Súradnice: 41°42′50″S 44°47′20″V﻿ / ﻿41,713889°S 44,788889°V﻿ / 41.713889; 44.788889

**Tbilisi** (gruz.: თბილისი; v minulosti, najmä stredoveku, **Tiflis** čo v preklade znamená „teplý") je hlavné a najväčšie mesto Gruzínska. Leží na rieke Kura (gruz. Mtkvari). Od roku 2006 je starostom Giorgi Gigi Ugulava, ktorý bol do tejto funkcie zvolený v decembri 2013 už po tretíkrát v poradí. Počet obyvateľov je 1 175 200 (2012) a zastúpení sú okrem Gruzíncov aj iné národností, napr. Arméni, Azerbajdžanci, Sýrčania, Kurdi, Rusi a iní.

Dejiny
------

Historická farebná fotografia (medzi 1909 - 1915).
Tbilisi bolo založené gruzínskym kráľom Vachtangom I. Gorgasalim (452-502) v 5. storočí, oblasť však bola osídlená už skôr. Mesto obsadili mnohé ríše, ako napr. Arabi, Peržania a Seldžuckí Turci - v 8. storočí bolo mesto dokonca sídlom arabského emira. Gruzínci mesto dobyli opäť až v roku 1122, za vlády kráľa Dávida IV. ktorý sem potom presunul svoje sídlo z Kutaisi a Tbilisi ustanovil hlavným mestom krajiny. Na konci 18. storočia bolo mesto neustále ohrozované perzskými výbojmi a od roku 1801 sa potom natrvalo stalo súčasťou Ruského impéria.

Nezávislosť získalo opäť až po Októbrovej boľševickej revolúcii v roku 1917, avšak len do intervencie sovietskych síl roku 1920. Tie vytvorili násilným zjednotením Arménska, Azerbajdžanu a Gruzínska Zakaukazskú sovietsku federatívnu socialistickú republiku. Neskôr došlo k jej rozdeleniu na tri sovietske republiky, Tbilisi zostalo centrom Gruzínskej SSR. Od 9. apríla 1991 je Tbilisi hlavným mestom nezávislého a suverénneho Gruzínska. Napriek tomu ale krátko po vyhlásení nezávislosti došlo k nepokojom. V januári roku 1992 tu zúrili urputné boje, čo nakoniec viedlo k zmene politickej scény, rovnako ako revolúcie z roku 2003, ktorá zvrhla Eduarda Ševardnadzeho.

Priemysel a doprava
-------------------

V Tbilisi sa vyrábajú poľnohospodárske stroje, lietadlá a lokomotívy. Je tu tiež zastúpený textilný priemysel, orientovaný na spracovanie vlny a hodváb a kožiarsky priemysel. Neďaleko mesta sa nachádza tepelná elektráreň.

Chrbticou Tbiliskej MHD je metro s dvoma linkami. Do roku 2006 po meste jazdili tiež električky a trolejbusy, boli ale úplne nahradené lacnejšími autobusmi. 17 km juhovýchodne od mesta sa nachádza medzinárodné letisko Tbilisi.

Pamätihodnosti
--------------

Na pravom brehu rieky Kura, nad starým mestom, ležia ruiny pevnosti Nariqala z 3. storočia. Nad týmto opevnením stojí monumentálna socha *Kartlis Deda*. Pod ňou sa rozprestiera 128 ha veľká *botanická záhrada*, ktorá bola zriadená v roku 1845 na priestranstve parku pevnosti.

Staré mesto so svojimi úzkymi, mačacími hlavami dláždenými ulicami, má byť prijaté za kultúrne dedičstvo UNESCO. V starom meste s nachádza aj Katedrála Sioni z 5. storočia, kostol gruzínskych kráľov z 13. storočia, bazilika Ančischati zo 6. storočia a synagóga. Cez staré mesto viedla kedysi *hodvábna cesta*. Domy sú prevažne drevené s vyrezávanými predsadenými balkónmi. V kúpeľnej štvrti *Abanotubani* sa nachádzajú sírne kúpele zo 17. storočia a mešita.

Na staré mesto nadväzuje mestská časť *Garetubani* s okázalými budovami z 19. storočia. Srdce tvorí platanmi lemovaná promenáda *Rustaveli-Boulevard*. Na nej sa okrem iného nachádza kostol Kašveti, štátna obrazáreň, historické múzeum, štátne divadlo *Rustaveli*, opera a budova parlamentu. Rieka Kura je lemovaná z oboch strán nábrežím s viacprúdovými cestami.

Z hory *Mtacminda* vedie dole do mesta stacionárna lanová dráha z roku 1905, ktorá tohto času nie je v prevádzke. V polovici dráhy sa nachádza Panteón, cintorín, na ktorom sú pochovaní významní Gruzínci. Na plochom vrchole hory bol založený rozsiahly park, ktorý bol v roku 2009 rozšírený na zábavný. Televízna veža tu stojí ako z diaľky viditeľná dominanta, ktorá je v noci zaujímavo nasvietená.

Na ľavom brehu rieky sa nachádzajú v 20. storočí postavené kultúrne a štátne inštitúcie. Medzi nimi je aj Katedrála Najsvätejšej Trojice v Tbilisi, štátna lekárska univerzita a iné vedecké inštitúcie, štadión a stanice.

Osobnosti mesta
---------------

* Mirza Fatali Achundov (\* 1812 – † 1878), azerbajdžanský spisovateľ, verejný činiteľ, filozof a osvietenec.
* Alexej Alexejevič Brusilov (\* 1853 – † 1926), ruský a sovietsky generál a vojvodca
* Aram Chačaturjan (\* 1903 – † 1978), arménsky hudobný skladateľ, klavirista, dirigent a hudobný pedagóg
* Jakov Josifovič Džugašvili (\* 1907 – † 1943), syn Josifa Vissarionoviča Stalina
* Grigol Abašidze, (\* 1914 – † 1994), básnik, prozaik a verejný činiteľ
* Tengiz Jevgenievič Abuladze (\* 1924 – † 1994), scenárista a filmový režisér
* Tigran Vartanovič Petrosian (\* 1929 – † 1984), šachový veľmajster
* Gia Kančeli (\* 1935), skladateľ vážnej hudby
* Micheil Saakašvili (\* 1967), bývalý prezident
* Nino Salukvadzeová (\* 1969), športová streľkyňa
* Nikolay Tsiskaridze (\* 1973), baletný majster
* Sergej Movsesian (\* 1978), slovenský šachista
* Giorgi Lacabidze (\* 1978), klavírny virtuóz
* Vachtang Murvanidze (\* 1979), gruzínsky krasokorčuliar, tréner a choreograf
* Irakli Labadze (\* 1981), tenista
* Tejmuraz Besikovič Gabašvili (\* 1985), ruský tenista
* Anna Tatišviliová (\* 1990), tenistka
* Elene Gedevanišviliová (\* 1990), krasokorčuliarka

Partnerské mestá
----------------

* Turecko  Ankara, Turecko
* Kazachstan  Astana, Kazachstan, 2005
* Grécko  Atény, Grécko
* USA  Atlanta, USA, 1988
* Španielsko  Bilbao, Španielsko, 1989
* Spojené kráľovstvo  Bristol, Spojené kráľovstvo, 1987
* Rakúsko  Innsbruck, Rakúsko, 1982
* Arménsko  Jerevan, Arménsko
* Ukrajina  Kyjev, Ukrajina, 1999
* Slovinsko  Ľubľana, Slovinsko, 1979
* Francúzsko  Nantes, Francúzsko, 1979
* Taliansko  Palermo, Taliansko, 1987
* Francúzsko  Paríž, Francúzsko, 1997
* Nemecko  Saarbrücken, Nemecko, 1975

Iné projekty
------------

CommonsWikislovník
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Tbilisi**
* Spolupracuj na Wikislovníku Wikislovník ponúka heslo ****Tbilisi****


Pohľad na Tbilisi

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Tbilisi na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Hlavné mestá v Ázii |
| --- |
| Stredná Ázia | **Astana**, Kazachstan • **Biškek**, Kirgizsko • **Dušanbe**, Tadžikistan • **Kábul**, Afganistan • **Ašchabad**, Turkménsko • **Taškent**, Uzbekistan |
| Východná Ázia | **Peking**, Čínska ľudová republika • **Tchaj-pej**, Taiwan • **Tokio**, Japonsko • **Pchjongjang**, Severná Kórea • **Soul**, Južná Kórea • **Ulanbátar**, Mongolsko |
| Južná Ázia | **Dháka**, Bangladéš • **Thimphu**, Bhután • **Naí Dillí**, India • **Male**, Maldivy • **Káthmandu**, Nepál • **Islamabad**, Pakistan • **Kotte** (oficiálne a administratívne) a **Kolombo** (obchodné), Srí Lanka • **Lhasa**, Tibet |
| Juhovýchodná Ázia | **Bandar Seri Begawan**, Brunej • **Phnom Pénh**, Kambodža • **Dili**, Východný Timor • **Jakarta**, Indonézia • **Vientian**, Laos • **Kuala Lumpur** (oficiálne) a **Putrajaya** (administratívne), Malajzia • **Nay Pyi Taw**, Mjanmarsko • **Manila**, Filipíny • **Singapur**, Singapur • **Bangkok**, Thajsko • **Hanoj**, Vietnam |
| Juhozápadná Ázia | **Jerevan**, Arménsko • **Baku**, Azerbajdžan • **Manáma**, Bahrajn • **Nikózia**, Cyprus • **Tbilisi**, Gruzínsko • **Teherán**, Irán • **Bagdad**, Irak • **Jeruzalem** (oficiálne, administratívne) a **Tel Aviv-Jafo** (medzinárodne uznávané), Izrael • **Ammán**, Jordánsko • **Kuvajt**, Kuvajt • **Bejrút**, Libanon • **Maskat**, Omán • **Dauha**, Katar • **Rijád**, Saudská Arábia • **Damask**, Sýria • **Ankara**, Turecko • **Abú Zabí**, Spojené arabské emiráty • **Saná**, Jemen |