Podiel obyvateľov nemeckej národnosti v obciach Slovenska, podľa sčítania v roku 2011.
Podiel obyvateľov nemeckej národnosti v obciach Slovenska, podľa sčítania v roku 2001.
Podiel obyvateľov nemeckej národnosti v obciach Slovenska, podľa sčítania v roku 1970.
Podiel obyvateľov nemeckej národnosti v obciach Slovenska, podľa sčítania v roku 1930.
Podiel obyvateľov s nemeckým materinským jazykom v obciach Slovenska, podľa sčítania v roku 1900.
Pamätná tabuľa v Bratislave
**Karpatskí Nemci** (nem. *Karpatendeutsche*) je súhrnné pomenovanie národnostnej menšiny, nemecky hovoriaceho obyvateľstva na území dnešného Slovenska a časti Ukrajiny, ktoré vzniklo migráciou na územie bývalého Uhorska medzi 12. a 19. storočím. Názov *karpatskí Nemci* sa začal používať až začiatkom 20. storočia pre označenie nemeckého obyvateľstva v Karpatoch avšak po vzniku Česko-Slovenska sa pomenovanie zaužívalo na Slovensku, pretože odlišovalo karpatských Nemcov od sudetských Nemcov žijúcich v Česku. Po roku 1945 bolo evakuovaných a čiastočne násilne deportovaných 84 % *karpatských Nemcov* zo Slovenska (v rámci vysídlenia Nemcov z Česko-Slovenska). Pri sčítaní v roku 2021 sa k nemeckej národnosti na Slovensku prihlásilo **8 573** obyvateľov. Z toho ***3 318*** obyvateľov uviedlo iba nemeckú národnosť a ***5 255*** obyvateľov uviedlo kombináciu nemeckej a ďalšej národnosti.

Štatistické údaje
-----------------

### Vývoj počtu Nemcov na Slovensku

| Rok sčítania | Počet |  % | Zmena počtu | Zmena v % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **1880\*** | 228 584 | *9,3* | – | – |
| **1890\*** | 228 860 | *8,9* | +276 | *+0,1* ▲ |
| **1900\*** | 215 816 | *7,7* | -13 044 | *-5,7* ▼ |
| **1910\*** | 198 387 | *6,8* | -17 429 | *-8,1* ▼ |
| **1930** | 148 214 | *4,5* | -50 173 | *-25,3* ▼ |
| **1949** | 27 324 | *0,8* | -120 890 | *-81,6* ▼ |
| **1991** | 5 629 | *0,1* | -21 910 | *-80,2* ▼ |
| **2001** | 5 405 | *0,1* | -9 | *-0,2* ▼ |
| **2011** | 4 690 | *0,1* | -715 | *-13,2* ▼ |
| **2021** | 8 573 | *0,2* | + 3 883 | *+82,8* ▲ |

* údaj neuvádza počet osôb s nemeckou národnosťou, ale počet osôb, ktoré majú nemčinu ako materinský jazyk.

### Obce s najvyšším počtom Nemcov

**údaje z roku 2021****:**

| obec | počet Nemcov | percentuálny podiel |
| --- | --- | --- |
| Bratislava-Staré Mesto | 417 | 0,90% |
| Medzev | 415 | 10,10% |
| Bratislava-Ružinov | 340 | 0,42% |
| Chmeľnica | 286 | 29,18% |
| Bratislava-Petržalka | 266 | 0,23% |
| Bratislava-Nové Mesto | 202 | 0,45% |
| Bratislava-Karlova Ves | 148 | 0,42% |
| Poprad | 131 | 0,26% |
| Prešov | 119 | 0,14% |
| Nitra | 110 | 0,14% |
| Banská Bystrica | 110 | 0,14% |
| Bratislava-Dúbravka | 109 | 0,30% |
| Žilina | 104 | 0,13% |
| Prievidza | 101 | 0,22% |
| Nitrianske Pravno | 95 | 3,00% |
| Košice-Západ | 94 | 0,25% |
| Spišská Nová Ves | 87 | 0,25% |
| Trnava | 84 | 0,13% |
| Bratislava-Devínska Nová Ves | 81 | 0,47% |
| Kežmarok | 79 | 0,51% |

### Obce s najvyšším percentuálnym zastúpením Nemcov

**údaje z roku 2021****:**

| obec | počet Nemcov | percentuálny podiel |
| --- | --- | --- |
| Chmeľnica | 286 | 29,18% |
| Krahule | 29 | 11,20% |
| Vyšný Medzev | 55 | 10,54% |
| Kunešov | 21 | 10,45% |
| Medzev | 415 | 10,10% |
| Štós | 70 | 9,50% |
| Smolnícka Huta | 46 | 9,48% |
| Turček | 41 | 6,62% |
| Brieštie | 9 | 6,62% |
| Liptovská Anna | 4 | 4,21% |
| Kľačno | 42 | 3,93% |
| Kremnické Bane | 10 | 3,92% |
| Mníšek nad Hnilcom | 71 | 3,91% |
| Tužina | 44 | 3,64% |
| Smolník | 34 | 3,45% |
| Horná Štubňa | 50 | 3,09% |
| Malinová | 30 | 3,09% |
| Nitrianske Pravno | 95 | 3,00% |
| Švedlár | 50 | 2,37% |
| Hniezdne | 25 | 1,75% |

### Nemci na Slovensku podľa materinského jazyka

| Rok 2011 |
| --- |
| Materinský jazyk | Počet Nemcov | v % |
| nemecký | 2914 | 62,13 |
| slovenský | 1327 | 28,29 |
| český | 165 | 3,52 |
| maďarský | 97 | 2,07 |
| rómsky | 0 | 0,00 |
| rusínsky | 5 | 0,11 |
| ukrajinský | 4 | 0,09 |
| poľský | 4 | 0,09 |
| chorvátsky | 1 | 0,02 |
| srbský | 0 | 0,00 |
| posunková reč | 0 | 0,00 |
| ostatné | 23 | 0,49 |
| nezistený | 150 | 3,20 |
| **spolu** | **4690** | **100,00** |

### Nemecký materinský jazyk

| Rok 2011 |
| --- |
| Národnosť | Nemecký materinský jazyk | v % |
| slovenská | 1586 | 30,58 |
| maďarská | 75 | 1,45 |
| rómska | 4 | 0,08 |
| rusínska | 1 | 0,02 |
| ukrajinská | 2 | 0,04 |
| česká | 47 | 0,91 |
| nemecká | 2914 | 56,19 |
| poľská | 75 | 1,45 |
| chorvátska | 76 | 1,47 |
| srbská | 5 | 0,10 |
| ostatní | 292 | 5,63 |
| nezistená | 109 | 2,10 |
| **spolu** | **5186** | **100,00** |

### Náboženské zloženie Nemcov na Slovensku

| Rok 2011 |
| --- |
| Náboženstvo | Počet Nemcov | v % |
| nezistené | 233 | 4,97 |
| Rímskokatolícka cirkev | 2603 | 55,50 |
| Evanjelická cirkev augsburského vyznania | 668 | 14,24 |
| Gréckokatolícka cirkev | 24 | 0,51 |
| Evanjelická cirkev metodistického vyznania | 26 | 0,55 |
| bez vyznania | 984 | 20,98 |
| ostatné | 152 | 3,25 |

Pôvod názvu
-----------

Pojem *karpatskí Nemci* zaviedol začiatkom 20 storočia rakúsky historik a etnológ Reimund Friedrich Kaindl (\*1866, †1930), ktorý sa sa zaoberal dejinami Nemcov v Uhorsku. Pomerne presne vymedzil nemecké obyvateľstvo v Karpatoch od iných nemeckých enkláv v Uhorsku, najmä v Sedmohradsku. Pokiaľ v roku 1918 v Karpatoch (t. j. na území dnešného Slovenska, časti Ukrajiny, Moldavska, Bosny a Hercegoviny a Rumunska žilo asi 2 milióny etnických "karpatských" Nemcov,  Po skončení prvej svetovej vojny, na základe Versaillskej zmluvy (1919) a vznik Česko-Slovenska) sa pomenovanie zaužívalo aj u nás, pretože odlišovalo karpatských Nemcov od sudetských Nemcov v Česku. V tom období bolo Nemcov žijúcich na Slovensku okolo 150-tis. a v Podkarpatskej Rusi (dnes Zakarpatská Ukrajina; okolo 18-tis.). Tak ako v Česku vznikali začiatkom 30tych rokov 20 storočia nemecké spolky a následne aj nemecké "sudetské" politické strany postup bol rovnaký aj na Slovensku, s tým rozdielom, že tu vznikali "karpatské" ekvivalenty. V roku 1920 vznikla Spišsko-nemecká strana, v roku 1930 bol Franz Karmasin jedným zo zakladajúcich členov spolku *Kamaradschaftsbund, Bund für gesamtgesellschaftliche Bildung.* V roku 1933 vznikla Sudetonemecká strana (nem. Sudentendeutsche Partei) a na Slovensku už v roku 1929 Karpatskonemecká strana. V rokoch 1941 - 1944 pôsobil v Kežmarku Institut für Heimatforschung. V roku 1949 bolo založené v Stuttgarte združenie vysídlených *Karpatendeutsche Landsmannschaft Slovakia e.V.* Nemci na Slovensku doteraz označujú sami seba ako karpatskí Nemci.

Vzťahy so Slovenskou majoritou sa menili s časom. Z radov karpatských Nemcov pochádzal F. Lenard, J. A. Segner a ďalší. Nemecká prítomnosť je badateľná na architektúre miest ako sú Bardejov, spišské mestá, Modra a Bratislava. Počas existencie medzivojnovej Československej republiky mali Nemci práva ako iné národnostné menšiny. Angažovali sa aj politicky aj na Slovensku, aj keď nie tak výrazne ako sudetskí Nemci v Česku. Sudetsko-nemeckej strana sa pretransformovala do nacistickej Nemeckej strany a aj Karpatskí Nemci podľahli nacizmu. K negatívnemu postoju ku Karpatským Nemcom prispela svojím záporným účinkovaním postava vodcu Nemeckej strany Franza Karmasina. Väčšina karpatských Nemcov (100 - 120 tisíc) z obavy pred sovietskou armádou odišla pred koncom vojny z územia Slovenska. Na základe dohody víťazných mocností a následných Benešových dekrétov bol zo Slovenska vyhostený takmer celý zvyšok okolo 20 - 40 tisíc príslušníkov nemeckej národnosti.

Osídlenie
---------

Nemci sa dostali do Uhorska najmä v procese kolonizácie vyľudneného územia po mongolskom vpáde do Uhorska v rokoch 1241 – 1242. Nemecká kolonizácia priniesla do Uhorska vznik miest na základe Magdeburského mestského práva a Nemci patrili k mešťanom prakticky všetkých miest.

V 16. storočí prišla do Uhorska ďalšia vlna nemeckej kolonizácie – habáni.

Na rozdiel od nich sudetských však karpatskí Nemci neobývali geograficky súvislé územie, ale až do 1945 žili najmä v troch väčších sídelných oblastiach (jazykových ostrovoch):

1. Bratislava a okolie
2. Stredné Slovensko (Hauerland, oblasť Hornej Nitry s okolím)
3. Spiš

Malokarpatskí Nemci
-------------------

Nemecké obyvateľstvo rakúskeho pôvodu (*Kleinkarpatendeutsche,* slovensky *Handrbulci,* z nemeckého *Holzhacker = drevorubači)* žijúce v Malých Karpatoch, od Bratislavy po Smolenice. Išlo o obce Rača (*Ratzersdorf*), Devín (*Theben*), Svätý Jur (*Sankt* *Georgen*), Myslenice / Grinava (*Grünau*), Pezinok (*Bösing*), Modra (*Modern*) a Limbach. Pred druhou svetovou vojnou tvorili väčšinu už len v Limbachu a Devíne. Z konfesionálneho hľadiska išlo v prevažnej miere o evanjelikov. Výnimku tvoril iba Devín, ktorý mal rímskokatolícku väčšinu.

*Vývoj percentuálneho zastúpenia Malokarpatských Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%). Údaje od roku 2021 zahŕňajú podiel občanov s prvou nárondnosťou nemeckou a v zátvorke je uvádzaná aj celkový podiel občanov s nemeckou národnosťou vrátane možnosti voľby ďalšej národnosti:*

| Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Devín | Theben | 71,24% | 63,31% | 55,92% | 0,65% | 0,34% | 0,36% | 0,21% (0,58%) |
| Rača (zast. *Račištorf*) | Ratzersdorf | 25,29% | 19,04% | 13,74% | 0,25% | 0,20% | 0,21% | 0,10% (0,28%) |
| Limbach | Limbach | 86,46% | 95,27% | 96,52% | 0,00% | 0,26% | 0,36% | 0,17% (0,57%) |
| Pezinok | Bösing | 40,56% | 32,40% | 21,80% | 0,07% | 0,10% | 0,17% | 0,06% (0,29%) |
| Myslenice / Grinava (dnes Pezinok) | Grünau | 40,56% | 42,94% | 45,32% |
| Svätý Jur | Sankt Georgen | 40,26% | 26,49% | 24,80% | 0,22% | 0,22% | 0,27% | 0,08% (0,30%) |
| Modra | Modern | 15,69% | 10,48% | 6,26% | 0,09% | 0,16% | 0,09% | 0,17% (0,34%) |

Žitnoostrovskí a Zadunajskí Nemci
---------------------------------

Nemecky hovoriace obyvateľstvo Žitného ostrova (*Schüttinseldeutsche, Heanzen).* Potomkovia burgenlandských Rakúšanov (tzv. *Hienzen, Hüenzen).* Po druhej svetovej vojne bola väčšina úplne vysídlená. Zvyšok sa stiahol najmä do Bratislavy. Obývali obce Prievoz (Oberufer), Most pri Bratislave (Bruck), Rovinka (Waltersdorf), Nová Lipnica (Tartschendorf), Nové Košariská (Mischdorf) a Jánošiková (Schildern). Podľa náboženského vyznania išlo majoritne o rímskokatolíkov. Výnimku tvorila evanjelická väčšina v Prievoze a v Mišdorfe/Mišérde (dnes Nové Košariská - Dunajská Lužná). Významná evanjelická menšina sa nachádzala aj v Rusovciach a Petržalke. 

Pôvodne nemecké osídlenie mali aj obce Vrakuňa (*Fragendorf)*, Podunajské Biskupice (*Bischdorf),* kde sa nemecké obyvateľstvo pomaďarčilo ešte v priebehu 17.storočia, obec Kvetoslavov (*Austern -* slovenský starší názov *Úzor* / maďarsky *Úszor*), ktorá sa ešte v roku 1773 uvádzala ako nemecká obec; a mesto Šamorín, kde sa v roku 1796 a 1851, popri majoritnom maďarskom obyvateľstve uvádzala významná nemecká menšina, avšak pri prvom uhorskom sčítaní obyvateľstva v roku 1880, nepresiahol počet nemecky hovoriacich viac ako 10%.

Zadunajskí Nemci obývali obce Petržalka (Engerau), Rusovce (Karlburg), Jarovce (Kroatisch Jahrendorf) a Čunovo (Sandorf). Išlo o obce, ktoré patrili do tzv. bratislavského predmostia. S výnimkou Petržalky sa súčasťou Slovenska stali až v roku 1947. Dovtedy boli súčasťou Maďarska. 

*Vývoj percentuálneho zastúpenia Žitnostrovských a Zadunajských Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%). Údaje od roku 2021 zahŕňajú podiel občanov s prvou nárondnosťou nemeckou a v zátvorke je uvádzaná aj celkový podiel občanov s nemeckou národnosťou vrátane možnosti voľby ďalšej národnosti:*

| Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Petržalka | Engerau | 84,62% | 67,76% | 22,40% | 0,19% | 0,19% | 0,15% | 0,07% (0,23%) |
| Prievoz (dnes Ružinov) | Oberufer | 87,48% | 77,48% | 42,36% | 0,41% | 0,34% | 0,26% | 0,16% (0,42%) |
| Most pri Bratislave | Bruck | 59,61% | 86,82% | 91,30% | 0,47% | 0,19% | 0,05% | 0,03% (0,15%) |
| Rovinka (zast. *Čela*) | Waltersdorf | 6,70% | 76,15% | 72,25% | 0,74% | 0,71% | 0,53% | 0,18% (0,37%) |
| Nová Lipnica (zast. *Torč/Torča*) (dnes Dunajská Lužná) | Tarschendorf | 79,35% | 74,91% | 69,63% | 0,77% | 0,58% | 0,49% | 0,20% (0,49%) |
| Nové Košariská (zast. *Mišérd/Mišdorf*) (dnes Dunajská Lužná) | Mischdorf | 78,24% | 68,39% | 65,74% |
| Jánošíková (zast. *Dénesd/Šildern*) (dnes Dunajská Lužná) | Schildern | 79,64% | 53,97% | 55,22% |
| Rusovce | Karlburg | 77,77% | 70,37% | 72,23% | 1,42% | 0,78% | 0,63% | 0,41% (0,82%) |
| Čunovo | Sandorf | 22,56% | 12,21% | 18,34% | 0,37% | 0,66% | 0,89% | 0,24% (0,86%) |
| Jarovce | Kroatisch Jahrendorf | 10,57% | 16,69% | 16,45% | 0,18% | 0,50% | 0,56% | 0,33% (0,81%) |

Stredoslovenskí Nemci
---------------------

Karpato-nemecké obyvateľstvo (*Hauerländer, Krickerhauer* alebo slovensky aj *Handrbulci)*, ktoré pôvodne tvorilo značnú časť obyvateľstva stredoslovenských banských miest vzniklo tzv. saskou kolonizáciou (*Sachsenzug)* v priebehu 12-13. storočia. Dnes jeho zvyšky obývajú územie okresov Prievidza, Žiar nad Hronom, Turčianske Teplice, Žarnovica a Martin. Delia sa na dve skupiny: kremnický jazykový ostrov - tzv. Hauerland a pravniansky jazykový ostrov. 

### Hauerlandskí Nemci

Jedná sa o nemecké obyvateľstvo tzv. územia Hauerlandu, nemeckých obcí s koncovkou -hau, čo znamená, že boli založené vyklčovaním lesov. Išlo o obce Horná Štubňa (*Oberstuben*), Horný a Dolný Turček (*Ober* a *Niederturz*), Sklené (*Glaserhau*), Kremnické Bane (*Johannesberg*), Kunešov (*Kuneschhau*), Krahule (*Blaufuß*), Lúčky (*Honneshau*), Dolná Ves (*Schwabendorf*), Kopernica (*Deutschlitta*), Jánova Lehota (*Drechslerhau*), Handlová (*Krickerhau*), Píla (*Paulisch*), Veľké Pole (*Hochwies*) a Kremnica (*Kremnitz*). Z konfesionálneho hľadiska išlo o rímskokatolícke obyvateľstvo. 

*Vývoj percentuálneho zastúpenia Hauerlandských Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%). Údaje od roku 2021 zahŕňajú podiel občanov s prvou nárondnosťou nemeckou a v zátvorke je uvádzaná aj celkový podiel občanov s nemeckou národnosťou vrátane možnosti voľby ďalšej národnosti:*

| Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Handlová | Krickerhau | 89,99% | 87,01% | 51,23% | 0,75% | 0,48% | 0,26% | 0,11% (0,28%) |
| Horná Štubňa | Oberstuben | 93,92% | 78,09% | 86,06% | 5,51% | 5,11% | 2,62% | 1,30% (3,09%) |
| Jánova Lehota | Drechslerhau | 94,18% | 97,77% | 96,59% | 2,00% | 2,35% | 1,41% | 0,11% (0,43%) |
| Kopernica | Deutschlitta | 96,84% | 98,19% | 96,60% | 6,01% | 5,13% | 2,83% | 1,01% (1,26%) |
| Krahule | Blaufuß | 72,26% | 97,88% | 99,31% | 2,08% | 24,31% | 31,47% | 4,63% (11,20%) |
| Kremnica | Kremnitz | 33,11% | 13,27% | 1,19% | 0,80% | 0,45% (0,99%) |
| Kremnické Bane | Johannesberg | 88,69% | 90,75% | 10,40% | 6,08% | 2,35% (3,92%) |
| Lúčky | Honneshau | 99,00% | 97,06% | 1,93% | 0,91% | 0,52% (1,04%) |
| Kunešov | Kuneschhau | 98,07% | 97,06% | 26,82% | 18,44% | 14,00% | 6,47% (10,45%) |
| Píla | Paulisch | 91,76% | 91,60% | 92,47% | 0,00% | 0,00% | 0,00% | 0,00% (0,80%) |
| Sklené | Glaserhau | 94,54% | 96,05% | 87,52% | 3,70% | 3,31% | 1,30% | 0,44% (1,02%) |
| Turček | Oberturz | 95,52% | 89,40% | 56,74% | 14,74% | 12,99% | 8,77% | 4,04% (6,62%) |
| Dolný Turček (dnes Turček) | Niederturz | 89,43% | 92,94% | 73,27% |
| Veľké Pole | Hochwies | 97,74% | 96,42% | 97,10% | 0,00% | 0,00% | 0,00% | 0,00% (0,00%) |

### Pravnianski Nemci

Patrilo sem nemecké obyvateľstvo hornonitrianskych obcí Nová Lehota (*Neuhau*), Nitrianske Pravno (*Deutsch* *Proben*), Solka (*Bettelsdorf*), Chvojnica (*Fundstollen*), Malinová (*Zeche*), Tužina (*Schmiedshau*), Vyšehradné (*Beneschhau*/ *Meisel*), Kľačno (*Gaidel*) a na území Turca sa jednalo o obce Hadviga (*Hedwig*), Brieštie (*Bries*) a Vrícko (*Münnichwies* - v ktorom sa hovorilo sliezskym dialektom). Prevažná časť týchto Nemcov sa hlásila k rímskokatolíckej cirkvi. Výnimku tvorila obec Brieštie a Hadviga, kde prevažovali evanjelici. 

Pôvodne nemecké osídlenie mali aj mestá Prievidza (Priewitz), Bojnice (Weinitz) a obce Rudno (*Rauden),* Koš (*Andreasdorf),* ktorých nemecké obyvateľstvo sa poslovenčilo, a už od roku 1773 sa spomínajú ako čisto slovenské sídla, *a* obec Jasenovo (*Käserhau),* ktorá sa v roku 1773 spomína ako nemecká obec, no od roku 1796 už je zaznamenaná ako sídlo so slovenským obyvateľstvom. 

*Vývoj percentuálneho zastúpenia Pravnianskych Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%). Údaje od roku 2021 zahŕňajú podiel občanov s prvou nárondnosťou nemeckou a v zátvorke je uvádzaná aj celkový podiel občanov s nemeckou národnosťou vrátane možnosti voľby ďalšej národnosti:*

| Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brieštie | Bries | 94,44% | 99,72% | 71,71% | 17,89% | 14,71% | 3,42% | 1,47% (1,47%) |
| Hadviga (dnes Brieštie) | Hedwig | 97,21% | 98,93% | 98,49% |
| Chvojnica | Fundstollen | 95,26% | 98,17% | 96,67% | 2,19% | 0,90% | 0,40% | 0,00% (0,00%) |
| Kľačno (zast. *Gajdeľ*) | Gaidel | 94,79% | 94,98% | 96,51% | 5,53% | 5,58% | 4,35% | 1,78% (3,93%) |
| Malinová (zast. *Cech*) | Zeche | 94,45% | 94,81% | 93,55% | 13,99% | 9,11% | 5,78% | 1,95% (3,09%) |
| Nitrianske Pravno (zast. *Nemecké* *Pravno*) | Deutsch Proben | 91,28% | 83,09% | 67,38% | 4,59% | 3,00% | 1,88% | 1,61% (3,00%) |
| Vyšehradné (dnes Nitrianske Pravno) | Beneschhau/Meisel | 92,40% | 97,67% | 99,56% |
| Solka (dnes Nitrianske Pravno) | Bettelsdorf | 85,16% | 89,58% | 93,83% |
| Tužina | Schmiedshau | 92,35% | 95,91% | 96,29% | 7,11% | 5,35% | 3,69% | 1,90% (3,64%) |
| Vrícko | Münnichwies | 92,77% | 98,34% | 93,05% | 2,13% | 0,50% | 0,00% | 0,23% (0,23%) |
| Nová Lehota (dnes Handlová) | Neuhau | 72,39% | 97,20% | 95,12% | 0,75% | 0,48% | 0,26% | ? |

Spišskí Nemci
-------------

Šablóna:Hlavný clánok

### Hornospišskí Nemci

Hornospišskí Nemci žili vo všetkých obciach a mestách Horného Spiša. Dnes sú to už len malé počty v mestách Kežmarok (*Käsmarkt*), Levoča (*Leutschau*), Poprad (*Deutschendorf*), Spišská Nová Ves (*Iglau*), dedinách Veľká Lomnica (*Groß*-*Lomnitz*), Veľký Slavkov (*Groß-Schlagendorf*), Matejovce (*Matzdorf*), Stráže (*Michelsdorf*), Spišská Sobota (*Georgenberg*), Spišské Podhradie (*Kirchdrauf*), Vrbov (*Menhardsdorf*), Ľubica (*Leibitz*) a iné. Svoj jazyk nazývali hornozemským (*Oberländisch*) na rozdiel od dolnozemského (*Niederländisch*), ktorým hovorili Podolínski Nemci. Z náboženského hľadiska išlo o evanjelikov. Výnimku tvorila iba obec Strážky nad Popradom, kde prevažovalo rímskokatolícke obyvateľstvo. 

*Vývoj percentuálneho zastúpenia Hornospišských Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%):*

| Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bušovce | Bauschendorf | 85,85% | 81,63% | 52,97% | *0,32%* | *0,32%* |
| Nižnie Šváby (dnes Červený Kláštor) | Unterschwaben | 53,09% | *26,67%* | *28,15%* | *0,00%* | *0,00%* |
| Holumnica | Hollumtz | 86,41% | 82,24% | 71,21% | *3,31%* | *1,29%* |
| Huncovce | Hunsdorf | 84,94% | 69,41% | 51,12% | *0,22%* | *0,22%* |
| Kežmarok | Käsmark | 72,00% | 51,32% | 35,65% | *0,24%* | *0,43%* |
| Lomnička | Kleinlomnitz | 90,91% | 90,16% | 83,96% | *0,00%* | *0,00%* |
| Ľubica | Leibitz | 71,43% | *40,80%* | *29,33%* | *0,00%* | *0,05%* |
| Majerka (dnes Ihľany) | Meierhőfen | 81,62% | 75,27% | *0,00%* | *0,00%* |
| Vyšnie Šváby (dnes Majere) | Oberschwaben | 55,83% | *47,37%* | 44,71% | *0,00%* | *0,00%* |
| Mlynica (zast. *Milbach)* | Mühlenbach | 94,75% | 62,71% | 64,40% | *0,00%* | *0,28%* |
| Nová Lesná | Neu Walddorf | 92,73% | 86,06% | 35,81% | *0,00%* | *0,00%* |
| Podhorany (zast. *Maldur*) | Mältern | 93,18% | 93,65% | 89,73% | *0,34%* | *0,07%* |
| Rakúsy | Roks | 82,85% | 59,15% | 45,54% | *0,07%* | *0,00%* |
| Spišská Belá | Zipser Bela | 72,77% | *43,09%* | *34,39%* | *0,20%* | *0,26%* |
| Strážky nad Popradom (dnes Spišská Belá) | Nehre | 78,95% | 53,97% | 60,34% |
| Spišská Nová Ves | Neudorf | *29,90%* | *16,97%* | *11,27%* | *0,15%* | *0,19%* |
| Stará Lesná | Alt Walddorf | 94,54% | 91,17% | 89,06% | *0,12%* | *0,00%* |
| Stráne pod Tatrami (zast. *Folvarky)* | Forherg | 89,46% | 75,23% | 73,80% | *0,00%* | *0,26%* |
| Toporec | Topporz | 62,00% | 51,59% | *40,23%* | *0,00%* | *0,00%* |
| Tvarožná | Durlsdorf | 78,83% | 50,86% | *30,13%* | *0,00%* | *0,00%* |
| Veľká Lomnica | Groß Lomnitz | 87,93% | 72,21% | 66,46% | *0,10%* | *0,14%* |
| Veľký Slavkov | Groß Schlagendorf | 91,82% | 79,29% | 54,56% | *0,58%* | *0,00%* |
| Vrbov | Menhardsdorf | 93,28% | 56,16% | 45,22% | *0,61%* | *0,67%* |
| Výborná | Bierbrunn | 76,77% | 77,36% | 71,19% | *0,00%* | *0,00%* |
| Žakovce | Eisdorf | 94,90% | 95,97% | 97,03% | *0,00%* | *0,00%* |
| Dvorce (dnes Javorina) | Bürgerhof | *41,05%* | *27,17%* | *28,97%* | n/a | n/a |
| Ruskinovce (dnes Javorina) | Rißdorf | 87,46% | 70,07% | 67,76% |
| Stráže pod Tatrami (dnes Poprad) | Miehelsdorf | 67,22% | *34,22%* | *26,02%* | *0,21%* | *0,21%* |
| Poprad | Deutschendorf | 63,73% | 35,83% | *26,11%* |
| Matejovce (dnes Poprad) | Matzdorf | 81,08% | 63,89% | 64,78% |
| Spišská Sobota (dnes Poprad) | Georgenberg | 65,37% | *32,65%* | *27,97%* |
| Veľká (dnes Poprad) | Felka | 75,62% | *38,59%* | *20,36%* |

### Dolnospišskí Nemci "Mantáci"

Dolnospišskí Nemci (nem. *Gründler, Mantaken)* sú potomkovia baníkov z povodia rieky Bodva, Hnilec a Smolník. Dnes ich posledné zvyšky žijú v okrese Gelnica, v obciach Gelnica (*Göllnitz*), Nálepkovo (*Wagendrüßel*), Švedlár (*Schwedler*), Smolník (*Schmöllnitz*), Smolnícka Huta (*Schmöllnitzhütte*), Stará Voda (*Altwaßer*), Mníšek nad Hnilcom (*Einsiedel*) a v okrese Košice-okolie v obciach Medzev, Vyšný Medzev (*Unter* a *Obermetzenseifen*) a Štóse (*Stoß*). Nemci (tzv. *Buliner)* žili aj v meste Dobšiná, ktorá je súčasťou okresu Rožňava.Dolnospišskí Nemci sa hlásili v prevažnej miere k rímskokatolíckej cirkvi. Výnimku tvorila evanjelická väčšina v Nálepkove, Dobšinej, Švedlári a Mníšku nad Hnilcom. Taktiež Gelnica a Štós mali popri majoritnom rímskokatolíckom obyvateľstve významnú evanjelickú menšinu.

Pôvod a význam pojmov *Manták, mantácky* (nem. Mantake, mantakisch) sa nedajú jednoznačne preukázať. Avšak značne pravdepodobnou sa zdá byť hypotéza spôsobu tvorby názvu etnika, ako to je napr. v prípade Lemkov. Po príchode prvých osadníkov z územia Nemecka sa títo nevedeli dorozumieť s pôvodným slovenským a maďarským obyvateľstvom. Pri ich vzájomnom kontakte, napr. trhy, sa mohol jeden druhého v svojom nárečí dopytovať spôsobom podobným ako napr. "Boos maant a?" (Was meint er?), čiže "Čo má na mysli? Čo chce?". Alebo z otázky obdobného charakteru v maďarčine - "Mit mondtak?" po slovensky "Čo povedali?". V rámci tejto frázy foneticky najvýraznejšie vyznie časť "maant a" alebo "mondtak", a tak po malej úprave dostaneme výraz Manták. Túto hypotézu podporuje aj fakt, že k danému označeniu sa hlásia iba spišskí Nemci, v nárečí ktorých sa táto otázka, aj z frazeologickej stránky jej skladby, rovnako vyslovuje aj v súčasnosti.

*Vývoj percentuálneho zastúpenia Dolnospišských Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%):*

| Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gelnica | Göllnitz | 71,33% | 54,66% | 46,97% | *0,41%* | *0,81%* | *0,39%* |
| Nálepkovo (zast. *Vondrišel)* | Wagendrüßel | 75,73% | 59,02% | 51,47% | *0,53%* | *0,50%* | *0,36%* |
| Švedlár | Schwedler | 87,00% | 83,64% | 86,89% | *4,18%* | *3,47%* | *2,50%* |
| Smolník | Schmöllnitz | 85,44% | 68,87% | 69,60% | *2,20%* | *2,39%* | *2,13%* |
| Smolnícka Huta | Schmöllnitzhütte | 92,02% | 80,24% | 82,23% | *6,72%* | *8,07%* | *4,72%* |
| Stará Voda | Altwaßer | *33,56%* | 58,33% | *24,12%* | *0,00%* | *0,00%* | *0,00%* |
| Mníšek nad Hnilcom | Einsiedel | 88,14% | 90,53% | 91,24% | *10,67%* | *7,69%* | *5,75%* |
| Medzev | Untermetzenseifen | 86,31% | 72,16% | 77,72% | *17,26%* | *13,55%* | *8,31%* |
| Vyšný Medzev | Obermetzenseifen | 88,30% | *33,14%* | 39,51% | *12,67%* | *10,65%* |
| Štós | Stoß | 91,82% | *14,33%* | 60,15% | *9,18%* | *8,76%* | *4,06%* |
| Rudňany (zast. *Koterbachy)* | Kotterbach | 10,31% | 9,21% | *10,63%* | *0,00%* | *0,00%* | *0,00%* |
| Dobšiná | Dobschau | 66,18% | *33,57%* | *27,58%* | *0,31%* | *0,33%* | *0,14%* |

### Podolínski Nemci

Nemecké obyvateľstvo obývajúce mesto Stará Ľubovňa (*Alt-Lublau*), Podolínec (*Pudlein*) a obce Hniezdne (*Kniesen*) a Chmeľnica (*Hopgarten* – v ktorej sa dodnes rozšírene hovorí sliezskym dialektom nemčiny - v roku 2011 tento dialekt používalo v domácnosti 279 osôb, čo predstavuje tamer 30 % obyvateľov obce.). Z náboženského hľadiska išlo o obyvateľstvo hlásiace sa k rímskokatolíckej cirkvi. 

Pôvodne nemecké osídlenie bolo aj v obciach Nižné, Vyšné Ružbachy (*Unter a Ober-Rauschenbach)* a Jakubany (*Jakobsau)* v ktorých sa nemecké obyvateľstvo poslovenčilo a porusínštilo, a v obciach Forbasy (*Forbs)* a Jarabina (*Girm),* ktoré boli ešte v roku 1851 uvádzané ako nemecko-slovenská a rusínsko-nemecká obec. 

*Vývoj percentuálneho zastúpenia Podolínskych Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%):*

| Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hniezdne | Kniesen | 79,85% | 68,15% | 49,56% | *1,33%* | *1,29%* | *0,82%* |
| Chmeľnica | Hopgarten | 90,00% | 87,29% | 82,19%; | *9,66%* | *11,71%* | *19,45%* |
| Podolínec | Pudlein | 60,07% | 45,31% | *26,77%* | *0,17%* | *0,03%* | *0,12%* |
| Stará Ľubovňa | Altlublau | *11,75%* | *12,83%* | *3,03%* | *0,04%* | *0,07%* | *0,09%* |

Sládkovičovskí Nemci
--------------------

Nemeckí roľníci a remeselníci, ktorí sa v Sládkovičove, staršie pomenovanie Diosek / Dióseg usadili v časti obce, neskôr po nich nazvanej *Nemecký Diosek* (od roku 1927 premenovaný na Malý Diosek) na poverenie cisára Jozefa II. V roku 1943 bol Veľký a Malý Diosek spojený. Počas druhej svetovej vojny bolo mesto poznačené deportáciami početnej židovskej komunity a po vojne odsunom nemeckého obyvateľstva do Rakúska a Nemecka a maďarského obyvateľstva do pohraničia Česka a do Maďarska. Nemecká komunita tu takmer úplne vymizla. 

| Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nemecký / Malý Diosek | Deutsch / Klein-Nußdorf | 79,24% | *35,03%* | *31,12%* | *0,02%* | *0,05%* | *0,02%* |
| Maďarský / Veľký Diosek | Ungarisch / Groß-Nußdorf | 6,31% | *2,44%* | *4,63%* |

Čermianski Nemci
----------------

Jedná sa a malú skupinu Dolných Nemcov, ktorí sa v rokoch 1857-1859 usadili v obci Čermany (Tscherman) a Veľké Ripňany (Großrippen). Išlo o sedliakov z vestfálskych dedín Ankum, Addrup, Eie, Kettemkamp, Nortrup, Rütenbrock, Suttrup a z oldenburských dedín Damme, Neukirchen, Steinfeld, Holdorf, Dinklage a Borringshausen. V súčasnosti sú silno asimilovaní. Odhadom ich môže byť asi 250 - Čermany - 150 (38,1 %), Veľké Ripňany - 50 (2,4 %), inde 50. Jazyk je používaný iba staršou generáciou.

*Vývoj percentuálneho zastúpenia Čermianskych Nemcov:*

| Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čermany | Tscherman | 55,01% | 38,87% | 32,03% | 1,24% | 2,79% | 1,31% |
| Veľké Ripňany | Großrippen | 20,12% | 7,73% | 4,53% | 0,00% | 0,00% | 0,39% |

Michalockí Nemci
----------------

V rokoch 1899-1944 boli v obci Michalok a z časti aj v obci Merník, ktoré sa nachádzajú neďaleko Vranova nad Topľou, usadení nemeckí roľníci z východnej Haliče, hovoriaci nemeckým nárečím pochádzajúcim pôvodne z okolia českého Chebu a Tachova. Muži prevažne pracovali ako baníci na ortuť v Merníku alebo ako kvalifikovaní tesári. Počas prvej Československej republiky, bola väčšina týchto Nemcov bez československého občianstva a boli teda pri súpisoch obyvateľstva v roku 1921 a 1930 považovaní za cudzincov.

| Slovenský názov | Nemecký názov | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Michalok | - | 30,65% | *4,31% Nemci + 46,54% cudzinci* = 50,85% | 0,00% | 0,00% | 0,00% |
| Merník | - | 11,60% | *3,55% Nemci + 13,32% cudzinci* =16,87% | 0,00% | 0,00% | 0,00% |

Dcérske nemecké sídla
---------------------

V dôsledku neúrodnej horskej pôdy a biedy sa mnoho Nemcov vysťahovalo do zámoria, pracovali ako sezónni robotníci v cudzine, Česku alebo si zakúpili majetky v južnejších úrodnejších oblastiach Uhorska. V roku 1818 odchádza 18 rodín z Handlovej do Trhyne. V roku 1856 opustilo Jánovu Lehotu 18 rodín, ktoré sa usídlili na Banáte. Neskôr sa z Kopernice a Jánovej Lehoty vysťahovalo dvadsať rodín do obce Jasová v okrese Nové Zámky; viaceré rodiny z Veľkého Poľa a Píly si zakúpili majetky v obci Demandice, Sazdice (okres Levice) a pri Vrábloch; v obci Veľké Bedzany, ktoré sa od 70. rokov stali súčasťou Topoľčian a v obci Dolné Držkovce (pri Bánovciach nad Bebravou) sa zas usadili nemecké rodiny z Handlovej. 

| Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jasová | - | 4,77% | 0,17% | 3,26% | 0,08% | 0,08% | 0,08% |
| Demandice | Demenditz | 0,79% | 0,14% | 6,27% | 0,58% | 0,29% | 0,10% |
| Veľké Bedzany (dnes Topoľčany) | Ober-Bulgyin | 0,87% | 0,27% | 16,84% | n/a |
| Dolné Držkovce (dnes Veľké Držkovce) |  | 11,89% | 20,71% | 11,22% | n/a |

Slávni karpatskí Nemci
----------------------

* Johann Brokoff (\* 1652, Spišská Sobota) – sochár
* Ján Andrej Segner (\* 1704, Prešporok) – fyzik, prírodovedec
* Maximilián Hell (\* 1720, Banská Štiavnica) – astronóm, fyzik
* Johann Wolfgang Kempelen (\* 1734, Prešporok) – vynálezca
* Johann Nepomuk Hummel (\* 1778, Prešporok) – klavirista, hudobný skladateľ
* Jozef Maximilián Petzval (\* 1807, Spišská Belá) – fyzik
* Philipp Eduard Anton von Lenard (\* 1862, Prešporok) – fyzik
* Hans Broos (\* 1921, Veľká Lomnica) – architekt
* Rudolf Schuster (\* 1934, Medzev) – politik
* Michael Roth (\* 1936, Lomnička) – profesor kybernetiky

Literatúra
----------

* Kaindl, R. F.: *Geschichte der Deutschen in den Karpatenländern*, 3 zväzky, 1907–11

Referencie
----------

1. ↑   *Carpathian Germans' Territorial Association from Slovakia* [online]. crwflags.com, [cit. 2021-06-17]. Dostupné online.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10   *Štatistický úrad Slovenskej republiky* [online]. [Cit. 2012-07-31]. Dostupné online. Archivované 2014-03-29 z originálu.
3. 1 2 3 4 5 6  www.statistics.sk Štatistický úrad Slovenskej republiky
4. 1 2   *karpatskí Nemci* [online]. Encyclopaedia Beliana, [cit. 2021-06-17]. Dostupné online.
5. ↑   *Die Karpatendeutschen - Willkommen* [online]. www.karpatendeutsche.de, [cit. 2021-06-17]. Dostupné online.
6. ↑   *Karpatenblatt - Onlineportal des Karpatendeutschen Vereins – Magazin der Deutschen in der Slowakei* [online]. Karpatenblatt, [cit. 2021-06-17]. Dostupné online. (po nemecky)
7. ↑   Karpatskí Nemci boli pre Slovensko prínosom. *SME* (Bratislava: Petit Press), 2003-01-15. Dostupné online [cit. 2021-06-17]. ISSN 1335-4418.
8. ↑  Centrum pre tradičnú ľudovú kultúru. *Nemci na Slovensku* [online]. ludovakultura.sk, 2017-10-09, [cit. 2021-06-17]. Dostupné online.
9. ↑  Slovenské národné múzeum. *Karpatskí Nemci na Slovensku od druhej svetovej vojny do roku 1953, Slovenské národné múzeum* [online]. snm.sk, [cit. 2021-06-17]. Dostupné online.
10. 1 2 3 4 5 6 7 8  MRUŠKOVIČ, Viliam. *Európa jazykov a národov na prahu tretieho tisícročia*. Martin : Matica slovenská, 2008. 517 s. ISBN 978-80-7090-858-7. S. 56.
11. 1 2  *Lexicon universorum Regni Hungariae locorum populosorum, 1773.*
12. 1 2  VÁLYI, András. *Magyarországnak leirása.* Budín, 1796.
13. 1 2  FÉNEYES, Elek. *Magyarország geographiai szótára.* Pest, 1851.
14. ↑  Richter-Kovarik, K. Kultúra mantáckej minority v období socializmu. In Slovenský národopis, roč. 51, 2003, č. 3, s. 321-341
15. 1 2 3 4 5 6 7 8  FURMANÍK, Martin. Karpatskí Nemci v prúde času. *Historická revue*, január 2021, roč. 32. čís. I. s. 16-21. ISSN 1335-6550.
16. ↑   *Týchto 34 nových slovenských filmov by sme mohli vidieť už v roku 2021* [online]. kinema.sk, [cit. 2021-02-02]. Dostupné online.
17. ↑  ROTH, Michael M.. *Nachruf für Papa* [online]. micialmedia.de, [cit. 2021-03-22]. Dostupné online. (po nemecky)

Pozri aj
--------

* Ostsiedlung
* Spišskí Nemci
* Vysídlenie Nemcov z Česko-Slovenska
* Zoznam významných Karpatských Nemcov
* Institut für Heimatforschung

Externé odkazy
--------------

* Karpatskonemecký spolok na Slovensku
* Die Karpatendeutschen
* Gabzdilová, Soňa: Nemecká komunita v živote slovenskej spoločnosti 1938–1945 Archivované 2008-08-22 na Wayback Machine
* mantáci. In: Tradičná ľudová kultúra Slovenska slovom a obrazom: elektronická encyklopédia Archivované 2014-02-22 na Wayback Machine
* Nemecká menšina predstaví svoju kultúru a zvyky Archivované 2007-11-06 na Wayback Machine
* Piesňová tradícia Nemcov v Medzeve

| * z
* d
* u
Národnostné menšiny na Slovensku |
| --- |
| 
* Maďari (422 065)
* Rómovia (67 179)
* Česi (28 996)
* Rusíni (23 476)
* Ukrajinci (9 451)
* Poliaci (3 771)
* Nemci (3 318)
* Rusi (3 245)
* Vietnamci (2 793)
* Rumuni (1 354)
* Taliani (1 323)
* Čínania (1 207)
* Bulhari (1 106)
* Moravania (1 098)
* Srbi (1 084)
* Chorváti (967)
* Židia (596)
* Rakúšania (537)

 |