Bambus
**Bambusovaté** (staršie: **bambusovité**; mimo taxonómie: **bambusy**; lat. *Bambusoideae*) je podčeľaď čeľade lipnicovité (=trávy; lat. *Poaceae*).

Výskyt
------

Bambusy sa vyskytujú v tropickom, subtropickom a menej často v miernom pásme. Konkrétne sa vyskytujú v juhovýchodných USA a v celej Strednej a Južnej Amerike, ďalej v takmer celej Afrike južne od Sahary, ako aj v Ázii od Indie (vrátane), Japonska (vrátane) a juhovýchodnej Číny (vrátane) po severnú Austráliu (vrátane). Bambusy rastú aj v značných nadmorských výškach (napr. v Južnej Amerike do výšky 4 700 m n. m.).

Do Európy sa prvé bambusy dostali koncom 19. storočia, ale väčšina teraz známych druhov a variet bola dovezená nemeckými, belgickými a holandskými pestovateľmi až začiatkom 90. rokov 20. storočia.

Systematika
-----------

podčeľaď bambusovaté (Bambusoideae):

* tribus Arundinarieae (staršie niekedy zaraďované ako podtribus pod Bambuseae)
* tribus Bambuseae
* tribus Olyreae (staršie niekedy uvádzané rozdelené na viacero tribusov)

Údaje o počte rodov a druhov patriacich do podčeľade sa v závislosti od autora značne rozchádzajú: počet rodov sa staršie uvádzal 45, 50, 60 či 75, novšie skôr 90, 100 či 115; počet druhov sa staršie uvádzal okolo 600, alebo medzi 600 a 700, novšie vyše 1400, vyše 1500 či vyše 1600. Tieto rozdiely v počtoch vyplývajú prevažne len z odlišne širokého vymedzenia rodov a druhov u jednotlivých autorov, čiže reálny obsah podčeľade sa medzi autormi veľmi nemení (hoci niekoľko rodov bolo v posledných desaťročiach z čeľade vylúčených).

Príklady rodov patriacich do tejto podčeľade sú: bambus (*Bambusa*), bambusník (*Dendrocalamus*), trsťovník (*Pseudosasa*), *Bashania*, *Fargesia*, *Phyllostachys*, *Sasa*, *Sasaella* a *Semiarundinaria*.

Charakteristika
---------------

Bambusy z tribusov Arundinarieae a Bambuseae majú zdrevnatené steblá, bambusy z tribusu Olyreae ich zdrevnatené nemajú. Bambusy z tribusu Arundinarieae rastú skôr v miernom pásme, ostatná dva tribusy naopak v tropickom a subtropickom pásme.

Bambusy sú viacročné stromy alebo kry, niektoré druhy sú nízke a pokrývajú pôdu, iné druhy sú vysoké a môžu rásť až do výšky okolo 40 či 50 m. Niektoré druhy majú schopnosť šíriť sa z miesta výsadby do okolia prostredníctvom podzemkov. Mnohé druhy rastú v podobe hustých porastov. Bambusy kvitnú buď ročne alebo u niektorých druhov každých 12 alebo až 120 rokov, pričom všetky rastliny jedného regiónu kvitnú naraz. Po vykvitnutí obyčajne rastliny zahynú.

Listy sú stopkaté (čo je výnimočný znak čeľade lipnicovité), široko elipsovité. Majú klásky kvetov so 6 tyčinkami usporiadané do metlín. Plod je zrno, kôstkovica alebo bobuľa.

Bambusy partia medzi najrýchlejšie rastúce rastliny na svete - niekedy steblo rastie až rýchlosťou 1 meter za deň.

Využitie
--------

Bambusy sú užitočné v mnohých ohľadoch. Napríklad z významného rodu bambus je najdôležitejší druh bambus trsteníkovitý (*Bambusa bambos* alebo *Bambusa arundinacea*). Jeho steblá sa využívajú ako materiál v stavebníctve a na výrobu nábytku. Jeho tenké čiarkovité zospodu chlpaté listy sa používajú na výrobu rohoží a športového náradia, lyko na výrobu papiera. Okrem toho sa jeho bobule a mladé výhonky konzumujú ako zelenina. Bambus konzumujú aj napr. pandy (pandy z rodu Ailurus a pandy veľké).

Rody bambusník a trsťovník sú okrasné druhy pestované aj v našich podmienkach.

Steblá druhu *Pseudosasa amabilis* (=*Arundinaria amabilis*) sa používajú na výrobu udíc.

Zdroje
------

1. 1 2 3 4  BARANEC, T. et al.: Systematická botanika, 2001, S. 180
2. ↑  KLIMENT, J. et al. Zásady, pravidlá a odporúčania pre tvorbu a revíziu slovenského menoslovia siníc, rias, húb a rastlín. In: Bulletin Slovenskej botanickej spoločnostiročník 39, supplement 1 Bratislava 2017  S.63
3. ↑  nariadenie vlády č. 199/2005 Z. z.
4. 1 2  REZL, Pavel. *Bambusy a jejich pěstování u nás*. [s.l.] : Grada Publishing a.s. 2006. 96 s. ISBN 978-80-247-1528-5. S. 9,10.
5. 1 2 3 4 5  BRAUNOVÁ, K. Bambus. In: Trifid 2006/1, S. 20
6. 1 2   *Bambusarium* [online]. bambusarium.sk, [cit. 2020-04-26]. Dostupné online.
7. 1 2  bambukovyje. In: Boľšaja sovetskaja enciklopedija 3. vydanie 1969–1978
8. 1 2 3  OHRNBERGER, D.. *The Bamboos of the World (Annotated Nomenclature and Literature of the Species and the Higher and Lower Taxa)*. [s.l.] : Elsevier, 1999. 596 s. ISBN 978-0-08-054238-6. S. najmä S. 8,9.
9. 1 2 3 4 5  bambus. In: Encyclopaedia Beliana online
10. 1 2 3  bambus. In: Malá československá encyklopedie 1, S. 336
11. 1 2 3  ANGIOSPERM PHYLOGENY WEBSITE, version 14.
12. ↑  USDA, Agricultural Research Service, National Plant Germplasm System. 2020. Germplasm Resources Information Network (GRIN-Taxonomy).
National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland. URL: .
Accessed 25 April 2020.
13. ↑  Kelchner S.; Bamboo Phylogeny Working Group. "Higher level phylogenetic relationships within the bamboos (Poaceae: Bambusoideae) based on five plastid markers". In: Molecular Phylogenetics and Evolution. 67 (2): 404–413. 2013
14. 1 2  Konradin Medien GmbH, Leinfelden-Echterdingen. *Bạmbus* [online]. wissen.de, [cit. 2020-04-26]. Dostupné online.
15. ↑  TAKHTAJAN, A.. Diversity and Classification of Flowering Plants. Columbia University Press, New York. 1997, citovaný in: Brands, S.J. (ed.), 1989-present. The Taxonomicon. Universal Taxonomic Services, Zwaag, The Netherlands.
16. ↑  Xia, Nianhe & Stapleton, Chris. Typification of Bambusa bambos (L.) Voss (Gramineae: Bambusoideae). Kew Bulletin. 52. 693-698. 1997

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bambusovaté**