Víťazstvo Ľudovíta III. a **Karolmana II.** nad Vikingami roku 879 na brehu rieky Vienne. Obrázok z *Grandes Chroniques de France*
**Karolman II.** alebo **Karloman II.** (\* 866 – † 12. december 884, Les Andelys), západofranský kráľ v rokoch rokoch 879 – 884 (v období 879 – 882 spolu s bratom Ľudovítom III.).

Jeho otcom bol západofranský kráľ Ľudovít II. Koktavý, matkou bola Ľudovítova prvá manželka Ansgarda. Manželka Engelberga, dcéra Bosa z Vienne.

Po smrti Ľudovíta II. vznikla otázka legitímneho nástupníctva: skupina okolo kancelára Gauzlina ju chcela vyriešiť povolaním východofranského panovníka Ľudovíta III. Mladšieho na trón, ale zatiaľ skupina okolo remešského arcibiskupa Hinkmara a Huga Opáta dokázala presadiť nasledovníctvo kráľových synov Ľudovíta a Karolmana. Týchto v septembri 879 vo Ferrieres pomazal na kráľov arcibiskup Ansegis zo Sens. 
Roku 880 uzavreli obaja králi v Ribemonte zmluvu s východofranským Ľudovítom III. Mladším, ktorou mu priznali západofranskú časť Lotrinska. Roku 880 došlo tiež v Amiens k rozdeleniu ríše medzi oboch bratov. Karolman získal vládu v Burgundsku a Akvitánsku. Krajinu v tomto čase ohrozovali na severe nájazdy Normanov, a vo vnútri krajiny šľachtici, ktorí sa snažili uchvátiť moc. V Karolmanovej časti ríše to bol predovšetkým gróf Boso z Vienne, ktorý sa už 15. októbra 879 stal dolnoburgundským kráľom a napriek mnohým snahám sa ho nepodarilo premôcť.

Po smrti Ľudovíta († 5. august 882) bol Karolman 9. septembra 882 v Quierzy uznaný za kráľa v celej ríši. Posledné roky vlády boli poznamenané neúspešnými bojmi s Normanmi na severe, ktoré nakoniec ukončilo až zaplatenie vysokého tribútu, na ktorý museli prispieť predovšetkým kostoly. V decembri 884 sa počas poľovačky Karolman nešťastne zranil a po pár dňoch zraneniam podľahol, čím sa vytvorila cesta k opätovnému zjednoteniu Franskej ríše pod vládou cisára Karola III. Tlstého. Pochovaný bol v bazilike Saint-Denis.

Externé odkazy
--------------

* Karlmann, König von Frankreich

  


|  |
| --- |
| Karolman II.**Karolovci** |
| Vladárske tituly |
|
| Predchodca**Ľudovít II. Koktavý** | **kráľ**879 – 884 | Nástupca**Karol III. Tlstý** |

| * z
* d
* u
Panovníci Francúzska |
| --- |
| Merovejovci | 
* Pharamond
* Chlodio
* Merovech
* Childerich I.
* Chlodovik I.
* Chlodomir
* Teoderich I.
* Childebert I.
* Chlotar I.
* Teodebert I.
* Teodebald I.
* Charibert I.
* Chilperich I.
* Guntran I.
* Sigibert I.
* Childebert II.
* Teoderich II.
* Chlotar II.
* Dagobert I.
* Charibert II.
* Chlodovik II.
* Sigibert III.
* Chlotar III.
* Childerich II.
* Teoderich III.
* Chlodovik III.
* Dagobert II.
* Chlodovik IV.
* Childebert III.
* Dagobert III.
* Chilperich II.
* Chlotar IV.
* Teoderich IV.
* Childerich III.

 |
| Karolovci | 
* Karol Martel
* Pipin Krátky
* Karolman I.
* Karol I.
* Ľudovít I.
* Karol II.
* Ľudovít II.
* Ľudovít III.
* Karolman II.
* Karol III.
* Odo I.
* Karol III. Prostý
* Róbert I.
* Raoul I.
* Ľudovít IV.
* Lothar
* Ľudovít V.

 |
| Kapetovci | 
* Hugo Kapet
* Róbert II.
* Henrich I.
* Filip I.
* Ľudovít VI.
* Ľudovít VII.
* Filip II.
* Ľudovít VIII.
* Ľudovít IX.
* Filip III.
* Filip IV.
* Ľudovít X.
* Ján I.
* Filip V.
* Karol IV.

 |
| Valoisovci | 
* Filip VI.
* Ján II.
* Karol V.
* Karol VI.
* Karol VII.
* Ľudovít XI.
* Karol VIII.
* Ľudovít XII.
* František I.
* Henrich II.
* František II.
* Karol IX.
* Henrich III.

 |
| Bourbonovci | 
* Henrich IV.
* Ľudovít XIII.
* Ľudovít XIV.
* Ľudovít XV.
* Ľudovít XVI.
* Ľudovít XVII.
* Ľudovít XVIII.
* Karol X.

 |
| Bonapartovci | 
* Napoleon I.
* Napoleon III.

 |
| Orleánska dynastia | 
* Ľudovít Filip I.

 |

Autoritné údaje: * BnF: 11895204p
* GND: 121505138
* ISNI: 0000000078197983
* VIAF: 22139583