Súradnice: 48°56′S 18°26′V﻿ / ﻿48,93°S 18,43°V﻿ / 48.93; 18.43

**Strážovské vrchy** sú geomorfologický celok Fatransko-tatranskej oblasti na rozhraní západného a stredného Slovenska. Veľkú časť patrí do CHKO Strážovské vrchy so vzácnou flórou a faunou. Najvyšší vrch pohoria je Strážov s výškou 1 213 m n. m.

Strážovské vrchy sa nachádzajú medzi mestami: Trenčín, Dubnica nad Váhom, Ilava a Bojnice.

Geomorfologické členenie
------------------------

Z hľadiska geomorfológie tvoria Strážovské vrchy 4 geomorfologické podcelky a 22 častí::

* Zliechovská hornatina
	+ Strážov
	+ Belianska vrchovina
	+ Temešská vrchovina
	+ Zliechovská kotlina
	+ Belianska kotlina
	+ Čičmianska kotlina
	+ Javorinka
	+ Basky
	+ Slatinská brázda
	+ Kňaží stôl
* Nitrické vrchy
	+ Suchý
	+ Kšinianska kotlina
	+ Rokoš
	+ Rokošské predhorie
	+ Vestenická brána
	+ Drieňov
* Trenčianska vrchovina
	+ Butkovská brázda
	+ Butkovské bradlá
	+ Holázne
	+ Ostrý
	+ Porubská brázda
	+ Teplická vrchovina
* Malá Magura

Vymedzenie
----------

Pohorie susedí na severozápade a západe s Považským podolím, na juhozápade s Považským Inovcom a juhu s Podunajskou pahorkatinou. Juhovýchodným smerom leží Hornonitrianska kotlina, východným Malá Fatra, severne krajina klesá do Žilinskej kotliny a na krátkom úseku Strážovské vrchy susedia so Súľovskými vrchmi.

Geológia
--------

Strážovské vrchy sú geologicky súčasťou pásma jadrových pohorí v pásme Centrálnych Západných Karpát. Strážovské vrchy sú miocénnou hrasťovou štruktúrou, ktorá porušuje staršiu príkrovovú stavbu. Ako jadrové pohorie sú zaujímavé aj pre existenciu dvoch kryštalinických masívov: Malej Magury a Suchého vrchu. 

Najväčšia časť pohoria je vytvorená príkrovovo-vrásovými komplexmi druhohorných hornín rôzne odolnými voči erózii. V mäkkých horninách sa vytvorili erozné brázdy a kotliny (Čičmianska, Zliechovská, Porubská, Butkovská a Slatinská brázda) s pahorkovitým reliéfom. Odolnejšie vápence a dolomity vytvorili miestami celé horské skupiny (Basky, Rokoš, Holázne, Vápeč). 

Najstaršie horninové celky prestavujú kryštalické horniny tatrika masívu Suchého a Malej Magury. Sú to hlavne ruly, migmatity a granitoidy. Obalová tatrická malomagurská jednotka má hlbokovodný charakter (tzv. šiprúnsky alebo fatranský typ). Tvorí ju typický centrálnokarpatský triasový sled, s vápencami, dolomitmi a bridlicami v nadložných jurských uloženinách sa prejavuje prudké spodnojurské prehĺbenie (bridlice, rádiolarity, neskôr sliene a vápence s rohovcami). Sedimentárny záznam sa končí v albe piesčitými turbiditmi. Fatrikum v pohorí zastupuje klasická zliechovská a plytkovodná belianska jednotka. Prítomné sú i prechodné vývoje označované ako pásmo Kremelín. Hronikum tvorí v Strážovských vrchoch niekoľko čiastkových jednotiek. Príkrov Homôlky (staršie príkrov Rohatej skaly) je tvorený bazénovou bielovážskou jednotkou, zatiaľ čo strážovský príkrov (súčasť považského príkrovu) tvoria horniny mojtínsko-harmaneckej karbonátovej platformy. Prechodným celkom je príkrov Ostrej Malenice, ktorý ma spočiatku znaky bazénového prostredia, no neskôr prechádza do plytkovodných fácií karbonátovej plošiny. 

Pohorie je bohaté na termálne vody a medzi najznámejšie patria kúpeľné mestá Trenčianske Teplice a Bojnice.

Ochrana územia
--------------

Strážovské vrchy – vrch Holazne (901 m n. m.), v údolí obec Horná Poruba (Ilavský okres).
Pohľad na západnú časť Strážovských vrchov, masív Ostrého vrchu v Trenčianskej vrchovine.
Malá Magura od Nedožier
Javorinka pri Čičmanoch
Územie CHKO Strážovské vrchy je navrhované ako územie európskeho významu z dôvodu ochrany biotopov. Predovšetkým kyslomilné bukové lesy, daplínske travinnobylinné porasty a suchomilné travinnobylinné a krovinové porasty na vápnitom podloží, vlhkomilné vysokobylinné lemové spoločenstvá na poriečnych nivách od nížin do alpínskeho stupňa, nížinné a podhorské kosné lúky, penovcové prameniská, slatiny s vysokým obsahom báz, nespevnené karbonátové skalné sutiny montánneho až kolinného stupňa, alpínske a subalpínske vápnomilné travinnobylinné porasty, nesprístupnené jaskynné útvary, pionierske porasty na plytkých karbonátových a bázických substrátoch zväzu *Alysso-Sedion albi*, bukové a jedľové kvetnaté lesy, javorovo-bukové horské lesy, vápnomilné bukové lesy, lipovo-javorové sutinové lesy, teplomilné panónske dubové lesy, reliktné vápnomilné borovicové a smrekovcové lesy, lužné vŕbovo-topoľové a jelšové lesy, porasty borievky obyčajnej, karbonátové skalné steny a svahy so štrbinovou vegetáciou.

Z rastlinnej a živočíšnej ríše patria k druhom s európskym významom tieto:

* rastliny:
	+ črievičník papučkový (Cypripedium calceolus)
	+ poniklec prostredný (Pulsatilla subslavica)
	+ prilbica tuhá moravská (Aconitum firmum subsp. moravicum)
	+ klinček lesklý (Dianthus nitidus)
* mäkkýše:
	+ pimprlík močiarny (Vertigo geyeri)
	+ pimprlík mokraďový (Vertigo agustior)
* žaby:
	+ kunka žltobruchá (Bombina variegata)
* hmyz:
	+ motýle:
		- ohniváčik veľký (Lycaena dispar)
		- modráčik stepný (Polyommatu eroides)
		- spriadač kostihojový (Callimorpha quadripunctaria)
		- jasoň červenooký (Parnassius apollo)
		- jasoň chochlačkový (Parnassius mnemosyne)
	+ chrobáky:
		- bystruška potočná (Carabus variolosus)
		- fuzáč alpský (Rosalia alpina)
		- plocháč červený (Cucujus cinnaberinus)
* netopiere
	+ netopier Blythov (Myotis blythii)
	+ netopier obyčajný (Myotis myotis)
	+ netopier brvitý (Myotis emarginatus)
	+ netopier Bechsteinov (Myotis bechsteinii)
	+ uchaňa čierna (Barbastella barbastellus)
	+ podkovár malý (Rhinolophus hipposideros)
* väčšie cicavce:
	+ rys ostrovid (Lynx lynx)
	+ medveď hnedý (Ursus arctos)
	+ vlk dravý (Canis lupus)
	+ vydra riečna (Lutra lutra)

Približne s polovicou územia CHKO Strážovské vrchy sa prekrýva aj navrhované územie európskeho významu Chránené vtáčie územie Strážovské vrchy.

Turizmus
--------

Strážovské vrchy oplývajú širokými možnosťami na turistiku. Sieť značených chodníkov spája okrajové časti pohoria s lokalitami v centre, či už ide o prírodné alebo kultúrno-historické zaujímavosti. Centrom pohoria vedie  červeno značená Cesta hrdinov SNP (Trenčianske Teplice – Strážov – Fačkovské sedlo), v trase ktorej vedie Medzinárodná diaľková turistická trasa E8 i Medzinárodná Mariánska turistická trasa. Z pozoruhodností treba spomenúť rázovitú obec Čičmany, kúpeľné mestečko Trenčianske Teplice alebo hrady v Trenčíne, Košeci alebo Uhrovci.

Referencie
----------

1. ↑  *Strážovské vrchy – Trenčianske Teplice. Turistická mapa.* 1 : 50 000. Harmanec: VKÚ, a. s. 2001.
2. ↑  Mazúr, E. Lukniš, M. 1986, *Geomorfologické členenie SSR a ČSSR.* Časť Slovensko. Slovenská kartografia, Bratislava
3. 1 2  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2018-12-25]. Dostupné online.
4. ↑  Maheľ, M. 1986, *Geologická stavba Československých Karpát. Paleoalpínske jednotky 1.* Veda, Bratislava, s. 503
5. ↑  Maheľ, M. 1982, *Vysvetlivky ku geologickej mape Strážovských vrchov. 1 : 50 000.* Geologický ústav Dionýza Štúra, Bratislava, 89 s.
6. ↑   *mapový portál HIKING.SK*. mapy.hiking.sk, [cit. 2019-02-23].

Pozri aj
--------

* Zoznam vrcholov v Strážovských vrchoch

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Strážovské vrchy**

Externé odkazy
--------------

* Flóra a fauna Strážovských vrchov

Panoráma
--------


Panoráma Nitrických vrchov

| * z
* d
* u
Strážovské vrchy |
| --- |
| Podcelky (časti) | 
* Malá Magura
* Nitrické vrchy
	+ Drieňov
	+ Kšinianska kotlina
	+ Rokoš
	+ Rokošské predhorie
	+ Suchý
	+ Vestenická brána
* Trenčianska vrchovina
	+ Butkovská brázda
	+ Butkovské bradlá
	+ Holázne
	+ Ostrý
	+ Porubská brázda
	+ Teplická vrchovina
* Zliechovská hornatina
	+ Basky
	+ Belianska kotlina
	+ Belianska vrchovina
	+ Čičmianska kotlina
	+ Javorinka
	+ Kňaží stôl
	+ Slatinská brázda
	+ Strážov
	+ Temešská vrchovina
	+ Zliechovská kotlina

 |
| Veľkoplošné chránené územie | 
* Chránená krajinná oblasť Strážovské vrchy

 |
| Národné prírodné rezervácie | 
* Bradlo
* Rokoš
* Strážov
* Vápeč

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Bindárka
* Jankov vŕšok
* Jedlie
* Kňaží stôl
* Ľutovský Drieňovec
* Omšenská Baba
* Ostrý vrch
* Pod Homôľkou
* Rysia
* Temešská skala
* Trubárka
* Udrina
* Veľký vrch
* Žihľavník
* Žrebíky

 |
| Národné prírodné pamiatky | 
* Lánce
* Prepoštská jaskyňa

 |
| Prírodné pamiatky | 
* Brložná diera
* Čerešňová jaskyňa
* Hradná jaskyňa
* Košútova jaskyňa
* Mitická slatina
* Mojtínska jaskyňa
* Nitrica
* Potok Machnáč
* Prečínska skalka
* Prielom Nitrice
* Stará Bebrava
* Zliechovský močiar
* Žernovská jaskyňa

 |
| Územie Natura 2000 | 
* Chránené vtáčie územie Strážovské vrchy

 |
| Chránený areál | 
* Motešický park

 |
| Kultúrne a historické pamiatky | 
* Bojnický zámok
* Čičmany
* hrad Košeca
* hrad Uhrovec

 |
| Vybrané vrcholy \*(rozhľadňa)Zoznam vrcholov | 
* Strážov (1 213)
* Magura (1 141)
* Malá Magura (1 101)
* Homôľka (1 072)
* Čierny vrch (1 068)
* Hrubá Kečka (1 037)
* Suchý vrch (1 028)
* Rokoš (1 010)
* Vápeč (956)
* Baské (955)
* Žihľavník (953)
* Ostrá Kečka (938)
* Temešská skala (910)
* Ostrá Malenica (909)
* Ostrý vrch (767)
* Tupá Malenica (661)
* Drieňový vrch (615)
* Jankov vŕšok (533)

 |