William Henry Fox Talbot: Komorník, 1840 (najstaršia snímka ľudskej postavy na papieri)
**Kalotypia** alebo **talbotypia** (jej vyspelejšia forma sa nazýva argyrotypia) je fotografická technika, ktorú objavil britský vynálezca William Fox Talbot. Termín kalotypia pochádza z gréckeho základu κάλο – 'dobrý' a τύπος – 'zážitok'. Talbot si dal postup patentovať 8. februára 1841 a opísal ho v správe vydanej 10. júna toho istého roku. Použitie svojej metódy reguloval prísnymi pravidlami, čo zabránilo jej väčšiemu rozšíreniu.

Kalotypia nahradila dagerotypiu vyvinutú Francúzom  Louisom Daguerrom v roku 1839. Po roku 1851 bola kalotypia nahradená kolódiovým procesom, ktorý vynašiel Frederick Scott Archer. Talbot v roku 1835 vynašiel najskôr metódu nazvanú *„Photogenic Drawing"* (fotogenické kresby). Na papier kládol kvetiny, časti rastlín z herbára a iné ploché predmety. Negatívny obraz svojich tieňokresieb mohol uskutočniť okopírovaním na obraz pozitívny. V roku 1839 metódu fotogenickej kresby vylepšil. Bežný kresliaci papier sa natrel roztokom dusičnanu strieborného, osušil sa, namočil do jodidu draselného a bol opäť usušený. Tesne pred upotrebením sa papier scitlivil roztokom dusičnanu a kyselinou galovou. Potom sa papier vyvolával pri svetle sviečky. Pozitív sa získal kopírovaním, pri čom rôzna dĺžka mala vplyv na farebný tón pozitívu od karmínovej a purpurovej po hnedočiernu.

V roku 1851 Gustave Le Gray vylepšil kalotypiu voskovaním. Papier nechal nasiaknuť horúcim voskom, aby ho izoloval zvýšil trvanlivosť preparátu. Po jódovaní a usušení sa ešte papier scitlivil v dusičnane striebornom a kyseline octovej. Pri uchovaní v tme a chlade si papier svoju citlivosť udržal minimálne 2 týždne, uľahčilo to tak fotografovanie na cestách.
Český fotograf Josef Krtička nazýval v roku 1847 svoje kalotypie *"oblesky na papieri"*, M. V. Lobethal zase *"svetelné obrazy na papieri"*.

Výhody a nevýhody
-----------------

Jej výhody spočívali v snímaní na papier, výrobu pozitívu z negatívu a neobmedzené kopírovanie. Problémom bola nepravidelná štruktúra papierových vláken, ktoré sa prenášali aj na fotografie.

Literatúra
----------

* HLAVÁČ, Ľudovít. *Dejiny fotografie*. Martin : Osveta, 1987.
* MRÁZKOVÁ, Daniela. *Příběh fotografie*. Praha : Mladá fronta, 1985.

Referencie
----------

1. ↑  HLAVÁČ, Ľudovít. *Dejiny fotografie*. Martin : Osveta, 1987. S. 34.
2. ↑  MRÁZKOVÁ, Daniela. *Příběh fotografie*. Praha : Mladá fronta, 1985. S. 17.
3. ↑  Malá encyklopedie fotografie, Willfried Baatz, Computer Press, Brno, 2004 str. 22
4. ↑  HLAVÁČ, Ľudovít. *Dejiny fotografie*. Martin : Osveta, 1987. S. 30.
5. ↑  SCHEUFLER, Pavel. *Historické fotografické techniky*. [s.l.] : Artama Praha, 1993. ISBN 80-7068-075-X. S. 17.
6. ↑  SCHEUFLER, Pavel. *Historické fotografické techniky*. [s.l.] : [s.n.], 1993. ISBN 80-7068-075-X. (český)
7. ↑  SCHEUFLER, Pavel. *Historické fotografické techniky*. [s.l.] : Artama Praha, 1993. ISBN 80-7068-075-X. S. 18.
8. ↑  Malá encyklopedie fotografie, Willfried Baatz, Computer Press, Brno, 2004 str. 22.

Pozri aj
--------

Ďalšie historické fotografické techniky:

* Heliografia (okolo 1822)
* Ambrotypia (okolo 1850)
* Ferrotypia (alebo *plechová fotografia*; okolo 1850)
* Kolódiový proces (archerotypia alebo *mokrý proces*, okolo 1850)
* Dagerotypia (1839)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kalotypia**

Externé odkazy
--------------

* The American Museum of Photography – Masterworks (po anglicky)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Kalotypie na českej Wikipédii.*