Ukážka haigy, ktorej súčasťou je aj haiku od autora Josa Buson.
**Haiku** (jap. 俳句) je žáner japonskej poézie pozostávajúci tradične zo 17 slabík (presnejšie mór) usporiadaných do troch veršov obsahujúcich 5 + 7 + 5 mór.

Pomenovanie
-----------

Pojem *haiku* je odvodený z prvej časti japonského slova *haikai* (jap. 俳諧 – žartovný, nezvyčajný), čo je humorná alebo ľudová forma žánru renga (jap. 俳諧の連歌 – haikai no renga), a z druhej časti slova *hokku* (jap. 発**句** úvodný verš, sloha), úvodnej slohy básní *renga* alebo *renku*. Sloha *hokku* otvárala básnické dielo, čo z nej vytváralo dôležitý prvok, ktorý sa vyvinul na nezávislú báseň, najmä pod vplyvom Bašóa Macua (1644 – 1694). 

*Hokku* sa stala známou ako *haiku*, keď Šiki Masaoka (1867 – 1902) navrhol toto pomenovanie ako skratku spojenia *haikai no ku* (jap. 俳諧の句 verš básne haikai). V súčasnosti sa aj pre pôvodné slohy *hokku* používa častejšie názov *haiku*.

Pôvod haiku
-----------

Vznik haiku sa odvodzuje od japonskej reťazovej básne renga. Bola obľúbená v obdobiach Kamakura a Muromači. Skladala sa z 50 až 100 strof a každú túto lyrickú sekvenciu komponovali striedavo vždy dvaja alebo viacerí básnici. Prvá strofa bola fixovaná na určité ročné obdobie a volala sa *hokku*. Hoci renga vznikla na cisárskom dvore, neskôr sa rozšírila medzi ľud a stala sa veľmi populárnou pod názvom *haikai*. Vrchol dokonalosti dosiahla v 15. storočí.

Japonská tradícia vraví, že prvé samostatné trojveršie haiku napísal Rjúho Nonoguči. Bol prvý, čo zozbieral úvodné slohy z básní renga, z tzv. ľahkovážnych básní "haikai-hokučó", a zostavil z nich zbierku haiku. V 17.storočí sa rozvinula literárna vlna skladateľov haiku, ktorí sa nazvali haidžin a komponovanie haiku sa stalo ich životným štýlom.

Pre schopnosť názorne zobraziť problém a nenásilne tak podať partnerovi v rozhovore poukaz na rozpor v jeho tvrdeniach sa haiku uplatňovalo v diplomatických kruhoch a na cisárskom dvore. Trojveršie haikai sa stalo aj súčasťou umenia haiga.

Stavba trojveršia
-----------------

Stavba trojveršia klasického haiku má svoj kánon. Jeho vznik sa odvodzuje od taoizmu a zenbudhizmu, v ktorých dominovali krátke poučenia majstrov.

### Kigo

Prvý verš obsahuje *kigo* (季語), ustálené slovo alebo slovné spojenie symbolizujúce jedno z ročných období alebo udalosti v roku. Tradičné výrazy *kigo* sú usporiadané v špecializovaných básnických slovníkoch saidžiki (歳時記) s vysvetlivkami a ukážkami z diel.

### Kiredži

Predel alebo cezúra, *kiredži* (切れ字), je tradične ustálené slovo alebo častica na konci verša. Má prerušiť tok myšlienok, naznačiť paralelu medzi predchádzajúcim a nasledujúcim veršom. Ak sa nachádza na konci tretieho verša, má zavŕšiť báseň alebo vrátiť čitateľa opäť na jej začiatok.

Základné kategórie
------------------

* tradičné japonské haiku, ktoré vzniklo na začiatku obdobia Edo
* moderné haiku japonské a západné, ktoré sa začalo vyvíjať v období Meidži

Charakteristika
---------------

Tradičné japonské haiku reflektuje prírodné javy, klimatické a geografické, flóru a faunu, človeka. Slovné spojenie *kigo* musí mať vzťah ku klimatickým podmienkam, aké vládnu v okolí japonského mesta Edo – dnes Tokio. Opisuje situáciu medzi dvomi elementami, napríklad žaba a rybník, slimák a hora Fudži, vietor a vták, všíma si kontrapunkt medzi týmito subjektami a vyjadrí ho v poslednom verši. Nepoužívajú sa básnické obrazy a figúry známe v západnej poézii, ani viazaný verš s rýmom.

Pre haiku platia štyri zásady: 

1. sabi (sám osobne)
2. makoto (pravdivo)
3. fueki-ryúko (nemenný-premenný)
4. yoin (ozvena)

Charakteristika moderného haiku
-------------------------------

Moderné haiku formovalo už i západné umenie. Počas reformy Meidži sa Japonsko otvorilo svetu a začali vplývať na seba japonské a západné umenie. Prvú konjunktúru v Európe zažilo japonské umenie v 19. storočí, pozri štýl japonéria. Odvtedy sa datuje vznik západného haiku. Forma tohoto haiku je aktuálne rôznorodá, veľmi voľné poňatie v počte slabík, témach a publikovaní na rôznych médiách. Ale väčšina autorov zachováva aspoň kontrapunkt v treťom verši a kireji v druhom verši a báseň je obvykle trojriadková.

Slovenská podoba haiku
----------------------

Nie je ustálená norma písania haiku v slovenčine. Tradicionalistickí slovenskí haidžini však zohľadňujú zvukovú podobu slabík - mór - a prispôsobujú počet slabík. Preto sa môže stať, že slovenské haiku môže mať o dve písané slabiky viac alebo menej, podľa toho, ako znie vyslovená písaná podoba.

Najznámejší japonskí tvorcovia haiku
------------------------------------

### Klasické obdobie „Edo"

* Rjúho Nonoguči (1595 – 1669)
* Bašó Macuo (1644 – 1694)
* Bončó Nozawa (1640 – 1714)
* Kjorai Mukai (1651 – 1704)
* Buson Josa (1661 – 1701)
* Issa Kobajaši (1763 – 1827)

### Obdobie poklasické

* Šiki Masaoka (1867 – 1902)
* Akutagawa Rjúnosuke (1892 – 1927)
* Seisensui Ogiwara (1884 – 1976)

### Moderné japonské haiku

* Šuntaró Tanikawa (1931)

Haiku Žaba
----------

Asi najznámejším haiku je „Žaba" od jedného zo zakladateľov tohto básnického štýlu Bašóa:

古池や (*Furu ike ja*)
蛙飛び込む (*Kawazu tobikomu*)
水の音 (*Mizu no oto*)
Vo veľmi voľnom preklade:

*Prastarý rybník*
*Žaba doň skočí*
*Žblnk!*
Prebásnené:

*Starý rybník bol*
*Žabička doň skočila*
*Či len zažblnkol*

Referencie
----------

1. ↑  Encyclopaedia Britannica - definícia haiku
2. ↑  ŠVARCOVÁ, Zdeňka. *Japonská literatura*. 1. vyd. Praha : Karolinum, 2005. 300 s. ISBN 80-246-0999-1. S. 175. (po česky)

Poznámky
--------

* Celý článok bol podrobený revízii podľa knihy "Japonská literatura 712-1868".

Pozri aj
--------

* haiga
* haibun
* renga
* tanka

Externé odkazy
--------------

* Macuo Bašóove haiku jap.-en.
* Haiku preložené do franc. z jap.- japonskí klasici


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Literárny portál |

Autoritné údaje: * BnF: 120682512
* GND: 4022963-4
* LCCN: sh85058289
* NK ČR: ph114647