Súradnice: 49°33′00″S 25°34′00″V﻿ / ﻿49,55°S 25,5666667°V﻿ / 49.55; 25.5666667

**Ternopiľ** (ukr. Тернопіль – *Ternopiľ*; rus. Тернополь – *Ternopoľ*; poľ. *Tarnopol*) je mesto ležiace v západnej časti Ukrajiny na rieke Seret. Mestom prechádza hlavná železničná trať medzi Ľvovom a Kyjevom a cesta Ľvov-Vinnycia-Umaň. Ternopiľ je hlavným mestom Ternopiľskej oblasti; žije tu približne 217600 obyvateľov.

História
--------

Katedrála Nepoškvrneného Počatia Panny Márie Ukrajinskej gréckokatolíckej cirkvi (pred Dominikánsky kostol) 
V roku 1540 bola Jánom Tarnowskim založená pevnosť proti tatárskym nájazdom. Roku 1548 boli Žigmundom I. Starým mestu garantované mestské práva. Na základe lublinskej únie v roku 1569 pripadlo mesto Poľskému kraľovstvu. Ternopiľ sa zúčastnil Chmelnického povstania. Za svoju existenciu bolo mesto niekoľkokrát vydrancované Turkami a Tatármi. Po prvom delení Poľska od roku 1772 patrilo Habsburskej monarchii, v rokoch 1809 až 1815 Rusku, v rokoch 1815 až 1918 opäť Rakúskemu cisárstvu, ktoré sa v roku 1867 premenilo na Rakúsko-Uhorsko. Na prelome 19. a 20. storočia prekonalo rýchly rozvoj a stalo sa obchodným centrom oblasti. Na jeseň 1915 sa v blízkosti mesta odohrávali boje 1. svetovej vojny (oi. Bitka pri Zborove) a bola pri ňom zastavená ofenzíva rakúsko-uhorských a nemeckých vojsk.

Po 1. svetovej vojne bolo mesto striedavo súčasťou Ukrajinskej ľudovej republiky, Poľska a boľševického Ruska. Od júla roku 1919 až do septembra 1939 bolo mesto súčasťou 2. poľskej republiky a hlavným mestom *Tarnopolského vojvodstva*; v septembri 1939 po prepadnutí Poľska Nemeckom a Sovietskym zväzom bolo pripojené k Sovietskemu zväzu (Ukrajinská SSR). V roku 1939 malo mesto 40 000 obyvateľov, z toho 50 % Poliakov, 10 % Ukrajincov a relatívne vysoký počet Židov. Od 3. júla 1941 do 14. apríla 1944 bolo obsadené Nemeckom. Potom bolo až do vyhlásenia ukrajinskej nezávislosti súčasťou Sovietskeho zväzu. Teraz je jedným z 24 oblastných miest Ukrajiny.

Ternopiľ dnes
-------------

Ulička (Valova) historickej časti mesta
Dnes má mesto približne 245 000 obyvateľov. Ternopiľ je sídlom univerzity, Ševčenkovho činoherného divadla, filharmónie a niekoľkých múzeí a galérií. Z dochovaných pamiatok stojí za spomenutie predovšetkým niekoľko kostolov, najmä kostol Zmŕtvychvstania Pána (Воздвиженська церква), dominikánsky kostol z 18. storočia) a tiež miestny zámok (založený v 16. storočí a prestavaný v 19. storočí). Na rieke Seret bol už v čase založenia mesta vybudovaný veľký rybník, ktorý na začiatku 20. storočia takmer zanikol, ale v päťdesiatych rokoch bol prestavaný na nádrž s rozlohou 3 km², ktorá v sovietskej ére niesla názov *Komsomolské jazero*; dnes slúži predovšetkým na rekreačné účely a v jeho okolí sa nachádzajú rozľahlé parky.

Medzi osobnosti spojené s mestom patrí napr. poľský šľachtic Stanisław Koniecpolski, generáli Władysław Langner a Franciszek Kleeberg, poľský slavista Aleksander Brückner, nacionalista Jaroslav Stecko, židovský nemecký jazykový spisovateľ Soma Morgenstern, izraelská politička Tova Sanhadra´i alebo bývalý ukrajinský prezident Viktor Juščenko.

V meste je zastúpený predovšetkým potravinársky, bavlnársky, strojársky (kombajny) a farmaceutický priemysel. Ternopiľ je od roku 1870 dôležitou stanicou na železničnej trati Ľvov-Chmeľnyckyj-Žmerynka-Kyjev/Odesa, ďalšie trate vedú do Černovíc, Šepetivky, Chodoriva a Bučača. Mesto tiež leží na západovýchodnom európskom cestnom ťahu E50, frekventovaná cesta vedie severným smerom na Kremenec, Dubno a Rovno.

Partnerské mestá
----------------

* Poľsko  Tarnów (Poľsko)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Ternopiľ**

Externé odkazy
--------------

* Elektronická mapa mesta
* Ternopiľ - fotoalbum
* Ternopiľ na castles.com.ua

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Ternopil na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Mestá na Ukrajine podľa počtu obyvateľov |
| --- |
| 1 000 000+ | 
* Kyjev
* Charkov
* Odesa
* Dnipro

 | Vlajka Ukrajiny |
| 500 000+ | 
* Doneck
* Záporožie
* Ľvov
* Kryvyj Rih

 |
| 200 000+ | 
* Mykolajiv
* Mariupoľ
* Sevastopoľ
* Luhansk
* Vinnycia
* Makijivka
* Simferopol
* Cherson
* Poltava
* Černihiv
* Čerkasy
* Chmeľnyckyj
* Žytomyr
* Černovice
* Sumy
* Rivne
* Horlivka
* Ivano-Frankivsk
* Kamjanske
* Kropyvnyckyj
* Kremenčuk
* Ternopiľ
* Luck
* Bila Cerkva

 |
| 100 000+ | 
* Kramatorsk
* Melitopoľ
* Kerč
* Užhorod
* Nikopol
* Berďansk
* Sloviansk
* Alčevsk
* Pavlohrad
* Jevpatorija
* Brovary
* Sjevjerodoneck

 |


| * z
* d
* u
 Ternopiľská oblasť |
| --- |
| Okresy(rajóny) | 
* Berežanský
* Borščivský
* Bučacký
* Husjatynský
* Zališčycký
* Zbarazk
* Zborivský
* Kozivský
* Kremjanecký
* Lanovecký
* Monastyryský
* Pidvoločyský
* Pidhajecký
* Terebovľanský
* Ternopiľský
* Čortkivský
* Šumský

 | Erb |
| Mestá | 
* Berežany
* Borščiv
* Bučač
* Čortkiv
* Chorostkiv
* Kopyčynci
* Kremjanec
* Lanivci
* Monastyryska
* Pidhajci
* Počajiv
* Terebovľa
* Ternopiľ
* Skalat
* Šumsk
* Zališčyky
* Zbaraž
* Zboriv

 |
| Sídliská mestského typu | 
* Družba
* Hrymajliv
* Husjatyn
* Koropec
* Kozliv
* Kozova
* Meľnycja-Podiľska
* Mykulynci
* Pidvoločysk
* Skala-Podiľska
* Tovste
* Velyka Berezovycja
* Velyki Birky
* Vyšnivec
* Zalizci
* Zavodske
* Zolotyj Potik

 |