**Ernst Troeltsch** (\* 17. február 1865, Haunstetten – † 1. február 1923, Berlín) bol nemecký protestantský teológ, filozof, sociológ náboženstva a liberálny politik.

Životopis
---------

Ernst Troeltsch sa narodil 17. februára 1865 v lekárskej rodine v meste Haunstetten (dnes súčasť Augsburgu). S vynikajúcim prospechom absolvoval augsburské *Gymnasium bei St. Anna*. Následne študoval protestantskú teológiu na univerzitách v Augsburgu, Erlangene, Berlíne a Göttingene. V roku 1891 sa habilitoval na univerzite v Göttingene a začal tu pôsobiť ako súkromný docent.

V roku 1892 sa Troeltsch stal riadnym profesorom systematickej teológie na univerzite v Bonne. Avšak už v roku 1894 sa rozhodol Bonn opustiť a zaujal rovnakú pozíciu na univerzite v Heidelbergu. K jeho heidelberských žiakom patril o. i. aj neskorší významný český teológ Josef Hromádka.

V rokoch 1909 až 1914 bol poslancom hornej komory Badenského stavovského zhromaždenia (*Badische Ständeversammlung*). V roku 1912 sa stal korešpondentom Pruskej akadémie vied.

Počas svojho pôsobenia v Heidelbergu sa Troeltsch spriatelil a intenzívne spolupracoval so sociológom Maxom Weberom.

V roku 1915 začal Troeltsch vyučovať na filozofickej fakulte univerzity v Berlíne. Bol vymenovaný za profesora „dejín kresťanského náboženstva, náboženskej a sociálnej filozofie a filozofie dejín".

Troeltsch patril na začiatku Prvej svetovej vojny k obhajcom militaristických a nacionalistických *Ideen von 1914*. V roku 1917 sa však už podieľal na založení umierneného *Volksbundes für Freiheit und Vaterland* [Ľudový zväz za slobodu a vlasť], ktorý predstavoval najvýznamnejšiu opozíciu voči extrémistickej *Deutsche Vaterlandspartei* [Nemecká vlastenecká strana]. V rokoch 1919 až 1921 bol poslancom *Verfassunggebende Preußische Landesversammlung* [Pruské ústavodarné zhromaždenie] za *Deutsche Demokratische Partei* [Nemecká demokratická strana] a, spolu s Rudolfom Wildermannom, štátnym tajomníkom Pruského ministerstva vedy, umenia a školstva.

Ernst Troeltsch zomrel 1. februára 1923 v Berlíne.

Teológia
--------

Ernst Troeltsch patril k predstaviteľom tzv. Nábožensko-dejinnej školy, venoval sa predovšetkým systematickej teológii. V tejto súvislosti nemožno nespomenúť jeho štúdie o podstate a význame kresťanstva, o vzťahu štátu a cirkvi či *historizmu* a teológie. V roku 1902 (a potom opäť v roku 1912) publikoval Troeltsch spis *Die Absolutheit des Christentums und die Religionsgeschichte* [Absolútnosť kresťanstva a náboženské dejiny].

Troeltsch sa venoval tiež úvahám o budúcnosti kresťanstvom formovanej európskej kultúry. Súčasne si uvedomoval, že svet vstúpil do novej, modernej paradigmy. Kresťanstvo a moderna však nesmú byť nepriateľmi. Práve naopak, musia si uvedomovať svoju vzájomnú komplementaritu. Samozrejme, kresťanstvo sa nesmie vzdať svojej podstaty. To ale nevylučuje, že sa zmieri či nájde „*modus vivendi*" s *intelektuálnou formou* moderny.

Ešte v roku 1897 publikoval Troeltsch článok s názvom *Christentum und Religionsgeschichte* [Kresťanstvo a náboženské dejiny]. Reagoval v ňom na pokusy o diskreditáciu kresťanskej teológie zo strany prírodných vied a materializmu. Zdôrazňoval, že „*duch* je samostatnou, na prírode nijako nezávislou *silou*", ktorá je, v interakcii s podnetmi z materiálneho sveta, príčinou vzniku *dejín*. Troeltsch sa tak priklonil k názoru, že dejiny ľudstva sú vlastne dejiny myšlienok. A keďže *duch* a *príroda* sú dvomi absolútne samostatnými veličinami, nie je, už z princípu, možné tvrdiť, že náboženstvo protirečí prírodným vedám alebo naopak. Ďalej sa Troeltsch v tomto svojom texte zaoberal námietkou, ktorú voči kresťanstvu vzniesla religionistika. Totiž: štúdium svetových náboženstiev, a zvlášť tých indických, by mohlo vyvolávať zdanie, že náboženstvá ako také sú len akýmisi mnohorakými formami, v podstate nestálymi, prechodnými javmi, „vlnami na rozbúrenom mori ľudských dejín", ktoré zaniknú tak rýchlo, ako vznikli. Troeltsch však upozornil na neprehliadnuteľnú skutočnosť, že každé náboženstvo má svoje *jadro*, teda niečo, čo „*už nemožno ďalej analyzovať – absolútny individuálny zážitok*". Náboženský zážitok vzniká, na jednej strane, za konkrétnych historických podmienok, no, na strane druhej, ide o záležitosť svedomia a *srdca*. Centrálnu myšlienku akéhokoľvek náboženstva predstavuje vždy syntéza dejinných a individuálnych skúseností. Nie je to teda nijaké „náboženské abstraktum", v konečnom dôsledku ide výhradne o „religiozitu založenú na *niečom*, čo je mimoriadne silné, čisté a konkrétne".

Náboženským inštitúciám, ako napr. cirkvám, nepripisoval Troeltsch žiaden veľký význam. Koniec-koncov, aktívne sa usiloval hľadať možnosti, ako prekonať rozdelenie kresťanstva na množstvo rozličných denominácií. Troeltsch tvrdil, že v každom náboženstve, vrátane kresťanstva, je možné nájsť určitú tendenciu ku zduchovneniu, zvnútorneniu, zmravneniu a individualizácii. Vrcholom tohto je skutočnosť, že *veriaci* zakúsi svoju spásonosnú vieru ako čistú, hlbokú, vnútornú pravdu. Samozrejme, že nemožno opomenúť prípadné špecifiká jednotlivých náboženstiev. V kresťanstve však, napriek tomu, že tiež nemožno nevidieť spomínanú tendenciu, došlo k *inštitucionalizácii tohto výsostne individuálneho aktu viery*.

Podľa Michaela Bergundera predstavuje tento Troeltschov spis z historického hľadiska vo všeobecnosti jednu z mnohých reakcií predstaviteľov svetových náboženstiev (budhizmu, (protestantského) kresťanstva, hinduizmu a islamu), ktorí sa od polovice 19. storočia usilovali odpovedať na vzmáhajúci *vedecky odôvodnený materializmus* a religionistické tézy. Ich spoločným znakom bola snaha o definíciu náboženstva ako vrcholne individuálneho a súčasne univerzálneho aktu. Pričom jednotliví predstavitelia jednotlivých náboženstiev zvyčajne považovali práve to svoje náboženstvo v porovnaní s ostatnými za dokonalé.

Troeltsch definoval náboženstvo ako „vnútorný dotyk s božstvom". A spomedzi svetových náboženstiev považoval za najdokonalejšie práve kresťanstvo, pretože v najvyššej možnej miere spĺňa vyššie uvádzané kritériá.

Troeltsch presadzoval konzekventné oddelenie exegézy od systematickej teológie, keďže tieto disciplíny musia nevyhnutne uplatňovať odlišnú definíciu racionality a odlišné *metódy*. Čo sa týka teológie Nábožensko-dejinnej školy, Troeltsch bol zástancom dôsledného rešpektovania konzekvencií plynúcich z poznatkov z vedecko-historického výskumu.

Význam
------

Vplyv Troeltschových názorov na protestantskú teológiu poslednej tretiny 20. storočia (sic !) bol nepochybne významný. Jeho koncept *teológie*, ktorá *historizuje samu seba*, predstavuje vhodné východisko pre rôzne typy úvah o vzťahu kresťanstva a moderny. „Absolutistické" postoje, založené na príliš rigidnom chápaní Zjavenia, ktoré boli zastúpené v nemeckej teológii ešte dlho po roku 1945 ako dozvuky dialektickej teológie a „luteránskej ortodoxie" (Paul Althaus, Werner Elert a i.), sú Troeltschovmu mysleniu úplne cudzie. Troeltschovi totiž v prvom rade išlo o určenie úlohy či zmyslu kresťanského náboženstva vo svete, v ktorom popri sebe existujú najrozličnejšie náboženské, nenáboženské a *quasi-*náboženské svetonázori. Troeltsch sa však venoval aj čisto teologickým otázkam, či už ide o problematiku viery a zbožnosti, vzťah individuálnej a spoločenskej religiozity (cirkev) alebo otázky metodiky teologickej reflexie.

Rozvíjaniu odkazu diela Ernsta Troeltscha sa venuje *Ernst-Troeltsch-Gesellschaft*.

V rokoch 1995 až 2015 publikovala mníchovská *Ludwig-Maximilians-Universität* v spolupráci s *Bavorskou akadémiou vied*, ktorej bol Troeltsch od roku 1914 korešpondentom, nové kritické vydanie Troeltschových spisov.

Diela
-----

### Vybrané diela

* *Die Bedeutung des Protestantismus für die Entstehung der modernen Welt.* Schutterwald / Baden: 1997. ISBN 3-928640-28-3.
* *Atheismus, Theologie und Christentum. Drei Aufsätze.* Schutterwald / Baden: 2000. ISBN 3-928640-57-7.
* *Luther und die moderne Welt.* Schutterwald / Baden: 2000. ISBN 3-928640-63-1.
* *Protestantisches Christentum und Kirche in der Neuzeit.* Berlin: Teubner, 1906.
* *Meine Bücher.* In: *Die deutsche Philosophie der Gegenwart.* Bd. 2. 1921. S. 161 – 173.
* *Vernunft und Offenbarung bei Johann Gerhard und Melanchthon.* Göttingen: Huth, 1891.

### Zobrané spisy

* HÜBINGER, Gangolf – WEHRS, Nikolai (ed.). *Spectator-Briefe und Berliner Briefe 1919 – 1922*. Berlin / Boston (Massachusetts): De Gruyter, 2015. ISBN 978-3-11-041151-5.
* ALBRECHT, Christian – GRAF, Friedrich Wilhelm – DREHSEN, Volker – HÜBINGER, Gangolf – RENDTORFF, Trutz (ed.). *Kritische Gesamtausgabe Ernst Troeltsch.* Berlin: De Gruyter, 1998 – 2000. ISBN 3-11-015423-4. (17 zväzkov)
* VOIGT, Friedemann (ed.). *Ernst Troeltsch Lesebuch. Ausgewählte Texte* (*UTB.* Bd. 2452). Tübingen: Mohr Siebeck, 2003. ISBN 3-8252-2452-X.
	+ *Ernst Troeltsch Gesammelte Schriften.* Aalen: Scientia, 1977 (Nachdruck der Ausgabe Tübingen 1922):
	+ *Die Soziallehren der christlichen Kirchen und Gruppen.* ISBN 3-511-06211-X.
	+ *Zur religiösen Lage. Religionsphilosophie und Ethik.* ISBN 3-511-06212-8.
	+ *Der Historismus und seine Probleme.* ISBN 3-511-06213-6.
	+ *Aufsätze zur Geistesgeschichte und Religionssoziologie.* ISBN 3-511-06214-4.

Literatúra
----------

### Články

* GRAF, Friedrich Wilhelm. *Ernst Troeltsch. Theologie als Kulturwissenschaft des Historismus.* In: NEUNER, Peter (ed.). *Theologen des 20. Jahrhunderts. Eine Einführung.* Darmstadt: Wissenschaftliche Buchgesellschaft, 2002. ISBN 3-534-14963-7. S. 53 – 69.
* HILDMANN, Philipp W. „*Die immer quälender werdende Last des Schulsacks". Zur Rezeption Ernst Troeltschs in Erich Kästners früher Publizistik.* In: *Literatur in Bayern. Vierteljahresschrift für Literatur, Literaturkritik und Literaturwissenschaft.* Bd. 83. 2006. ISSN 0178-6857. S. 51 – 55.
* RENDTORFF, Trutz. *Troeltsch, Ernst.* In: *Theologische Realenzyklopädie.* Bd. 34. 2002. S. 130 – 143.
* SCHMIDT, Gustav. *Ernst Troeltsch.* In: WEHLER, Hans-Ulrich. *Deutsche Historiker.* Bd. 3. Göttingen: Vandenhoeck und Ruprecht, 1972. S. 325 – 342.
* STROHM, Christoph. *Nach hundert Jahren. Ernst Troeltsch, der Protestantismus und die Entstehung der modernen Welt.* In: *Archiv für Reformationsgeschichte.* Bd. 99. 2008. S. 6 – 35. ISSN 0003-9381.
* WESSELING, Klaus-Gunther. *Ernst Troeltsch.* In: *Biographisch-Bibliographisches Kirchenlexikon*. Band 12. Herzberg: Bautz, 1997. ISBN 3-88309-068-9. S. 497 – 562.

### Monografie

* BRUENDEL, Steffen. *Volksgemeinschaft oder Volksstaat. Die „Ideen von 1914" und die Neuordnung Deutschlands im Ersten Weltkrieg.* Berlin: Akademie Verlag, 2003. ISBN 3-05-003745-8.
* CHOI, Tae-Kwan. *Die Bedeutung der Frage der Absolutheit des Christentums bei Ernst Troeltsch im Blick auf den Wahrheitsanspruch des Christentums im religiösen Pluralismus* (*Forum Religionsphilosophie.* Bd. 21). Münster: Lit, 2010. ISBN 978-3-643-10641-4.
* DRESCHER, Hans-Georg. *Ernst Troeltsch. Leben und Werk.* Göttingen: Vandenhoeck & Ruprecht, 1991. ISBN 3-525-55418-4.
* HARANT, Martin. *Religion, Kultur, Theologie. Eine Untersuchung zu ihrer Verhältnisbestimmung im Werke Ernst Troeltschs und Paul Tillichs im Vergleich.* Frankfurt am Main: Lang, 2009. ISBN 978-3-631-59284-7.
* GRAF, Friedrich Wilhelm (ed.). „*Geschichte durch Geschichte überwinden". Ernst Troeltsch in Berlin* (*Troeltsch-Studien.* N.F. Bd. 1). Gütersloh: Gütersloher Verlagshaus, 2006. ISBN 3-579-05429-5.
* HOERES, Peter. *Der Krieg der Philosophen. Die deutsche und britische Philosophie im Ersten Weltkrieg.* Paderborn: Schöningh, 2004. ISBN 3-506-71731-6.
* KÖHLER, Walther. *Ernst Troeltsch.* Tübingen: 1941.
* KREß, Hartmut (ed.). *Theologische Fakultäten an staatlichen Universitäten in der Perspektive von Ernst Troeltsch, Adolf von Harnack und Hans von Schubert* (*Theologische Studien-Texte.* Bd. 16). Waltrop: Spenner, 2004. ISBN 3-933688-98-1.
* SATO, Shinichi. *Die historischen Perspektiven von Ernst Troeltsch* (*Schriften der Hans-Ehrenberg-Gesellschaft.* Bd. 13). Waltrop: Spenner, 2007. ISBN 978-3-89991-068-1.
* SCHLUCHTER, Wolfgang – GRAF, Friedrich Wilhelm (ed.). *Asketischer Protestantismus und der „Geist" des modernen Kapitalismus. Max Weber und Ernst Troeltsch.* Tübingen: Mohr Siebeck, 2005. ISBN 3-16-148546-7.

Referencie
----------

1. ↑  ALLGEMEINE, Augsburger. Der große evangelische Vordenker. *Augsburger Allgemeine*. Dostupné online [cit. 2017-07-10]. (po nemecky)
2. ↑  NEUMÄRKER, Dorothea. *Josef L. Hromádka. Theologie und Politik im Kontext des Zeitgeschehens*. München : Chr. Kaiser Verlag, 1974. ISBN 3-459-00907-1. S. 38.
3. ↑   *BLB Karlsruhe / Badische Landtagsprotokolle [1-3]* [online]. digital.blb-karlsruhe.de, [cit. 2017-07-10]. Dostupné online. (po nemecky)
4. ↑  SCHULZE, Gerhard (ed.). *Die Protokolle des Preußischen Staatsministeriums 1817 – 1934/38.* Band 11/I, 14. November 1918 bis 31. März 1925. *Acta Borussica, Neue Folge*. Hildesheim: Berlin-Brandenburgischen Akademie der Wissenschaften, 2004. S. 184. Dokument Nr. 136/1. (dostupné online).
5. ↑  TROELTSCH, Ernst. *Christentum und Religionsgeschichte. In: TROELTSCH, Ernst (ed.). Gesammelte Schriften. 1. Auflage. Zur religiösen Lage, Religionsphilosophie und Ethik, Nr. 2*. Tübingen : Mohr, 1913. ISBN 3-511-06212-8. S. 328 – 363 (zvlášť 333).
6. ↑  TROELTSCH, E. *Christentum und Religionsgeschichte.* Tübingen: 1913. S. 335.
7. ↑  TROELTSCH, E. *Christentum und Religionsgeschichte.* Tübingen: 1913. S. 339.
8. ↑  TROELTSCH, E. *Christentum und Religionsgeschichte.* Tübingen: 1913. S. 346.
9. ↑  TROELTSCH, E. *Christentum und Religionsgeschichte.* Tübingen: 1913. S. 341.
10. ↑  TROELTSCH, E. *Christentum und Religionsgeschichte.* Tübingen: 1913. S. 355.
11. ↑  TROELTSCH, E. *Christentum und Religionsgeschichte.* Tübingen: 1913. S. 353.
12. ↑  TROELTSCH, E. *Christentum und Religionsgeschichte.* Tübingen: 1913. S. 357. (porov. aj S. 351; 355 – 358)
13. ↑  BERGUNDER, Michael. "Religion" and "Science" within a Global Religious History. *Aries - Journal for the study of Western Esotericism.*, roč. 2016, čís. 16, s. 86 – 141 (zvlášť 86 f.; 95 f.; 100).
14. ↑  TROELTSCH, E. *Christentum und Religionsgeschichte*. In: *GS 2.* S. 328 – 363, S. 343.
15. ↑  Tamže, S. 355.
16. ↑  TROELTSCH, E. *Über historische und dogmatische Methode in der Theologie.* S. 738.
17. ↑   *Ernst Troeltsch - Kritische Gesamt-Ausgabe - Systematische Theologie - LMU München* [online]. www.st.evtheol.uni-muenchen.de, [cit. 2017-07-10]. Dostupné online. (po nemecky)
18. ↑   *Forschungsprojekte im Akademienprogramm* [online]. www.akademienunion.de, [cit. 2017-07-10]. Dostupné online. (po nemecky)
19. ↑  TROELTSCH, Ernst. *Kritische Gesamtausgabe*. Berlin New York, NY : De Gruyter, 1998. Dostupné online. ISBN 9783110154238.

Externé odkazy
--------------

* https://www.degruyter.com
* http://www.st.evtheol.uni-muenchen.de
* http://ernsttroeltsch.de
* https://portal.dnb.de
* https://www.deutsche-digitale-bibliothek.de
* http://www.gleichsatz.de
* https://www.scribd.com
* http://people.bu.edu
* http://www.dw.com
* http://www.religion-online.org
* https://archive.org

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Ernst Troeltsch na nemeckej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * abART: 145445
* BnF: 12026401r
* GND: 118624024
* ISNI: 0000 0001 2096 3849
* LCCN: n50012542
* NK ČR: jn20000701843
* VIAF: 71404752
* WorldCat: lccn-n50012542