**Dimitrij Nikolajevič Andrusov** (\* 7. november 1897, Jurijev (dnes Tartu) – † 1. apríl 1976, Bratislava) bol slovenský geológ ruského pôvodu, zakladateľ modernej slovenskej geológie. Od roku 1932 doc. univerzitný profesor (1940), akademik SAV (1953), DrSc. (1956).

Život
-----

Bol synom ruského geológa, člena Ruskej akadémie vied a univerzitného profesora N.I. Andrusova a Nadeždy Schliemanovej dcéry archeológa Heinricha Schliemanna - objaviteľa Tróje.

Spočiatku bol vzdelávaný v domácnosti svojimi rodičmi. Neskôr absolvoval gymnaziálne štúdium v Kyjeve a Petrohrade. V rokoch 1915 až 1918 študoval na univerzite v Petrohrade. Spolu so svojim otcom absolvoval geologické expedície do oblasti Kara-Bogaz a doliny Fergana. Zapojil sa do februárovej revolúcie. Napokon bol nútený odísť z Petrohradu. Krátko žil s rodičmi na Kryme, kde na univerzite v Simferopoli prednášal jeho otec. Napokon po víťazstve boľševikov opustili krajinu a odišli cez Istanbul do Francúzska. V rokoch 1920 až 1922 študoval na univerzite v Sorbonne v Paríži. S rodičmi neskôr odišiel do Prahy, kde ďalej pokračoval v štúdiu na Chemicko-technologickej fakulte ČVUT v Prahe v rokoch 1922 až 1923 a Prírodovedeckej fakulte Karlovej univerzity v rokoch 1923 až 1925, kde aj pracoval od roku 1929 do roku 1938. Dlhodobo sa venoval výskumu geologickej stavby Slovenska a Podkarpatskej Rusi.

V roku 1938 sa uchádzal o miesto profesora geológie na Slovenskej vysokej škole technickej najprv v Košiciach. Škola bola pôvodne zriadená v Košiciach, ale veľmi krátko po svojom zriadení pripadli Košice v dôsledku viedenskej arbritráže Horthyovskému Maďarsku a bola preto presťahovaná najprv do Martina neskôr do Bratislavy. Od roku 1940 začal zároveň pracovať na Prírodovedeckej fakulte Univerzity Komenského vo funkcii prednostu Geologicko-paleontologického ústavu. Bol prvým profesorom geológie pracujúcim na slovenských vysokých školách. Okrem toho bol zakladateľom a v rokoch 1940 až 1945 riaditeľom Štátneho geologického ústavu. V roku 1952 sa stal Andrusov vedúcim Katedry geológie na Prírodovedeckej fakulte UK a vo funkcii zotrval až do roku 1970. Ako pedagóg napísal viacero skrípt a učebných textov, okrem toho že vyučoval študentov geológie aj osobne viedol geologické mapovacie kurzy a exkurzie, kde odovzdával svoje znalosti v praxi. Bol tiež zakladateľom a v rokoch 1957-1958 prvým riaditeľom Geologického laboratória, ktorý sa neskôr transformoval na Geologický ústav SAV.

V roku 1953 bol menovaný za jedného z prvých 13 akadmikov SAV.

Vedecká činnosť
---------------

Jeho vedeckovýskumné záujmy boli mnohostranné. V širokom zábere sa venoval geológii, stratigrafii, tektonike, paleontológii, ložiskovej a inžinierskej geológii. Skúmal bradlové a flyšové pásmo Západných Karpát, ale tiež Centrálne Západné Karpaty a hlavne subtatranské príkrovy. V Západných Karpatoch rozpracoval teórie o existencii rozsiahlych príkrovov a zistil rozsah viacerých orogenetických fáz. Vyčlenil tiež mnohé tektonické jednotky a podal paleogeografický obraz karpatskej geosynklinály v období mezozoika. Výsledky jeho výskumov znamenali prehĺbenie stratigrafických a najmä tektonických poznatkov o Západných Karpatoch a stali sa základom moderného ponímania ich stavby a vzťahu k susedným geologickým jednotkám.

Svojou vedeckou prácou sa zaradil medzi popredných európskych geológov. Výsledky svojich výskumov zhrnul v päťdielnej monografii *Geologický výskum bradlového pásma Západných Karpát* (1931 - 1955), diele *Apercu de la Géologie des Carpathes occidentales de la Slovauie centrale* (1931), trojzväzkovej monografii *Geológia Československých Karpát* (1958 - 1965) a v diele *Grundriss der Tektonik der Nördlichen Karpaten* (1968), ktoré je považované za jeden z vrcholov syntézy tektonickej stavby Západných Karpát vychádzajúcej z princípov geosynklinálnej teórie. Bol taktiež autorom mnohých ďalších monografických prác a asi 250 štúdií v odborných periodikách doma i v zahraničí. Okrem vedeckej činnosti tiež riešil praktické geologické úlohy súvisiace so stavbou priehrad, železníc, tunelov a s vyhľadávaním hlavne nerudných surovín.

Rodina a osobný život
---------------------

Jeho otec N.I. Andrusov, bol univerzitný profesor, geológ a oceánológ, zaoberajúci sa hlavne výskumom neogénu. Pôsobil v Tartu, Kyjeve a Petrohrade. Jeho meno nesie chrbát oddeľujúci východnú a západnú časť Čierneho mora. Jeho matka Nadežda Schliemanová, pochádzala z manželstva Heinricha Schliemanna a Jekateriny Petrovny Lyžinovej. Andrusovova stará mama bola jednou z prvých žien absolventiek vysokých škôl v Rusku.

Dimitrij Andrusov mal 4 súrodencov. Od detstva hovoril po nemecky, francúzsky a anglicky.

Bol dvakrát ženatý. V roku 1926 sa oženil s Valentínou Alšvangovou. Spolu mali dcéry Galinu a Ninu.

Ocenenia
--------

Vedecká a pedagogická činnosť prof. Andrusova bola ešte počas jeho života ocenená najvyššími štátnymi vyznamenaniami. Boli mu udelené nasledovné vyznamenania:

* Národná cena SSR (1947)
* Za zásluhy o výstavbu (1965)
* štátna cena K. Gottwalda (1966)
* Rad práce (1972).

V bratislavskej Petržalke je po ňom pomenovaná ulica. V roku 1988 bola na jeho počesť odhalená na Prírodovedeckej fakulte UK v Bratislave pamätná tabuľa. Pamätnú tabuľu má aj v budove Štátneho geologického ústavu D. Štúra, kde sa v jeho bývalej pracovni nachádza aj pamätná miestnosť. Paleontológovia podľa D. Andrusova pomenovali viacero druhov fosilných organizmov, napr. rod dasykladálnych rias *Andrusoporella* alebo spodnomiocénny druh chameleóna - *Chamaeleo andrusovi*. Slovenská geologická spoločnosť na jeho počesť udeľuje za zásluhy významným geológom Medailu D. Andrusova.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4  Veľký, J. a kolektív, 1978: *Encyklopédia Slovenska I. A — D.* Veda, Bratislava, s. 52
2. 1 2 3 4   *Úvod k inventáru* [online]. Bratislava: Slovenská akadémia vied, [cit. 2022-05-10]. Dostupné online.
3. ↑  Cambel, B. Slavkay, M. Kaličiak, M.: *Významní slovenskí geológovia*. Biografia, Veda, 2000, Bratislava, 506 s.
4. ↑   *Andrusov, Dimitrij – osobný fond (1885) 1897 – 1976 (1998)* [online]. Bratislava: Slovenská akadémia vied, [cit. 2022-05-10]. Dostupné online.
5. ↑  Barica, J. 2004: *Malý slovenský panteón vedy a techniky*. Úrad priemyselného vlastníctva SR, Bratislava, s. 104
6. ↑  Zaťko, M. a kolektív, 1992, *Päťdesiat rokov Prírodovedeckej fakulty Univerzity Komenského.* Univerzita Komenského, Bratislava, s. 219
7. ↑  Bystrický, J. 1962: Nové Dasycladaceae triasu Slovenského krasu. Geologický sbornik, 13, 2, 227-240.
8. ↑  Čerňanský, A. 2010: *A revision of chamaeleonids from the Lower Miocene of the Czech Republic with description of a new species of Chamaeleo (Squamata, Chamaeleonidae).* Geobios, 43, s. 605–613

Externé odkazy
--------------

* Plöchinger, B. 1976, Dimitrij Andrusov 7.11. 1897-1.4. 1976. Mitt. österr. geol. Ges. 69, s. 353 — 356 (po nemecky)

Autoritné údaje: * abART: 48931
* GND: 121313794
* ISNI: 0000000122119115
* LCCN: n85802709
* NK ČR: jk01010303
* SNK: 171702
* VIAF: 64860038
* WorldCat: lccn-n85802709