recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Doc. PhDr. **Ivan Bajo**, CSc. (\* 25. november 1935, Bratislava – † 15. júl 2022) bol slovenský vysokoškolský pedagóg, horolezec, publicista a ilustrátor.

Lezecké výkony
--------------

Trnavský horolezec, ktorý začínal ako tramp a skaut, na penzii turista. Vo Vysokých Tatrách má 410 výstupov, z toho vyše 100 v zime, 6 prvovýstupov ako direttissima SZ stenou Prostredného hrotu či prvé zimné priestupy troch ciest na Javorový štít. V Alpách napr. Welzenbachova c. na Grossglockner a Wiessbachhorn, Laserzwand v r. 1964 a 1968. Na Kaukaze Adyl-su, Záp. Šcheľda sev. stenou.

Majster športu, dostal Zlatý odznak IAMESu.

Publicistika a kreslenie
------------------------

Vedúci autor Učebných textov pre cvičiteľov horolezectva, spoluautor Previsnutej Revue 1971, autor metodických aj beletristických článkov, stoviek karikatúr a kreslených vtipov. Jeho humoristické dielo „Smiech na lane" malo mimoriadny úspech aj u nehorolezeckej verejnosti, dočkalo sa ďalšieho doplneného vydania v r. 2007 a prekladu do poľštiny.

Referencie
----------

1. ↑   Bajo : nielen horolezec. *Horolezec* (Bratislava: James), 2016, čís. 1, s. 46 – 49. Dostupné online [cit. 2022-07-20].
2. ↑   *Zemřel Ivan Bajo* [online]. horyinfo.cz, [cit. 2022-07-20]. Dostupné online.
3. 1 2 3 4  Ivan Bajo. In: DIEŠKA, Ivan, a kol. *Horolezectvo : Encyklopédia*. 1. vyd. Bratislava : Šport, 1989. 356 s.

Publikácie
----------

* I. Bajo: *Smiech na lane*, 1977.

Externé odkazy
--------------

* Bajo: nielen horlezec – text k 80. jubileu v časopise *Horolezec* (2016)
* 4 ukážky zo Smiechu na lane

Autoritné údaje: * abART: 21800
* ISNI: 0000000109951070
* NK ČR: ola2003199544
* VIAF: 84998235
Princíp motora. Šípkami sú znázornené odpudivé sily medzi vonkajším poľom statoru a poľom rotoru. Rotor je tvorený cievkou a magnetické pole, ktoré cievka vytvára, je na nej farebne znázornené.
**Jednosmerný motor** je v elektrotechnike krútiaci elektrický stroj na jednosmerný prúd, ktorý môže pracovať v režime elektromotor alebo generátor. Napájanie rotora je realizované cez komutátor, ktorý prepína vinutia rotora. Niektoré novšie konštrukcie nahrádzajú mechanický komutátor elektronickým obvodom. Princíp jednosmerného motora objavil v roku 1873 Zénobe Gramme, je teda najstarším typom motora. Sériový motor má veľký rozbehový krútiaci moment. Zmenou veľkosti, v niektorých prípadoch polarity, napájacieho napätia umožňuje riadenie rýchlosti otáčania. Malé jednosmerné motory sú používané v mnohých nástrojoch, hračkách a bežných spotrebičoch. Jednosmerné motory boli nahradzované striedavými motormi. V súčasnosti sú využívané predovšetkým u ručného náradia, kde vďaka pomerne vysokým pracovným otáčkam vychádza pohon malý a ľahký. Pre pohon dopravných prostriedkov závislej i nezávislej trakcie sú komutátorové motory nahradzované asynchrónnymi a najnovšie synchrónnymi.

Referencie
----------

1. ↑  FUEST, DÖRING, Klaus, Peter. *Elektrische Maschinen und Antriebe*. 5. vyd. Braunschweig/Wiesbaden : Friedr. Vieweg & Sohn Verlagsgesellschaft, 2000. ISBN 978-3-528-44076-3. S. 1.
2. ↑  GLINKA, JAKUBIEC, Tadeusz, Mieczysław. Silniki elektryczne z magnesami trwałymi umieszczonymi na wirniku. *Zeszyty Problemowe – Maszyny Elektryczne* (Komel), roč. 2005, čís. 71, s. 103-112. Dostupné online. Archivované 2016-09-13 z originálu.
3. ↑   *Zénobe Gramme’s electrifying discovery at Expo 1873 Vienna* [online]. www.bie-paris.org, [cit. 2020-08-25]. Dostupné online. (po anglicky)

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Stejnosměrný motor na českej Wikipédii.*

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Jednosmerný motor**
|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Historický portál |

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje **55** článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

uč
--

Učená spoločnosť banského okolia

udž
---

Udžicuna Hódžó

ug
--

Ugarit

uh
--

Uhlíková metóda C14 · Uhoľné prázdniny · Uhorská koruna (klenot) · Uhorská kronika · Uhorská občianska vojna (1264 – 1265) · Uhorská revolúcia · Uhorské kniežatstvo · Uhorské korunovačné klenoty · Uhorské povedomie a uhorské vlastenectvo · Uhorské ťaženia na juhozápadnú Rus · Uhorskí jakobíni · Uhorsko · Uhorsko-poľská kronika · Uhorský karpatský spolok · Uhrovec (hrad)

uk
--

Ukajlovci · Ukrajinci pod okupáciou Maďarska · Ukrajinci v Česko-Slovensku · Ukrajinci v Poľsku · Ukrajinci v Rumunsku · Ukrajinizácia · Ukrajinská ľudová republika · Ukrajinská národná revolúcia · Ukrajinská povstalecká armáda · Ukrajinská sovietska socialistická republika · Ukrajinský ústav národnej pamäti

ul
--

Ulrika Eleonóra · Ulsterská špeciálna polícia · Ulsterskí dobrovoľníci · Ulug-beg · Ulysses S. Grant

um
--

Umajjovci · Umenie neolitu · Umma

un
--

Unionizmus v Írsku

ur
--

Ur · Ural (región) · Uranius Antoninus · Urartu · Urho Kaleva Kekkonen · Urucká kultúra · Uruk

us
--

Usir · Ustaša – Chorvátske revolučné hnutie

uš
--

Ušas

ut
--

Utmán ibn Affán · Utrechtská únia · Utrechtský mier

uz
--

Uzda z Turca a Hosti · Uzurpácia (moc)

už
--

Užhorodská únia · Užhorodské memorandum
**Július Bencúr** de Jeszenova (maď. *Gyula Benczúr*; \* 28. január 1844, Nyíregyháza - † 16. júl 1920, Doľany) bol uhorský maliar a pedagóg, ktorého rod pochádzal z Jasenovej.

Životopis
---------

Jeho otec bol Viliam Bencúr de Jeszenova (1811-1873), matka Paulína Laszgallnerová (1815-1885). Ako dvojročný sa s rodičmi presťahoval do Košíc, kde získal aj základy maliarstva v kresliarskej škole bratov Františka a Vojtecha Klimkovičovcov. 

Od roku 1861 študoval na Mníchovskejakadémi pod vedením Anschütza a Johanna Georga Hiltenspergera. Od roku 1865 do roku 1869 študoval u Carla Theodora von Pilotyho, ktorému pomáhal aj s freskami v Maximilianeu a na radnici v Mníchove. Ilustroval tiež knihy nemeckého spisovateľa Friedricha Schillera. Bavorský kráľ Ľudovít II. si ho vybral pre namaľovanie rokokových motívov. Neskôr mu bolo ponúknutých mnoho medzinárodných učiteľských miest, vrátane Prahy a Weimaru, no on prijal miesto na svojej alma mater v Mníchove, kde pôsobil v rokoch 1876 - 1883. Jedným z jeho najvýznamnejších žiakov bol americký maliar Adolfo Müller-Ury. V roku 1883 sa stal riaditeľom novozaloženej majstrovskej umeleckej školy v Budapešti.

Bol obľúbený u maďarskej vyššej vrstvy, maľoval početné portréty kráľov a šľachticov a mnohé mytologické výjavy. Počas svojho života získal viaceré ocenenia. V roku 1878 získal zlatú medailu na parížskej Svetovej výstave s obrazom *Pokrstenie Vajka* (Vajk megkeresztelése). Jeho autoportrét je v zbierkach galérie Uffizi vo Florencii. Je po ňom pomenovaná ulica v Košiciach a Budapešti. Obec Doľany (maď. *Dolány*) pri meste Szécsény bola na jeho počesť v roku 1927 premenovaná na Beczúrfalva, od roku 1962 je súčasťou mesta Szécsény. Je po ňom pomenovaná Bencúrova ulica v Košiciach.

Galéria
-------

* Pokrstenie Vajka (1875)*Pokrstenie Vajka* (1875)
* Rozlúčka Lászlóa Hunyadiho (1866)*Rozlúčka Lászlóa Hunyadiho* (1866)
* Narcis (1881)*Narcis* (1881)
* Obliehanie Budínskeho zámku v roku 1686 (1896)*Obliehanie Budínskeho zámku v roku 1686* (1896)

* Kleopatra (1911)*Kleopatra* (1911)
* Kráľovná Alžbeta (1899)*Kráľovná Alžbeta* (1899)
* Zajatie Ferencza II Rákóczyho (1869)*Zajatie Ferencza II Rákóczyho* (1869)
* Čitateľka v lese*Čitateľka v lese*

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Július Bencúr**

Externé odkazy
--------------

* Július Bencúr v Košiciach
* Bencúrovi predkovia z Jasenovej Archivované 2017-03-17 na Wayback Machine

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Gyula Benczúr na anglickej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * abART: 55548
* BnF: 169845356
* GND: 11611763X
* ISNI: 0000000078578946
* LCCN: n2001155828
* NK ČR: ola2017968330
* PIM: PIM46027
* SNK: 162179
* ULAN: 500013687
* VIAF: 42581144
* Web umenia: 690
* WorldCat: lccn-n2001155828
|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Kozmonautický portál |

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje **74** článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

r-
--

R-12 · R-16 (balistická raketa) · R-2 · R-4D · R-5 (balistická raketa) · R-7 (balistická raketa) · R-7A (balistická raketa) · R-9

ra
--

Raja Chari · Raketa · Raketno-kosmičeskaja korporacija Energija imeni S. P. Koroľova · Raketoplán · Raketové palivo · Raketový letún · Raketový motor · Raketový motor na kvapalné pohonné látky · Raketový motor na tuhé pohonné látky · Raketový ťahač · Ranger 1 · Ranger 4 · Ranger 7 · Rassvet

rá
--

Rákeš Šarma

rd
--

RD-180

re
--

Redstone (balistická raketa) · Reinhard Furrer · Reinhold Ewald · Remote Manipulator System · Rendezvous (kozmonautika) · Retrográdna dráha · Reuven Ramaty High Energy Solar Spectroscopic Imager · Rex Walheim

ri
--

Richard Arnold · Richard Douglas Husband · Richard Francis Gordon · Richard Garriott de Cayeux · Richard Harrison Truly · Richard Michael Mullane · Richard Oswalt Covey

rl
--

RL-10

ro
--

Robert Franklyn Overmyer · Robert Goddard · Robert Joseph Cenker · Robert Kimbrough · Robert Laurel Crippen · Robert Lee Gibson · Robert Lee Stewart · Robert Louis Behnken · Robert Parker · Robert Rowe Gilruth · Robert Thirsk · Roberta Lynn Bondarová · Roberto Vittori · Rocketdyne · Rodolfo Neri Vela · Roger Bruce Chaffee · Roger Keith Crouch · Roman Jurievič Romanenko · Ronald Ellwin Evans · Ronald Erwin McNair · Ronald Garan · Ronald J. Grabe · Ronald Reagan Ballistic Missile Defense Test Site · Ronnie Walter Cunningham · ROSAT · Rosetta (sonda) · Roskosmos · Rossi X-ray Timing Explorer · Roy Dunbard Bridges

rp
--

RP-1

rs
--

RS-25 · RS-27A

rt
--

RT-2PM Topol

ru
--

Russell Louis Schweickart
**PhDr. Jan Kefer** ( 31. január 1906 Nový Bydžov - 3. december 1941 koncentračný tábor Flossenbürg) bol významný český astrológ, hermetik a publicista medzivojnového obdobia 20. storočia.

Biografia
---------

Narodil sa v novobydžovskej meštianskej rodine. Jeho otec pochádzal z Bavorska. Narodil sa ako nevidiaci, avšak v troch rokoch sa jeho vrodená porucha zraku upravila. V Prahe študoval na arcibiskupskom gymnáziu v triede slávneho mystika Jaroslava Ovečku. Absolvoval noviciát premonštrátskeho Strahovského kláštora, z radu však odišiel a vyštudoval filozofickú fakultu Karlovej univerzity.

Pracoval ako knihovník Národného múzea v Prahe, neskôr ako knihovník Strahovského kláštora a vo Vatikánskej knižnici. Bol dlhoročným sekretárom a neskôr aj predsedom spoločnosti československých hermetikov Universalia a redaktorom časopisu *Logos*. Zaoberal sa astrológiou, kabalou, mágiou, alchýmiou a teurgiou. Je autorom rady prací o astrológii a hermetizme, v spoločnosti Universalia predniesol na tieto témy radu prednášok. Radu významných diel preložil do češtiny, napr. Tibetskú knihu mŕtvych a diela o mágii Eliphasa Léviho.

Bol zatknutý 18. júna 1941 gestapom za svoje prejevy proti okupačnej moci na pôde Universalie. Zomrel v koncentračnom tábore Flossenbürg. Predtým mu bola ponúknutá spoluúčasť v tíme astrológov Adolfa Hitlera, čo však odmietol.

Tvorba
------

* Syntetická magie - vychádzala od roku 1935 v zošitoch; celkom vyšlo 30 zošitov - nedokončené.
* Theurgie - súkromý tisk 1935.
* Theurgie magické evokace - lóžový tisk 1937
* Praktická astrologie aneb umění předvídání a boje proti osudu - 1939
* Encyklopedie zapomenutého vědění - 1940 - vyšli len dva zošity
* Astrologická diagnostika - 1940 - vyšiel len jediný zošit.

Jeho kniha *Praktická astrologie*, ktorá vyšla v roku 1939 s podtitulom „Umění předvídání a boje proti osudu", je takmer klasická, aj keď dnes ju rada astrológov považuje za prekonanú. Znovu vyšla v roku 1993 v nakladateľstve TRIGON. Z ďalších prací Jana Kefera vyšlo v nakladateľstve TRIGON: Theurgie, Theurgie magické evokace, Syntetická Magie.

Referencie
----------

1. ↑  Milan Nakonečný: Novodobý český hermetismus. Vodnář, Praha 1995

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Jan Kefer na českej Wikipédii.*

Externé odkazy
--------------

* Jan Kefer na zivotopisyonline.cz
* esoteric.mysteria.cz Archivované 2007-10-30 na Wayback Machine (link vedie na Nakonečného text z knihy Novodobý český hermetismus (Praha: Vodnář 1995))

Autoritné údaje: * abART: 75724
* GND: 1239705840
* ISNI: 000000010774481X
* LCCN: no2017127634
* NK ČR: jk01060020
* VIAF: 83769153
* WorldCat: lccn-no2017127634
Stredná priemyselná škola v roku 2015
**Stredná priemyselná škola Myjava** je stredná priemyselná škola v Myjave.

Ministerstvo školstva SR dňa 2.5.2001 poverilo SPŠ Myjava pokusným overovaním študijného odboru technické lýceum.
Študijný odbor je plne v súlade s Koncepciou výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike v rokoch 2001 – 2015 (projekt „MILÉNIUM") a v súlade so študijnými odbormi rozšírenými v krajinách Európskej únie. Pri jeho koncipovaní škola spolupracovala i s univerzitami technického a ekonomického zamerania.

Študijný odbor je určený pre chlapcov a dievčatá so záujmom o matematiku, prírodné vedy, informatiku, technické alebo ekonomické vedy s predpokladom po maturitnej skúške pokračovať v ďalšom štúdiu.

Študenti Strednej priemyselnej školy Myjava si počas štúdia môžu spraviť certifikáty ECDL a CISCO.

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka Archivované 2007-10-06 na Wayback Machine

Súradnice: 48°45′08″S 17°34′16″V﻿ / ﻿48,752226°S 17,571135°V﻿ / 48.752226; 17.571135
**Andrej Kvašňák** (\* 19. máj 1936, Košice – † 18. apríl 2007, Praha) bol legendárny česko-slovenský futbalista. Preslávil sa ako výborný záložník a nebezpečný hlavičkár. Bol vyhlásený za *Sparťana storočia*.

Bol rozvedený, mal dvoch synov a tri vnúčatá.

Klubová kariéra
---------------

S profesionálnym futbalom začal v roku 1956 na vojenčine v Dukle Pardubice, potom rok pôsobil v slovenskom VSS Košice a následoval prestup do Sparty Praha. S tímom získal dva ligové tituly – v rokoch 1965 a 1967). Odohral celkom 248 ligových zápasov a strelil 83 gólov.

Reprezentácia
-------------

Za reprezentáciu Česko-Slovenska odohral celkom 47 zápasov a vsietil 13 gólov. Dvakrát hral na majstrovstvách sveta, v roku 1962 získal striebro. Z Majstrovstiev Európy 1960 má bronz.

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Košický portálŠportový portálBiografický portál |

* Reprezentačná štatistika Archivované 2007-09-27 na Wayback Machine

Autoritné údaje: * abART: 78279
* ISNI: 000000005883923X
* NK ČR: js20070713005
* VIAF: 84263206
**Ignác Klimkovič** (\* 8. jún 1800, Okoličné  –  † 20. jún 1853, Košice) bol slovenský maliar, rezbár a reštaurátor.

Život a dielo
-------------

Prvý maliar z rodiny Klimkovičovcov bol jeho otec Florián Klimkovič, ktorý pracoval ako úradník mincovne v Smolníku a až na konci života sa venoval maliarstvu profesionálne.

Prvý z košických Klimkovičovcov bol Ignác, Floriánov syn. Narodil sa v Okoličnom (dnes časť Liptovského Mikuláša) a spočiatku pracoval ako banský úradník v Smolníku. V roku 1820 sa usadil v Košiciach, kde našiel priaznivé podmienky pre svoju umeleckú činnosť. Pôsobil ako rezbár, pozlacovač a reštaurátor. Rezbárstvu sa vyučil v otcovej dielni a maliarstvu sa venoval ako samouk. Venoval sa portrétnemu maliarstvu, krajinomaľbe i maľbe zátiší. Pre viaceré východoslovenské kostoly zhotovil nástenné maľby, olejomaľby a rezbárske interiérové práce.

Významnými predstaviteľmi výtvarného a kultúrneho života v Košiciach v 2. polovici 19. storočia boli Ignácovi synovia - maliari František a Vojtech, rezbár a sochár Florián a vojak, amatérsky výtvarník a múzejník Gabriel. Svojou umeleckou tvorbou, výtvarno-pedagogickou činnosťou a iniciatívou pri vzniku v roku 1872 Hornouhorského múzea (dnes Východoslovenské múzeum) sa aj oni zaslúžili o to, že od polovice storočia vzrástol význam Košíc ako ďalšieho regionálneho umeleckého centra vo vtedajšom Hornom Uhorsku.

Diela (výber)
-------------

* Nanebovtúpenie
* Nepoškvrnená Panna Mária
* Vaza so záhradnými kvetmi
* Rodinný portrét
* Portrét rodiny

Referencie
----------

1. ↑   *Ignác Klimkovič* [online]. Web umenia.sk, [cit. 2018-03-31]. Dostupné online.
2. 1 2  NĚMCOVÁ, Helena. *Umelecká rodina Klimkovičovcov (Klimkovicsovcov)* [online]. Košice: Cassovia.sk, 2004-09-08, [cit. 2018-03-31]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Diela autora v katalógu Web umenia Slovenskej národnej galérie
* Záznam o narodení a krste v matrike; pokrstený ako Ignatius Klimkovics

Autoritné údaje: * NK ČR: xx0272154
* SNK: 169926
* ULAN: 500073071
* VIAF: 96194546
* Web umenia: 4946
Síran sodný
**Síran sodný** je biela tuhá kryštalická anorganická zlúčenina so vzorcom Na2SO4, pričom môže taktiež existovať vo forme niekoľkých hydrátov. Využíva sa najmä pri výrobe čistiacich látok, výrobe buničiny, ale aj v potravinárstve pod E číslom **E514**.

Formy
-----

* Bezvodý síran sodný - dá sa využiť na absorbciu vody, napríklad pri sušení iných látok
* Heptahydrát - vzácna, metastabilná forma síranu sodného, ktorá vzniká náhlym schladením nasýteného roztoku pri 40 °C
* Oktahydrát - podľa výskumu uverejneného v žurnále americkej chemickej spoločnosti sa podarilo oktahydrát síranu sodného pripraviť vysokotlakovou kryštalizáciou pri tlaku 1,54 GPa
* Dekahyrát - minerál mirabilit, často sa používa v chemickom priemysle

Chemické vlastnosti a reaktivita
--------------------------------

Podobne ako aj ostatné sírany, aj síran sodný reaguje s bárnatými soľami (bežne napríklad chlorid bárnatý - BaCl2) za vzniku nerozpustného BaSO4. Toto sa využívalo ako klasická kvalitatívna analytická skúška prítomnosti rozpustených síranov. Prebieha nasledovná reakcia:

Na2SO4 + BaCl2 → 2 NaCl + BaSO4↓

Aj napriek tomu, že síran sodný s väčšinou oxidačných ani redukčných činidiel nereaguje, sa dá za vysokej
teploty uhlíkom redukovať na sulfid sodný

Na2SO4 + 2 C → Na2S + 2 CO2

Fyzikálne vlastnosti
--------------------

Zaujímavou fyzikálnou vlastnosťou síranu sodného je jeho rozpustnosť vo vode, ktorá sa prudko zvyšuje až kým roztok nedosiahne teplotu 32,38 °C, kedy dosiahne rozpustnosť 49,7 g/100 cm3. Pri ďaľšom zvýšení teploty rozpustnosť mierne klesne a dalej sa zvyšuje len mierne, čo sa dá vysvetliť tým, že pri tejto teplote dochádza k uvoľneniu kryštálovej vody, čím sa dekahydrát premieňa na bezvodú látku.

Výroba
------

### Z prírodných zdrojov

Dve tretiny dekahydrátu síranu sodného sa získavajú z prírodne vyskytujúceho sa minerálu - mirabilitu. 

V roku 1990 boli najväčšími producentmi Mexiko a Španielsko, pričom obidva štáty vyprodukovali približne 500 000 ton. Ďalšími veľkými producentmi boli Rusko, USA a Kanada, ktoré vyprodukovali približne 350 000 ton.

### Chemická výroba

H2SO4 + 2NaOH = 2H2O + Na2SO4

Použitie
--------

Používa sa pri korekciách kyslosti, v pekárenskom priemysle alebo ako potrava pre kvasinky pivné pri výrobe piva. V lekárnictve ako preháňadlo. Môžeme ho nájsť na žuvacích cukríkoch a žuvačkách.

V Spojených štátoch amerických je síran sodný povolený. V celej Európskej únii a na Slovensku smie byť používaný v množstve, ktoré je potrebné okrem detských výživ.

### Nežiaduce účinky

Nebola stanovená hodnota prijateľnej dennej dávky. Nie sú žiadne známe vedľajšie a nežiadúce účinky na zdravie človeka.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4  ZDRAVOPEDIA.SK. *E514 - Sírany sodné* [online]. Zdravopedia.sk, [cit. 2023-10-31]. Dostupné online.
2. ↑  Thermodynamic Stability of Sodium Sulfate Heptahydrate
3. ↑  Crystallization of sodium sulfate phases in porous materials: The phase diagram Na2SO4–H2O and the generation of stress
4. ↑  In Situ Characterization of Elusive Salt Hydrates—The Crystal Structures of the Heptahydrate and Octahydrate of Sodium Sulfate
5. ↑  SODIUM SULFATE Statistical Compendium
|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Matematický portál |

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje **88** článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

ta
--

Tadeáš Hájek z Hájku · Tadeusz Banachiewicz · TAMSK · Tangens · Tangensová veta · Tangram · Tatomir Anđelić · Tautológia (tradičná logika) · Tautológia výrokovej logiky · Taxman (hra) · Taylorov rad

tá
--

Táles · Tálesova veta

te
--

Teixeira Mendes · Teleso (algebra) · Teleso (geometria) · Temporálna logika · Tenzor · Teoréma · Teória čísel · Teória grafov · Teória grafov – grafová postupnosť · Teória grúp · Teória hier · Teória chaosu · Teória informácie · Teória matíc · Teória miery · Teória množín · Teória pravdepodobnosti · Teória usporiadania · Terence Tao · Termická stavová rovnica · Termochemická rovnica · Testovanie hypotéz · Tetika · Tetiva (geometria) · Tetivový štvoruholník · TeX

th
--

Theaitétos z Atén · Theano (filozofka) · Theodóros Metochites · Theodóros z Kyrény · Thomas Abbt · Thomas Bayes · Thomas Digges · Thomas Joannes Stieltjes · Thoralf Skolem

ti
--

TI-57 · Tibor Neubrunn · Tibor Šalát · Timofej Fiodorovič Osipovskij

tj
--

Tjalling Koopmans

to
--

Toeplitzova matica · Topologická teória grafov · Topologický priestor · Topológia · Toroid (geometria) · Torus (geometria) · Tošio Kató · Totožnostno-pravdivý výrok

tr
--

Tradičná logika · Tradukcia (filozofia) · Trajektória (krivka) · Transcendentné číslo · Transfinitný · Tranzitívna relácia · Trdat (architekt) · Tredecilión · Trieda (logika) · Trigonometria · Triliarda · Trilión · Trisekcia uhla · Trojčlenka · Trojrozmerná projekcia · Trojrozmerný priestor · Trojuholník · Trojuholník (rysovací nástroj) · Trojuholníkové číslo · Trygve Haavelmo

tu
--

Tullio Levi-Civita · Tupouhlý trojuholník · Turbulencia · Turingov stroj · Turingov test · Turingova cena

tv
--

Tvoriaca priamka
**Martin Kavulič** je slovenský hudobný producent, známy ako producent a autor piesní speváčky Kristíny a člen bývalej skupiny Extasy. Je autorom hitu „Horehronie", ktorá zvíťazila na slovenskej Eurovízii. Produkoval pre skupiny Instinct, Twiins, hudobníkov ako Lobo, Lucie Vondráčková, Tereza Mašková, či Robo Grigorov. Jeho brat Marián Kavulič je manželom a manažérom Kristíny. Spolu s Kristínou vydávajú pod značkou 3 KREATIV STUDIO.

Martin sa pohybuje na hudobnej scéne ako producent a autor už vyše 20 rokov, začínal v roku 1997. Pri tvorbe a produkcii piesní rád používa tradičné slovanské prvky a hudobné nástroje, ktoré oživia súčasný pop. Martin dlhodobo spolupracuje s textárom Kamilom Peterajom na tvorbe piesní speváčky Kristíny. Medzi najúspešnejšie piesne patria „Horehronie", „Ta ne", „Jabĺčko", „Pri oltári" či „Navždy".

Pod jeho značkou *Martin Kavulič - K2 Production* vyšiel výberový album Kristíny *Tie naj*, vydaný v roku 2014.

Hudobná produkcia (výber)
-------------------------

### Albumy

* 2005: Lobo – *Ty si moja láska*
* 2009: Twiins – *Compromise*

### Skladby

* 2008: Kristina – „Vráť mi tie hviezdy '08"
* 2020: Veronika Rabada – „Radosť mám"
* 2022: Tereza Mašková – „Dívej se na mě"
* 2023: Lucie Vondráčková – „Rekordérka"

Autor hudby (výber)
-------------------

* 2003: Tweens – „Čas je môj"
* 2020: Veronika Rabada – „Radosť mám"
* 2021: Lucie Vondráčková – „Dotyk lásky"
* 2022: Veronika Rabada – „Letela by som"
* 2022: Tereza Mašková – „Dívej se na mě"
* 2024: Karmen Pál-Baláž – „Dám si šancu"

Referencie
----------

1. ↑   *Martin Kavulič: Byť hudobným producentom na Slovensku je kaskadérstvo* [online]. korzar.sme.sk, 2010-06-25, [cit. 2024-04-01]. Dostupné online.
2. ↑   *Martin Kavulič* [online]. youtube.com, [cit. 2024-04-01]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Martin Kavulič na Allmusic
* Martin Kavulič na Discogs
* Martin Kavulič v Česko-Slovenskej filmovej databáze
|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Medicínsky portál |

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje **87** článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

fa
--

Fagocytóza · Fajčenie · Fajčenie a vplyv na zdravie · Faktory ovplyvňujúce zdravotný stav a styk so zdravotníckymi službami (MKCH-10) · Fakultná nemocnica s poliklinikou F. D. Roosevelta Banská Bystrica · Fakultná nemocnica s poliklinikou J. A. Reimana Prešov · Fakultná nemocnica Trnava · Familiárna adenomatózna polypóza · Farmaceutická fakulta · Farmaceutická chémia · Farmaceutická pomocná látka · Farmaceutický odpad · Farmakodynamika · Farmakognózia · Farmakológia · Farmakoterapia · Farmácia · Fas ligand · Fastigium

fe
--

Feederizmus · Fekálna inkontinencia · Felinoterapia · Fencyklidín · Fenotyp · Feodor Felix Konrad Lynen · Ferdinand Karvaš · Ferdinand Uhryk · Fetišistický transvestizmus · Fetišizmus (sex)

fi
--

Fibrae arcuatae externae · Fibrae arcuatae internae · Fibrinogén · Fibrinolytikum · Fibroblast · Fibrocyt · Fibrotizujúca mediastinitída · Filippo Pacini · Fimóza

fl
--

Flebológia · Florian Ceynowa · Flunitrazepam

fo
--

Folikulostimulačný hormón · Foot fetishism · Foramen Luschkae · Foramen Magendii · Formatio reticularis · Formálna patogenéza · Fosfodiesterová väzba · Fossa rhomboidea · Fotografická platňa · Fovea · FOXP2

fr
--

Francis Harry Compton Crick · Franciszek Kokot · François Rabelais · Françoise Barré-Sinoussi · František Antonín Nickerl · František Ernest Scherer · František Hampl · František Karol Faykiss · František Kriegel · František Kuska (stomatológ) · František Veselý (lekár) · Franz Gabriel Alexander · Frederick Banting · Frederick Gowland Hopkins · Frederick Chapman Robbins · Frenulotómia · Freudizmus · Fridrich Fuker · Fridrich Monavius · Fridrich Valentšík · Friedrich Kolenati · Friedrich von Esmarch · Frigidita · Frotérstvo

ft
--

Ftizeológia

fu
--

Funkčná asymetria hemisfér · Funkčná porucha

fy
--

Fylogenetika · Fytoestrogén · Fytoterapia · Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia · Fyzická práca · Fyziologický roztok · Fyziológia · Fyziológia človeka
Medovníkarstvo
==============

Medovníkarstvo je tradičný remeselný odbor zameraný na výrobu medovníkov a iných sladkých pečivových výrobkov, ktoré sú založené na použití medu ako základného ingrediencie. Tento odbor má hlboké historické korene a je súčasťou kultúrneho dedičstva mnohých krajín.

História
--------

História medovníkarstva siaha až do staroveku, keď ľudia začali využívať med ako prírodné sladidlo. Staré civilizácie, ako napríklad Egypť, Grécko a Rím, používali med pri výrobe rôznych pečivových výrobkov. V stredoveku sa med stal dôležitou surovinou pre pekárov v celej Európe.

Výrobné postupy
---------------

Medovníkarstvo vyžaduje špecifické postupy a techniky, aby sa dosiahli vynikajúce výsledky. Základnými surovinami sú med, múka, maslo, korenie a vajcia. Medovníky majú tendenciu byť šťavnaté a mäkké v porovnaní s inými pečivovými výrobkami, čo je výsledkom použitia medu a jeho vlhčiaceho účinku.

Regionálne varianty
-------------------

Medovníky sa vyrábajú po celom svete a mnohé kultúry majú svoje vlastné regionálne varianty. Napríklad v Rusku je známy medovník "medovik", ktorý je zložený z viacerých vrstiev tenkých plátov cesta a medovej krémovej náplne. V Českej republike a na Slovensku sú populárne medovníky zdobené cukrovou polevou a tradičnými vzormi.

Kultúrne a tradičné aspekty
---------------------------

Medovníky majú v mnohých kultúrach špeciálne miesto a často sú spojené s rôznymi sviatkami a oslavami. V niektorých regiónoch sú medovníky považované za symbol blahobytu a šťastia a často sa darujú ako darčeky. Ich vôňa a chuť môžu evokovať spomienky na detstvo a rodinné tradície.

Moderné trendy
--------------

S narastajúcim záujmom o tradičné remeslá a potravinársku kultúru sa medovníkarstvo stalo predmetom nového záujmu. Mnohé pekárne a cukrárne vytvárajú moderné interpretácie tradičných medovníkov a experimentujú s rôznymi prísadami a technikami. Okrem toho sa medovníkarstvo stalo aj predmetom záujmu domácich kuchárov, ktorí si chcú vyskúšať výrobu medovníkov vo svojich domovoch.

Medovníkarstvo je odbor, ktorý kombinuje remeselnú zručnosť s kreativitou a tradíciou. Jeho význam v kultúrnom dedičstve a potravinárskej krajine je neoceniteľný a jeho vplyv sa prejavuje nielen v gastronómii, ale aj vo všeobecných spoločenských a kultúrnych kontextoch.
Štetínsky záliv
Obec Altwarp a okolie mesta Nowe Warpno na poľsko-nemeckej hranici
Štetínsky záliv, špeciálna oblasť ochrany vtáctva
**Štetínsky záliv** (poľ. *Zalew Szczeciński*, nem. *Stettiner Haff*, *Oderhaff*, *Pommersches Haff*) je záliv v ústí rieky Odry. Veľkosť povrchu je 666,5 – 687 km² a maximálna hĺbka 10,5 m. Je rozdelený na dve časti na poľsko-nemeckej hranici - na poľskej strane sú Nowe Warpno, Trzebież, Stepnica, Wolin a Świnoujście a na nemeckej – Kamminke, Ueckermünde a Altwarp.

Prístavy sa nachádzajú na niekoľkých miestach: Świnoujście, Štetín, Police, Stepnica, Trzebież, Nowe Warpno, Altwarp, Ueckermünde, Anklam a Kamminke. *Vodná cesta Szczecin-Świnoujście*, spájajúca dva prístavné mestá, prechádza cez poľskú časť tohto vodného útvaru.

Štetínsky záliv je známy ako miesto pre prevádzkovanie vodných športov a rekreácie na pláži. Nowe Warpno, Trzebież, Stepnica, Wolin, Świnoujście a Ueckermünde spolu s okolitými mestami Police, Štetín, Goleniów, Kamień Pomorski, Dziwnów, Międzyzdroje, Usedom, Wolgast, Anklam a Torgelow sú turistické destinácie. Príroda zálivu a okolie je chránená vo Wolińskim Parku Narodowym, v parkoch *Naturpark Am Stettiner Haff* a *Naturpark Insel Usedom* a v chránených oblastiach Natura 2000 *Zalew Szczeciński*, *Ujście Odry i Zalew Szczeciński*, *Puszcza Wkrzańska* a *Wolin i Uznam* a tiež v prírodných rezerváciách *Białodrzew Kopicki*, *Czarnocin*, *Świdwie* a *Naturschutzgebiet Anklamer Stadtbruch*.

Referencie
----------

1. ↑   *Zoznam exoným* [online]. Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, rev. 2011-06-01, [cit. 2017-08-18]. Dostupné online.
2. ↑  Port morski Police
3. ↑  Gmina Stepnica. Port Rybacki
4. ↑  Polskie Porty - szczegółowy opis wszystkich portów i przystani morskich (plus mapy)
5. ↑   *Port Szczecin-Świnoujście* [online]. [Cit. 2017-08-18]. Dostupné online. Archivované 2015-08-15 z originálu.
6. ↑  Spływy kajakowe
7. ↑  Oficjalny serwis Miasta i Gminy Nowe Warpno
8. ↑  Nowe Warpno: malowniczy koniec Polski
9. ↑  Nowe Warpno
10. ↑   *Centralny Ośrodek Żeglarstwa, Trzebież* [online]. [Cit. 2017-08-18]. Dostupné online. Archivované 2017-08-15 z originálu.
11. ↑  Plaża i kąpielisko
12. ↑  Świnoujście – kraina 44 wysp
13. ↑   *Ihr Urlaub im Seebad Ueckermünde* [online]. [Cit. 2017-08-18]. Dostupné online. Archivované 2018-05-06 z originálu.
14. ↑   *Police - gmina zielona* [online]. [Cit. 2017-08-18]. Dostupné online. Archivované 2017-08-14 z originálu.
15. ↑   *Kamień Pomorski. Turystyka i sport* [online]. [Cit. 2017-08-18]. Dostupné online. Archivované 2017-08-19 z originálu.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Štetínsky záliv**

Súradnice: 53°45′52″S 14°20′58″V﻿ / ﻿53,764492°S 14,349518°V﻿ / 53.764492; 14.349518
|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál vied o Zemi |

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje **139** článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

ha
--

Habitus kryštálu · Hačijódžima · Hačimantai (sopka) · Hadrosaurus · Hadrosaury · Hajli Gubbi · Hakkóda · Hakone (sopka) · Hakusan (sopka) · Halčianske jazero · Haleakala · Halit · Hallasan · Halloyzit · Halotrichit · Han · Haná (rieka) · Handlovka · Hans Cloos · Haplocanthosaurus · Hararu Tärara · Harmanecká jaskyňa · Harrison Hagan Schmitt · Haruna (sopka) · Harz (pohorie) · Hasan Dağı · Hauerit · Havajská erupcia · Havel (rieka) · Hawleyit

há
--

Hájska jaskyňa · Háníš

hä
--

Härtali (erupčná zóna)

he
--

Healy (sopka) · Hebridské more · Hedviga Bystrická · Hekla · Helatoba-Tarutung · Helenidy · Helvétska zóna · Hematit · Henri Brocard · Henrik Svensmark · Henry Fairfield Osborn · Herbert Tichy · Hercýnske vrásnenie · Hercýnsky systém · Herírúd · Hesperosaurus · Hexagonálna sústava · Heyuannia

hé
--

Hévíz (jazero)

hi
--

Hidžiori · High Frequency Active Auroral Research Program · Hilmand (rieka) · Hindúkuš · Hippodraco · Hiri · Historická geológia · Hiuči (sopka)

hl
--

Hlboko-širkomorský · Hlbokomorská priekopa · Hlina

hm
--

Hmla · Hmotnosť Zeme

hn
--

Hnedé uhlie · Hnilec (rieka)

ho
--

Hobiča · Hoblíkova jaskyňa · Hodrušské jazero · Holásecká jezera · Holocén · Homa · Homalocephale · Home Reef · Homotherium · Hood (sopka) · Hormuzský prieliv · Hornatina · Horná Túfna a Dolná Túfna · Hornád · Horné jazero · Hornina · Horninotvorný minerál · Hornopirén (sopka) · Horný rybník · Horúca škvrna (geológia)

hö
--

Höytiäinen

hr
--

Hradná jaskyňa (Uhrovec) · Hrasť · Hrebeň (geomorfológia) · Hrom · Hron · Hronikum · Hrušovská jaskyňa

hu
--

Huallaga (rieka) · Huambo (sopka) · Huanghetitan · Huanquihue · Huayangosaurus · Huaynaputina · Hučava (prítok Zolnej) · Hudson (rieka) · Hudsonov prieliv · Huequi · Hulubelu · Hum (geografia) · Humínová látka · Humus · Hunga Tonga-Hunga Ha’apai · Hungarosaurus · Hurónske jazero · Hustota minerálu · Hutapanjang · Hutná (prítok Hrona)

hy
--

Hyalit · Hyaloklast · Hyaloklastit · Hydralmosaurus · Hydrogeológia · Hydrologické poradie na Slovensku · Hydrologické poradie v Česku · Hydrologický kolektor · Hydrológia · Hydrometeor · Hydrometria · Hydropedológia · Hydrosféra · Hydrotermálny roztok · Hydrotherosaurus · Hydroxylapatit · Hyena jaskynná · Hylaeosaurus · Hylonomus · Hyperstén · Hypotéza zriedkavej Zeme · Hypsilofodony · Hypsilophodon · Hyracotherium
**Jozef Žarnay** (\* 14. február 1944, Humenné) je slovenský autor vedeckej fantastiky pre deti.

Životopis
---------

Vzdelanie získaval v rokoch 1961 – 1964 na Pedagogickej fakulte Univerzity P. J. Šafárika v Prešove, kde študoval odbor dejepis – ruština. V rokoch 1964 – 1971 pracoval ako učiteľ v Kluknave, v rokoch 1971 – 1979 v Radaticiach, v roku 1980 pracoval v Stavoprojekte a od roku 1981 do roku 2006 bol učiteľom a výchovným poradcom v Prešove. (ZŠ ul. Lesnícka, ZŠ ul. Zimná, CZŠ sv. Gorazda). Do dôchodku odišiel v roku 2006.

Tvorba
------

Prvé literárne dielo uverejnil v roku 1969 v časopise pre mládež Kamarát, knižne debutoval v roku 1973 románom *Tajomstvo Dračej steny*, kde opisuje dobrodružstvá troch žiakov základnej školy z Atómovej Lehoty, Fera, Vila a Stana, ktorí objavia v skalách neďaleko ich rodnej obce ukrytú mimozemskú kozmickú loď, pomocou ktorej sa dostanú na dve cudzie planéty. Vo voľnom pokračovaní románu s názvom *Prekliata planéta* zase objavia v horách ukryté transportné zariadenie inej mimozemskej civilizácie, čo ich privedie na planétu zničenú ekologickou katastrofou. Sci-fi románom ostal verný i v ďalšej tvorbe, keď mu v roku 1983 vyšiel román *Kolumbovia zo základne Ganymedes*, v ktorom sa vinou zásahu meteoru neprebudí posádka z umelého spánku. Prebudí sa len niekoľko detí, ktoré sú po pristátí na planéte zničenej atómovou vojnou odkázané len na svoju šikovnosť a spoluprácu. V roku 1990 vydal román *Časolet*. Okrem písania románov publikuje i sci-fi poviedky v rôznych časopisoch a zaoberá sa historiografiou vedeckej fantastiky. O svetovej science-fiction a staršej slovenskej fantastike vydával na pokračovanie seriály v časopisoch Zenit pionierov, Zenit a Elektrón. Taktiež spolupracuje s rozhlasom a televíziou.

Dielo
-----

### Próza pre deti a mládež

* 1973 – *Tajomstvo Dračej steny*, sci-fi
* 1977 – *Prekliata planéta*, román, voľné pokračovanie románu *Tajomstvo Dračej steny*
* 1983 – *Kolumbovia zo základne Ganymedes*, dobrodružný román
* 1990 – *Časolet*, román
* 2012 – *Signály ľadového sveta*, román
* 2015 – *Vesmírne prípady*, zbierka poviedok

### Televízna a filmová tvorba

* 1980 – *Tajomstvo Dračej steny*, televízna inscenácia
* 1983 – *Volanie ľadového vetra (Volanie ľadového sveta)*, televízna inscenácia
* 1985 – *Tretí šarkan*, film ktorého scenár bol inšpirovaný románmi *Tajomstvo Dračej steny* a *Prekliata planéta*

Referencie
----------

1. ↑   *Archivovaná kópia* [online]. [Cit. 2022-12-23]. Dostupné online. Archivované 2020-08-15 z originálu.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Jozef Žarnay**

Externé odkazy
--------------

* SFDr. Jozef Žarnay a science-fiction Archivované 2016-04-22 na Wayback Machine
* Jozef Žarnay, Personálna bibliografia. Zuzana Babicová - Terézia Hajduková. (MS Word .doc)
* Jozef Žarnay : osobnosti.sk : životopisy, diela, tvorba, články, linky:

Autoritné údaje: * GND: 1042217734
* ISNI: 0000000058070918
* NK ČR: mzk2002105930
* SNK: 147046
* VIAF: 84513238
***Fantastická štvorka*** (v anglickom origináli ***The Fantastic Four***) je americký akčný film z roku 2025 od režiséra Matta Shakmana, natočený na motívy komiksov od vydavateľstva Marvel Comics o superhrdinoch z týmu Fantastická štvorka. Jedná sa o 37. film v MCU a je súčasťou 6. fázy Marvel Cinematic Universe a Mnohovesmírnej ságy.

Spoločnosť Walt Disney v decembri 2017 súhlasila s dohodou o akvizícii spoločnosti 21st Century Fox vrátane jej dcérskej spoločnosti 20th Century Fox. Generálny riaditeľ Disney Bob Iger uviedol, že plánujú integrovať Fantastickú štvorku do Marvel Cinematic Universe (MCU), spolu s X-Menmi a Deadpoolom. Obchod v hodnote 71,3 miliardy dolárov bol oficiálne dokončený v marci 2019. Film bol oznámený v roku 2019 na udalosti Comic-Con. V decembri 2020 bol Jon Watts oznámený ako režisér filmu. V apríli 2022 Watts oznámil, že od tohto projektu odstupuje pretože si chce dať prestávku od superhrdinských filmov. V septembri 2022 na Disney podujatí D23 bol Matt Shakman oznámený ako režisér filmu. V rovnakom mesiaci boli Jeff Kaplan a Ian Springer najatí ako scenáristi. Do marca 2023 bol Josh Friedman najatý na prepísanie scenáru. Vo februári 2024 bolo oznámené hlavné herecké obsadenie.

Dej
---

Hrdinovia z Fantastickej štvorky musia spojiť sily proti neznámemu zlu.

Produkcia
---------

Natáčanie filmu sa začne v auguste 2024 v Londýne.

Obsadenie
---------

* Pedro Pascal ako Reed Richards / Pán Fantastický:

Najmúdrejší muž planéty, ktorý sa dokáže naťahovať.

* Vanessa Kirbyová ako Sue Stormová / Neviditeľná žena:

Žena, ktorá sa dokáže zneviditeľniť. Reed Richards je jej manžel a Jonathan Storm je jej brat.

* Joseph Quinn ako Jonathan Storm / Ľudská pochodeň:

Mladík, ktorý je odolný voči ohňu a dokáže lietať.

* Ebon Moss-Bachrach ako Benjamin Grimm / Vec:

Skalnaté monštrum, ktoré je odolné proti zraneniam a má veľkú silu.

* Julia Garner ako Shalla-Bal / Silver Surfer:

Cisárovná Zenn-La a milenka Silver Surfera, ktorá je poslom vesmírnej entity Galactusa.

Premiéra
--------

*Fantastická štvorka* bude mať premiéru v slovenských kinách 24. júla 2025. Americká premiéra sa uskutoční 25. júla 2025. Prvýkrát bola premiéra naplánovaná na 7. novembra 2024.

Referencie
----------

1. ↑   '*Fantastic Four' Director Gives Casting and Filming Update on MCU Movie [Exclusive]* [online]. Collider, 2023-10-06. Dostupné online.
2. ↑   *The Fantastic Four (2025)* [online]. UFD, 2024-02-15. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* *Fantastická štvorka (2025)* v Česko-Slovenskej filmovej databáze
* *Fantastická štvorka (2025)* v Internet Movie Database (po anglicky)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Fantastic Four in film na anglickej Wikipédii.*
|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Biologický portál |

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje **128** článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

cha
---

Chadtov smrek · Chaetodontidae · Chaetonotoidea · Chalcopsitta · Chameleón Jacksonov · Chameleón jemenský · Chameleónovité · Chaoyangsauridae · Charaxotvaré · Charles Darwin · Charles De Geer · Charles Hazelius Sternberg · Charles Louis L’Héritier de Brutelle · Charles Mortram Sternberg · Charles Nicolas Aubé · Charles Whitney Gilmore · Charmosyna · Charonosaurus · Chasmofyty · Chasmosaurinae · Chavkoš nočný · Chazmosaurus

che
---

Chejlava · Chelodina longicollis · Chemická evolúcia · Chemosyntéza · Chemotaxia · Chemoterapia

chi
---

Chialingosaurus · Chimérizmus · Chiméry (Subterbranchialia) · Chinemys obyčajná · Chinín · Chiralita (chémia) · Chirostenotes · Chitín · Chitóny

chl
---

Chlamydia trachomatis · Chlamydiaceae · Chlamydiae · Chlamydoselachidae · Chlamýdia · Chlebovník · Chlebovník obyčajný · Chlebovník rôznolistý · Chlorátreduktáza · Chlorela · Chlorid kademnatý · Chlorocysta · Chloroplast · Chlp (cicavce) · Chlpačka veľká

chm
---

Chmeľ obyčajný

chň
---

Chňup

cho
---

Choanocyt · Chobotnatkovité · Chobotnatky · Chobotnáče · Chobotníčky · Chobotohlavce · Choconsaurus · Chochlačka bielooká · Chochlačka dutá · Chochlačka morská · Chochlačka obojková · Chochlačka sivá · Chochlačka vrkočatá · Chochláč severský · Choleratoxín · Cholesterol · Chondrínovité · Chondrocyt · Chondroklast · Chordáty · Choroby pľúc zapríčinené vonkajšími činiteľmi (MKCH-10) · Choroby žíl, miazgových ciev a uzlín nezatriedené inde (MKCH-10) · Chorvátsky ovčiak

chr
---

Chrapkáč poľný · Chránená krajinná oblasť Litovelské Pomoraví · Chránený strom · Chrbtová struna · Chrček poľný · Chren (rod) · Chren dedinský · Chriašteľ bledý · Chriašteľ vodný · Chriašť bodkovaný · Chriašť laysanský · Chriašť malý · Chriašť najmenší · Christian Boehmer Anfinsen · Christian Friedrich Freyer · Christian Friedrich Lessing · Christian Leopold von Buch · Christiane Nüssleinová-Volhardová · Chrípka ošípaných · Chrípková pandémia v roku 2009 · Chrobákoveda · Chrobáky · Chromatín · Chromisty · Chromogisaurus · Chromoplast · Chromozóm · Chromozóm X · Chromozóm Y · Chromozómová aberácia · Chronické choroby dolných dýchacích ciest (MKCH-10) · Chronostratigrafická tabuľka · Chróma · Chrt · Chrupka (tkanivo) · Chrupkokostnaté · Chrúst obyčajný · Chryzantéma

chu
---

Chubutisaurus · Chudenická bažantnice · Chudnutie · Chupacabra · Chuť (zmysel)

chv
---

Chvost (stavovce) · Chvostnaté obojživelníky · Chvostoskoky

chy
---

Chymozín · Chynínské buky · Chytadlovce · Chytadlovité · Chytľanovité
Busta kráľovnej Nefertiti
**Nefertiti**, celým menom **Nefernefruaton Nefertiti**, bola kráľovná a manželka faraóna Achnatona. Jej meno sa stalo synonymom krásy. Dnes je známa hlavne vďaka zle zachovanej buste, objavnej v roku 1912, ktorá zobrazuje jej krásnu tvár s neobyčajne jemnými rysmi.

Pôvod a rodinný život
---------------------

Pramene udávajúce Nefertitin pôvod sa rozchádzajú. Najuznávanejšia verzia je, že Nefertiti je dcéra kráľovského pisára Aje. 

Nefertiti mala s Achnatonom len dcéry. V Tébach sa jej pravdepodobne narodili tri dcéry: Meritaton, Meketaton a Anchesenpaaton, ktorá neskôr bola manželkou faraóna Tutanchamóna. Asi v piatom roku vlády kráľa Achnatona sa hlavné mesto egyptskej ríše presunulo z Téb do novo postaveného Achetatonu (*Atonov obzor*) a kráľovský dvor sa samozrejme presunul takisto. V Achetatone sa im narodili ešte asi tri dcéry: Neferneferuaton, Neferneferure a Setepenre, nie je však vylúčené, že niektoré z nich zomreli vo veľmi mladom veku. Po narodení šiestej dcéry začal význam kráľovnej Nefertiti klesať. Naopak, mierne vzrástol vplyv Achnatonovej vedľajšej manželky Kije. Akékoľvek správy o Nefertiti začali miznúť.

Dve z dcér Achnatona a Nefertiti

Kráľovská manželka
------------------

Nefertitin podiel na vláde nie je úplne jasný. V diplomatickej korešpondencii chýbajú o Nefertiti akékoľvek zmienky, naopak sa v nej hovorí o Achnatonovej matke, kráľovnej Teji, ktorá mala na Achnatona pravdepodobne veľký vplyv. Po presťahovaní do Achetatonu sa na reliéfoch častejšie objavovala najstaršia dcéra Nefertiti Meritaton. V dvanástom roku vlády Achnatona bola kráľovská rodina posledný raz zobrazovaná spolu. Krátko potom zomrela druhorodená princezná Maketaton a vzápätí zmizli z reliéfnej výzdoby aj Teje a tri najmladšie dcéry. Od pätnásteho roku vlády kráľa Achnatona princeznú Meritaton spodobňovali v sprievode ďalšej postavy, Smenchkarea. 

Malé súsošie Achnatona s Nefertiti

Referencie
----------

1. ↑   *3D-Scan Büste der Nofretete › Trigonart* [online]. [Cit. 2021-03-25]. Dostupné online. (po nemecky)

Literatúra
----------

* MAGDOLEN, Dušan: Tajomstvá kráľovnej starého Egypta : Nefertiti vo svetle najnovších výskumov. In: *História*, r. 2, 2002, č. 2, s. 2  –  3.

Pozri aj
--------

* Achnaton
* Smenchkare

Autoritné údaje: * BnF: 12098341n
* GND: 11858846X
* ISNI: 0000000093382861
* LCCN: n50032731
* NK ČR: jn20000701303
* VIAF: 16015127
* WorldCat: lccn-n50032731
***Elá hop!*** bola slovenská zábavno-inšpiratívna televízna relácia Slovenskej televízie pre deti vysielaná od roku 1990 do roku 2009.

Námet na túto detskú reláciu vznikol na Silvestra 1989, keď kvôli nemu Slovenská televízia kontaktovala babkoherečku Katarínu Aulitisovú a jej manžela Ľubomíra Piktora. Názov „Elá hop!" mal deti povzbudiť, aby sa nebáli, aby nabrali odvahu a zároveň išlo aj o mená pre vymyslené postavy – Elu (Katarína Aulitisová) a Hopa (Ľubomír Piktor). Neskôr k ním do relácie pribudol poštár – slimák Maximilián a myšiak Cyril. Relácia sa odohrávala v čarovnom kufríku a nakrútenie jednej epizódy trvalo dva dni.

Neskôr dvojica hercov organizovala aj divadelné predstavenia Elá hop! po Slovensku.

Externé odkazy
--------------

* *Elá hop!* v Česko-Slovenskej filmovej databáze

Zdroje
------

* GÁLOVÁ, Simona. *Mal byť jej anjelom strážnym. Rozprávkoví Ela a Hop sú po dvoch svadbách spolu šťastní 38 rokov* [online]. dobrenoviny.sk, 2024-04-08, [cit. 2024-04-10]. Dostupné online.
* *Elá hop ! - Televízne relácie - RTVS.sk* [online]. www.rtvs.sk, [cit. 2024-04-10]. Dostupné online.
* MURČOVÁ, Miroslava. *Čarovný kufrík im síce chýbal, ale ...* [online]. mykysuce.sme.sk, 2008-04-22, [cit. 2024-04-10]. Dostupné online.
Katalánsky atlas, ktorý zobrazuje Európu a severnú Afriku
**Portolán** (iné názvy: **portulán, portolánová mapa, portulánová mapa, kompasová mapa**) je námorná navigačná mapa talianskeho pôvodu, ktorá zobrazuje hlavne morské pobrežie a prístavy. Vznik portolánov sa datuje zhruba do prelomu 13. a 14. storočia a ich výroba sa sústreďovala predovšetkým do Talianska a španielskeho Katalánska.

Najstarší zachovaný portolán je tzv. pisánska mapa, ktorá vznikla okolo roku 1300. Medzi najvýznamnejšie však patrí Katalánsky atlas z roku 1375. Ten vyrobila malorská kartografická škola pre princa Jána Aragónskeho, ktorý ho daroval svojmu bratrancovi a neskoršiemu španielskemu kráľovi Karolovi V. Autorstvo atlasu je pripisované katalánskemu židovskému kartografovi Abrahamovi Cresquesovi.

Pôvod slova
-----------

Slovo portolán pochádza z talianskeho *portolano* resp. staršie *portulano* (a to z lat. *portulanus*) a jeho pôvodný význam je prístavný strážca/majster alebo údržbár ulíc.

Konštrukcia
-----------

Richard Čapek opisuje v knihe *Geografická kartografie* vzhľad a konštrukciu portolánu nasledovne: „Geografickú sieť tieto mapy sprvu nemali, zato boli opatrené zväzkom lúčov vychádzajúcich zo spoločného stredu, neskôr kompasovými ružicami (vývoj kompasu do dnešnej podoby bol v Európe ukončený v roku 1270). V strede mapy bývala nakreslená aspoň jedna ústredná ružica o 16 lúčoch a okolo nej spravidla ďalších 16 ružíc s dvojnásobným počtom lúčov."

Galéria
-------

* Mapa Európy, Piri Reis, 1521 – 1525Mapa Európy, Piri Reis, 1521 – 1525
* Mapa západnej Európy a Afriky, Pedro Reinel, 1504Mapa západnej Európy a Afriky, Pedro Reinel, 1504
* Čierne more, Diego Homem, 1559Čierne more, Diego Homem, 1559
* Škandinávia, Carta marina, Olaus Magnus, 1539Škandinávia, *Carta marina*, Olaus Magnus, 1539

Referencie
----------

1. ↑
2. ↑   *Dějiny kartografie: Portolánové mapy* [online]. Geografický ústav Masarykovy univerzity, [cit. 2013-06-22]. Dostupné online. Archivované 2014-10-31 z originálu.
3. 1 2 3  ČAPEK, Richard a kolektiv. *Geografická kartografie*. Praha : Státní pedagogické nakladatelství, 1992. ISBN 80-04-25153-6. S. 342-343.
4. ↑

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Portolán**

Externé odkazy
--------------

* Roman Rychtera - Středověká evropská kartografie
* University of Minnesota - Portolan Charts
* Encyclopedia Britannica - Portolan Chart
* Yale University, Beinecke Rare Book & Manuscripts Library - Portolan Charts

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Portolánová mapa na českej Wikipédii.*


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Geografický portál |