Bl. **Wincenty Kadłubek**, O. Cist. [slovenská výslovnosť: Kadvubek] (iné mená: **majster Wincenty**; \* 1150/1160, Kargów alebo Karwów – † 8. marec 1223, Jędrzejów) bol poľský katolícky kňaz, biskup, cisterciánsky mních a historik, krakovský biskup v rokoch 1208 – 1217. V roku 1764 bol beautifikovaný. Okrem náboženského významu je známy pre jeho kroniku *Chronica Polonorum*. Dobovo prevratnou bola aj jeho myšlienka, že nie je hodný byť pri moci ten, kto moc zneužíva a z nej vyplývajúce právo na odpor (*ius resistendi*).

Životopis
---------

Wincenty Kadłubek, fragment z obrazu z 18. storočia v kostole cisterciánov v Jędrzejówe
Kadłubek sa narodil do bohatej šľachtickej poľskej rodiny Różycówcov, svoj prídomok získal od poľského historika Jana Długosza. Po štúdiu na katedrálnej škole v Krakove odišiel v roku 1167 vďaka patronátu Kazimíra II. študovať na univerzitu do Bologny a/alebo Paríža. S najväčšou pravdepodobnosťou študoval právo, filozofiu alebo medicínu, získal titul magistra (majstra). Bol dobrým znalcom rímskeho a kánonického práva. Po návrate do Poľska v roku 1185 bol Kadłubek notárom a kaplánom na dvore Kazimíra II. a neskôr sa stal Kazimírovým kancelárom. Rozšíril tiež v Poľsku kult svätého Floriána. Po smrti krakovského biskupa Fulka v roku 1207 krakovská kapitula Kadłubka zvolila za nového biskupa a pápež Inocent III. voľbu 28. marca 1208 potvrdil. Kadłubek tak bol prvým biskupom v dejinách poľskej cirkvi, ktorý bol zvolený podľa cirkevných kánonov a nie panujúcim kniežaťom. Konsekrovaný bol gniezdnianskym arcibiskupom Henrykom Kietliczom. Kadlubek ako bývalý spolužiak Inocenta III. svedomito plnil zverené úlohy v cirkvi, výrazne sa zaslúžil o prevedenie často nepopulárnych cirkevných reforiem IV. lateránskeho koncilu v Poľsku (šlo najmä o celibát, nezávislosť Cirkvi od svetskej moci,...) Pripisuje sa mu aj tradícia uctievania večného svetla v Poľsku. Koncilu v Lateráne sa aj zúčastnil. Vďaka jeho diplomatickým schopnostiam sa podarilo uzavrieť mier medzi uhorským kráľom Ondrejom II. a poľským kniežaťom Leškom I. Bielym, ktorí sa sporili o Haličsko.

Počas svojho episkopátu Kadłubek hojne podporoval kláštorný život v Poľsku. V roku 1218 Kadłubek poslal pápežovi Honoriovi III. žiadosť o uvoľnenie z cirkevného úradu a po akceptácii vstúpil do kláštora v Jedrzejowe a stal sa prvým Poliakom, ktorý vstúpil do rehole cisterciánov. V kláštore nasledovne žil až do svojej smrti v roku 1223. Pochovaný bol v chóre kláštorného kotola, neskôr však boli jeho ostatky prenesené a uložené pred hlavným oltárom kláštorného kostola.

V roku 1682 ako prvý inicioval proces Kadłubekovej beautifikácie Ján Sobiesky, podobná požiadavka bola následne v roku 1699 vyslovená aj Generálnou kapitulou rádu v Cîteaux. 18. februára 1764 pápež Klement XIII. na prosbu jedrzejowského opáta Wojciecha Ziemickeho potvrdil kult Wincenta Kadłubeka. V roku 1959 sa začal proces jeho kanonizácie. Niektoré z jeho pozostatkov sa nachádzajú v sandomierzskej katedrále a vo Waweli.

Kronika *Chronica Polonorum*, prvé knižné vydanie z roku 1612

Dielo
-----

Kadłubek je autorom štvorknižnej latinskej kroniky o dejinách Poľska *Chronica seu originale regum et principum Poloniae* (skrátene *Chronica Polonorum*). Prvé tri časti majú podobu dialógu medzi gniezdnianskym arcibiskupom Jánom a krakovským biskupom Matúšom. Prvá časť je legenda, druhá je založená na Gallovej kronike, tretia a štvrtá časť obsahujú Wincentovu osobnú skúsenosť. Podľa niektorých názorov bola kronika napísaná na žiadosť kniežaťa Kazimíra II. iné názory hovoria o kniežati Leškovi. Podľa toho sa aj líši jej datácia do obdobia Kadlubekovho biskupstva, resp. do obdobia jeho rehoľných rokov. Kronika bola v Poľsku obľúbeným stredovekým literárnym dielom a využívala sa ako univerzitná učebnica. Kadłubekov obraz histórie je však skôr subjektívnejší a emocionálnejší, dielo prezentuje „poľskú národnú kroniku". Kronika obsahuje príbehy o bojoch Poliakov proti pohanským kmeňom Pomoranov a Jatvingov a o poľských výpravách do Pruska. Vyzdvihuje úlohu cirkvi jej hodnostárov (najmä krakovského biskupa svätého Stanislava). Ako prvý popísal okolnosti smrti biskupa Stanislava, pôvod sporu s kráľom a priebeh jeho vraždy, ako i posmrtné zázraky. Je však predmetom sporov, či sa Kadłubkova rekonštrukcia udalostí zhoduje so skutočnosťou, časť historikov tvrdí, že Kadłubek len písomne sformuloval tradovanú legendu, a prevažná časť historikov v súčasnosti Kadłubeka nepovažuje za dôveryhodného a tvrdí, že si príbeh vymyslel, poprípade prevzal zo života Tomáša Becketa. Do diela vložil aj populárne legendárne príbehy ako príbeh o Krakovi, Wande a drakovi. V texte sa prvý raz objavujú dodnes používané pojmy ako *patria* (vlasť), *res publica* (spoločenstvo), či *regnum* (kráľovstvo).

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5  Kadłubek, Wincenty In:  *Encyclopaedia Beliana* [online]. Bratislava: Encyklopedický ústav Slovenskej akadémie vied, [cit. 2020-04-25]. Dostupné online.
2. 1 2 3 4 5   *Bł. Wincenty Kadłubek (1208 - 1218)* [online]. Archidiecezja Krakowska, [cit. 2020-04-25]. Dostupné online. (po poľsky)
3. ↑  KADŁUBEK, WINCENTY In: SANFORD, George. *Historical Dictionary of Poland*. 2nd Ed. Lanham, Maryland, Oxford : The Scarecrow Press,, 2003. (European Historical Dictionaries; zv. 41.) ISBN 0-8108-2818-9. S. 85.
4. 1 2   Blessed Vincent Kadlubek In: *Catholic Encyclopedia* [online]. [Cit. 2020-04-25]. Dostupné online. (po anglicky)
5. ↑  KADŁUBEK, WINCENTY In: LERSKI, George J.. *Historical dictionary of Poland, 966-1945*. Westport, Connecticut, London : Greenwood Press, 1996. ISBN 0-313-26007-9. S. 235 – 236. (po anglicky)
6. ↑  KUZMOVÁ, Stanislava. *Kult svätého Stanislava a Uhorsko* [online]. MEDEA – Studia MEDiaevalia Et Antiqua III,, 1999, [cit. 2020-04-25]. S. 53. Dostupné online.
7. ↑  KÁŠA, Peter. *Prehľad stredoeurópskych literatúr od počiatkov po osvietenstvo* [online]. Prešovská univerzita v Prešove, 2012, [cit. 2020-04-25]. S. 12. Dostupné online.

Ďalšia literatúra
-----------------

* 195. VINCENTUS KADŁUBEK. In: KUZMÍK, Jozef. *Slovník starovekých a stredovekých autorov, prameňov a knižných skriptorov so slovenskými vzťahmi*. Vyd. 1. Martin : Matica slovenská, 1983. 608 s. (Dokumentácia.) S. 278.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Wincenty Kadłubek**

Autoritné údaje: * BnF: 12374686k
* GND: 119449145
* ISNI: 0000 0001 1874 0259
* LCCN: n81011134
* NK ČR: jn19981002414
* VIAF: 101744222
* WorldCat: lccn-n81011134