**Hannah Arendtová** (\* 14. október 1906, Hannover, Nemecko – † 4. december 1975, New York, USA) bola nemecko-americká politologička a filozofka. Venovala sa širokému množstvu tém súvisiacich s politickou teóriou a je považovaná za jednu z najvýznamnejších politických teoretičiek 20. storočia. Bola žiačkou Edmunda Husserla, K. Jaspersa, R. Bultmanna a M. Heideggera. Spoluvydavateľka Kafkovho diela (1946 an.).

Život
-----

Hannah Arendtová v roku 1933
Hannah Arendtová sa narodila ako **Johanna Cohn Arendt** v Hannoveri. Pochádzala zo sekularizovanej židovskej rodiny zo strednej triedy. Jej otec zomrel, keď mala sedem rokov a vyrastala so svojou matkou Marthou Cohn Arendtovou. Arendtova strávila väčšinu jej mladosti v Königsbergu vo východnom Prusku. V rokoch 1924 až 1929 študovala na univerzite v Marburgu. Tu začal jej epizodický vzťah s filozofom Marti Heideggerom, ktorý trval až do jej smrti. V roku 1926 sa presťahovala do Heidelbergu, kde získala doktorát, pričom sa vo svojej práci venovala konceptu lásky u Svätého Augustína. Pri práci ju viedol filozof Karl Jaspers. V roku 1929 sa zosobášila s Güntherom Sternom, novinárom a filozofom. Keď sa v roku 1933 dostal k moci Adolf Hitler, Arendtova bola zatknutá a uväznená gestapom kvôli zhromažďovaniu antisemitských materiálov v Pruskej knižnici. Po prepustení  emigrovala do Paríža.

V Paríži pracovala pre židovské organizácie pomáhajúce židovským emigrantom. V roku 1937 sa rozviedla so svojim prvým manželom. V roku 1936 sa Arendtová zoznámila s komunistom Heinrichom Blücherom s ktorým sa v roku 1940 zosobášila. Vo francúzsku sa zoznámila a spriatelia s filozofmi Walterom Benjaminom a Raymondom  Aronom. Po vypuknutí vojny bola uväznená v detenčnom tábore v meste Gurs na juhozápade Francúzska. Spoločne utiekli z okupovaného Francúzska a emigrovali do USA.

Arendtovej kariéra verejnej intelektuálky začala v roku 1941 v New Yorku, kde písala články pre nemeckojazyčné židovské periodikum *Aufbau*. Po skončení vojny sa venovala zhromažďovaniu židovského kultúrneho dedičstva.Venovala sa pritom aj dielu Franza Kafku.

V roku 1951 publikovala svoju významnú prácu *Origins of Totalitarism*, v ktorej dokazuje že fašizmus a stalinizmus zdieľajú intelektuálne a historické korene.

V roku 1958 vyšla jej práca The *Human Condition* a v roku 1963 kniha *On Revolution'* v ktorej analyzuje inštitucionálne a kultúrne podmienky politickej slobody.

Stala sa prvou ženou, ktorá bola menovaná za profesorku na univerzite v Princetone. Prispievala do periodík ako napríklad *The New York Review of Books*, *Commonweal*, *Dissent* a *The New Yorker.*

V roku 1961 cestuje do Jeruzalemu na proces s Adolfom Eichmannom, vysokým dôstojníkom SS, ktorý spoluorganizoval množstvo aktivít súvisiacich s holokaustom. Jej reportáže vychádzali najprv v periodiku The New Yorker a potom v roku 1964 vyšli ako samostatná kniha pod názvom *Eichmann in Jerusalem*. Kniha vyvolala množstvo polemík a kontroverzií. Jej opis procesu sa stal najviac známym kvôli podtitulu a pojmu „banalita zla". Kontroverzie vyvolali aj jej tvrdenia ohľadne konania židovských lídrov počas druhej svetovej vojny. 

V rokoch 1963 – 1967 vyučovala na univerzite v Chicagu a v rokoch 1967 – 1975 na univerzite v New Yorku. 

Zomrela v roku 1975 v New Yorku.

Dielo
-----

### Pôvod totalitarizmu

Počas prednášky v Nemecku,1955
Kniha, vďaka ktorej bola H. Arendtová uznaná ako významná politická mysliteľka, vyšla prvý krát v roku 1951 (orig. *The Origins of Totalitarism*)  a čoskoro vzbudila značnú pozornosť. Dielo sa skladá z troch častí: Antisemitizmus, Imperializmus a Totalitarizmus. V prvej časti rekonštruuje vývoj antisemitizmu v 18. a 19. storočí. Všíma si počiatky antisemitizmu, postavenie Židov v európskej spoločnosti a veľkú pozornosť venuje taktiež Dreyfusovej afére. V druhej časti sa zaoberá rasizmom a imperializmom v 19. a začiatkom 20. storočia. Všíma si ekonomické vzťahy v kapitalistických spoločnostiach a rôzne formy rasizmu. V tretej časti skúma dve formy totalitnej vlády a to nacizmus a stalinizmus, pričom medzi nimi nachádza mnohé podobnosti. Všíma si otázky týkajúce sa más, totalitnej propagandy, organizácie, štátu a represie. Táto časť získala najviac pozornosti. Ako uvádza Arendtová v predhovore: *„Antisemitizmus, imperializmus, totalitarizmus – jedno po druhom, s väčšou a väčšou brutalitou demonštrovali, že ľudská dôstojnosť potrebuje novú záruku, ktorú je možné nájsť iba v novom politickom princípe, v novom zákone na zemi, ktorého platnosť musí tento krát pochopiť celé ľudstvo, ktorého moc však musí zostať prísne obmedzená, zakorenená v novo definovaných územných entitách a nimi kontrolovaná."*

Práca podľa Arendtovej
----------------------

Základnými rozmermi praktického života ako najhlbšej podmienenosti ľudskej existencie je práca, vyrábanie a konanie. Práca zodpovedá biologickej podmienenosti existencie ako telesnej, takže jej podmienkou je život sám; vo vyrábaní a zhotovovaní predmetov sa vyjavuje to, čím sa ľudská bytosť stavia proti svojej prírodnej a biologickej viazanosti. Vyrábaním vzniká oblasť protikladná oblasti prírodnej, je spredmetnením toho, čo je schopné pretrvať individuálny život: vyrábanie tak poukazuje na to, že k ľudskej existencii vždy patrí svet. Konanie je zakotvené v tom, že bytie človeka je zároveň spolubytím, teda zodpovedá faktu plurality. Konanie sa vždy odohráva ako vzťah medzi ľuďmi, je to činnosť verejná, v ktorej sa roztvára oblasť politického
života.

Tieto tri základné rozmery ľudskej existencie chápe Arendtová ako prehĺbenie Heideggerových analýz starosti - sú teda podmienenosťou ľudskej existencie, ktorej základom je čas: práca je poukaz k minulosti a k situovanosti, vyrábanie a zhotovovanie vecí je rozmer prítomnosti, zatiaľ čo konaním sa človek ako bytosť politická otvára do budúcnosti - politická starosť je starosť o to, čo bude.

Základným zmyslom ľudského aktívneho života je premieňať to, čo je dané, na podmienky vlastnej existencie: čokoľvek sa v ľudskom svete vyjaví, stane sa vzápätí súčasťou ľudskej podmienenosti. Preto sa človek nestretáva s vecami ako cudzími, vonkajšími objektami, ale ako s tým, čo patrí do jeho života.

Politickosť podľa Arendtovej
----------------------------

Politickosť je svojím pôvodným fenomenálnym obsahom pluralitou ľudí. V politickosti nesmie byť kvôli jej autenticite a integrite nijakým postupom odstránený moment odlišnosti, a to ani takými špekulatívnymi konštrukciami, ako je všeobecná vôľa. Politickosť konštituuje spoločenstvo tých, ktorí sú odlišní a odlišní zostanú. Nijaká jednota a zjednotenie množstva ľudí, ktoré si nezachováva rozličnosť ako svoj konštituujúci princíp, si nemôže robiť nárok na autenticky politický charakter.

K politickosti patrí význačný moment diferencie a diferencovanosti, a práve na tom sa zakladá jej autenticita a integrita. S týmto nevyhnutným momentom diferencie, s politickou úlohou diferencie, a teda zároveň s rôznymi mienkami súčasne sa pri zakladaní politických inštitúcii ráta v eminentnom prameni amerického politického myslenia - v súbore „The Federalist". Ako to, čo je politicky spoločné, sa nechápe identita už zjednotených bytostí, ale to, na čom sa zjednotili bytosti odlišné a rôznorodé ako na tom, čo je im spoločné.

Dielo
-----

* *Der Liebesbegriff bei Augustin*, 1929
* *Sechs Essays*, 1948
* *The Origins of Totalitarianism*, 1951
* *Fragwrdige Traditionsbestände im politischen Denken der gegenwart. Vier Essays*, 1957
* *Rahel Varnhagen. The Life of a Jewess*, 1958
* *The Human Condition*, 1958
* *Die ungarische Revolution und der tatalitäre Imperialismus*, 1958
* *Between Past and Future. Eight Exercises in Political Thought*, 1961
* *Eichmann in Jerusalem. A Report of the Banality of Evil*, 1963
* *On Revolution*, 1963
* *Truth and Politics*, 1967
* *Men in Dark Times*, 1968
* *On Violence*, 1970
* *Lying in Politics*, 1971
* *The Life of the Mind, Vol. 1, Thinking*, 1971
* *Crises of Republic*, 1972
* *Lectures on Kant's Political Philosophy*, 1972
* *The Life of the Mind, Vol. 2, Willing*, 1977/1978
* *Hannah Arendt - Karl Japsers. Briefwechsel* 1926-1969, 1985
* *Zur Zeit. Politische Essays*, 1986

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7   Biography - Hannah Arendt. *Hannah Arendt*. Dostupné online [cit. 2018-03-25]. (po anglicky)
2. 1 2 3  CENTER, Hannah Arendt. *About Hannah Arendt* [online]. hac.bard.edu, [cit. 2018-03-25]. Dostupné online. (po anglicky)
3. ↑   *Arendt, Hannah | Internet Encyclopedia of Philosophy* [online]. www.iep.utm.edu, [cit. 2018-03-25]. Dostupné online. (po anglicky)
4. ↑  ARENDT, HANNAH, 1906-1975. *Původ totalitarismu I-III*. Praha : OIKOYMENH, 2013. (2. vyd.) Dostupné online. ISBN 9788072984831. S. 11.

* *Informácie v infoboxe sú sčasti alebo úplne prebrané z infoboxu článku Hannah Arendt zverejneného na anglickej Wikipédii.*
* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Hannah Arendtová**

  


| * z
* d
* u
Významní západní filozofi |
| --- |
| 
* Presokratici
* Sokrates
* Platón
* Aristoteles
* Plótinos
* Augustín
* Boethius
* Al-Fárábí
* Anselm
* Pierre Abélard
* Averroës
* Maimonides
* Tomáš Akvinský
* Albert Veľký
* Duns Scotus
* Ramon Llull
* Occam
* Giovanni Pico della Mirandola
* Marsilio Ficino
* Michel de Montaigne
* René Descartes
* Thomas Hobbes
* Blaise Pascal
* Baruch Spinoza
* John Locke
* Nicolas Malebranche
* Gottfried Leibniz
* Giovanni Battista Vico
* Julien Offray de La Mettrie
* George Berkeley
* Baron de Montesquieu
* David Hume
* Edmund Burke
* Voltaire
* Jean-Jacques Rousseau
* Denis Diderot
* Johann Herder
* Immanuel Kant
* Jeremy Bentham
* Friedrich Schleiermacher
* Johann Gottlieb Fichte
* G. W. F. Hegel
* Friedrich von Schelling
* Friedrich von Schlegel
* Arthur Schopenhauer
* Alexis de Tocqueville
* Søren Kierkegaard
* Henry David Thoreau
* Ralph Waldo Emerson
* John Stuart Mill
* Karl Marx
* Michail Bakunin
* Friedrich Nietzsche
* Vladimir Soloviov
* William James
* Wilhelm Dilthey
* C. S. Peirce
* Gottlob Frege
* Edmund Husserl
* Henri Bergson
* Ernst Cassirer
* John Dewey
* Benedetto Croce
* José Ortega y Gasset
* Alfred North Whitehead
* Bertrand Russell
* Ludwig Wittgenstein
* Ernst Bloch
* György Lukács
* Martin Heidegger
* Rudolf Carnap
* Simone Weilová
* Maurice Merleau-Ponty
* Jean-Paul Sartre
* Simone de Beauvoir
* Georges Bataille
* Theodor Adorno
* Max Horkheimer
* Hannah Arendtová

 |

Autoritné údaje: * abART: 19487
* BnF: 118890622
* GND: 11850391X
* ISNI: 0000 0003 6864 6417
* LCCN: n50023617
* NK ČR: jn19990000230
* SNK: 158223
* ULAN: 500217300
* VIAF: 105151053
* WorldCat: lccn-n50023617