recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Monika Šagátová** (\* 24. október 1991, Zlaté Moravce) je slovenská herečka, modelka a tanečnica.

Biografia
---------

Monika Šagátová pochádza z Jelenca (okres Nitra). Absolvovala štúdium na VŠMU, predtým chodila na konzervatórium Bratislave. Približne 5 rokov sa venovala modelingu a skúšala rôzne modelingové súťaže. Zúčastnila na školskej speváckej súťaži *Škola hľadá SuperStar 2*, kde skončila na druhom mieste.

Viackrát sa prihlásila do modelingových súťaží. Raz sa dozvedela, že hľadajú jazdkyňu na koni do nového seriálu Divoké kone a tak sa prihlásila. Prijali ju a teraz hrá hlavnú postavu v seriáli Divoké kone v televízii TV JOJ.

Bola finalistkou v súťaži Miss Nitra 2010.

Skupina Talkshow vydala v októbri 2013 album s názvom *Kunst* a na ňom sa objavila skladba, ktorá dostala názov „Shadows". Klip bol natočený v septembri 2013, režírovala ho Paulína Mačáková, o scenár a kreatívny koncept sa postaral Andrej Kiszling z Owl Illustration Agency a kameru mal na starosti Dušan Husár. V klipe je zachytené to, ako hlavná postava bojuje sama so sebou a hlavne so svojím svedomím. Tento klip získal veľmi pozitívne reakcie aj od kritikov a je považovaný za veľmi kvalitný.

„Točenie trvalo to asi tri dni, boli sme vo viedenskom Pratri a bola to veľmi príjemná skúsenosť," vyjadrila sa Monika pre Nový čas víkend.

Filmografia
-----------

### Filmy

* 2020: Pre čisté svedomie (krátkometrážny študentský film)

### TV seriály

* 2015: Divoké kone (*Hana Kopecká*)
* 2020: Pán profesor
* 2021 – súčasnosť: Oteckovia (*Zdena*)
* 2022 - 2023: seriál Nemocnica (sestrička Linda)

### Divadelné záznamy

* 2016: Sissi (úteky Alžbety Rakúskej)

Referencie
----------

1. ↑  Monika Šagátová v Česko-Slovenskej filmovej databáze
2. ↑  A.S. Petit Press. Nitra má svoju prvú miss. *mynitra.sme.sk*. Dostupné online [cit. 2017-09-01].
3. ↑  KALINK123. *Miss Nitra 2010* [online]. 2010-03-17, [cit. 2017-09-01]. Dostupné online.
4. ↑   Monika si zahrala v klipe.. Dostupné online [cit. 2017-09-02].

Externé odkazy
--------------

* *Talkshow: Shadows* [online]. YouTube, 2013-10-03, [cit. 2017-09-03]. Dostupné online.
* *www.monikasagatova.estranky.sk* [online]. [Cit. 2017-09-03]. Dostupné online.
* *Monika Šagátová* [online]. Facebook, [cit. 2017-09-03]. Dostupné online.
* *Divoké kone* [online]. Internet Movie Database, [cit. 2017-09-03]. Dostupné online. (anglicky)
**Monika Absolonová** (\* 27. september 1976 Benešov) je česká muzikálová speváčka.

Ako sedemročná začala spievať v *Kühnovom detskom zbore*. Začiatkom 90. rokov chodila na hodiny spevu k Lídě Nopovej a od roku 1996 k Eduardovi Klezlovi. V roku 1993 vydala svoj prvý CD album s názvom *Monika*.

Prvý veľký muzikál, v ktorom účinkovala, bol *Dracula*. Hrala aj v muzikáloch *Krysař* Daniela Landu a divadelných verziách muzikálu Rebelové a Noc na Karlštejně. Je obsadzovaná do titulných rolí v muzikáloch Michala Davida v Divadle Broadway – *Kleopatra*, *Tři mušketýři* (role Mylady) a *Angelika*. Objavuje sa tiež v činohre (Veronika v hre Lumíra Olšovského *Den na zkoušku* v Divadle Radka Brzobohatého) aj vo filme (čarodejnica v *Princezne z mlyna 2*, menšia rola v *Zdivočelej zemi*, *Kameňáku 2* a *Kameňáku 3*).

V rokoch 2002 a 2003 bola vyhlásená za skokanku roku v ankete Zlatý slávik. Za rolu Kleopatry bola za rok 2002 nominovaná na cenu Thálie.

Diskografia
-----------

* *Monika* (1993)
* *Dál jen při mně stůj* (1994)
* *První den* (1999)
* *Jsem nevěrná* (2001)
* *Zůstávám dál* (2004)
* *Angelika* (2007)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Monika Absolonová na českej Wikipédii.*

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka
* Monika Absolonová v Kinoboxe
* Monika Absolonová v Česko-Slovenskej filmovej databáze
* Monika Absolonová v Internet Movie Database (po anglicky)

Autoritné údaje: * ISNI: 0000 0000 5813 7975
* NK ČR: js20020408005
* SNK: 164325
* VIAF: 84212487
PNG obrázok priehľadných objektov na bielom pozadí pomocou alfa kanálu
PNG obrázok priehľadných objektov na šachovnicovom pozadí pomocou alfa kanálu
**Alfa kanál** (angl. *Alpha channel* alebo *alpha transparency channel*) je zložka pixelu udávajúca hodnotu priehľadnosti tohto pixelu. Typickým príkladom je farebný model RGBA, kde okrem farebných zložiek R (červená), G (zelená) a B (modrá) je zložka A nesúca informáciu o transparentnosti. Priehľadnosť pixelu znamená, že ak bitmapový obrázok s definovanou priehľadnosťou prekrýva iný obrázok, pôvodný obrázok na pozadí bude zobrazený v danom bode pixelu s intenzitou danou priehľadnosťou pixelu obrázka na popredí.

Bitové rozlíšenie alfa kanála môže byť len 1 bit, potom hovoríme o maske transparentnosti – pixel je buď 100% priehľadný alebo nepriehľadný. Jednobitová transparentnosť môže byť použitá napríklad v obrázku vo formáte GIF. Pre vyššie bitové rozlíšenie možno už spočítať priehľadnosť pixelu, najčastejšie bitové rozlíšenie je 8 bitov (model RGBA) a možno definovať 28 (= 256) úrovní transparentnosti pixelu.

Pre spracovanie obrazu s priehľadnosťou nemusí byť alfa kanál súčasťou bitmapového obrázku, ale môže byť ako samostatná bitmapa. Potom hovoríme o bitmapovej maske obrázku.

Najtypickejším príkladom bitmapy s priehľadnosťou je obrázok použitý ako ukazovateľ polohy na obrazovke počítača (kurzor). Alfa kanál používa napríklad grafický formát PNG.

Pozri aj
--------

* RGBA – Farebný model

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Alfa kanál na českej Wikipédii.*
Súradnice: 45° 16′ 54″ s.š. 16° 56′ 06″ v.d.

Pamätník na mieste bývalého tábora.

**Koncentračný tábor Jasenovac** (po chorv. a srbsky: Logor Jasenovac; resp. Логор Јасеновац) bol vyhladzovací tábor postavený počas druhej svetovej vojny v Nezávislom štáte Chorvátsko režimom ustašovcov. Nachádzal sa asi 115 km juhovýchodne od Záhrebu na brehu rieky Sávy. Bol založený v auguste 1941 a zlikvidovaný v apríli 1945. Jasenovac bol miestom genocídy etnických Srbov, ktorých Paveličov fašistický režim považoval za nepriateľov. (Srbi sú prevažne pravoslávni kresťania, na rozdiel od Chorvátov, ktorí sú poväčšine katolíci.) Okrem nich bolo v tábore zavraždených množstvo politických odporcov režimu, Židov a Rómov. Počet obetí masových vrážd sa odhaduje v rozmedzí 500 000 až 700 000.

Jasenovac bol komplexom rozkladajúcim sa na ploche 240 km² oboch brehoch rieky Sáva. Súčasťou komplexu boli aj priestory v obci Donja Gradina na druhom brehu Sávy, tábor pre deti v meste Sisak na severozápade a ženský tábor pri obci Stara Gradiška juhovýchodne od hlavného tábora.

Stavba komplexu tábora začala v auguste 1941 a trvala do februára 1942. Tábory Krapje a Bročica prestali fungovať už v novembri 1941. Tri ďalšie časti tábora fungovali až do konca vojny. Boli to:

* Ciglana (Jasenovac III)
* Kozara (Jasenovac IV)
* Stara Gradiška (Jasenovac V)

Pozri aj
--------

* Diana Budisavljevićová

Referencie
----------

1. ↑  Laqueur, W. 2001, The holocaust encyclopedia. Yale University Press, Londýn, s. 346

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Koncentračný tábor Jasenovac**
Súradnice: 18°47′00″S 110°57′00″Z﻿ / ﻿18,78333°S 110,95000°Z﻿ / 18.78333; -110.95000

**Isla Socorro** je ostrov vulkanického pôvodu pod správou Mexika, nachádzajúci sa v Tichom oceáne, asi 600 km južne od pobrežia Kalifornského polostrova. Rozmery ostrova sú 16,5 × 11,5 km, navyšší bod je *Cerro Evermann* (1 050 m nad hladinou mora). Na ostrove sa nachádza námorná základňa s počtom obyvateľov 250.

Geologický vývoj
----------------

Ostrov predstavuje vrchol masívneho štítového vulkánu, ktorý je ukončený silne rozrušenou pleistocénnou kalderou s rozmermi 4,5 × 3,8 km. Ryolitové lávové dómy, pochádzajúce z postkalderového štádia aktivity, sa nachádzajú na juhovýchodnom, južnom a severnom svahu vulkánu. Posledný prejav sopečnej činnosti sú menšie podmorské erupcie neďaleko západného pobrežia ostrova z rokov 1993/94.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **ostrov Socorro**.

Externé odkazy
--------------

* www.volcano.si.edu – ostrov Isla Socorro na Global Volcanism Program (po anglicky)
**Konanie** je zmysluplná činnosť človeka, ktorá sa vyznačuje relatívne uzavretou jednotou, istou vnútornou štruktúrou a časovým trvaním.

Konanie je predmetom praxeológie, psychológie a ďalších odborov.

Názory na konanie
-----------------

### Novoveký empirizmus

Konanie v novovekom empirizme je prírodný proces, ktorý sa môže stať predmetom prírodovedného poznania. Konanie je empirické príčinné pôsobenie alebo výsledok (účinok, následná udalosť, output) pôsobenia (stimulus, input) vonkajšku (prostredia) a protipôsobenia (reakcie, response) konajúceho (agens). Pritom protipôsobenie je podmienené povahou konajúceho. Konanie sa javí ako nevyhnutný následok oboch predpokladov (predchádzajúcich podmienok), t. j. vonkajšieho pôsobenia a
povahy konajúceho. Keby sme presne poznali obidva predpoklady, mohli by sme konanie predikovať.

### Gehlen

Konanie podľa Gehlena je najvlastnejšie premostenie medzi človekom a jeho prostredím; človek ako nedostatková bytosť iba svojím konaním nadobúda možnosť ako zabezpečiť svoje prežitie.

Iné projekty
------------

Wikicitáty
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Konanie**

Zdroje
------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
Jedlo počas Ramadánu
**Islamské stravovacie zákony** sú pravidlá stravovania, ktoré dodržiavajú Moslimovia. Delia sa na halal (arab. حَلَال, „povolené") a haram (arab. حَرَامْ, „zakázané"). Tieto pravidlá sú spísané v Koráne, svätej knihe Islamu.

Stravovacie predpisy
--------------------

Verše z Koránu, ktoré obsahujú informácie o stravovaní: 2:173, 5:3, 5:4, 5:5, 6:118, 6:119, 121.

### Povolené pokrmy - Halal

* Jedlo ulovené dravcami
* Morské plody

### Zakázané pokrmy - Haram

* Zdochliny
* Krv
* Bravčovina
* Všetko, nad čím bolo vyslovené meno iného boha než Alaha
* Zvieratá, ktoré sa zadusili, boli ubité k smrti, alebo sa zabili pri páde z výšky
* Zvieratá, ktoré zomreli ubodaním parohmi iného zvieraťa
* Potrava z ktorej jedla divá zver

Ako hriech nie je brané to, ak by bol niekto nútený dôsledkom hladu zjesť zakázané mäso bez toho, aby to urobil úmyselne.

Stravovacie zákony počas Ramadánu
---------------------------------

Ramadán je považovaný za posvätný mesiac pôstu, začína a končí objavením nového mesiaca. Počas mesiaca ramadán Alah odovzdal Korán prorokovi Mohamedovi ako náuku pre ľudí. Počas ramadánu si moslimovia vyhradzujú čas na introspekciu, modlitbu a čítanie Koránu. Ľuďom, ktorí dodržia ramadán s pôstom a modlitbami Alah odpúšťa ich spáchané hriechy. Počas tohto obdobia sa moslimovia zameriavajú na saum (sebaovládanie), čo je jeden z piatich pilierov islamu. Ramadán zdôrazňuje saum, kedy sa veriaci musia zdržať jedla, pitia, sexuálnej aktivity a nemorálneho správania od úsvitu po súmrak. Po súmraku moslimovia prerušia pôst počas jedla nazývaného iftar s rodinou a priateľmi. Saum možno negovať prerušením pôstu, avšak stratu možno nahradiť jedným dňom pôstu navyše. Koniec ramadánu sa oslavuje Sviatkom prerušenia pôstu (arab. عيد الفطر‎, *Íd al-fitr*), jedného z dvoch hlavných náboženských sviatkov v moslimskom kalendári.

Referencie
----------

1. ↑   *The Quran Muhammad M. Pickthall, Ed.* [online]. perseus.tufts.edu, [cit. 2022-04-15]. Dostupné online.
2. ↑  Ramadan. In:  *Encyclopædia Britannica* [online]. Encyclopædia Britannica, [cit. 2022-04-16]. Dostupné online.
**Strapačka koralovitá** (staršie: **strapačka koralová**, do roku 1954: **kuriatka jarmusové**; lat. *Ramaria botrytis*) je jedlá huba z čeľade lievikovcovité (*Gomphaceae*).

Opis
----

Plodnice strapačky koralovitej sú 5 – 12 cm široké a 10 – 15 cm vysoké, majú pomerne hrubý, krátky a holý bazálny kmeň, ktorý je najprv belavý alebo biely, neskôr od výtrusov okrový až kožovožltkastý. Bazálny kmeň plodnice sa rozkonáruje na väčší počet konárov a opäť rozdeľuje viacnásobne na nepravidelne rozložené tenké vzpriamené belavé až krémové konáriky, zakončené krátkymi ostňami. Ostnaté (či zúbkaté) konce sú za mladi vínovočervené, v dospelosti hnedasté. Dužina je belavá až žltkastá, krehká a šťavnatá. Má slabú vôňu a nevýraznú, v starobe horkastú alebo kyslastú chuť. Výtrusy sú elipsoidné, na povrchu šikmo pásikavé, bledookrové so škoricovohnedým odtieňom, 11 – 18 × 4 – 6 μm veľké. Výtrusný prach je bledožltookrový.

Výskyt
------

Strapačka koralovitá rastie od júla do októbra v listnatých lesoch, najmä v podhorských oblastiach (zriedkavejšie v ihličnatých lesoch). Rozšírená je v celom miernom pásme severnej pologule. U nás je miestami veľmi rozšírená, inde zas úplne chýba.

Praktický význam
----------------

Je to jedlá huba strednej chuťovej kvality (zo strapačiek je však najchutnejšia), vhodná najmä do polievok. Na jedenie odporúčajú zbierať len mladé plodnice, ktoré sú chutnejšie. Pri kuchynskej úprave treba konce konárikov odrezať, pretože v dospelosti bývajú horké.

Možnosť zámeny
--------------

Zámena je možná s inými druhmi strapačiek. Staršie plodnice všetkých druhov strapačiek majú takmer rovnakú farbu a ich rozlišovacie znaky takmer miznú. Preto zbierame len mladé plodnice, ktoré možno spoľahlivo určiť.

Galéria
-------

* plodnica s bazálnym kmeňomplodnica s bazálnym kmeňom
* typické znaky plodnicetypické znaky plodnice

Referencie
----------

1. 1 2  NOVACKÝ, J. M. Názvy tržných jedlých húb. *Slovenské odborné názvoslovie* (Bratislava: Vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied), 1954, roč. 2, čís. 10, s. 292 – 300. Dostupné online [cit. 2020-12-10]. ISSN 0560-3048.
2. 1 2 3 4  Aurel Dermek. *Huby lesov, polí a lúk*. Martin : Osveta, 1985. 70-003-85. S. 140.
3. 1 2 3 4 5  Mirko Svrček, Bohumil Vančura. *Huby*. Bratislava : Príroda, 1987. 64-021-87. S. 284.
4. 1 2 3  Aurel Dermek. *Atlas našich húb*. Bratislava : Obzor, 1983. 65-001-83. S. 114.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Strapačka koralovitá**
**Lalokoplutvovce** (iné názvy: **lalokoplutvé**, **lalokoplutvé ryby** , **stopkoplutvovce**, **stopkatoplutvovce**, **stopkatoplutvé** , **stopkatoplutvé ryby**; lat. *Crossopterygii*) [v širšom zmysle] (lat. *Crossopterygii [sensu lato]*) je v starších systémoch veľká skupina násadcoplutvovcov - zahŕňa všetkých násadcoplutvovcov okrem dvojdyšníkov (Dipnoi).

Charakteristika
---------------

*Pozri aj charakteristiku pod násadcoplutvovce.*

Od druhej hlavnej skupiny násadcoplutvovcov – dvojdyšníkov – sa odlišujú tým, že nemajú okrem žiabier aj pľúca. Do tejto skupiny vývojovo patria aj štvornožce, ktoré sa ale tradične zaraďujú oddelene.

Väčšina druhov je vyhynutá a pred rokom 1938, kedy bola objavená latiméria divná (Latimeria chalumnae) pri Južnej Afrike, sa myslelo, že lalokoplutvovce vyhynuli pred 65 miliónmi rokov spolu s dinosaurami. 

Celá skupina lalokoplutvovcov je zastúpená len jedinou žijúcou čeľaďou – latimériovité a v nej dvoma druhmi – latiméria divná a latiméria indonézska (Latimeria menadoensis; prvý raz opísaná roku 1999). Zástupcovia súčasných latimérií sa veľmi podobajú na svojich vyhynutých predkov: Majú pretiahnuté telo, kosodĺžnikovú chvostovú plutvu a párové končatiny s mohutnou svalovinou. Kostra párových plutiev sa podobá na končatiny štvornožcov a lebka sa zas podobá na lebku obojživelníkov. Oplodnenie je vnútorné, sú živorodé a medzi zárodkami sa vyskytuje vnútrotelový kanibalizmus. Sú dravé.

Systematika
-----------

Jedna z možností delenia lalokoplutvovcov v širšom zmysle (Crossopterygii [sensu stricto]; t.j. násadcoplutvovce okrem dvojdyšníkov) je rozdelenie na 2 skupiny (podtriedy): 

* **lalokoplutvovce v užšom zmysle** (Crossopterygii [sensu stricto]; t.j. lalokoplutvovce podľa Benton 2004/2005)
* Tetrapodomorpha.

Podrobná verzia takéhoto systému je uvedená v článku násadcoplutvovce.

V moderných systémoch sa pojem lalokoplutvovce v širšom ani užšom zmysle už nepoužíva (porov. napr. Benton 2014/2015).

Zdroje
------

1. ↑  BURNIE, D. et al.: *Zviera*. Bratislava: Ikar, 2002. ISBN 80-551-0375-5. S. 480
2. ↑  ryby. In: Pyramída
3. ↑  stopkoplutvovce. In: BETINA, Vladimír et al. *Malá encyklopédia biológie*. Bratislava: Obzor, 1975. S. 463
4. ↑  LENOCHOVÁ, Mária et al. "Biológia pre 1. ročník gymnázia". 3. vyd. Bratislava: Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1994. ISBN 80-08-021318-X. S. 155
5. ↑  FRANK, S. Veľký obrazový atlas rýb. Bratislava: Mladé letá, 1976, S. 15
6. ↑  VILČEK, František; LIŠKOVÁ, Eva; ALTMANN, Antonín; KORÁBOVÁ, Alžbeta. *Prírodopis pre 6. ročník základných škôl*. 6. vyd. Bratislava : Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1995. 205 s. ISBN 80-08-00434-7. S. 118.
**Reddinov trojrozmerný model manažérskej efektivity** (z rokov 1967, 1981) je situačný model štýlu vedenia.

Model používa dve základné dimenzie zo základného výskumu Univerzity Ohio State (orientácia na vzťahy a orientácia na úlohy), ale na rozdiel od Blaka a Moutonovej ich delí len dva stupne (namiesto deväť) – výsledkom je mriežka 2x2 - a zohľadňuje aj situačné faktory. 

Podľa Reddina môže byť ktorýkoľvek štýl vedenia efektívny (správne použitý) v závislosti od situácie (presnejšie situačných premenných: organizácia, spôsob práce, nadriadení, kolegovia v práci, podriadení) a pre správne aj nesprávne použitý štýl vedenia zavádza špeciálne názvy 

Mriežka:

```
**Vzťahový štýl:**   **Integračný štýl:**
s.p.: rozvíjač   s.p.: vedúci
n.p.:misionár	 n.p.: kompromisník
**Odlúčený štýl**:   **Oddaný štýl:**
s.p.: byrokrat   s.p.: benevolentný autokrat
n.p.: dezertér   n.p.: autokrat
```

  

(y-ová os: orientácia na vzťahy; x-ová os: orientácia na úlohy; s.p. = správne použitý štýl, teda efektívny štýl; n.p. = nesprávne použitý štýl, teda neefektívny štýl)

Štýly vedenia sú v detailoch charakterizované takto:

* Vzťahový štýl: Nadriadený sa snaží o dobrý vzťah k podriadeným. Rozvíjač sa stará o dôvernú atmosféru. Misionár sa príliš vyhýba problémom a akémukoľvek konfliktu.
* Integračný štýl: Nadriadený zohľadňuje aj úlohy aj ľudské vzťahy. Vedúci akceptuje osobnosť svojich podriadených, ale ich činnosť koordinuje. Kompromisník cíti pri každom rozhodnutí potrebu kompromisu s podriadenými.
* Odlúčený štýl: Nadriadený riadi pomocou pravidiel a predpisov. Dezertér na nich trvám aj keď si situácia vyžaduje flexibilitu. Byrokrat sa stará o hladké fungovanie podniku podľa stanovených pravidiel hry podniku.
* Oddaný štýl: Pre nadriadeného sú na prvom mieste výkon a výsledok práce. Benevolentný autokrat síce diskutuje o jednotlivých problémoch s podriadenými, vyhradzuje si však právo rozhodovať. Autokrat myslí len na úlohu, nemá dôveru k podriadeným a zbytočne na nich tlačí.
Štáty a ich formy vlády. 

---

     prezidentská republika – plný prezidentský systém
     prezidentská republika – riadiaci prezident spojený s parlamentom
     poloprezidentská republika
     parlamentná republika
     parlamentná konštitučná monarchia
     konštitučná monarchia
     absolutistická monarchia
     **štáty s jedinou vládnucou stranou**
     vojenská diktatúra
**Vláda jednej strany**, **systém jednej strany**, **štát jednej strany** alebo **stranícka diktatúra** je spôsob politického usporiadania, v ktorom na čele spoločnosti stojí jediná politická strana, ktorá spoločnosť hegemonisticky ovláda. V štáte môže existovať viac politických strán, ale jediná strana má vždy dominantné postavenie. Takýto systém sa označuje aj ako **systém s hegemonistickou stranou**.

Forma vlády v takomto štáte sa označuje ako diktatúra. Ak zasahuje do všetkých aspektov verejného a súkromného života občanov, hovoríme o totalitarizme. Ak je principiálnou politickou silou necivilné zoskupenie, hovoríme o vojenskej diktatúre, aj keď sú hranice medzi civilnou a vojenskou diktatúrou často nejasné.

Komunistická diktatúra
----------------------

Principiálnou ideológiou, o ktorú sa opiera komunistická diktatúra je komunizmus. Sovietsky zväz a jeho satelitné štáty sa niekedy označujú termínom *komunistické štáty*, aj keď komunizmus v nich nebol nikdy nastolený, ani sami seba takto nikdy neoznačovali. Svoje zriadenie označovali termínom socializmus a tvrdili, že komunizmus hodlajú nastoliť v budúcnosti, po jeho vybudovaní.

Sovietsky zväz  Sovietsky zväz  

Čína  Čína

Fašistická diktatúra
--------------------

Taliansko (1861-1946)  Taliansko  

Španielsko (1945-1977)  Španielsko  

Argentína  Argentína

Nacistická diktatúra
--------------------

Nacistické Nemecko  Nemecko

Zdroje
------

* Giovanni Sartori: *Teória demokracie*, Bratislava 1993
* Blanka Říchová: *Úvod do současné politologie*, Praha 2002

Pozri aj
--------

* diktatúra - stranícka, vojenská, ...
* totalitarizmus
* komunizmus
* antikomunizmus

| * z
* d
* u
Autoritárne **formy vlády** |
| --- |
| Autokratické | Absolútna monarchia • Absolutizmus • Osvietenský absolutizmus • Despotizmus • Diktatúra • Tyrania |
| Totalitný | Fašizmus • Nacizmus • Komunistické režimy • Teokracia • Totalitná demokracia |
| Ostatné | Neliberálna demokracia • Vojenská junta • Oligarchia • Štáty jednej strany • Policajný štát |
**Baltasar Gracián** (\* 6. január 1601, Belmonte de Gracián , Španielsko – † 6. december 1658, Tarazona) bol španielsky barokový spisovateľ, jezuita a filozof (etika, estetika, náboženská filozofia): napätie medzi sklonmi ľudskej prirodzenosti a požadovaným mravným postojom má sa prekonávať dôrazom na korigujúcu úlohu kultúry a na schopnosť rozumnej úvahy.

Gracián vynikol ako praktický a teoretický predstaviteľ konceptistickej (conceptos = jedinečné nápady) tendencie španielskeho baroka: vychádza z rozlíšenia medzi prirodzenou vlohou, založením (genio) a jeho bystrým, dômyselným rozumovým uplatnením (ingenio). Gracián podčiarkuje estetickú kvalitu myšlienkových úkonov, ktorá sa nerodí zo súvislých a zložitých úvah, ale z okamžitého a priameho zblíženia vzájomne vzdialených pojmov.

Slovenské preklady
------------------

* *O svetskej múdrosti alebo o tom, komu bude v pekle dobre*. Bratislava: Iris 2019 (prekl. František Novosád).

Iné projekty
------------

WikicitátyCommons
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Baltasar Gracián**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Baltasar Gracián**

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Autoritné údaje: * BnF: 11886462f
* GND: 118696874
* ISNI: 0000 0001 0815 0650
* LCCN: n50047296
* NK ČR: jn19990210252
* VIAF: 76310334
* WorldCat: lccn-n50047296
Redukcia v zmysle teórie vypočítateľnosti je vyjadrenie problému v podobe inštancie iného problému.
Pomocou redukcie sa definujú triedy zložitosti. Ak sa dá problém A redukovať na problém B, a B sa dá redukovať na A, hovoríme, že A a B sú rovnako ťažké problémy, alebo že A aj B patria do rovnakej triedy zložitosti.

Ako funguje redukcia problému A na problém B? Je to taký postup, ktorý:

1. transformuje vstup problému A na vstup problému B
2. vyrieši B
3. transformuje výstup B na výstup A

Príklad:

Majme čiernu skrinku B, ktorá vie vypočítať funkciu sínus. Chceme vedieť počítať problém A, ktorý pre dané {\displaystyle \!x} vráti súčin {\displaystyle \!\sin x\cos x}.

Na to môžeme využiť vzorec {\displaystyle \!\sin 2x=2\sin x\cos x}. Treba len vhodne transformovať vstupy a výstupy. Rovnica sa dá upraviť na {\displaystyle \sin x\cos x={\frac {\sin 2x}{2}}}. Takže naša redukcia bude vyzerať takto:

1. zoberieme vstup {\displaystyle \!x}, transformujeme ho na {\displaystyle \!2x}
2. vyriešime B so vstupom {\displaystyle \!2x}, výsledok bude {\displaystyle \!\sin 2x}
3. tento výsledok vydelíme dvoma, čo je výsledok A

Tento príklad je len ilustračný, redukcia sa využíva hlavne v prípadoch, keď je náročné reprodukovať riešenie problému B, alebo sme na to leniví. Využijeme len to, že B vieme riešiť. Napríklad na kalkulačke máme tlačidlo sin, ktorý počíta sínus, ale málokoho zaujíma, ako vnútorne funguje. Vyššie uvedený príklad sa dá využiť v prípade, keď sa nám pokazí tlačidlo kosínus.
**Strapačka žltá** (lat. *Ramaria flava*) je druh jedlej huby z čeľade lievikovcovité (*Gomphaceae*).

Opis
----

Plodnica strapačky žltej je kríkovitá, 10 – 20 cm vysoká a 7 – 15 cm široká. Masívna báza huby sa bohato rozkonáruje na nedlhé husté konáriky. Bazálny kmeň je belavý, na otlačených miestach sa sfarbuje na hnedočerveno, konáriky sú za mladi sírovožlté alebo citrónovožlté, v dospelosti okrové, na koncoch tupé (chutia horkasto). Dužina je biela, veľmi krehká, má nevýraznú chuť a zatuchnutú vôňu. Výtrusy sú takmer valcovité, na povrchu jemne bradavičnaté, bledožltkasté, 11 – 18 × 4 – 6,5 μm veľké. Výtrusný prach je bledokrémový.

Výskyt
------

Strapačka žltá rastie v letných a jesenných mesiacoch v listnatých lesoch, najmä v bučinách, vzácne i v ihličnatých lesoch, pod jedľami.

Praktický význam
----------------

Aj keď sa tento druh strapačky niekedy uvádza ako nejedlý, pomerne často sa kuchynsky upravuje v zmesi s inými hubami alebo zavára v octovom náleve.

Možnosť zámeny
--------------

Zámena je možná s inými druhmi žlto sfarbených strapačiek (aj s mierne jedovatou strapačkou úhľadnou), napr. so strapačkou zlatožltou.

Zaujímavosti
------------

Strapačiek žltej farby je viac druhov a sú medzi sebou ťažko rozlíšiteľné. K ich presnému určeniu je niekedy nutné urobiť podrobné mikroskopovanie.

Galéria
-------

* detail konárika plodnicedetail konárika plodnice
* skupina plodnícskupina plodníc
* plodnice na dreveplodnice na dreve

Referencie
----------

1. 1 2  Aurel Dermek. *Huby lesov, polí a lúk*. Martin : Osveta, 1985. 70-003-85. S. 142.
2. 1 2 3 4 5  Marta Knauerová. *Atlas hub*. Praha : Albatros Media a.s. 2020. ISBN 978-80-2661-560-6. S. 61.
3. 1 2  Mirko Svrček, Bohumil Vančura. *Huby*. Bratislava : Príroda, 1987. 64-021-87. S. 282.
**Strapačka zlatožltá** (staršie **strapačka zlatá**, do roku 1954: **kuriatka zlatožlté**; lat. *Ramaria aurea*) je jedlá huba z čeľade lievikovcovité (*Gomphaceae*).

Opis
----

Plodnice strapačky zlatožltej sú 6 – 12 cm široké a približne rovnako vysoké. Krátky, 2 – 5 cm hrubý, mäsitý bazálny kmeň plodnice sa rozkonáruje na väčšie množstvo konárov a konárikov, ktoré bývajú na koncoch vidlicovité alebo zúbkaté. Celá huba okrem bledoružovej bázy je za mladi lososoružová až oranžová, na končekoch citrónovožltá a v dospelosti od výtrusov celá žltookrová. Dužina je špinavokrémová, mäkká, chuť a vôňu má príjemnú. Výtrusy sú elipsoidné, trochu drsné, bledookrové so škoricovohnedým odtieňom, 11 – 18 × 4 – 6 μm veľké. Výtrusný prach je žltookrový.

Výskyt
------

Strapačka zlatožltá rastie od augusta do októbra v ihličnatých lesoch, najmä pod smrekmi alebo v listnatých lesoch pod bukmi. Rozšírená je v celom miernom pásme severnej pologule. U nás je miestami dosť rozšírená, najmä v podhorských oblastiach.

Praktický význam
----------------

Je to jedlá huba priemernej chuťovej kvality (niekedy sa uvádza ako nejedlá), vhodná najmä do polievok. Na jedenie sú však dobré len mladé plodnice (mladé plodnice, ktoré majú na reze ešte zreteľné vodnaté mramorovanie). Pri kuchynskej úprave treba konce konárikov zrezať, pretože bývajú horkasté. Dužina je ľahšie stráviteľná, ak sa zomelie. Avšak rozlišovanie jedlých a nejedlých strapačiek je neľahké, preto ani jedlé druhy nemožno odporúčať na konzum.

Možnosť zámeny
--------------

Okrem s inými nejedlými druhmi strapačiek je zámena možná aj s mierne jedovatou strapačkou úhľadnou, ktorá zapríčiňuje žalúdočné ťažkosti a hnačky (tento druh strapačky má dužinu bielu, na reze červenejúcu, horkastú, pri varení väčšmi horknúcu).

Galéria
-------

* plodnica s bazálnym kmeňomplodnica s bazálnym kmeňom
* typické znaky plodnicetypické znaky plodnice

Referencie
----------

1. 1 2  NOVACKÝ, J. M. Názvy tržných jedlých húb. *Slovenské odborné názvoslovie* (Bratislava: Vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied), 1954, roč. 2, čís. 10, s. 292 – 300. Dostupné online [cit. 2020-12-10]. ISSN 0560-3048.
2. 1 2 3  Aurel Dermek. *Atlas našich húb*. Bratislava : Obzor, 1983. 65-001-83. S. 116.
3. 1 2 3  Mirko Svrček, Bohumil Vančura. *Huby*. Bratislava : Príroda, 1987. 64-021-87. S. 282.
4. 1 2  Aurel Dermek. *Huby lesov, polí a lúk*. Martin : Osveta, 1985. 70-003-85. S. 142.
5. 1 2  Antonín Příhoda. *Hubárov rok*. Bratislava : Príroda, 1973. 64-127-73. S. 227.
6. 1 2  Ladislav Hagara. *Atlas húb*. Martin : Osveta, 1987. 70-042-87. S. 106.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Strapačka zlatožltá**
**Nová etnografia** je smer, ktorý sa rozvíja od začiatku 60. rokov 20. storočia vedľa kultúrnej ekológie, kultúrneho materializmu a antropologickej archeológie. Zahrnuje
široké spektrum metód a techník rozpracovaných kognitivnou antropológiou, symbolickou antropológiou, etnosémantikou, etnovedou a etnografiou reči.

Filozofické zdroje novej etnografie možno nájsť v dielach predstaviteľov nemeckých novokantovských škôl (Ernst Cassirer), nemeckej a francúzskej hermeneutiky (Hans-Georg Gadamer, Paul Ricœur), anglickej analytickej filozofie (Ludwig Wittgenstein, Gilbert Ryle) a všeobecnej sématiny. Dôležitú úlohu zohrala aj nemecká fenomenológia (Edmund Husserl), ktorá v transformovanej podobe prostredníctvom diela A. Schtza v 60. rokoch výrazne ovplyvnila aj fenomenologickú sociológiu.

Rozhodujúcu úlohu pre konštituovanie novej etnografie malo tradičné spojenie americkej kultúrnej antropológie s lingvistikou. Dôležitú úlohu tu zohrala najmä teória lingvistického relativizmu (Sapir-Whorfova hypotéza) a koncepcia generativnej transformačnej gramatiky Chomského.

Zdrojom novej etnografie boli aj výskumy osobnosti a kultúry, najmä práce A. F. C. Wallaca venované analýze vzťahu medzi kultúrou a kognitivnou štruktúrou osobnosti. S kognitívnou psychológiou (J. S. Brunner, A. G. Miller) spája novú etnografiu záujem o štúdium funkcií ľudskej psychiky, predovšetkým
kognitivnych procesov v konkrétnom sociokultúrnom kontexte.

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
**Official Charts Company** (**OCC**) staršie **Chart Information Network** (**CIN**) a **The Official UK Charts Company** je spojením rôznych oficiálnych hudobných rebríčkov. Zahŕňa aj UK Singles Chart, UK Albums Chart a UK Official Download Chart, ako aj špecifické žánrové rebríčky, ale aj rebríčky videí. OCC produkuje svoje rebríčky zbieraním a kombináciou údajov od maloobchodníkov prostredníctvom výskumných pracovníkov na trhu od globálnej spoločnosti zameranej na značky, médiá a komunikáciu, Millward Brown. Tvrdí, že pokrýva 99% predaja singlov a 95% predaja albumov. Ich cieľom je zbierať dáta od akéhokoľvek predajcu, ktorý predáva viac než 100 nosičov za týždeň.

OCC operuje spoločne s British Phonographic Industry a s Entertainment Retailers Association ERA (predtým British Association of Record Dealers, BARD). Od 1. júla 1997 vtedy ešte CIN, teraz OCC má prepojené oficiálne rebríčky. Pred týmto dátumom boli rebríčky produkované podľa úspechov, ktoré zaznamenali prieskumy trhu. Od roku 1969 to bolo od organizácie British Market Research Bureau, neskôr cez Gallupov prieskum. Ešte v roku 1952 hrali v rebríčkoch hlavnú rolu prieskumy časopisov, novín, z ktorých bol najdôležitejší *New Musical Express* (*NME*).

Referencie
----------

1. ↑   *OCC Information Pack* [online]. OCC, [cit. 2008-05-08]. Dostupné online. Archivované 2008-04-13 z originálu.

Pozri aj
--------

* UK Albums Chart
* UK Singles Chart
* UK DVD Chart
* UK Single Downloads Chart
* British Phonographic Industry (BPI)

Externé odkazy
--------------

* Official Charts Company website
Súradnice: 39°50′24″S 6°1′48″Z﻿ / ﻿39,84000°S 6,03000°Z﻿ / 39.84000; -6.03000

**Národný park Monfragüe** (špa. *Parque nacional de Monfragüe*) je španielsky národný park v západnej časti krajiny, v regióne Extremadura.

Park leží v oblasti údolia rieky Tajo, ktorá tu preteká z východu smerom na západ. Tajo tu križuje hornatú krajinu a vytvára tak útesy a skalnaté útvary. Na západe parku sa vlieva do Tajo rieka Tiétar. Vegetáciu tvoria predovšetkým kroviny a nižšie dubové porasty. Okrem obce *Villareal de San Carlos* s 30 obyvateľmi a *hradu Monfragüe* je oblasť neosídlená. Park má rozlohu 179 km² a bol založený v roku 2007.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Národný park Monfragüe**

Externé odkazy
--------------

* Parque nacional de Monfragüe

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Národní park Monfragüe na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Národné parky v Španielsku |
| --- |
| 
* Aiguas Tortas y Lago de San Mauricio
* Islas Atlánticas de Galicia
* Cabañeros
* Archipiélago de Cabrera
* Caldera de Taburiente
* Doñana
* Garajonay
* Sierra de Guadarrama
* Monfragüe
* Ordesa y Monte Perdido
* Picos de Europa
* Sierra Nevada
* Tablas de Daimiel
* Teide
* Timanfaya

 |
**Skautský zbor** je organizačná jednotka Slovenského skautingu. Spravidla združuje 50 až 150 členov z jedného mesta alebo regiónu (viacero obcí a pod.), ktorí sú združení v skautských oddieloch s počtom 10 až 30 (prípadne aj viac) členov. 

Skautské zbory sú dôležitou súčasťou skautingu a okrem vlastnej práce s deťmi a mládežou v oddieloch zbory zodpovedajú aj za zabezpečenie vzdelávania vedúcich, priestorov (klubovne, sklady...), financií, materiálu potrebného na činnosť. Z tohto dôvodu vystupuje každý zbor ako subjekt s udelenou právnou subjektivitou, takže majú pridelené vlastné IČO (resp. SID), DIČ a v plnej miere nesú zodpovednosť za svoju činnosť. V tomto kontexte sú skautské zbory veľmi dobrou školou zodpovednosti pre mladých ľudí a práve skúsenosti získané pri vedení zboru dokážu neskôr veľmi dobre využiť vo svojom profesijnom živote.

Najviditeľnejšou činnosťou skautských zborov sú hlavne väčšie aktivity organizované pre vlastných členov (napríklad letné a zimné skautské tábory), avšak verejnosť sa s činnosťou skautov stretáva aj na akciách organizovaných pre verejnosť (najznámejšia akcia je rozdávanie Betlehemského svetla počas Vianočných sviatkov) či zo zapojenia sa skautov do kampaní a zbierok ako je Deň narcisov, Biela pastelka, Týždeň modrého gombíka a pod. Skautské zbory, ktorých je na Slovensku vyše 100, sa aj takýmto spôsobom snažia o službu verejnosti a zapojenie sa skautov do spoločensky prospešných aktivít.

Externé odkazy
--------------

* skautské zbory na Slovensku
**VoiceXML** (**VXML**) je digitálny štandard dokumentov na špecifikáciu interaktívnych médií a hlasových dialógov medzi počítačmi a používateľmi. Využíva sa na tvorbu aplikácií s hlasovou odozvou, napríklad bankových systémov a automatizovaných služieb technickej podpory zákazníkov. VoiceXML aplikácie sú vyvíjané a nasadené porovnateľným spôsobom, akým webový prehliadač interpretuje a zobrazí Hypertext Markup Language, ktoré dostáva zoservera. Dokumenty VoiceXML sú interpretované prostredníctvom hlasového prehliadača, v niektorých architektúrach používatelia komunikujú s hlasovým prehliadačom prostredníctvom verejnej telefónnej siete.

Formát dokumentov VoiceXML je založený na XML. Je to štandard, ktorý vyvíja World Wide Web Consortium (W3C).

Použitie
--------

Aplikácie VoiceXML sú bežne používané v mnohých priemyselných odvetviach a komerčných segmentoch. Tieto aplikácie zahŕňajú objednávanie, sledovanie pozície balíkov, navigácie, núdzové oznámenia, sledovanie letov, hlasový prístup k e-mailom, manažérstvo vzťahov so zákazníkmi, audio verzie časopisov, hlasová voľba, informácie o nehnuteľnostiach a pod.

VoiceXML obsahuje značky, ktoré inštruujú hlasový prehliadač aby poskytol hlasový syntetizátor, automatické rozpoznávanie reči, riadenie dialógov a prehrávanie zvuku. Príklad dokumentu VoiceXML:

```
<vxml version="2.0" xmlns="http://www.w3.org/2001/vxml">
  <form>
    <block>
      <prompt>
        Ahoj, Svet!
      </prompt>
    </block>
  </form>
</vxml>

```

Po interpretácii interpreterom VoiceXML zaznie syntetizovaným hlasom "Ahoj, Svet!".

Zvyčajne ako prenosový protokol pre prijímanie VoiceXML stránky slúži HTTP. Niektoré aplikácie môžu využívať statické VoiceXML stránky, zatiaľ čo iné sa spoliehajú na dynamické generovanie VoiceXML pomocou aplikačných serverov ako Tomcat, Weblogic, IIS alebo WebSphere.

V minulosti tvorcovia VoiceXML platform implementovali štandard rôznymi spôsobmi a pridávali ďalšie funkcie. Štandard VoiceXML 2.0, ktorý sa 16. marca 2004 stal odporúčaním W3C, objasnil väčšinu rozdielov. Na Fóre VoiceXML, skupiny podporujúcej používanie štandardu, je poskytnuté testovanie zhôd, proces, ktorý potvrdzuje správnosť implementácie.

História
--------

Spoločnosti AT&T, IBM, Lucent a Motorola vytvorili Fórum VoiceXML v marci 1999 s cieľom vytvoriť štandardný značkovací jazyk na špecifikáciu hlasových dialógov. V marci roku 2000 bol publikovaný VoiceXML 1.0. Krátko potom prenechalo Fórum kontrolu nad štandardom W3C. W3C vytvorila niekoľko skúšobných verzií VoiceXML 2.0, ktoré sa stalo odporúčaním W3C v marci 2004.

Vo VoiceXML 2.1 bola pridaná relatívne malá skupina ďalších funkcií na základe spätnej väzby štandardu 2.0. Verzia 2.1 je spätne kompatibilná s VoiceXML 2.0 a stala sa odporúčaním W3C v júni 2007.
Rozhranie na rozpoznávanie reči od W3C taktiež definuje ďalšie štandardy úzko spojené s VoiceXML.

Pozri aj
--------

* ECMAScript - skriptovací jazyk používaný vo VoiceXML
* OpenVXI - open source interpret VoiceXML
* SCXML

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku VoiceXML na anglickej Wikipédii.*
**Voeren** (po flám.; po franc. **Fourons**) je subnárodná enkláva v Belgicku, pri štátnej hranici s Holandskom.

*Základné údaje:*

* Rozloha: 50,63 km²
* Počet obyvateľov: 4 263 (r. 2005)
* Hustota zaľudnenia: 84,2 obyvateľov/km²
* Geografická poloha: 50°45′ s. g. š. 05°47′ v. g. d.

Územie je súčasťou belgickej provincie Limbursko, tvorí najvýchodnejšiu zo 44 častí provincie. Nachádza sa tu 6 obcí: 's-Gravenvoeren (Fouron-le-Comte), Sint-Pieters-Voeren (Fouron-Saint-Pierre), Sint-Martens-Voeren (Fouron-Saint-Martin), Moelingen (Mouland), Remersdaal (Remersdael) a Teuven. Voeren je flámska exkláva vklinená medzi valónsku provinciu Lutyšsko a Holandsko. Pred uplatnením jazykového zákona bola súčasťou provincie Lutyšsko (Liège), avšak výmenou za územie Comines-Warneton (pripojené k valónskej provincii Hennegavsko) bola pripojená k provincii Limbursko.

Väčšina obyvateľov územia hovorí dialektom podobným limburskému dialektu, ktorý má blízko k holandčine. Voeren je ekonomicky závislý od provincie Lutyšsko. Cenzus z roku 1932 ukázal, že väčšina obyvateľov používa holandčinu. Výsledkom bola zmena administratívnych hraníc, čo podnietilo jazykový spor. Sčítanie v roku 1947 ukázalo, že prevahu získalo francúzsky hovoriace obyvateľstvo. Tento fakt viedol k rozhodnutiu, aby sa Voeren stal bilingválnym územím (podobne ako Brusel) s francúzštinou ako dominantným jazykom. V roku 1962 Belgicko vypracovalo nový jazykový zákon. Podľa údajov miestnej samosprávy malo územie prevahu flámsky hovoriaceho obyvateľstva, čo podmienilo rozhodnutie, aby sa Voeren stal súčasťou provincie Limbursko a regiónu Flámsko (od 1. septembra 1963). V roku 1977 bolo šesť obcí zlúčených a vytvorené územie v súčasnej podobe so spoločným obecným úradom. V rokoch 1977, 1988, 1995 došlo k viacerým incidentom, ktorých spoločným menovateľom boli jazykové nezhody. Tie pretrvávajú dodnes.

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka Voerenu (po holandsky) (po francúzsky)

| * z
* d
* u
Provincia Limbursko |
| --- |
| Mestá | 
* Beringen
* Bilzen
* Borgloon
* Bree
* Dilsen-Stokkem
* Genk
* Halen
* Hamont-Achel
* Hasselt
* Herk-de-Stad
* Lommel
* Maaseik
* Peer
* Sint-Truiden
* Tongeren

 | Erb Limburska |
| Obce | 
* Alken
* As
* Bocholt
* Diepenbeek
* Gingelom
* Ham
* Hechtel-Eksel
* Heers
* Herstappe
* Heusden-Zolder
* Hoeselt
* Houthalen-Helchteren
* Kinrooi
* Kortessem
* Lanaken
* Leopoldsburg
* Lummen
* Maasmechelen
* Meeuwen-Gruitrode
* Neerpelt
* Nieuwerkerken
* Opglabbeek
* Overpelt
* Riemst
* Tessenderlo
* Voeren
* Wellen
* Zonhoven
* Zutendaal

 |
| **Pozrite aj:** Belgicko · Flámsky región |


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Belgický portál |
**Viera Žifčáková** (rod. Kováčiková) (\* 14. marec 1946, Kežmarok - † 28. marec 1988, Detva) bola športovkyňa-gymnastka, trénerka.

Rodina
------

* otec: Ondrej Kováčik
* matka: Anna rod. Šterbáková
* deti: Ján, Hana
* manžel: Ján Žifčák

Životopis
---------

Základnú školu navštevovala v Brne a v Banskej Bystrici (1952-1960), študovala na Strednej ekonomickej škole v Banskej Bystrici (1960-1964), na VŠE v Bratislave (1965-1970), 1970 Ing. absolvovala diaľkové štúdium trénerov na FTVŠ UK v Bratislave, tréner I. tr. Pôvodne inžinierka ekonómie. V mladosti aktívna gymnastka za Červenú hviezdu Banská Bystrica. Spoluzakladateľka, profesionálna trénerka a vedúca Tréningového strediska mládeže pri TJ Podpolianskych strojární v Detve. Trénerka Slov. ÚV ČSZTV a ÚV ČSZTV s pôsobiskom v Detve. Vychovala niekoľko úspešných čs. reprezentantiek na olympijských hrách, majstrovstvách sveta a Európy, Svetovom pohári a iných medzinárodných súťažiach.

Ocenenie
--------

* Roku 1983 vyznamenaná titulom Vzorný tréner

Literatúra
----------

* Slovenský biografický slovník

Externé odkazy
--------------

* Regionálne osobnosti VKMK – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Autoritné údaje: * SNK: 158296
* VIAF: 4088156565694723500009
T-s diagram pre vodu/vodnú paru
**Mokrá para** (iný názov **vlhká para**) je sýta rovnovážna zmes kvapaliny a pary. V diagrame teplota-entropia (pozri obrázok) sa oblasť mokrej pary nachádza pod zvonovou krivkou, pričom jej ľavú časť tvorí krivka sýtej kvapaliny pravú časť krivka sýtych pár a vrchol kritická teplota.

Suchosť pary
------------

Kvapalina a para môžu byť v rovnovážnom stave pri akomkoľvek pomere. Pre hodnotenie konkrétneho stavu a výpočty mokrej pary sa zaviedol pojem *pomerná suchosť pary*, alebo len *suchosť pary*. Označuje sa **x** a je definovaný ako:

**{\displaystyle x={\frac {m''}{m}}={\frac {m''}{m'+m''}}\ }**
kde

* *m* – celková hmotnosť mokrej pary
* *m'* – hmotnosť parnej fázy
* *m''* – hmotnosť kvapalnej fázy

Na krivke sýtej kvapaliny je **x = 0** a na krivke sýtych pár **x = 1**.

Pozri aj
--------

* sýta para

Referencie
----------

1. ↑   KUNC, Antonín, a kol. *Mechanika III*. Bratislava : Slovenské vydavateľstvo technickej literatúry, n.p. 1965. 256 s.
2. 1 2   ANTAL, Štefan. *Termodynamika*. Bratislava : Edičné stredisko STU, 1992. 317 s.
*Pozri aj trieska horniny.*
**Trieska** je:

* v drevospracujúcom priemysle: drevná častica, ktorá vzniká pri spracovaní dreva, napríklad pilina (pri rezaní), hoblina (pri frézovaní), štiepka (pri sekaní)
* v strojárstve: častica (spravidla s porušenou štruktúrou alebo celistvosťou), ktorú rezný klin odrezáva z obrobku.

Trieska ako časť obrobku
------------------------

Proces vzniku triesky sprevádza intenzívna plastická deformácia a trenie a nazýva sa tvorenie triesky. Pri tlaku rezného klina na obrobok najprv vzniká pružná a neskôr plastická deformácia, ktorá má rôznu intenzitu. Po dosiahnutí medze pevnosti materiálu v šmyku nastáva plastická deformácia. Hranicu plastickej deformácie, pod ktorou je obrobok a nad ňou trieska, definujeme uhlom Φ1. Pod touto hranicou sa materiál plasticky nedeformuje. V deformačnej oblasti nad touto hranicou môžeme pozorovať, že jednotlivé zrnká kovu sa orientujú po uhlom textúry triesky Φ2. Tlakom nástroja sa trieska stláča, preto jej hrúbka A1 je vždy väčšia ako hrúbka odrezávanej vrstvy A. Pomer týchto parametrov A1/A je stlačenie triesky a jeho hodnota je vždy väčšia ako jedna.

Vplyvom zložitých javov plastickej deformácie a ohrevu triesky trením o čelo nástroja trieska, ktorá opúšťa čelo nástroja sa rozličným spôsobom stáča a nadobúda rôzne geometrické tvary. Tento mechanizmus sa nazýva tvarovanie triesky.

Tvary triesok:

* stuhovité (dlhé, krátke, zmotané)
* vlnité (dlhé, krátke, zmotané)
* špirálovité (ploché, kužeľovité)
* kužeľovité skrutkovité (dlhé, krátke, zmotané)
* ploché skrutkovité (dlhé, krátke, zmotané)
* oblúkovité (spojené, delené)
* elementárne
* ihlové
Ihráčsky potok pri osade Pod Belíkovom (Trnavá Hora)
**Ihráčsky potok** je potok na strednom Pohroní, preteká východnou časťou okresu Žiar nad Hronom. Je to pravostranný prítok Hrona, meria 14,8 km a je tokom III. rádu. Horný tok (po sútok s Čiernou vodou sa niekedy označuje ako *Biela voda* alebo *Biely potok*. Na hornom toku, nad obcou Ihráč, vytvára krátky tiesňavovitý úsek, za obcou sa dvakrát prudko ohýba. Na dolnom toku sa hlavné koryto na dvoch krátkych úsekoch vetví na dve ramená.

*Prameň:* v Kremnických vrchoch na južnom svahu vrchu Smrečník (1 249,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 100 m n. m. južne od chaty Hostinec

*Smer toku:* od prameňa najprv na juhozápad, pričom vytvára oblúk a tečie ďalej na juh, po pribratí prítoku spod Chlmového grúňa sa opätovne stáča na juhozápad, následne sa stáča aj pred obcou Ihráč a odtiaľ až k ústiu pokračuje viac-menej severojužným smerom

*Geomorfologické celky:* Kremnické vrchy, podcelky Flochovský chrbát, Jastrabská vrchovina a Turovské predhorie

*Prítoky:* sprava prítok z oblasti Trojice, z juhovýchodného svahu Kremnického štítu (1 008,2 m n. m.), z východného svahu vrchu Na piesok (560,8 m n. m.), potok pretekajúci obcou Jastrabá, prítoky od osady Kuričkovci a z osady Pitelovský Mlyn; zľava dva prítoky zo západného svahu Labušna (1 181,2 m n. m.), zo západného svahu Chlmového grúňa (1 076 m n. m.), prítok spod kóty 1 001,0 m, zo severného svahu Horného chlmu (1 012,5 m n. m.), z južného svahu Horného chlmu, Čierna voda, prítok z doliny Snoža a Hrabinský potok (333,3 m n. m.)

*Ústie:* do Hrona pri obci Trnavá Hora v nadmorskej výške cca 258 m n. m.

*Obce:* Ihráč, samoty Ihráčska Píla a Jastrabský Mlyn, osada Hrabíky a obec Trnavá Hora

Referencie
----------

1. ↑   *Názvy vodných tokov* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2022-04-10]. Dostupné online.
2. ↑   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2022-04-10]. Dostupné online.

  


| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí Hrona (od Slatiny po Kľak) |
| --- |
| 
* Biely potok
* Blieň
* Breznický potok
* Čamporov potok
* Čierna voda
* Guzdín
* Henclovský potok
* Hlinícky potok
* Hrabinský potok
* Chotárny potok
* **Ihráčsky potok**
* Istebný potok
* **Jasenica**
* Jastrabský potok
* Klokočský potok
* **Kľak**
* Kozí potok
* **Kremnický potok**
* Kremenský potok
* Lovčický potok
* Lukavica
* **Lutilský potok**
* Majspiakovský potok
* Močiarsky potok
* Ostružliansky potok
* **Prochotský potok**
* Rakovec
* Suchý jarok
* **Teplá**
* Teplý potok
* Turová
* Vápenný potok
* Veľký Sietenec
* Vydričný potok
* **Vyhniansky potok**
* **Zákruty**
* Zváraliská
* Žiarsky kanál

 |
| 
Súvisiace šablóny
Vodné toky v povodí Hrona (4. časť) a (6. časť)
Vodné toky v povodí Jasenice
Vodné toky v povodí Kľaku
Vodné toky v povodí Kremnického potoka
Vodné toky v povodí Lutilského potoka
Vodné toky v povodí Zákrut
 |
Oxyrhynský papyrus 222
**Ikadión** (starogr. Ικαδίων – *Ikadión*) bol olympijský víťaz v behu dorastencov na jedno stadion v roku 456 pred Kr.

Meno olympijského víťaza Ikadióna je zaznamenané na papyruse (P. Oxy. 222), ktorý bol v roku 1897 objavený britskými archeológmi Bernardom Grenfellom a Arthurom Huntom na egyptskom nálezisku v Oxyrhynchu. Predná strana tohto papyrusu uvádza zoznam olympijských víťazov zo 75. do 78. a od 81. do 83. olympijských hier. Ikadión je na tomto značne poškodenom papyruse uvedený v jedenástom riadku vpravo. Názov jeho domovskej krajiny na papyruse chýba (Ικαδίων... - Ikadión...), ale jeho meno napovedá, že pochádzal pravdepodobne z Kréty.

V Olympii sa beh dorastencov na jedno stadion zaradil do programu hier v roku 632 pred Kr. Prvým víťazom tejto disciplíny bol Polyneikes z Élidy. Vzdialenosť stadia (600 stôp) merala v Olympii 192,27 metra.

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. ↑  Brice Lindell Erickson, *Late Archaic and Classical Crete*, str. 7
2. 1 2  Oxyrhynský papyrus 222, *Ikadion (z Kréty ?)*, 11. riadok
3. ↑  Bernard Pyne Grenfell, Arthur Surridge Hunt: *Oxyrhynchus Papyri.* Bd. II. Egypt Exploration Society, London 1898, S. 85 – 95.
4. ↑  Equipe de recherches étrusco-italiques (France), *Collection de l'Ecole française de Rome*, str. 159
5. ↑  Pausanias. *Pausaniás, cesta po Řecku I.*. Praha : nakladatelství Svoboda, 1973. 66-602-22-8.6. S. 378.
6. ↑  Eusebios, *Kronika* 2,193.
7. ↑  Vojtech Zamarovský. *Vzkriesenie Olympie*. Bratislava : Šport, 1986. 77-043-86. S. 247.
8. ↑  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 199.
9. ↑  Vojtech Zamarovský. *Vzkriesenie Olympie*. Bratislava : Šport, 1986. 77-043-86. S. 140.

Pozri aj
--------

* Zoznam olympijských víťazov staroveku