**Viditeľné svetlo** (iné názvy: **svetlo, svetelné žiarenie, viditeľné žiarenie, viditeľné elektromagnetické žiarenie, svetelná radiácia**; ako časť elektromagnetického spektra aj: **viditeľné spektrum, svetelné spektrum, svetelné pásmo**; ako vlnenie aj: **svetelné** **vlny, viditeľné vlnenie**; pozri aj optické žiarenie) je elektromagnetické žiarenie, ktoré je vďaka svojej vlnovej dĺžke viditeľné ľudským okom, čiže žiarenie s vlnovou dĺžkou od 380 nm (alebo 300/350/400 nm) do 780 (alebo 700/750/760/800) nm. Fyziologický vnem, ktorý spôsobuje viditeľné svetlo v ľudskom oku, sa nazýva videnie.

Základné vlastnosti
-------------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Elektromagnetické žiarenie*
Tak ako elektromagnetické žiarenie vôbec, má aj viditeľné svetlo tak vlastnosti vlnenia, ako aj vlastnosti častice. 

Vzťah medzi frekvenciou svetla (elektromag. žiarenia) f a jeho vlnovou dĺžkou λ znie:

{\textstyle c=f\lambda \;\!}
pričom c je rýchlosť svetla vo vákuu.

O rýchlosti svetla pozri článok rýchlosť svetla.

Rozsah viditeľného svetla
-------------------------

Rozsah vnímaných vlnových dĺžok je daný predovšetkým tým, že v oblasti viditeľného svetla je maximum elektromagnetického žiarenia zo Slnka dopadajúceho na zemský povrch.

Presné hranice rozsahu viditeľného svetla nemožno presne stanoviť, lebo sa môžu meniť v závislosti od pozorovateľa (človeka). Okrem toho treba poznamenať, že niektoré druhy živočíchov vnímajú rozsah iný - napríklad včely ho majú posunutý smerom ku kratším vlnovým dĺžkam (ultrafialové svetlo), naopak niektoré plazy vnímajú ako viditeľné aj infračervené žiarenie.

Lom svetla
----------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Index lomu*
*Bližšie informácie v hlavnom článku: Snellov zákon*
V rôznych prostrediach sa svetlo šíri rôznou rýchlosťou. Keď svetlo prechádza rozhraním medzi takýmito dvomi rôznymi prostrediami, spomaľuje sa (alebo zrýchľuje) a podlieha lomu. Spomalenie v danom prostredí oproti vákuu vyjadruje jeho absolútny index lomu.

Keď svetlo prechádza z vákua/materiálu do iného materiálu/vákua, frekvencia zostáva rovnaká, ale mení sa vlnová dĺžka. Keď lúč nedopadá kolmo na rozhranie, zmení sa aj uhol šírenia. Lom na šošovke sa využíva v okuliaroch, lupách, kontaktných šošovkách, mikroskopoch či refrakčných teleskopoch.

Optika
------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Optika (odbor)*
Veda zaoberajúca sa štúdiom svetla a jeho interakcií s materiálom sa nazýva *optika*

Farba a vlnová dĺžka
--------------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Farba (fyzika)*
Rôzne vlnové dĺžky mozog interpretuje ako farby, od červenej s najväčšou vlnovou dĺžkou (780 nm), po fialovú s najmenšou vlnovou dĺžkou (380 nm).

Hneď vedľa viditeľného svetla sa nachádza *ultrafialové* (UV), smerom do kratších vlnových dĺžok, a *infračervené žiarenie* (IR), smerom do dlhších vlnových dĺžok. Napriek tomu, že ľudia nevidia infračervené žiarenie, môžu ho cítiť receptormi v pokožke ako teplo.

Meranie svetla
--------------

Nasledujúcimi veličinami opisujeme svetlo:

* jas
* osvetlenie (jednotka: lux)
* svetelný tok (jednotka SI: lúmen)
* svietivosť (jednotka SI: kandela)

Svetlo opisujú aj:

* amplitúda,
* farba (alebo frekvencia), a
* polarizácia.

Zdroje svetla
-------------

* sálanie tepla (žiarenie čierneho telesa)
	+ žiarenie žiarovky
	+ slnečné svetlo
	+ žeravé pevné častice v plameňoch (oheň)
* atómová spektrálna emisia (emisie môžu byť stimulované alebo spontánne)
	+ laser a maser (stimulovaná emisia)
	+ LED
	+ plynové výbojky
* urýchlenie voľného nosiča prúdu (zvyčajne elektrónu)
* chemiluminiscencia
* fluorescencia
* fosforescencia
	+ katódové žiarenie
* bioluminiscencia
* sonoluminiscencia
* triboluminiscencia
* rádioaktívny rozpad
* anihilácia páru častica-antičastica

Iné projekty
------------

WikicitátyCommonsWikislovník
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Viditeľné svetlo**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Viditeľné svetlo**
* Spolupracuj na Wikislovníku Wikislovník ponúka heslo ****svetlo****

  


| * z
* d
* u
Spektrum elektromagnetického žiarenia |
| --- |
| 
* Gama
* Röntgenové
* Ultrafialové
* Viditeľné
* Infračervené
* Mikrovlnné
* Rádiové

← vyššie frekvencie        dlhšie vlnové dĺžky →
 |
| Žiarenie gama | 
* kozmické gama žiarenie (penetrantné žiarenie)
* tvrdé žiarenie gama
* mäkké žiarenie gama

 |  |
| Röntgenové žiarenie | 

|  |  |
| --- | --- |
| Jedno delenie: | 
* tvrdé röntgenové žiarenie
* mäkké röntgenové žiarenie

 |
| Iné delenie: | 
* veľmi tvrdé röntgenové žiarenie
* tvrdé röntgenové žiarenie
* stredné röntgenové žiarenie
* mäkké röntgenové žiarenie
* veľmi mäkké röntgenové žiarenie

 |

 |
| Ultrafialové žiarenie | 

|  |  |
| --- | --- |
| Jedno delenie: | 
* extrémne ultrafialové žiarenie
* ďaleké ultrafialové žiarenie
* blízke ultrafialové žiarenie

 |
| Iné delenie: | 
* extrémne ultrafialové žiarenie
* UV-C
* UV-B
* UV-A

 |

 |
| Viditeľné žiarenie (svetlo) | 
* fialová
* modrá
* zelená
* žltá
* oranžová
* červená

 |
| Infračervené žiarenie | 

|  |  |
| --- | --- |
| Jedno delenie: | 
* blízka infračervená (=blízka infrač. v užšom zmysle + SWIR)
* tepelná infračervená/stredná infračervená (=MWIR + LWIR)
* ďaleká infračervená (=ďaleká infrač. v užšom zmysle + submilimetrové vlny)

 |
| Iné delenie: | 
* IR-A
* IR-B
* IR-C

 |

 |
| Mikrovlnné žiarenie | 

|  |  |
| --- | --- |
| Jedno delenie: | 
* EHF (milimetrové vlny)
* SHF (centimetrové vlny)
* UHF (decimetrové vlny)

 |
| Iné delenie: | 
* pásmo G
* pásmo W
* pásmo V
* pásmo Q
* pásmo Ka
* pásmo K
* pásmo Ku
* pásmo X
* pásmo C
* pásmo S
* pásmo L
* pásmo P

 |

 |
| Rádiové žiarenie | 

|  |  |
| --- | --- |
| Jedno delenie: | 
* VHF (metrové vlny)
* HF (dekametrové vlny)
* MF (hektometrové vlny)
* LF (kilometrové vlny)
* VLF (myriametrové vlny)
* ostatné rádiové ž.

 |
| Iné delenie: | 
* veľmi krátke vlny
* krátke vlny
* stredné vlny
* dlhé vlny
* ostatné rádiové ž.

 |

 |