recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Súradnice: 43°01′56″S 23°22′41″V﻿ / ﻿43,032222°S 23,378056°V﻿ / 43.032222; 23.378056

**Bov** (bulh. Бов) je malá dedina v západnej časti pohoria Stará planina približne 57 km severne od Sofie v západnom Bulharsku.

Charakteristika
---------------

Dedina sa nachádza vysoko v kopcovitom krasovom teréne v pohorí Stará planina vo vysokej nadmorskej výške (priemer je 908 m n. m.) medzi vrchmi Garvan, Javorec a Kolibišta v južnom podloží vrchu Izdrimec. Na severe susedí s katastrom dediny Lakatnik, na juhu s katastrom dediny Leskovdol a na západ sú dediny Gara Bov a Gabrovnica.

Dejiny
------

Prvá písomná zmienka o dedine je zo 14. storočia. Keďže sa dedina nachádza v pomerne ťažko dostupnom teréne, po vybudovaní železničnej trate v doline rieky Iskăr sa obyvateľstvo začalo presúvať do neďalekej dediny Gara Bov, pričom odsun bol najväčší v rokoch 1956 – 1957, kedy z pôvodných 1557 obyvateľov ostalo v obci 553.

Galéria
-------

* V dedine BovV dedine Bov
* V dedine BovV dedine Bov
* Dedina Bov - pohľad z okolitých kopcovDedina Bov - pohľad z okolitých kopcov

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bov (Bulharsko)**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Бов na bulharskej Wikipédii.*
Súradnice: 49°21′08″S 16°00′58″V﻿ / ﻿49,3521667°S 16,0161667°V﻿ / 49.3521667; 16.0161667

**Balinka** (nem. *Balliner Bach*) je väčší potok v okresoch Jihlava a Žďár nad Sázavou v Česku. Je 31,1 km dlhá. Povodie má rozlohu 178,6 km². V okolí Měřína sa jej hovorí **Měřínský potok** a nižšie aj **Zhorský potok** alebo tiež **Křivý**.

Priebeh toku
------------

Balinka vzniká spojením niekoľkých potokov severozápadne od Měřína, z ktorých najdlhší pramení severovýchodne od Arnolca na Českomoravskej vrchovine.

Preteká obcami Uhřínov, Baliny a ďalej tečie cez Balinské údolie. Do Veľkého Meziříčí priteká z juhozápadu. Preteká okolo kúpaliska a následne sa po 1000 m vlieva do rieky Oslavy. Prekonáva početné hate a pereje.

### Väčšie prítoky

* Ľavé - Křivý potok, Blízkovský potok, Lavičský potok
* Pravé - Nadějovský potok, Tříhranný potok, Žďárka, Pohořílský potok, Svatoslavský potok

Vodný režim
-----------

Rieka spôsobuje najmä v jarných obdobiach problémy s povodňami. Zrejme najväčšia povodeň vo *Veľkom Meziříčí* bola v roku 1985 v máji. Voda z rieky zatopila námestie a niekoľko vedľajších a jednu hlavnú cestu. Na riečke sa tiež meria prietok každú hodinu. Priemerný ročný prietok činí 0,9 m³/s.

Využitie
--------

Balinka je vodohospodársky významný tok. Pre vodákov je zjazdných 19 km toku. Na rieke ležia mestá a obce Uhřínov, Baliny, Velké Meziříčí. Rieka je veľmi čistá a vhodná na kúpanie, napríklad v Balinskom údolí. Spodná časť rieky je vyhlásená ako Prírodný park Balinské údolí.

Ďalšie fotografie
-----------------

* V MěříneV Měříne
* V UhřínoveV Uhřínove
* Vo Veľkom MeziříčíVo Veľkom Meziříčí

Referencie
----------

1. ↑  KESTŘÁNEK, Jaroslav; KŘÍŽ, Hubert; NOVOTNÝ, Stanislav, PÍŠE, Jan, et al. *Vodní toky a nádrže*. Ed. Vlček, Vladimír. 1. vyd. Praha : Academia, 1984. 316 s. (Zeměpisný lexikon České socialistické republiky.) S. 54.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Balinka (riečka)**

Externé odkazy
--------------

* Storočná voda vo Veľkom Meziříčí 1985 (video)
* Pozícia na mape ČR
* Prietok v rieke

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Balinka na českej Wikipédii.*
Rieka Boyne
**Boyne** (angl. *River Boyne*, ír. *Abhainn na Bóinne*) je rieka vo východnom Írsku. Meria 112 km a tečie územím írskej provincie Leinster.

Prameň
------

Rieka vyteká z tzv. *Trinity Well* v lokalite Newbury Hall na úpätí vrchu Carbury Hill (142 m n. m.), na území obce Carbury v county Kildare.

Priebeh toku
------------

Od prameňa tečie rieka sprvu oblúkom prehnutým na juh západným smerom, severozápadne od mesta Edenderry sa stáča na sever. Po pribratí Yellow River pokračuje na severovýchod až k miestu, kde sa križuje s korytom Royal Canal, odtiaľ tečie prechodne na sever až k sútoku s vodným tokom tečúcim cez Ballivor, pričom sa viackrát esovito stáča. Potom koryto rieky opisuje tvar písmena „S" a po pribratí rieky Knightsbrook tečie znovu na severovýchod. Pri obci Dowdstown mení smer toku na sever až k mestu Navan, kde po pribratí najvýznamnejšieho prítoku, Blackwater zľava, sa stáča a severovýchodným smerom tečie k mestu Slane. Odtiaľ smeruje východným smerom cez historické územie Boyne Valley, potom sa esovito stáča a pokračuje v blízkosti miesta historickej bitky na pravom brehu. Ďalej už pokračuje východným smerom k ústiu, pričom podteká diaľnicu M1 a preteká ešte cez Droghedu, kde výrazne rozširuje svoje koryto.

Prítoky
-------

* *Ľavostranné:* Yellow River, Kilwarden, Deel, Stonyford, Tremblestown, Clady, Blackwater, Mattock
* *Pravostranné:* Garr, Glash, Blackwater, Knightsbrook, Boycetown

Mestá
-----

Boyne postupne preteká cez nasledujúce mestá:

* Edenderry
* Trim
* Navan
* Slane
* Drogheda

Ústie
-----

Boyne sa vlieva do Írskeho mora juhovýchodne od obce Baltray (na východ od mesta Drogheda).

Využitie
--------

Rieka je splavná v dĺžke 31 km medzi mestami Navan a Drogheda, ďalších cca 17 km medzi Droghedou a ústím je splavných v závislosti na stave vodnej hladiny. V Boyne sa loví pstruh potočný, pleskáč, ostriež, šťuka, plotica a losos.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Boyne (rieka v Írsku)**

| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí Boyne |
| --- |
| 
* Athboy
* Barora
* Blackwater (I)
* Blackwater (II)
* Boycetown
* Boyne
* Cross Water
* Deel
* Delvin
* Garr
* Glash
* Kilwarden
* Knightsbrook
* Mattock
* Mongagh
* Moynalty
* Riverstown
* Stonyford
* Tremblestown
* Yellow River

 |

| * z
* d
* u
Rieky Írska |
| --- |
| Ústiace do Írskeho mora | 
* Avoca
* Boyne
* Broad Meadow Water
* Castletown
* Dargle
* Delvin
* Fane
* Farset
* Glyde
* Lagan
* Liffey
* Nanny
* Newry
* Slaney
* Tolka
* Vartry

 |
| Ústiace do Keltského mora | 
* Awbeg
* Bandon
* Barrow
* Blackwater
* Lee

 |
| Ústiace do Atlantického oceána | 
* Bann
* Bush
* Clanrye
* Corrib
* Erne
* Eske
* Feale
* Foyle
* Laune
* Moy
* Owenmore
* Quoile
* Roe
* Shannon
* Swilly

 |
**Valabia trpasličia** alebo **skalokengura trpasličia** (lat. *Petrogale concinna*, staršie *Peradorcas concinna*) je druh z rodu *Petrogale* z čeľade kengurovité. V minulosti sa niekedy zaraďoval do samostatného rodu ***Peradorcas***.

Charakteristika
---------------

Vzhľadom sa podobá valabii tmavochvostej.

Dĺžka tela: 29 - 35 cm, dĺžka chvosta: 22 - 31 cm, hmotnosť: 1 - 1,7 kg.

Výskyt
------

Valabia trpasličia sa vyskytuje v Austrálii, v severovýchode západnej Austrálie a v Arnhem Lande.

Tvrdá potrava
-------------

V období sucha valabia trpasličia opúšťa svoju noru len v noci a živí sa rastlinou *Marsilea crenata*. Obsahuje až 26 % kremičitanov. Táto veľmi tvrdá potrava vedie k silnému opotrebovaniu zubov, ktoré však po celý život dorastajú. Opotrebované zuby vypadávajú, nasledujúce zuby sa v čeľusti pohybujú dopredu a nahrádzajú ich, kým vzadu sa vytvárajú nové. Tento spôsob výmeny zubov je spoločný všetkým kengurovitým, obvykle však končí piatou stoličkou.

Zdroje
------

1. ↑  LUPTÁK, Peter. *Slovenské mená cicavcov sveta*. [1. vyd.] Bojnice : Zoologická záhrada, 2003. 218 s. ISBN 80-969059-9-6. S. 14.
2. ↑  kengurovité. In:  *Encyclopaedia Beliana*. 1. vyd. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV; Veda, 2016. 678 s. ISBN 978-80-970350-2-0. Zväzok 8. (Kalh – Kokp).
**Burza cenných papierov** (iné názvy: **efektová burza**; skrátene **burza (v užšom zmysle)**; nepresne (vplyvom angličtiny) **akciová burza (v širšom zmysle)**; po anglicky *(organized) securities exchange, stock exchange*) je burza (vysoko organizované zhromaždenie osôb konajúce sa pravidelne na určitom mieste a v určenom čase), na ktorej sa obchoduje s cennými papiermi, resp. v širšom zmysle s finančnými nástrojmi (pozri Poznámku v článku Burza), podľa platných pravidiel a burzových predpisov.

Definícia podľa slovenského práva
---------------------------------

Podľa Zákona o burze cenných papierov (zák. č. 429/2002 Z.z.) platí okrem iného:

*§2 (1) Burza je akciová spoločnosť so sídlom na území Slovenskej republiky, ktorá organizuje regulovaný trh* [pozri nižšie] *vrátane podmienečného obchodovania pred vydaním cenného papiera a zabezpečuje s tým súvisiace činnosti a ktorá má na výkon tejto činnosti povolenie na vznik a činnosť burzy udelené podľa tohto zákona.*

*§2 (2) Burza môže okrem činností podľa odseku 1 vykonávať, ak ich má uvedené v povolení, tieto ďalšie činnosti: (a) organizovať mnohostranný obchodný systém, (b) organizovať na určenom mieste a v určenom čase primárny trh, ak emitent súčasne s vydávaním cenných papierov alebo iných finančných nástrojov žiada o ich prijatie na trh burzy, (c) zabezpečovať činnosti súvisiace s činnosťami podľa písmen a) a b) a činnosťami podľa osobitného zákona.*

Súvisiace definícia zo zákona:
 ***Regulovaným trhom** je mnohostranný systém organizovaný organizátorom regulovaného trhu na účely spájania alebo umožnenia spájania záujmov viacerých osôb nakupovať a predávať finančné nástroje v rámci systému a v súlade s pevne určenými pravidlami spôsobom, ktorého výsledkom je uzavretie obchodu s finančnými nástrojmi prijatými na obchodovanie podľa pravidiel tohto systému a ktorý funguje pravidelne a v súlade s týmto zákonom.*

Delenie
-------

Podľa predmetu obchodovanie najmä:

* **akciová burza (v užšom zmysle)** - obchoduje sa s dividendovými cennými papiermi (najmä akciami)
* dlhopisová burza - obchoduje sa s dlhovými cennými papiermi (najmä dlhopismi)
* termínová burza cenných papierov (vrátane opčnej burzy) - obchoduje sa s derivátmi
* zmiešané

Ďalej pozri analogicky aj delenia v článku burza.

Príklady
--------

* NYSE (resp. NYSE Euronext) - *New York Stock Exchange (Euronext)*
* TSE - *Tokyo Stock Exchange*
* LSE - *London Stock Exchange*
* FSE - *Frankfurt Stock Exchange* - Frankfurtská burza, v srdci eurozóny.

Na Slovensku existuje:

* BSSE/BCPB - *Burza cenných papierov v Bratislave*
Doc. RNDr. **Tatiana Korcová**, CSc. (\* 7. marec 1937, Trenčianska Teplá – † 12. november 1997, Bratislava) bola slovenská fyzička.

Vyštudovala odbor fyzika–chémia na Fakulte prírodných vied Vysokej školy pedagogickej v Bratislave (1959). Pedagogickú kariéru začala na SPTŠ v Trenčíne. V roku 1963 prešla do Nitry na Katedru fyziky vtedajšej Pedagogickej fakulty, kde pôsobila až do konca svojho života. 

Popri pravidelných prednáškach z didaktiky fyziky a viacerých odborov fyziky sa systematicky venovala výskumu kozmického žiarenia a častíc s vysokou energiou, hlavne slnečného vetra a rádiového žiarenia zo Slnka. Hneď od začiatku svojej kariéry v roku 1970 nadviazala úzku spoluprácu s Geofyzikálnym ústavom SAV v Bratislave a Geofyzikálnym observatóriom v Hurbanove. Prvé pôvodné výsledky zhromaždila do rigoróznej práce, ktorú v roku 1976 obhájila na Matematicko-fyzikálnej fakulte Karlovej univerzity v Prahe. 

*Vzťah dlhodobých variácií slnečného vetra k dlhodobým variáciám rádiovej a X-emisie zo Slnka* – tak znel titul kandidátskej práce T. Korcovej, za ktorú v roku 1985 získala na Astronomickom ústave ČSAV v Prahe titul kandidátky vied v odbore astrofyzika. Problematike dlhodobých variácií slnečného vetra bola venovaná aj jej habilitačná práca (1994). Okrem toho uverejnila skoro tri desiatky prác. Vytvorila tiež návrh novej koncepcie prípravy učiteľov 1. stupňa základnej školy a fyzikálnej časti prírodovedy na Pedagogickej fakulte nitrianskej univerzity.

Externé odkazy
--------------

Matematický ústav SAV – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok. Vzhľadom na to, že tento zdroj ešte nemá vyriešené autorské práva podľa licencie CC-BY-SA 3.0, nie je zatiaľ vhodné preberať články označené touto šablónou.

Autoritné údaje: * ISNI: 0000 0000 5884 2711
* NK ČR: mzk2002142144
* VIAF: 84521638
**Buržoázna spoločnosť**  je bežný slovenský preklad nemeckého výrazu "bürgerliche Gesellschaft" v tom zmysle, v akom ho používali Marx, Engels, marxisti, komunisti, sociálni demokrati a podobne v 19. a 20. storočí, ale prípadne aj ďalší filozofi (Hegel a pod.). Alternatívny preklad je **občianska/civilná spoločnosť** (angl. civil society, v dnešnej nemčine Bürgergesellschaft/Zivilgesellschaft, v staršej nemčine bürgerliche Gesellschaft), tento výraz má však pred Marxom a od konca 20. storočia do značnej miery iný význam - pozri občianska spoločnosť. Sám Marx narábal pri diskusiách iných diel s pojmom "bürgerliche Gesellschaft" ako s ekvivalentom staršieho pojmu "societas civilis" (angl. "civil society"), napriek tomu, že mu dal svojskú, marxistickú definíciu.

Nemecký výraz „bürgerliche Gesellschaft" doslova znamená mešťanská (meštianska)/občianska spoločnosť a je nemožné ho takto dvojznačne preložiť do iných jazykov. Engels tento výraz do angličtiny prekladal najprv ako občianska spoločnosť (civil society), neskôr ako buržoázna spoločnosť (bourgeois society), čo sa potom rýchly vžilo aj v iných jazykoch. Podľa Marxovho názoru je "bürgerliche Gesellschaft" vždy vedená buržoáziou (Bourgeioisie); v tomto zmysle je teda preklad „buržoázna spoločnosť" pre Marxove texty vždy "správny". Napríklad v slovenskom preklade diela *Manifest komunistickej strany zo 40. rokov 20. storočia* je "bürgerliche Gesellschaft" preložené ako buržoázna spoločnosť, napriek tomu, že ako buržoázia je preložené aj slovo Bourgeoisie (a nie slovo Bürger).

Hegel "bürgerliche Gesellschaft" chápal ako to, čo je mimo rodiny a štátu, ako to, čo spočíva vo vojne všetkých proti všetkým. Zjednodušene povedané teda je jeho definícia akýsi prechod medzi tradičným pojmom sociatas civilis a Marxovou buržoáznou spoločnosťou. U Hegela je ale vhodnejšie výraz prekladať ako občianska spoločnosť.

Marx a jeho priaznivci „bürgerliche Gesellschaft" chápal ako fázu spoločenského vývoja nasledujúcu po feudálnej spoločnosti, ako spoločnosť obchodu a priemyslu (spoločnosť vlády peňazí), ako spoločnosť v ktorej vládne buržoázia (v marxistickom zmysle). V 20. storočí sa aj medzi marxistami a komunistami namiesto „buržoázna spoločnosť" začal uprednostňovať presnejšie definovaný, v podstate takmer identický, pojem kapitalistická spoločnosť.

Zdroje a poznámky
-----------------

1. ↑

Pozri aj
--------

* Občianska spoločnosť
* Buržoázia

Externé odkazy
--------------

* Engels o preklade "bürgerliche Gesellschaft" do angličtiny (po anglicky)
* »Civil Society« oder »Bürgerliche Gesellschaft« (po nemecky)
Západné Prusko (červenou) na mape Nemeckého cisárstva v rámci Pruského kráľovstva (modrou).
**Západné Prusko** (nem. *Westpreußen*; poľ. *Prusy Zachodnie*) bola medzi rokmi 1773-1824 a 1878-1922 jedna z oficiálnych provincií Pruska. Hlavné mesto bolo Gdansk (nemecký názov: *Danzig*). Najväčšou riekou v oblasti je rieka Visla. Pre väčšinu územia západného Pruska sa skôr používal názov *Kráľovské Prusko*.

História
--------

V roku 1309 sa územie Rádu nemeckých rytierov rozšírilo o Východné Pomoransko čiže oblasť neskoršieho západného Pruska.

V roku 1410 dosiahlo Poľsko významné víťazstvo nad rádovými vojskami v bitke pri Grunwalde. Ďalšia porážka čakala slabnúci rád v trinásťročnej vojne s pruskými mestami a Poľskom (v rokoch 1454-1466). Po nej bol uzavretý tzv. druhý torunský mier, podľa ktorého ustanovení pripadli Poľsku tzv. kráľovské Prusko (v podstate neskoršie Západné Prusko), s Marienburgom (Malbork), ktorý bol doteraz sídelným mestom veľmajstra rádu, Gdanskom, Toruňom a Elblagom.

Po smrti Augusta III. v Poľsku dochádza k boju o moc, ktorý ho vnútorne oslaboval a nahrával mocenským záujmom jeho susedov. Novým poľským kráľom sa stal nakoniec za asistencie ruských expedičných vojsk Stanisław August Poniatowski. Poľská spoločnosť ho však prijala veľmi chladne a nový kráľ sa musel boriť s rovnakým problémom ako jeho predchodcovia - silným postavením poľskej šľachty. V tom istom roku obsadil pod zámienkou vytvorenia zdravotného kordónu proti epidémii pruský kráľ Fridrich II. Veľký časť poľského územia na severe - tzv. „kráľovské Prusko". Po ich obsadení sa Fridrich II. Veľký prestal titulovať *kráľ v Prusku*, ale začal používať titul *pruský kráľ*.

V období od 3. decembra 1829 do 1. apríla 1878 boli provincie Západné a Východné Prusko zlúčené ako Provincia Prusko s hlavným mestom Kráľovec (nem. Königsberg, dnešný Kaliningrad).

V roku 1919, po prvej svetovej vojne, pripadla väčšina západného Pruska Poľsku, Gdansk s okolím sa stal samostatným štátom (Slobodné mesto Gdansk) pod patronátom Spoločnosti národov, zvyšok územia bol rozdelený medzi provinciu Východné Prusko a novovytvorenú provinciu Hraničná marka Poznansko-Západné Prusko. Poľská časť, ďalej označovaná ako tzv. poľský koridor bola v rámci Poľska spojená s malým územím, pôvodne patriacim k provincii Východné Prusko, do novovytvoreného pomoranského vojvodstva. 1. októbra 1938 bola provincia Hraničná marka Poznansko-Západné Prusko zrušená a jej západopruská časť bola pripojená k provincii Pomoransko. Po napadnutí Poľska nacistickým Nemeckom 1. septembra 1939 boli celá poľská časť Západného Pruska a mesto Gdansk s okolím Nemeckom obsadené, a časťou západného Pruska, ktorá sa po prvej svetovej vojne stala súčasťou nemeckého Východného Pruska, začlenené 26. októbra 1939 do novovytvorenej ríšskej župy Gdansk-Západné Prusko. Po skončení vojny potom celé územie aj s Gdanskom pripadlo Poľsku.

Literatúra
----------

* Řezník, Miloš. Královské Prusko na počátku novověku. *Historický obzor*, 2000, 11 (5/6), s 98-106. ISSN 1210-6097.

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Západní Prusko na českej Wikipédii.*
**Zamša** alebo **korium** alebo **derma** (lat. *corium, dermis*; zriedkavo *cutis*) je vrstva kože u stavovcov a nemertínov, ktorá je pod pokožkou. Je to väzivové tkanivo.

Zamša človeka
-------------

Zamša je mezodermového pôvodu a je bohato prekrvená. Veľkým obsahom kolagénnych a elastických väzivových vlákien (vláknitá vrstva/časť - *stratum/pars reticularis*) zabezpečuje pevnosť a mechanickú odolnosť kože. Zamša nemá oproti pokožke hladký povrch, ale vybieha do rôzne vysokých a rôzne hustých papíl (papilárna vrstva/časť - *stratum/pars papilaris*). Najviac ich je v miestach zvýšenej citlivosti. Na dlaňovej a stupajovej ploche rúk, nôh a na bruškách prstov sa papily usporadúvajú do tzv. papilárnych valov, ktoré vytvárajú rôzne dermatografické obrazce. V každom vale sú papily zamše usporiadané v dvoch radoch: na dvojrad zamšových papíl nasadá povrchový epidermálny val, ktorý sa po latinsky volá *crista superficinalis*. Epidermálne papilárne valy tvoria na volárnej ploche ruky, na stupajách a bruškách prstov rôzne kresby, tzv. papilárne útvary (dermatografické), ktoré majú značnú individuálnu variabilitu a značný podiel dedičnosti pri utváraní papilárneho terénu a jeho variabilty. Týmito dermatografickými znakmi sa zaoberá daktyloskopia.

Zamša obsahuje aj tisícky drobných krvných ciev. Keď je človeku teplo, cievy sa rozširujú a prúdi nimi viac krvi. Táto krv pod povrchom kože uvoľní teplo a tým telo ochladí. Preto, ak je človeku teplo, sčervená. Ak je človeku zima, cievy v zamši sa zúžia a telo zbledne. 

### Receptory

* Receptory bolesti: Zamša obsahuje rôzne nervové zakončenia spojené s mozgom. Nervové zakončenia alebo receptory, sa vetvia v zamši a reagujú na bolesť.
* Receptory tlaku: Vo vrchnej časti zamše sa nachádzajú Merkelove a Meissnerove telieska. Sú to hmatové receptory zachytávajúce ľahký tlak. Paciniho telieska reagujú na veľký tlak. Nachádzajú sa v spodnej časti zamše a sú v porovnaní s ostatnými telieskami veľmi veľké, merajú niečo vyše jedného milimetra.
* Receptory tepla: O niečo hlbšie v zamši sú Ruffiniho telieska – receptory tepla a Krauseho telieska – receptory chladu.
**Istros** (starogr. *Ἴστρος* – *Istros*) je v gréckej mytológii syn egyptského kráľa Aigypta a jeho arabskej manželky.

Istros bol jedným z päťdesiatich synov egyptského kráľa Aigypta. Jeho otec sa rozhodol, že svojich synov ožení s päťdesiatimi dcérami svojho brata Danaa, ktorý bol kráľ susednej Líbye. Keďže Danaos s týmto rozhodnutím nesúhlasil, Aigyptos mu vypovedal vojnu a porazil ho. Danaos nato ušiel s dcérami do Argu na Poloponéze, ale Aigyptos sa so svojimi synmi za ním vypravil a k svadbe ho prinútil.

Istrovi potom za manželku vybrali Hippodameiu, dcéru Danaa a jednej z jeho manželiek Hamadryád, podľa antického autora Apollodora z Atén, Foiby, alebo Atlanteie. Danaos, ktorý sa s tým ešte stále nevedel zmieriť, svojim dcéram následne prikázal, aby svojich manželov počas svadobnej noci zavraždili. Okrem najmladšej Hyperméstry, príkaz otca splnili všetky a po smrti si v podsvetí vyslúžili od bohov večný trest nalievať do deravého džbána vodu.

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. 1 2 3 4  Apollodoros, *Bibliotheca*, 2,1,5.
2. 1 2  Vojtech Zamarovský. *Bohovia a hrdinovia antických bájí*. Bratislava : Mladé letá, 1980. 66-048-80. S. 32.
3. ↑  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 314.
**Nemetropolitné grófstvo** (ang. *nonmetropolitan county*, tiež *shire county*), je spolu s metropolitným grófstvom jedným zo štyroch stupňov správneho členenia Anglicka. Počet obyvateľov týchto grófstiev je medzi 300 000 až 1 400 000.

Dejiny
------

Zákon o miestnej samospráve z roku 1972, platný od 1. apríla 1974, rozdelil Anglicko, okrem oblasti Veľkého Londýna a šiestich veľkých konurbácií, na 39 nemetropolitných grófstiev. Každé z nich bolo ďalej rozčlenené na dva až štrnásť nemetropolitných dištriktov. Tým bol vytvorený jednotný dvojúrovňový systém samosprávy v ktorom bola radám grófstva pridelená napríklad správa vzdelania, požiarnej ochrany a policajnej služby.

Hranice týchto grófstiev boli väčšinou založené na existujúcich hraniciach administratívnych grófstiev i keď zahŕňali veľa zmien. Grófstva boli vytvorené na základe veľkých dištriktov alebo zlúčením malých grófstiev.

Súčasnosť
---------

Od roku 1992 prevládol názor, že dvojúrovňový systém správy by mal byť upravený na jednoúrovňový. Hlavnými zástancami boli zastupitelia dištriktov z ktorých boli vytvorené grófstva. Postupne bol, v niektorých oblastiach krajiny, do praxe zavádzaný systém kedy niektoré dištrikty (väčšinou v okolí väčších miest) boli vyčlenené zo správy rád grófstiev a premenené na samostatné správne celky označované novým anglickým termínom Unitary authority.

Podľa zákona o miestnej samospráve z roku 2007 sa systém jednoúrovňových správnych obvodov od roku 2009 ďalej rozširuje.

S tým ako sa hranice pôvodných grófstiev menili vznikol systém ceremoniálnych grófstiev predstavujúcich územné celky pre zastupovanie panovníka (v súčasnosti skôr len pre ceremoniálne účely).

Zoznam nemetropolitných grófstiev
---------------------------------

* Bedfordshire
* Berkshire
* Buckinghamshire
* Cambridgeshire
* Cheshire
* Cornwall
* Cumbria
* Derbyshire
* Devon
* Dorset
* Durham
* East Sussex
* Essex
* Gloucestershire
* Hampshire
* Hertfordshire
* Kent
* Lancashire
* Leicestershire
* Lincolnshire
* Norfolk
* Northamptonshire
* Northumberland
* North Yorkshire
* Nottinghamshire
* Oxfordshire
* Shropshire
* Somerset
* Staffordshire
* Suffolk
* Surrey
* Warwickshire
* West Sussex
* Wiltshire
* Worcestershire

Pozri aj
--------

* Ceremoniálne grófstvo
* Anglické grófstvo
* Administratívne členenie Spojeného kráľovstva a ovládaných území

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Anglická nemetropolitní hrabství na českej Wikipédii.*
Kostol Notre-Dame-de-la-Tronchaye
**Kostol Notre-Dame-de-la-Tronchaye** je rímskokatolícky farský kostol v obci Rochefort-en-Terre postavený v plamienkovej gotike. 

Stavba je od roku 1931 chránená ako monument historique.

História kostola
----------------

Kaplnka v Rocheforte je prvýkrát spomínaná v 12. storočí. Bola postavená v  románskom slohu ako dokladajú stopy na stene severného transeptu a zvonica, ktorá slúžila ako opevnená veža. Súčasný kostol bol z veľkej časti postavený v 15. storočí ako farský kostol. V roku 1498 tu bola ustanovená kolegiátna kapitula. Kostol bol vybavený chórovými lavicami a lektoriom, ktoré bolo neskôr nahradené ochodzou. Kostol bol na severnej strane prestavaný a rozšírený v štýle plamienkovej gotiky (prestavba bola ukončená roku 1533).

V 17. storočí bol chór, kde slúžili omše kanonici, uzatvorený kamenným polychromovaným retabulom (1610). Kolegiatúra bola rozšírená o novú južnú loď pre vstup farníkov. Zariadená kolegiatúra získala dve retabule pochádzajúce z bývalého kláštora v Malansac.

V kostole sa už v 12. storočí nachádzala socha Panny Márie: Notre Dame-de-la-Tronchaye. Rochefort sa preto stal pútnickým miestom. V roku 1925 pápež povolil korunováciu sochy Panny Márie.

Pred kostolom sa nachádza súsošie Kalvárie.

Referencie
----------

1. ↑  . Notre-Dame-de-la-Tronchaye Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kostol Notre-Dame-de-la-Tronchaye**

Externé odkazy
--------------

* Záznam v evidencii historických pamiatok

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Kostel Notre-Dame-de-la-Tronchaye na českej Wikipédii.*
Pohľad na jednu časť Burzenlandu. Napravo je Ghimbav (nem. *Weidenbach*), naľavo Cristian (*Neustadt*) a pri vrchu Zeidener Berg v ďialke možno rozoznať Codlea (*Zeiden*).
**Burzenland** (lat. *terra Borza*, rum. *Țara Bârsei*, maď. *Barcaság*) je nemecký názov historického územia na juhovýchode Sedmohradska (ležiaceho dnes v Rumunsku), s Brašovom (*nem. Kronstadt*) ako najdôležitejším mestom.

Geografia
---------

Burzenland sa nachádza v kotline, ležiacej v karpatskom oblúku (v Južných Karpatoch). Dá sa približne ohraničiť sídlami Feldioara (*Marienburg*) na severe, Râșnov (*Rosenau*) na juhozápade a Prejmer (*Tartlau*) na juhovýchode. Územie je pomenované podľa rieky Burzen (rum. *Bârsa*), ktorá sa vlieva do Oltu (*Alt*), pravostranného prítoku Dunaja.

Dejiny
------

Mapa Burzenlandu (1959)
V roku 1211 daroval uhorský kráľ Ondrej II. územie Burzenlandu rádu nemeckých rytierov, aby ho kolonizovali a zároveň pomohli Uhorsku proti prenikajúcim Kumánom. Rád nemeckých rytierov tu postavil viacero hradov a pozýval na územie nemeckých kolonistov. Osadníci sa regrutovali predovšetkým z radov sedmohradských Sasov, ktorí žili v susednom území okolo mesta Sibiu (*Hermannstadt*) (Sieben Stühle), ale boli medzi nimi aj osadníci priamo z Nemecka. O necelých 14 rokov (1225) bol rád nemeckých rytierov z územia vyhnaný, pretože mal v pláne zriadiť na území rádový štát nezávislý od uhorského kráľa.

Nemeckí kolonisti v Burzenlande ale zostali a preukázali vysoký stupeň organizácie, čo vyústilo do autonómie trvajúcej od roku 1224 až do 19. storočia v rámci tzv. Kráľovej zeme (nem. *Königsboden*, lat. *Fundus Regius*, maď. *Királyföld*). V roku 1876 bol Burzenland v rámci veľkej administratívnej reformy Sedmohradska začlenený do uhorskej brašovskej župy. Potom, čo sa Sedmohradsko stalo v roku 1920 súčasťou Rumunska, zostal Burzenland súčasťou rumunskej brašovskej župy.

Sídla
-----

Oblasť osídlenia sedmohradských Sasov. Burzenland sa nachádza na juhovýchode mapy
Prvý uvádzaný názov je v nemčine, v zátvorkách sú rumunské názvy:

* *Bartholomä* (Bartolomeu, severozápadná časť Brašova)
* *Bienengärten* (Stupini)
* *Brenndorf* (Bod)
* *Heldsdorf* (Hălchiu)
* *Honigberg* (Hărman)
* *Kronstadt* (Brašov)
* *Marienburg* (Feldioara)
* *Neustadt* (Cristian)
* *Nußbach* (Măieruș)
* *Petersberg* (Sânpetru)
* *Rosenau* (Râșnov, kedysi v rumunčine Rîșnov)
* *Rothbach* (Rotbav)
* *Schirkanyen* (Șercaia)
* *Tartlau* (Prejmer)
* *Törzburg* (Bran)
* *Weidenbach* (Ghimbav)
* *Wolkendorf* (Vulcan)
* *Zeiden* (Codlea)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Burzenland**

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Burzenland na nemeckej Wikipédii.*
Kostol Panny Márie Snežnej
**Kostol Panny Márie Snežnej** je kostol na Jungmannovom námestí v Novom Meste pražskom fakticky v tesnom susedstve Václavského námestia. Založil ho cisár Karolom IV. Z monumentálneho projektu bolo postavené len presbytérium a ambit.

Dejiny
------

Chrám Panny Márie Snežnej založil v roku 1347 cisár Karol IV. (podľa dobových zápisov bol založený 3. septembra 1347, teda jeden deň po korunovácii Karola IV.) ako budúci korunovačný chrám a kláštorná svätyňa karmelitánov.

Z pôvodného projektu, ktorý bol zamýšľaný ako 100 metrov dlhá stavba a výška lode mala dosahovať 40 metrov, bolo dokončené len presbytérium (vysvätené v roku 1379) a kláštor, teda len zlomok plánovanej stavby chrámu, ktorý mal zatieniť aj svätovítsku katedrálu.

Ranobarokový oltár
Stavba veže a lode bola začatá začiatkom 15. storočia, ale prerušili ju husitské vojny. V tej dobe tu pôsobil husitský kazateľ Jan Želivský. Počas husitských vojen bol objekt poničený (okrem iného aj zostrelený zvon z veže) a ďalej pustol a chátral. Časom sa zrútila gotická klenba kostola.

Po roku 1606 sa nedokončený a spustnutý komplex dočkal opráv od svojich nových majiteľov – bosých františkánov. Zrútená gotická klenba bola nahradená renesančnou konštrukciou (sieťová renesančná klenba s maľbami hviezdnej oblohy, Panny Márie, Najsvätejšej Trojice a svätých) a bola vybudovaná vstupná prístavba s kruchtou. Presbytérium pôvodne zamýšľanej stavby dnes slúži ako kostol. So svojou výškou 31,5 metrov je jednou z najvyšších cirkevných stavieb v Prahe. Kláštor bol obnovený v barokovom duchu a zvyšky gotického muriva postranných lodí zostali zachované v barokových kaplnkách zasvätených Panne Márii a Jánovi Nepomuckému.

V interiéri kostola sa nachádza jedna z najmohutnejších oltárnych architektúr v Prahe (výška 29 metrov): ranobarokový stĺpový oltár s monumentálnym sedemmetrovým krížom a sochami svätého Jána a Panny Márie na vrchole. Vybudovaný bol v rokoch 1649 – 1651 neznámym autorom.

Na ľavom bočnom oltári sa nachádza barokový obraz Václava Vavřince Reinera: „Zvestovanie Panny Márie". Na hlavnom oltári sa nachádza obraz pripomínajúci legendu o vzniku nezvyčajného prívlastku Panny Márie: „snežná".

Nad renesančným vstupným portálom sa nachádza mozaikový obraz Panny Márie Snežnej od Viktora Foerstera (1900) a vyššie, v západnom priečelí nad vstupnou prístavbou, je rozetové okno. Štýlové obdobie založenia chrámu pripomína gotická krstiteľnica.

Pozri aj
--------

* Zoznam pražských pamiatok

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kostol Panny Márie Snežnej (Praha)**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Kostel Panny Marie Sněžné (Praha) na českej Wikipédii.*
Nexus 6P
**Nexus 6P** je androidový smartfón, ktorý vyrába spoločnosť Huawei v spolupráci so spoločnosťou Google ako súčasť svojho radu Google Nexus. Uvedený bol v septembri 2015.

Obsahuje AMOLED kapacitný LCD displej s uhlopriečkou 5,7" a s rozlíšením 1440x2560 bodov s bodovou hustotou 518 ppi, ktorý je chránený ochranou Gorilla Glass 3.

Poháňa ho systém na čipe Qualcomm MSM8994 Snapdragon 810 s osemjadrovým procesorom Quad-core 1.55 GHz Cortex-A53 & Quad-core 2.0 GHz Cortex-A57 a grafický procesor Adreno 430. Vnútorné úložisko má kapacitu 32, 64 alebo 128 GB a kapacita pamäte RAM je 3 GB. 

Primárna kamera má rozlíšenie 12 MP a dokáže nahrávať video 2160p pri 30 fps. Sekundárna kamera má rozlíšenie 8 MP a vie nahrať video 720p pri 30fps. 

Použitý operačný systém je Android vo verzii 6.0 (Marshmallow).

Zdroj
-----

* Parametre na stránke gsmarena

| * z
* d
* u
Google Nexus |
| --- |
| Telefóny | 
* Nexus One
* Nexus S
* Galaxy Nexus
* Nexus 4
* Nexus 5
* Nexus 6
* Nexus 5X
* Nexus 6P

 |
| Tablety | 
* Nexus 7
	+ 1. generácia
	+ 2. generácia
* Nexus 10
* Nexus 9

 |
| Digitálne prehrávače médií | 
* Nexus Q
* Nexus Player

 |
Pena
Pena na pláži

Symbol rozcestia O iných významoch výrazu *Pena* pozri *Pena (rozlišovacia stránka)*.
**Pena** je látka, ktorá je tvorená bublinami plynu v kvapaline alebo v pevnej látke. Ide o disperziu plynu v inej látke.

Druhy pien
----------

Rôzne druhy peny sa vyskytujú v prírode (prírodné peny). Dôležitý význam má predovšetkým pena v priemysle, kde sa využívajú predovšetkým jej výborné tepelné aj zvukové izolačné vlastnosti a nízka hustota. Na rôzne priemyselné účely bol vyvinutý rad tekutých aj tuhých pien. 

### Peny v potravinárstve

Pena má aj estetický význam pri niektorých druhoch potravín (napr. pivo, cappucino). Spenená smotana vytvára šľahačku, spenený bielok vytvára cukrársky sneh.

### Peny pri upratovaní a hygiene

Pena, napr. mydlová pena, sa bežne používa aj v domácnosti, napr. pri upratovaní nečistôt z textilných povrchov (matrace, sedačky, textilné poťahy, koberce), ďalej aj ako hygienická prísada do kúpeľa a pod.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **pena**


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Chemický portál |
| Výška nadpovrchom(km) | Kruhovárýchlosť(km/s) | Poznámka |
| --- | --- | --- |
| 0 | 7,905 |  |
| 200 | 7,784 | Najnižšie dráhy družíc |
| 500 | 7,613 |  |
| 1000 | 7,350 |  |
| 5000 | 5,919 |  |
| 10 000 | 4,933 |  |
| 18 000 | 4,044 | navigačne družice GPS |
| 36 000 | 3,067 | stacionárne družice |
| 50 000 | 2,659 |  |
| 100 000 | 1,936 |  |
| 360 000 | 1,022 | dráha Mesiaca |
| 500 000 | 0,887 |  |

**Kruhová rýchlosť** je rýchlosť, ktorou sa pohybuje po kruhovej dráhe okolo centrálneho telesa v danej výške teleso zanedbateľne malej hmotnosti.

Veľkosť kruhovej rýchlosti {\displaystyle v\_{k}} závisí na hmotnosti *M* (respektíve gravitačnom parametri {\displaystyle \mu }) centrálneho telesa a na polomere kruhovej dráhy {\displaystyle r} podľa vzťahu

{\displaystyle v\_{k}={\sqrt {\frac {\kappa \cdot M}{(R\_{z}+h)}}}={\sqrt {\frac {\mu }{(R\_{z}+h)}}}},
kde κ je gravitačná konštanta, {\displaystyle R\_{z}} je polomer Zeme a h je výška nad povrchom.

Kruhová rýchlosť teda klesá nepriamo úmerne s odmocninou vzdialenosti. V tabuľke vpravo sú uvedené hodnoty kruhovej rýchlosti pre rôzne výšky kruhových dráh v gravitačnom poli Zeme, v nasledujúcej tabuľke kruhové rýchlosti prepočítané na povrch (resp. pri plynových obroch hornú hranicu mrakov – označené hviezdičkou) u ostatných planét Slnečnej sústavy.

| Planéta | *vk* (km/s) |
| --- | --- |
| Slnko\* | 440 |
| Merkúr | 3,01 |
| Venuša | 7,33 |
| Zem | 7,905 |
| Mars | 3,56 |
| Jupiter\* | 42,11 |
| Saturn\* | 25,10 |
| Urán\* | 15,60 |
| Neptún\* | 16,62 |
| Pluto | 0,86 |  |

Prvá kozmická rýchlosť
----------------------

Prvá kozmická rýchlosť je rovná kruhovej rýchlosti tesne nad povrchom zdroja gravitačného poľa. Je teda definovaná ako rýchlosť, ktorú musíme dodať telesu malej/zanedbateľnej hmotnosti tesne nad povrchom zdroja gravitačného poľa, aby okolo neho začala vykonávať rovnomerný pohyb po kružnici.

Platí teda:
{\displaystyle v\_{k}={\sqrt {\frac {\kappa \cdot M}{R\_{z}}}}}

Pozri aj
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | Fyzikálny portálAstronomický portálKozmonautický portál |

* druhá kozmická rýchlosť
* tretia kozmická rýchlosť
Nemocnica Poprad
**Nemocnica Poprad, a.s.** je nemocnica na Baníckej ulici 803/28 v Poprade.

Názov
-----

Predchádzajúce názvy nemocnice boli:

* **Nemocnica s poliklinikou v Poprade**
* **Okresný ústav národného zdravia**

Dejiny
------

Prvé zmienky o poskytovaní nemocničných služieb v meste spadajú do roku 1890. 10. decembra 1911 v Spišskej Sobote (od roku 1946 mestská časť Popradu) otvorená Nemocnica Tatra, ktorá po vzniku Česko-Slovenska prešla do vlastníctva Československého Červeného kríža, ktorý ju v období prvej republiky rozšíril nákladom 1,5 mil. Kč. Po druhej svetovej vojne nemocnica pripadla štátu. V druhej polovici 60. rokov sa začala výstavba novej nemocnice s poliklinikou. Nová poliklinika spustila prevádzku v roku 1971 a v roku 1974 bola otvorená nová nemocnica.

1. júla 1991 prešla nemocnica do správy štátnej rozpočtovej organizácie s právnou subjektivitou, ktorú zriadilo Ministerstvo zdravotníctva SR. 1. januára 1992 došlo k zmene právnej formy na štátnu príspevkovú organizáciu, ktorej rozhodujúci spôsob financovania je od 1. januára 1993 zo zdravotného poistenia od zdravotných poisťovní. V zmysle platnej typizácie nemocníc z roku 1996 bola nemocnica zaradená medzi nemocnice II. typu s okresnou pôsobnosťou, no s účinnosťou od 1. septembra 2002 ju ministerstvo zdravotníctva preklasifikovalo na nemocnicu III. typu.

Zdroje
------

* 
*
November (*Prebohaté hodinky vojvodu z Berry*)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| << | **November** | >> |
| Po | Ut | St | Št | Pi | So | Ne |
|  | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 |
| 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 |
| 28 | 29 | 30 |  |  |  |  |
| **2022** |
|

**November** je jedenásty mesiac v gregoriánskom kalendári. Jeho pôvod pochádza zo starého rímskeho kalendára, a pôvodne to bol deviaty (lat. *novem* = deväť) mesiac v desaťmesačnom kalendári.

Pôvodný rímsky kalendár mal desať mesiacov, v ktorom najmä druhá polovica mesiacov bola označená jednoduchou číslovkou: september = siedmy mesiac (lat. *septem* = sedem), október – ôsmy mesiac (lat. *octo* = osem), november – deviaty mesiac, december – desiaty mesiac (lat. *decem* = desať). Druhý rímsky kráľ Numa Pompilius údajne zaradil do kalendára ešte dva mesiace – január (januarius = Janov mesiac), a február (z lat. *februa* = choroba). Tieto dva mesiace zaradil na začiatok kalendára, takže sa ostatné mesiace posunuli, ale ich pôvodný názov zostal. 

Existujú tiež poetický názov **listopád** (listopad, čo je november po česky) a v nárečiach názov **studeň**.

Referencie
----------

1. ↑  František Kopečný, *Základní všeslovanská slovní zásoba*, Praha, Academia, 1981, str. 187.
2. ↑  František Kopečný, *Základní všeslovanská slovní zásoba*, Praha, Academia, 1981, str. 464

Iné projekty
------------

CommonsWikislovník
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **November**
* Spolupracuj na Wikislovníku Wikislovník ponúka heslo ****november****

| * z
* d
* u
Kalendár |
| --- |
| január • február • marec • apríl • máj • jún • júl • august • september • október • november • december |
| 
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30

 |
Istrijský ypsilon - mapa
**Istrijský ypsilon** (chorv. *Istarski ipsilon*) je systém diaľnic a rýchlostných ciest na chorvátskom polostrove Istria. Pozostáva z dvoch diaľnic – A8 (B8) a A9 (B9), ktoré sú zatiaľ postavené iba v polovičnom profile (len dva pruhy) a označené sú ako cesta pre motorové vozidlá s maximálnou povolenou rýchlosťou 110 km/h.

**Cesta B8** (dĺžka 64,21 km) spája mesto Rijeka s mestom Pazin v strede Istrie a s cestou B9. Súčasťou tejto cesty je aj päť kilometrov dlhý tunel Učka (pod rovnomenným pohorím Učka). 

**Cesta B9** (dĺžka 76,79 km) spája mesto Pula na juhu Istrie s mestami v severozápadnej časti polostrova (Umag, Buje) a končí na hraniciach so Slovinskom (smer Terst, Portorož, Koper a ďalej po slovinskej diaľnici A1 na Ľubľanu). 

Cesty sa spájajú pri meste Kanfanar a vytvárajú písmeno **Y** (odtiaľ aj pochádza názov tejto cestnej siete). Spolu merajú 141 km.

Spoplatnený je iba tunel Učka a viadukt Mirna.

Budúcnosť
---------

Stavba plného profilu diaľnica A9 (august 2009)
Prvá fáza výstavby bola dokončená v roku 2006 a to dokončením polovičných profilov.
V ďalšej fáze by sa mala rozšíriť na plnohodnotnú diaľnicu (plný profil) a následne by mali byť všetky úseky spoplatnené.

Rozšírenie cesty B9 na diaľnici A9 je naplánované do roku 2011.

Rozšírenie cesty B8 z Kanfaru do Pazinu na diaľnici A8 je naplánované do roku 2011. Zostávajúcich 45 km z Pazinu do Matulju (pri Rijeke) má byť postavené do roku 2014. Technicky, ale aj finančne náročné, bude najmä vybudovanie druhého tubusu tunelu Učka.

Externé odkazy
--------------

* Bina-Istra (po anglicky), (po chorvátsky)
* chorvatsko.cz *článok o rozšírení na plný profil* (po česky)

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Istrijský ypsilon na českej Wikipédii.*
**Flagelantstvo** alebo **flagelantizmus** bolo stredoveké asketické, resp. religiózne fanatické hnutie, ktoré bolo typické fenoménom sebabičovania. Sebabičovanie hnutie považovalo za prejav kajúcnossti.

Dejiny
------

Hnutie flagelantov vzniklo okolo roku 1260 v severnom Taliansku. Flagelanti chodili bosí, polonahí, bičujúc sa korbáčom, veriac, že pre ich utrpnie Boh odpustí hriechy celému svetu. Chodievali v procesiách, väčšinou vedení kňazom nesúcim kríž. Bičovali buď samých seba, alebo seba navzájom. Doba pokánia bola stanovená na 33 dní, no mnohí v sprievodoch strávili dlhší čas.
Odmietali autoritu cirkvi a vyhlasovali, že iba ich utrpnie je pravý prejac viery, pre čo ich napokon pápež Urban IV. vyhlásil za kacírov.

Hnutie zaznamenalo popularizáciu počas pandémie Čiernej smrti, postupom času sa flagelanti začali objavovať v rôznych mestách vo Svätej rímskej ríši a Nizozemsku.
V českých krajinách vzniklo v roku 1603 flagelantské bratstvo pod názvom Utrpení Ježíše Kriste.

Referencie
----------

1. ↑  flagelantizmus. In:  *Slovník súčasného slovenského jazyka*. Ed. Alexandra Jarošová, Klára Buzássyová. Zväzok A – G. Bratislava : Veda, 2006. 1134 s. Dostupné online. ISBN 80-224-0932-4.
2. ↑  KOL. AUTOROV. *Všeobecný encyklopedický slovník A-F*. Bratislava : Cesty, 2002. ISBN 80-7181-618-3. S. 969.
3. 1 2  flagellants. In:  *Encyclopaedia Britannica*. [s.l.] : [s.n.]. Dostupné online.
4. 1 2 3  KAJÍCNÍK. In: VONDRUŠKA, Vlastimil. *Život ve středověku – Průvodce základními pojmy*. 3. vyd. Brno : MOBA, 2021. 352 s. Dostupné online. ISBN 8024398427.
5. ↑  BYRNE, Joseph P.. *Encyclopedia of the Black Death*. Santa Barbara : ABC-CLIO, 2012. 429 s. ISBN 978-1-59884-253-1. S. 143. (po anglicky)
6. ↑  BRČÁK, Marek. *Působení kapucínského řádu v Čechách a na Moravě 1599–1783*. Praha : Karlova univerzita v Prahe, 2023. 570 s. ISBN 978-80-246-5117-0. S. 324.
Súradnice: 49°34′16″S 18°45′21″V﻿ / ﻿49,5710°S 18,7557°V﻿ / 49.5710; 18.7557

**Ošetnice** je potok v Moravsko-sliezskom kraji, pravostranný prítok rieky Lomná, ktorý odvodňuje juhovýchodnú časť okresu Frýdek-Místek, prevažne na území obce Mosty u Jablunkova.

Popis toku
----------

Ošetnice pramení na východnom okraji Moravsko-sliezskych Beskýd v masíve Skalky v nadmorskej výške približne 700 m n. m. Spočiatku tečie na východ smerom k Jablunkovskému priesmyku. Na jeho severnom svahu vstupuje do Jablunkovskej brázdy. Nasledujúci tok Ošetnice smeruje zhruba k severu po východnom okraji zástavby obce Mosty u Jablunkova, kde priberá okrem viacerých nepomenovaných prítokov Kavulokův potok a Potůček. Na okraji Jablunkova neďaleko pľúcneho sanatória sa Ošetnice v nadmorskej výške asi 400 m n. m. vlieva sprava do rieky Lomná.

Ošetnice je jeden z najvýznamnejších prítokov Lomnej a jediný s povodím nad 10 km².

Hlavné prítoky
--------------

(Ľ = ľavý, P = pravý)

* Kavulokův potok (Ľ)
* Potůček (Ľ)

Referencie
----------

1. ↑   *Lomná - Atlas vodních toků povodí Odry* [online]. Povodí Odry, státní podnik, [cit. 2019-12-26]. Dostupné online.
The Black Strat
**The Black Strat** je názov gitary Fender Stratocaster, ktorú vlastní a používa gitarista skupiny Pink Floyd, David Gilmour. Prvýkrát na tejto gitare hral Gilmour na festivale Bath Festival v roku 1970.

Pôvod
-----

David Gilmour si pôvodne zakúpil Fender Stratocaster, model z roku 1969 s javorovým krkom a veľkou hlavou. V roku 1970 si v New Yorku zakúpil ďalšiu gitaru, pretože tú predošlú mu ukradli. The Black Strat mal pôvodne farbu v odtieňoch sunburst, ale dal si ju prefarbiť v tom istom obchode na čiernu. Odvtedy prešla nespočetným množstvom vylepšení a modifikácií a je citovaná za Gilmourovú najobľúbenejšiu gitaru.

Modifikácie
-----------

Počas sedemdesiatych rokov, Gilmour vystriedal niekoľko javorových a palisanderových hmatníkov na tejto gitare. V roku 1972 nainštaloval XLR konektor pre elimináciu šumu prichádzajúcemu z jeho efektu Dallas ArbiterFuzz Face; ale konektor bol v blízkej dobe odstránený. Gitarista taktiež vymenil ladiacu mechaniku za Kluson. V roku 1973 nainštaloval snímač Gibson PAF Humbucker medzi kobylku a stredný snímač jeho stratocastra. Originálne single snímače odložil a neskôr ich vložil na čierny pickguard. V roku 1976 bol pôvodný kobylkový snímač vymenený za DiMarzio FS-1. Následne tento snímač zamenil za Seymour Duncan SSL1C. V osemdesiatych rokoch vymenil aj pôvodnú kobylku za Kahler Tremolo System. David Gilmour taktiež skrátil svoju tremolo páku.

V roku 1986 Gilmour zamenil svoj Black Strat za tri Candy Apple Red Stratocastre s aktívnymi snímačmi od firmy EMG. Black Strat neskôr dal do Hard Rock Cafe v Dallase, štát Texas, kde bol vystavený.

Znovuzrodenie a súčasnosť
-------------------------

Počas nultých rokov začal Gilmour znovu používať Black Strat, a to na jeho sólovom turné z roku 2006 pre album On an Island, *On an Island tour.* Taktiež táto gitara mala významnú úlohu aj počas posledného stretnutia najúspešnejšej zostavy Pink Floyd na charitatívnej akcií Live 8 v roku 2005.

### Fender Custom Shop David Gilmour Signature Stratocaster

V roku 2008 firma Fender oznámila, že začnú vyrábať repliku tejto gitary –  David Gilmour Signature Black Stratocaster. Technici spolupracovali s Davidom Gilmourom a jeho gitarovým technikom Philom Taylorom na reprodukcií jeho gitary. Zhotovený model je momentálne súčasťou zoskupenia podpisových gitár Custom Shop.

Taylor je taktiež autorom knihy *The Black Strat,* ktorá popisuje presné modifikácie a zmeny, ktoré sa udiali na tejto významnej gitare. Taktiež popisuje, ktoré albumy boli pomocou nej vytvorené a nahrané.

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku The Black Strat na anglickej Wikipédii.*
Západná civilizácia podľa Huntingtona
**Západná kultúra** alebo **kultúra Západu** je kultúra, ktorá vzišla zo spojenia grécko-rímskej antiky a kresťanstva (ktoré je cez Starý zákon samo úzko naviazané na židovskú kultúru) a tvorí puto, ktorým sú zjednotené národy Západu.

Západná kultúra mocne pôsobí na kultúry iných častí Zeme, obzvlášť silné bolo toto pôsobenia počas stredoveku: ako súčasť európska kultúra sa stretá s byzantskou kultúrou i kultúrou arabskou.

Od novoveku prichodí Západu brániť svoju kultúru pred jednostranným racionalizmom osvietenstva.

Od začiatku 20. storočia sa hovorí o úpadku, či dokonca o zániku Západu a západnej kultúry, ktorá je ohrozovaná z dvoch strán: zo strany amerikanizácie alebo technizácie života a zo strany materializmu vo forme sovietskoruského boľševizmu.

Pozri aj
--------

* antika
* Európa
* západná filozofia
* kresťanstvo
* antická kultúra
* francúzska kultúra
* kresťanská kultúra
* rímska kultúra
* západoeurópska kultúra
* USA
* Západ

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Západná kultúra**

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
**Vakoveverica trojpása** (lat. Dactylopsila trivirgata) je druh z čeľade vakovevericovité. Ľahko poznateľná podľa nápadných čiernobielych pruhov, ktoré pripomínajú pruhy skunka. Vakoveverica trojpása má tiež prenikavý, len ťažko odstraniteľný pach.

Výskyt
------

V severnom Queeslandu, v dažďových lesoch pozdĺž pobrežia, okrem toho i na Novej Guinei.

Základné dáta
-------------

Dĺžka vakoveverice trojpásej je 25 až 27 cm. Jej hmotnosť je 250 až 400 g.

Zaujímavosti
------------

Je typickým zvieraťom dažďového lesa, šplhajúcim vo vetvičkách stromov s ohromujúcou zručnosťou a rýchlosťou. Pri hľadaní hmyzu prezerá predovšetkým dutiny vetiev, duté stromy a štrbiny pod borkou stromov. Živí sa však i bobulami, plodmi a medom. Vyťahuje larvy z dreva pazúrom štvrtého prstu a pomocou dlhého jazyka. Akokoľvek je hojne rozšírená je ju pozorovať jen zriedka.

Iné projekty
------------

CommonsWikidruhy
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Vakoveverica trojpása**
* Spolupracuj na Wikidruhoch Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Vakoveverica trojpása**

Referencie
----------

1. ↑  IUCN Red list 2015.06. Prístup 15. decembra 2022

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Vakoveverka páskovaná na českej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
* Slovenský názov podľa knihy Zviera