Štúrovci na obraze národných buditeľov od Jany Krivošovej v malom evanjelickom kostole v Bratislave
**Štúrovci** boli hlavný prúd slovenského národného hnutia v polovici 19. storočia nazvaný podľa najvýznamnejšej osobnosti Ľudovíta Štúra.

Charakteristika
---------------

Námestie Ľudovíta Štúra a štúrovský pamätník v BratislaveBusta Jozefa Miloslava Hurbana v Národnej rade Slovenskej republiky
Formovali sa v 90. rokoch zo študentov evanjelického lýcea v Bratislave, ktorí sa združovali v Spoločnosti česko-slovanskej. 

### Národný jazyk

Od roku 1834 stál v rámci spoločnosti verne po boku Štúra Jozef Miloslav Hurban a Michal Miloslav Hodža, s ktorými v Hlbokom uzákonil v roku 1843 štúrovskú slovenčinu na základe stredoslovenského nárečia (v roku 1844 vydal Hurban druhý ročník almanachu do literárneho života, prvé literárne prejavy štúrovskej slovenčiny nachádzame napríklad (v tvorbe Janka Kráľa či Ján Francisciho).

Na legitimizovanie nového jazyka, štúrovci navštívili predstaviteľa generácie bernolákovcov, Ján Hollého, na Dobrej Vode 17. júla 1843. Táto udalosť sa do kolektívnej pamäti Slovákov zapísala ako púť k Jánovi Hollému so žiadosťou o požehnanie pre novú spisovnú slovenčinu, ktoré aj dostali (udalosť namaľoval Andrej Kováčik).

### Literatúra

Štúrovci a post-štúrovci výrazne zasiahli do slovenskej literatúry prostredníctvom tvorby poézie (Janko Kráľ, Ján Francisci, Andrej Sládkovič, Ján Botto, Samo Chalupka, Mikuláš Dohnány), prózy (Jozef Miloslav Hurban, Ján Kalinčiak), cestopisov, drámy (Jonáš Záborský, Ján Palárik). Podieľali sa aj na zbieraní ľudovej slovesnosti (Ján Francisci, Samuel Reuss, Pavol Dobšinský, Ján Rotarides).

### Filozofia

Filozoficky boli ovplyvnení nemeckou klasickou filozofiou, predovšetkým filozofiou dejín Herdera a Hegla (Štúr, Hurban, Sládkovič), mesianizmom Schellinga a ruských a poľských mystikov (Hodža, Hroboň, Kellner-Hostinský), čiastočne francúzskou osvietenskou filozofiou (predovšetkým Ján Francisci, Štefan Marko Daxner). To viedlo neskôr k rozdeleniu na hegeliánov a anti-hegeliánov (mesianistov). Filozoficko-právne idey transformovali do štátoprávnych dokumentov ako Nitrianske žiadosti, Liptovské žiadosti, Žiadostí slovenského národa a v rámci post-štúrovských aktivít do Memoranda národa slovenského.

Štúrovský pamätník v Trenčíne
### Politika

V duchu moderných európskych politických ideí štúrovci odmietali systém Svätej aliancie, feudalizmus, absolutizmus, privilégiá šľachty, maďarizáciu, požadovali suverenitu národa, zásadu ústavnosti a zastupiteľstva. V revolučnom roku 1848 spoločne vyhlásili Žiadosti slovenského národa (prvý kultúrno-politický akt Slovákov na celonárodnej úrovni, ktorý má národné, demokratické a pokrokovo-liberálne, ako aj národno-hospodárske a tiež sociálne motívy; pri jeho iniciování, tvorbe a vyhlásení stáli Štúr, Hurban, Hodža, ale aj Francisci a Daxner).

Kapitán slovenských dobrovoľníkov Ján Francisci
### Národno-oslobodzovací boj

Štúrovci tiež stáli pri založení prvej Slovenskej národnej rady a organizovali Slovenské povstanie, na ktorom sa podľa Š. S. Osuského zúčastnilo približne 30 tisíc mužov (15 tisíc vyzbrojených).

Busta Štefana Marka Daxnera v Aleji národných dejateľov v Martine

Predstavitelia
--------------

* Ľudovít Štúr
* Ján Kalinčiak
* Samo Chalupka
* Andrej Sládkovič
* Janko Kráľ
* Ján Botto
* Janko Matúška
* Michal Miloslav Hodža
* Jozef Miloslav Hurban
* August Horislav Škultéty
* Samo Tomášik
* Viliam Pauliny-Tóth
* Ján Francisci-Rimavský
* Samo Bohdan Hroboň
* Ján Rotarides

* Jakub Grajchman
* August Radislav Roy
* August Horislav Krčméry
* Ján Krasomil Gáber
* Rudolf Homola
* Ľudovít Jaroslav Šulek
* Samuel Dobroslav Štefanovič
* Peter Kellner-Hostinský

Rok odkazu štúrovcov
--------------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „ | Štúrovci začali národný projekt, ktorý má presah až do našich dní. Bez nasadenia štúrovcov za slovenský národ v 19. storočí a vytvorenia úplne prvých inštitúcií i organizácií v našej národnej kultúre, či politike by dnešná Slovenská republika jednoznačne nevznikla. Oni vytvorili prvú Slovenskú národnú radu v roku 1848, založili Maticu slovenskú, vôbec prvú politickú stranu Slovákov – vtedajšiu Slovenskú národnú stranu. Rovnako dali základ slovenského školstva, literatúry, kodifikovali slovenčinu. To sú silné piliere, bez ktorých by slovenská štátnosť dnes nebola. | "|
| – Dr. Marián Gešper, predseda Matice slovenskej o štúrovcoch po odhalení busty Štefana Marka Daxnera v Martine pri príležitosti ROKU ODKAZU ŠTÚROVCOV  |

Matica slovenská vyhlásila rok 2022 za ROK ODKAZU ŠTÚROVCOV a pri tejto príležitosti pripravila a spolupodieľala sa na sérii slávnostných, kultúrnych, osvetových, vzdelávacích aj turistických podujatí, vernisáží a výstav, vedeckých konferencií, odhalenia pamätných izieb, pamätných tabúľ, búst, publikovaní vedeckých a populárno-náučných článkov, populárno-náučných brožúr a taktiež prípravy dokumentárnych filmov.

* Profesor Rudolf Dupkala prednáša o filozofii štúrovcov na štúrovskej konferencii, ktorú usporiadala Matica slovenská pri príležitosti Roku odkazu štúrovcovProfesor Rudolf Dupkala prednáša o filozofii štúrovcov na štúrovskej konferencii, ktorú usporiadala Matica slovenská pri príležitosti Roku odkazu štúrovcov
* Záznam z konferencie o štúrovcoch v dokumente Matice slovenskej
* Podujatie štúrovci na ŠarišiPodujatie štúrovci na Šariši
* Busty a pamätné tabule štúrovcov odhalené Maticou slovenskou v rámci Roku odkazu štúrovcov
* Spomienka na štúrovca Bohuslava Nosáka v SabinoveSpomienka na štúrovca Bohuslava Nosáka v Sabinove
* Obal brožúry a výstavy Odkaz šturovskej generacie, ktorú vytvorila Matica slovenská pri príležitosti Roku odkazu štúrovcovObal brožúry a výstavy Odkaz šturovskej generacie, ktorú vytvorila Matica slovenská pri príležitosti Roku odkazu štúrovcov
* Prezentácia knihy Štúrovci a Hegel v PrahePrezentácia knihy Štúrovci a Hegel v Prahe
* Divadelný odbor Matice slovenskej hrá scénku s Jánom Kalinčiakom k jeho dvestoročniciDivadelný odbor Matice slovenskej hrá scénku s Jánom Kalinčiakom k jeho dvestoročnici
* Logo Roku odkazu štúrovcovLogo Roku odkazu štúrovcov

Pozri aj
--------

* Mladá Európa
* Slovenské národné obrodenie
* Romantizmus

Referencie
----------

1. ↑   *Uzákonenie spisovnej slovenčiny* [online]. rtvs.sk, [cit. 2022-06-20]. Dostupné online.
2. 1 2 3 4 5  MADURA, Pavol; PARENIČKA, Pavol: Odkaz štúrovskej generácie. Martin : Matica slovenská, 2022
3. ↑  Pišút 1984, s. 147
4. ↑   *Ján Francisci Rimavský (1822-1905)* [online]. rtvs.sk, [cit. 2022-06-20]. Dostupné online.
5. ↑   *Návšteva Štúra, Hurbana a Hodžu u Jána Hollého na Dobrej Vode* [online]. Slovenské národné múzeum, [cit. 2022-06-20]. Dostupné online.
6. ↑   *Janko Francisci* [online]. 2022-05-24, [cit. 2022-06-20]. Dostupné online.
7. ↑  DUPKALA, Rudolf; PERNÝ, Lukáš. *Štúrovci a Hegel: K problematike slovenského hegelianizmu a anti-hegelianizmu*. [s.l.] : Prešovská univerzita v Prešove, 2021-08-31. Google-Books-ID: pSRAEAAAQBAJ. Dostupné online. ISBN 978-80-555-2717-8.
8. ↑  PERNÝ, Lukáš. The Roots of Slovak Utopianism and Utopian Concepts of 1848. *Filosofija. Sociologija*, 2021-01-24, roč. 32, čís. 1. Dostupné online [cit. 2022-06-19]. ISSN 2424-4546. DOI: 10.6001/fil-soc.v32i1.4377. (po anglicky)
9. ↑  PERNÝ, Lukáš. *Štefan Marko Daxner* [online]. 2022-04-11, [cit. 2022-06-20]. Dostupné online.
10. ↑  MATUŠKOVÁ, Veronika. *Matica slovenská vyhlásila rok 2022 za Rok odkazu štúrovcov* [online]. 2021-11-29, [cit. 2022-06-19]. Dostupné online.
11. ↑  TERAZ.SK. *Matica slovenská si uctí dvojsté výročie narodenia štúrovcov* [online]. TERAZ.sk, 2022-05-23, [cit. 2022-06-19]. Dostupné online.
12. ↑   *Matica slovenská vyhlásila rok 2022 za Rok odkazu štúrovcov* [online]. Pravda.sk, 2021-12-01, [cit. 2022-06-19]. Dostupné online.

  


| * z
* d
* u
Štúrovci |
| --- |
| 
* *Ľudovít Štúr*
* Ján Kalinčiak
* Samo Chalupka
* Andrej Sládkovič
* Janko Kráľ
* Ján Botto
* Janko Matúška
* Michal Miloslav Hodža
* Jozef Miloslav Hurban
* Samo Tomášik
* Viliam Pauliny-Tóth

 |