Divadlo v Epidaure
**Polykleitos** (starogr. *Πολύκλειτος* – *Polykleitos*) bol starogrécky sochár a architekt v 4. stor. pred Kr.

Bol známy ako sochársky majster, ale preslávil sa hlavne ako staviteľ divadla v Epidaure, ktoré je dokonalé harmóniou svojich rozmerov.

Biografia
---------

O Polykleitovi je známe len to, že bol pravdepodobne vnukom Polykleita, slávneho sochára z Argu, pôsobiaceho v 5. stor. pred Kr. Podobne ako Polykleitos z Argu tvoril predovšetkým sochárske diela atlétov, ale v tejto tvorbe zostal v tieni svojho významného predka. Preslávil sa hlavne ako architekt.

Sochárske diela
---------------

Zo sochárskej tvorby Polykleita Mladšieho sa nič nezachovalo. K jeho sochárskym dielam je možné zaradiť sochy atlétov zo 4. stor. pred Kr. ktorých mu pripisuje staroveký autor Pausanias. Boli to sochy olympijských víťazov Antipatra z Milétu, víťaza v boxe dorastencov v roku 388 pred Kr. Rhersilocha z Korkyry, víťaza v boxe dorastencov v roku 372 pred Kr. a Agénora z Téb, víťaza v zápasení dorastencov v roku 360 pred Kr. umiestnených v olympijskej Altide.

Architektonické diela
---------------------

Polykleitove divadlo v Epidaure je jedno z najslávnejších gréckych divadiel. Jeho tvorcu preslávilo najmä dokonalé architektonické riešenie a výborná akustika. Svojou architektonickou krásou nadchlo aj cestovateľa Pausania, ktorý o ňom zaznamenal: „*V posvätnom okrsku majú Epidaurčania divadlo, ktoré si podľa môjho úsudku najviac zasluhuje pozornosti. Rímske divadlá síce prekonajú všetky ostatné teatrálnou vybavenosťou, veľkosťou potom to arkádske v Megalopole. Ktorý však staviteľ by mal odvahu súťažiť s Polykleitom, pokiaľ ide o súlad a krásu? Polykleitos bol totiž ten, kto vytvoril ako toto divadlo, tak i okrúhlu budovu Tholos.*" Polykleitovu stavbu zvanú Tholos postavili v rokoch 360 – 330 pred Kr. a pre svoju umeleckú výzdobu ju pokladali za jednu z najkrajších gréckych stavieb. Účel tejto stavby nie je zatiaľ jasný. Divadlo v Epidaure považovali v čase vlády rímskeho cisára Hadriána za najkrajšie na svete.

V prípade divadla v Epidaure sa nedá hovoriť len ako o troskách či zvyškoch, lebo po rekonštrukcii ľavého krídla sa v ňom dodnes konajú predstavenia. Má tvar kamennej podkovy a leží na juhovýchodnom zalesnenom svahu pri Epidaure. Ako aj v minulosti tak i dnes sa do neho zmestí 14 000 divákov. Divákov okrem harmónie jeho tvaru upúta aj kruh na zemi javiska, ktorý znázorňuje pôdoris gréckeho divadla, ako ho opisuje Vitruvius: „*ku kruhu orchestry (miesta na spievanie a tancovanie) prilieha obdĺžniková skéné (budova), uzavierajúca polkruh dolných sedadiel hľadiska čiže divadla.*" Polykleitos v ňom dosiahol takú akustiku, že škrtnutie zápalky na javisku počuť aj v najvyššom päťdesiatom piatom rade.

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. 1 2 3 4 5  Vojtech Zamarovský. *Grécky zázrak*. Bratislava : Mladé letá, 1990. ISBN 80-06-00122-7. S. 360.
2. ↑  Martino Menghi. *Encyklopédia starovekého Grécka*. Bratislava : Perfekt, 2003. ISBN 80-8046-328-X. S. 47.
3. ↑  José Pijoan. *Dejiny umenia 2*. Bratislava : Tatran, 1982. 61-377-82. S. 166.
4. ↑   *Polykleitos (5th Century BCE)* [online]. [Cit. 2012-04-06]. Dostupné online.
5. ↑  Pausanias, *Periégésis tés Hellados*, 6,2,6-7.
6. ↑  Pausanias, *Periégésis tés Hellados*, 6,13,6.
7. ↑  Pausanias, *Periégésis tés Hellados*, 6,6,2.
8. ↑  Pausanias. *Pausaniás, cesta po Řecku I.*. Praha : nakladatelství Svoboda, 1973. 25-039-73. S. 181.
9. ↑  Pausanias. *Pausaniás, cesta po Řecku I.*. Praha : nakladatelství Svoboda, 1973. 25-039-73. S. 526 vysvětlivky.
10. ↑  Martino Menghi. *Encyklopédia starovekého Grécka*. Bratislava : Perfekt, 2003. ISBN 80-8046-328-X. S. 181.
11. ↑  José Pijoan. *Dejiny umenia 2*. Bratislava : Tatran, 1982. 61-377-82. S. 161.

Pozri aj
--------

* Polykleitos z Argu

  

Autoritné údaje: * GND: 143520598
* ISNI: 0000 0001 1465 2980
* ULAN: 500014684
* VIAF: 167414538