Súradnice: 49°11′19″S 20°06′52″V﻿ / ﻿49,188643°S 20,114494°V﻿ / 49.188643; 20.114494

**Ťažký potok** je tatranský potok bystrinného charakteru, preteká územím okresu Poprad v katastrálnom území obce Tatranská Javorina. Je to ľavostranný prítok Bielej vody, s dĺžkou 1,8 km, v povodí Dunajca.

Geomorfologická kategorizácia polohy Ťažkého potoka: geomorfologická oblasť Fatransko-tatranská oblasť; geomorfologický celok Tatry; geomorfologický podcelok Východné Tatry. Hydrologické poradie Ťažkého potoka: 3-01-01-001.

Opis toku
---------

Ťažký potok vyteká zo Zmrzlého plesa vo výške 1 762 m n. m. v hornom juhozápadnom kotle Ťažkej doliny, jednej zo schodových terás Bielovodskej doliny, severovýchodným smerom; preteká vysokohorským skalnatým terénom a trávnatou lúkou, ktorá je postupne zahustená ostrovčekmi kosodreviny; zhruba v polovičnej vzdialenosti medzi Zmrzlým plesom a Ťažkým plesom sa rozteká do troch ramien; ráztoka je skrytá v ostrovčekoch kosodreviny; Ťažký potok svojim západným ramenom priberá jediný svoj stály a to ľavostranný prítok zo Spádovej dolinky, pred vtokom do Ťažkého plesa preteká horným pásmom súvislého kosodrevinového porastu; tromi ramenami vteká do Ťažkého plesa vo výške 1 612 m n. m. v dolnej časti Ťažkej doliny; vyteká z Ťažkého plesa východným smerom a spadá jazernou stenou (dolinovým prahom) malebným Ťažkým vodopádom v postupne hustnúcom zmiešanom poraste kosodreviny a límb a tým opúšťa Ťažkú dolinu; ďalej preteká horným pásmom lesa v Bielovodskej doline, kde sa oblúkom stáča na sever a vo výške 1 308 m n. m. ústi do Bielej vody.

V minulosti, kým nebol vytýčený a zabezpečený reťazami a zásekmi v skalnej platni praktickejší priamy výstup na Rysy z Doliny Rybieho potoka okolo Morského oka, poľskí turisti často chodili cez Bielovodskú dolinu, cez Ťažkú dolinu popri Ťažkom potoku do sedla Váha a ďalej na Rysy, na Vysokú alebo do Mengusovskej doliny.

Ťažký potok preteká z krajinárskeho aspektu jednou z najhodnotnejších oblastí Vysokých Tatier, ktorá bola doteraz ochránená od ľudských zásahov a teda ľudskou činnosťou nezmenená; predstavuje obraz pôvodných geologických útvarov so zachovanými pôvodnými biologickými spoločenstvami v priestore niekdajšieho zaľadnenia. Aj v súčasnosti je pre turistickú verejnosť okolie Ťažkého potoka neprístupné; jeho okolím ako i celou Ťažkou dolinou nevedie turistický značený chodník. S horským vodcom možno dolinu navštíviť chodníkom popri Ťažkom potoku.

Pôvod názvu
-----------

Názov Ťažký potok vznikol prenesením charakteristickej zložky názvu doliny *Ťažká dolina*, v priestore ktorej potok pramení a väčšinu svojho toku i preteká; s prenesením názvu bol súbežne utvorený dvojslovný názov vodného toku. Prvou zložkou názvu je prídavné meno utvorené z prenesenej charakteristickej zložky názvu doliny *ťažký* vo význame *patriaci Ťažkej doline, prameniaci a pretekajúci Ťažkou dolinou* a druhou zložkou názvu je všeobecné podstatné meno *potok* označujúce *menší prirodzený vodný tok*.

Názov *Ťažká dolina* vznikol ako názov s významom *náročný, vyžadujúci nadštandardné úsilie, namáhavý na prístup do doliny, spôsobený nevyhnutnosťou prekonať vysokú a strmú jazernú stenu pri vstupe do Ťažkej doliny*.

Pred štandardizáciou názvu *Ťažký potok*, čiže pred rokom 2007, sa popri názve *Ťažký potok* používal aj názov *Český potok*.

Referencie
----------

1. ↑  Rozhodnutie Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky č. P-2144/2007 zo dňa 30.3.2007 o štandardizácii 566 názvov nesídelných geografických objektov vodných tokov a vodných plôch. Príloha č. 1. Spravodajca ÚGKK SR, 2007, ročník 39, čiastka 2, s. 40 a 49. Dostupné online na  (cit. 2021-06-12).
2. ↑  Názvy vodných tokov. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky. Dostupné online  (cit. 2021-06-07)
3. ↑  ROUBAL, Radek: Tatranské doliny, Bratislava, vydavateľstvo Šport, 1958, 145 s. S. 143.
4. ↑  ANDRÁŠI, Július: Tatranské vrcholy, Bratislava, Vydavateľstvo SV ČSVTS, 1966, 149 s. S. 108-109. 77-022-66.
5. ↑  BOHUŠ, Ivan. Od A po Z o názvoch Vysokých Tatier. 1. vyd. Tatranská Lomnica : ŠL TANAPu, 1996. S. 457. ISBN 80-967522-7-8.
6. ↑  RADWAŃSKA-PARYSKA, Zofia a PARYSKI, Witold Henryk: Wielka encyklopedia tatrzańska, Wydavnictwo Górskie. Poronin 2004. 1554 s. S. 164.
7. ↑  BOHUŠ, Ivan, ml.: Tatranské chaty majáky v mori skál a snehu. Vydalo I&B, Tatranská Lomnica, 2007. 139 s. S. 128. ISBN 978-80-969017-4-6.
8. ↑  GREGOR, Viktor a PACL, Jiří: Príspevok k otázke geografického názvoslovia v Tatrách. Geodetický a kartografický obzor. Praha, ročník 51/93, 2005, č. 2, s. 39 – 41.  (cit. 2021-06-12).
9. ↑  HORŇANSKÝ, Imrich: Poznámky k článku „Príspevok k otázke geografického názvoslovia v Tatrách". Geodetický a kartografický obzor, Praha, ročník 51/93, 2005, č. 5, s. 95 - 96. Dostupné online na  (cit. 2021-06-12).
10. ↑  HORŇANSKÝ, Imrich: Ako sa dostala Česká dolina do slovenských Tatier alebo Ťažká dolina a Ťažký štít. S. 119-126. In: Osudy slovenských geografických názvov, Bratislava, Panslovanská únia, 2016, 232 s. ISBN 978-80-970685-6-1.

  


| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí Bielej vody (Dunajec) na Slovensku |
| --- |
| *Biela voda* → *Dunajec* → *Visla* |
| Vodné toky | 
* **Biela voda**
* Biely potok
* Čierny potok
* Goliášov potok
* Goralský potok
* Havran
* Horvátov
* **Javorinka**
* Kolový potok
* Kýčerný potok
* Litvorový potok
* Meďodolský potok
* Nový potok
* Príslopský potok
* Rovienkový potok
* Rybí potok
* Soliský potok
* Suchý potok
* Svišťovský potok
* Široká dolina
* Štefanka
* Tisovka
* Ťažký potok
* Zelený potok
* Žabí potok

 |
| Vodné plochy | 
* Čierne Javorové pleso
* Hrubé pleso
* Kačacie pleso
* Kolové pleso
* Litvorové pleso
* Nižné Bielovodské Žabie pleso
* Tiché pleso
* Ťažké pleso
* Vyšné Bielovodské Žabie pleso
* Zamrznuté pleso
* Zelené Javorové pleso
* Zelené pleso
* Zmrzlé pleso
* Žabie Javorové pleso

 |
| Vodopády | 
* Hviezdoslavov vodopád
* Ťažký vodopád

 |