Česko-Slovensko a Togo na mape sveta
**Česko-slovenská kolónia** **Togo** (čes. *Československá kolonie Togo*) bol nikdy neuskutočnený koncept česko-slovenskej kolónie v západnej Afrike. Za autora tejto myšlienky je považovaný český cestovateľ Jan Havlas, ale aj český orientalista Alois Musil alebo dobrodruh Emil Holub, ktorým myšlienka česko-slovenskej kolónie nebola cudzia. Je nutné spomenúť, že oficiálne dokumenty sa v žiadnom prípade nespomenuli o možnosti, že by oblasť Toga pripadla pod správu novovzniknutého Česko-Slovenska, preto je na predstavu česko-slovenského zámorského územia nutné skôr nazerať len ako na akési „želanie" niektorých obyvateľov, než historickú skutočnosť. Naozaj bolo povojnové Togo rozdelené medzi Francúzsko a Veľkú Britániu.

Historické súvislosti
---------------------

Myšlienka vzniku česko-slovenskej kolónie mala najbližšie po konci prvej svetovej vojny, kedy prebiehala mierová konferencia vo Versailles s porazeným Nemeckom. Tam se rozhodlo, že Nemeckému cisárstvu budú odobrané jeho územia za morom. Ich súčasťou bolo aj dnešné Togo, vtedy známej ako Togoland. Roku 1919 Havlas vydal brožúru *České kolonie zámořské*, v ktorej ako najvhodnejšie územia ku kolonizácii vybral práve Togo. Jedným z mnoha dôvodov, prečo sa malo stať česko-slovenskou kolónií zrovna táto oblasť je fakt, že vtedajší populácie Toga v bývalej nemeckej kolónii roku 1912 sčítavali ľahko cez milión a rozloha zaujímala zhruba tretinu Česko-Slovenska (to pre predstavu malo v čase vzniku 140 446 km², zatiaľ čo dnešná Togo má 56 789 km²). Súdilo sa , že by česko-slovenské úrady nemali so správou územia väčší problém. Tá mala byť dosiahnutá pomocou skúsených česko-slovenských légií, ktoré sa vracali zo Sibíri cez Tichý oceán a ďalej cez Atlantik, pričom v Togu ešte po Nemcoch zostala čiastočná koloniálna správa a poriadok, ktorý bol Čechom, žijúcim niekoľko storočí v nemeckom priestore, blízky. V tranzite vtedy bolo cez 60 000 česko-slovenských legionárov.

Možná správa
------------

Ak by sa Togo naozaj vtedy stalo kolóniou Česko-Slovenska, uvažovalo sa, že by sa odtiaľ mohla do česko-slovenského prístavu v Hamburgu dovážať železná ruda a tamojšie tovary ako kakao, káva, proso či kože, čo sa javilo ako obrovský benefit pre česko-slovenských továrnikov. Niektorí cestovatelia, napríklad Vilém Nemec, mali predstavu, že by sa v kolónii mohli angažovať veľké podniky ako Škoda alebo ČKD a vybudovať tu svoje továrne, čím by sa využila miestna pracovná sila. Ďalší zástancovia idey počítali s tým, že tunajší obyvatelia sa budú vzdelávať za pomoci českých učiteľov, podobne ako sa dialo v Podkarpatskej Rusi. V Togu by tiež Čechoslováci prvýkrát vo väčšej miere narazili na choroby typické pre africký kontinent ako spavú chorobu, zimnicu či maláriu.

Referencie
----------

1. 1 2  KUTKA, petr. *Mohlo být africké Togo československou kolonií?* [online]. Světoběžník.info, 2020-10-29, [cit. 2021-02-15]. Dostupné online. (po česky)
2. ↑  KUČERA, Jakub. *Český sen o dobývání Afriky měl k realitě velmi blízko. Kolonie byly na dosah ruky* [online]. ČtiDoma.cz, 2018-05-30, [cit. 2021-02-15]. Dostupné online. Archivované 2021-04-02 z originálu. (po česky)
3. 1 2 3   *Také Československo chtělo mít zámořské kolonie, uvažovalo se o africkém Togu* [online]. ExtraStory, 2019-09-05, [cit. 2021-02-15]. Dostupné online. Archivované 2020-12-03 z originálu. (po česky)
4. ↑  HAVLASA, Jan. *České kolonie zámořské, 1919*
5. ↑   *Togo* [online]. www.worldstatesmen.org, [cit. 2021-02-15]. Dostupné online. (po anglicky)
6. ↑  ŠTĚTKA, Jan. *Staré časy Jana Štětky: Československá kolonie Togo. Riskantní pokušení mladé republiky* [online]. Hospodářské noviny (iHNed.cz), 2018-10-25, [cit. 2021-02-15]. Dostupné online. (po česky)
7. ↑  SONJA. *Velké Čechy. Nad nimi slunce nezapadá!* [online]. Moje země, 2015-10-29, [cit. 2021-02-15]. Dostupné online. (po česky)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Československá kolonie Togo na českej Wikipédii.*