Kraken, nepotvrdený hlavonožec. W. H. Lizars. 1839
"Kolosálna chobotnica" útočiaca na loď. Pôvodný nákres: Pierre Denys-Montfort. 1801
**Kraken** alebo **krak** (lat. staršie *Microcosmus marinus* alebo *Sepia microcosmus*) je legendárna morská príšera obrovskej veľkosti zo škandinávskych povestí, najmä z oblasti pobrežia Nórska. 

Kraken je témou námorníckych povier a mýtov. Od novoveku sa vyskytoval aj v cestopisoch a odbornej literatúre: spomína ho napr. F. Negri, H. Egede, C. Linnaeus a ďalší - podrobnosti pozri nižšie.

Legenda o krakenovi asi vznikla z pozorovaní chytľanov, čo sú veľmi veľké kalmary.

Etymológia
----------

Slovo „krak(en)" sa do slovenčiny dostalo prostredníctvom západoeurópskych jazykov (čes. kraken/staršie: krak, nem. Krake/staršie: Kraken, angl. kraken, fr. kraken) z nórskeho slova *krake* alebo *krakje* (s určitým členom *kraken* alebo *krakjen*).

Podľa nórskeho slovníka slovo *krake* vo význame „deformovaný alebo krivý strom" pochádza zo staroseverského slova *kraki*, ktoré znamená „kôl, stožiar", a slovo *krake* vo význame „morská príšera" alebo „chobotnica" má možno rovnaký pôvod. Aj vo švédčine slovo *krake* vo význame „morská príšera" pôvodne znamenalo „kôl".

Jazykovedec Finnur Jónsson však tvrdí, že slovo *krake* znamenalo aj hľadaciu či inú lodnú kotvu, čo ľahko vyvoláva predstavu hlavonožca. Okrem toho tvrdí, že slovo *horv*, ktoré je synonymom slova *krake*, je alternatívnou formou slova *harv* (pluh) a vyslovil dohad, že je slovo horv odvodené zo skutočnosti, že tento hlavonožec akoby brázdil more.

Nižšie spomínaný autor Erik Pontoppidan uvádza nasledujúce dánske názvy krakena (staršia dánčina a nórčina boli prakticky ten istý jazyk): *krake, søe-krake, kraxe, horv, krabbe, søe-horv, anker-trold*. Z uvedených tvarov slovo *krabbe* naznačuje, že je pôvod spoločný s pôvodom nemeckého slovesa *krabbeln* (plaziť sa).

V shetlandčine slovo *krekin* znamená veľryba a ide o tabuizované slovo; etymologicky je príbuzné so slovom krake.

Prvé opisy
----------

Dve príšery, ozrutná zubatá „svinia veľryba" a rohatá „bradatá veľryba" na Olausovej mape, ktoré pomenoval Conrad Gessner. „Bradatá veľryba" je asi kraken. – Olaus Magnus, *Carta marina* (1539)
Prvým opisom krakena by mohol byť opis severských morských príšer v knihe Olausa Magnusa z asi polovice 16. storočia. 

Podobný je opis v encyklopédii Švajčiara C. Gessnera z roku 1560. Zobrazuje a zároveň opisuje "bradatú [resp. fúzatú] veľrybu" (nem. Bartwall, lat. cetus barbatus) ako jeden z typov obrovských veľrýb. Táto má vraj fúzy a bradu a okolo hlavy "rohy" (chápadlá). Základ informácie je tu prebratý z mapy severoeurópskych morí, ktorá sa volá Carta marina (1539) a ktorej autorom je Olaus Magnus.

Ďalší opis krakena (prípadne jemu veľmi podobného tvora) podal taliansky spisovateľ Francesco Negri v roku 1700 v Padove v cestopise z cesty po Škandinávii nazvanom *Viaggio settentrionale*. Autor spomína tvora pod názvom *sciu-crak*, čo je podľa neho "ryba veľkých rozmerov, s plnou, okrúhlou postavou, s veľa rohmi alebo ramenami...". Odlišuje ju od morského hada (*sciu-orm*).

Dánsky misionár Hans Egede pri príležitosti svojho pôsobenia v Grónsku v rokoch 1721-1736 opísal v roku 1729 (resp. 1757) krakena pod názvom *Kracken* ako mnohohlavého tvora dlhého niekoľko míľ. Uviedol, že je určite ekvivalentom mýtickej islandskej príšery *hafgufa*, čo bola bájna veľmi obrovská morská príšera Islanďanov neznámej konkrétnej podoby.

Krakena nepriamo spomína aj Carla Linné, ktorý ho v rokoch 1733/1735 - 1758 vo svojich textoch uvádza ako rod *Microcosmus* zahŕňajúci len jeden druh *Microcosmus marinus*. Tento je zaradený nie spolu s tým, čo by sme dnes nazvali hlavonožce, ale medzi červami typu Testacea. Ako zdroje rodu *Microcosmus* Linné cituje tieto texty:

* Text Bartholina z roku 1657: Bartholini tu opisuje "22. rod" veľrýb ako veľryby obrovských rozmerov ľuďom nazývané *hafgufa* .
* Text Paulliniho z roku 1678: Paullini tu opisuje morskú príšeru (*monstrum marinum*), ktorá má vraj nemecké označenie Seekrabbe (morský krab) a má podobu obrovského kraba, na ktorom rastú aj stromy a rastliny..
* Text Rediho z roku 1686 : Autor tu opisuje obrovskú ascídiu.

Často sa nesprávne uvádza, že Linné krakena uvádzal pod názvom *Sepia microcosmus*; tento latinský názov krakenovi v skutočnosti dal až Nemec Lorenz Oken na začiatku 19. storočia.

Nórsky biskup Erik Ludvigsen Pontoppidan opísal krakena v roku 1753 v diele *Det første Forsøg paa Norges naturlige Historie*. Uvádza, že ho ľud označuje (okrem iného) názvami *Kraken*, *Kraxen*, *Krabben* či *Horven*. Podľa jeho opisu niektorí autori krakena uvádzajú ako plávajúci ostrov, inak je známy tým, že potápa lode a má viacero rúk či rohov. Mohlo ísť o morského kraba, chobotnicu, kalmára či hviezdovku (autor sa prikláňa k prvej možnosti), v každom prípade ma gigantické rozmery.

Krakena spomína v roku 1802 v diele *Histoire Naturelle Générale et Particulière des Mollusques* aj francúzsky malakológ Pierre Dénys de Montfort ako jeden z dvoch typov obrovských chobotníc. Uvádza ho pod názvom *kraken* alebo *poulpe kraken* (chobotnica kraken) a stotožňuje ho napríklad s Plíniovou príšerou nazývanou *arbor marinus* i s Paulliniho vyššie spomínaným *monstrum marinum*. Ide vraj o najväčšieho živočícha na Zemi.

Pozorovanie 60 metrov dlhého tvora, ktorého údajne pozorovali z lode *Niagara* v Atlantiku na vode v roku 1813. Tu je zobrazený ako chobotnica.

Ikonografia
-----------

"Kraken of the imagination" (Kraken fantázie). John Gibson, 1887.
Predpokladá sa, že „bradatá veľryba" zobrazená na mape Olausa Magnusa je kraken.

V neskoršom období sa často zobrazuje Denys-Montfortov náčrt „kolosálnej chobotnice", hoci podľa tohto autora kraken v skutočnosti vyzerá inak. Podľa Denys-Monfortovej ilustrácie boli vytvorené podobné ilustrácie zobrazujúce krakena útočiaceho na loď.

Hoci Egede opísal krakena ako mnohohlavé stvorenie s množstvo pazúrov, niektorí autori krakena zobrazujú s hrotmi alebo rohami.

Existuje aj prípad dvojhlavej a rohatej príšery, ktorú údajne vyplavilo na breh v mestečku Dingle v Írsku; asi išlo o hlavonožca. Jej objaviteľ ju namaľoval, s obrazom cestoval a napísal o príšere aj knihu.

Obria ryba, s ktorou sa stretol Sv. Brendan. V jej blízkosti je vyznačená „Insula Fortunata".

Kraken a chytľan
----------------

Kúsok kalmára nájdený francúzskou loďou *Alecton* počas incidentu tejto lode s obrovským hlavonožcom v roku 1861 (tento incident spomína okrem mnohých iných autorov aj napr. Jules Verne v románe Dvadsaťtisíc míľ pod morom - pozri nižšie) bol neskôr koncom 19. storočia identifikovaný ako rod chytľan (*Architeuthis*). Odvtedy sa zvykne tvrdiť, že chytľany sú možno to, čo sa v minulosti opisovalo ako krakeny.

Kraken a ichtyosaury
--------------------

Podľa niektorých názorov je veľký hlavonožec, pripomínajúci legendárneho krakena, aspoň čiastočne zodpovedný za likvidáciu ichtyosaurov v období triasu.

Kraken v beletrii a populárnej kultúre
--------------------------------------

Ilustrácia z pôvodného vydania *Dvadsaťtisíc míľ pod morom* od Julesa Verna z roku 1870
Kraken sa spomína v rôznych románoch, filmoch, televízii, videohrách a podobne.

### Beletria

V Anglicku spomína krakena napríklad Alfred Tennyson v roku 1830 v sonete *The Kraken*. Zmienky o krakenovi sú aj v románe Hermana Melvilla z roku 1851 *Biela veľryba* (kapitola 59). Ďalším príkladom je román Johna Wyndhama *The Kraken Wakes* (1953).

Vo francúzskej beletrii spisovateľ Victor Hugo v roku 1866 v diele *Robotníci mora* (fr. Les Travailleurs de la mer) predstavil obrovskú ľudožravú chobotnicu z povestí ostrova Guernsey, ktorú stotožnil s legendárnym krakenom. Hugu túto chobotnicu v tomto texte nazval (ako vôbec prvý Francúz) názvom *pieuvre* [pjöövr], ktorý vo francúzštine potom dlho označoval obrovskú chobotnicu, ale dnes sa už používa aj ako všeobecné označenie chobotnice. 

Následne krakena spomína v roku 1870 aj Jules Verne v diele *Dvadsaťtisíc míľ pod morom*. O kúsok ďalej v texte Verne spomína ako podobné tvory aj veľké kalmary (konkrétne pravdepodobne chytľany) a to, čo sa v staroveku označovalo ako polypy. Ako príklad veľkých kalmarov uvádza známy prípad z roku 1861, keď loď Alecton strieľala do veľkého kalmara.

### Komiksy

Kraken sa často vyskytuje v komiksoch, napríklad v rôznych podobách v komiksoch od Marvel Comics a DC Comics.

### Filmy

Z filmov sa kraken objavuje vo filme *Súboj titanov* z roku 1981, kde ale nejde o chobotnicu, ale skôr o obrovského humanoida s rybím chvostom. Z tohto filmu je veľmi známa hláška: "Vypusťte krakena!" (angl. "Release the Kraken!"). V remaku Súboja titanov z roku 2010 je kraken niečo medzi človekom, chobotnicov a krabom. 

Kraken sa objavil aj v dvoch filmoch Pirátov z Karibiku, predovšetkým vo filme z roku 2006 *Piráti z Karibiku: Truhlica mŕtveho muža* ako domáce zvieratko hrôzostrašného Davyho Jonesa, hlavného antagonistu filmu. Kraken sa objavuje aj v pokračovaní filmu *Na konci sveta*.

### Videohry

Krakeny sa objavujú aj vo videohrách ako *Sea of Thieves*, *God of War II* a *Return of the Obra Dinn*.

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Kraken na anglickej Wikipédii.*

Ďalšie zdroje
-------------

1. ↑  Olaus Magnus. Historiae de gentibus septentrionalibus. pol. 16. stor. S. 474 a nasl.
2. ↑  GESSNER, Conrad. *Gesnerus redivivus auctus & emendatus, oder: Allgemeines Thier-Buch (Gesneri redivivi aucti et emendati ... oder Vollkommenes Fisch-Buch)*. [s.l.] : Serlin, 1670. 199 s. Dostupné online. S. 124-125.
3. ↑   *CONRAD GESSNER* [online]. mmbm.ch, [cit. 2023-07-03]. Dostupné online.  (vydanie z roku 1604 )
4. ↑  NEGRI, Francesco. *Il viaggio settentrionale di Francesco Negri (nuovamente pubblicato)*. [s.l.] : N. Zanichelli, 1883. 427 s. Dostupné online. S. 355.
5. 1 2  FAIELLA, Graham. *Mysteries and Sea Monsters (Thrilling Tales of the Sea (vol.4))*. [s.l.] : The History Press, 2021. 256 s. ISBN 978-0-7509-9540-5.
6. ↑  Egede, Hans (1741) [1729]. "Kap. VI. Hvad Slags Diur, Fiske og Fugle den Grønlandske Søe giver af sig etc. / § Andre Søe-Diur". Det gamle Grønlands nye perlustration. Copenhagen: Groth. S. 48–49
7. ↑  BARTHOLIN, Thomas. *Thomae Bartholini historiarum anatomicarum rariorum centuria III et IV. Ejusdem cura accessere Observationes anatomicae cl. viri Petri Pawi*. [s.l.] : typis Petri Hakii, acad. typogr. 1657. 432 s. S. 284.
8. ↑   *Blackwood's Magazine*. [s.l.] : W. Blackwood. 1818. 758 s. Dostupné online. S. 649.
9. ↑   *Miscellanea curiosa sive Ephemeridum medico-physicarum Germanicarum Academiae naturae curiosorum*. [s.l.] : V. J. Trescheri, 1678. 492 s. Dostupné online. S. 79.
10. ↑  Caroli Linnaei medic. & botan. prof. Upsal ... Fauna Svecica, sistens animalia Sveciae regni : quadrupedia, aves, amphibia, pisces, insecta, vermes, distributa per classes & ordines, genera & species, cum differentiis specierum, synonymis autorum, nominibus incolarum, locis habitationum, descriptionibus insectorum 1746. S.386
11. ↑  LOVÉN, Sven. *On the Species of Echinoidea Described by Linnaeus in His Work Museum Ludovicae Ulricae*. [s.l.] : Kongl. boktryckeriet, 1887. 185 s. Dostupné online. S. 20-21.
12. ↑  SCHLEIDEN, Matthias Jacob. *Das Meer*. [s.l.] : A. Sacco Nachfolger, 1867. 709 s. S. 473-474.
13. ↑  PONTOPPIDAN, Erik. *The Natural History of Norway ...*. [s.l.] : Linde, 1755. 206 s. S. 210 a nasl..
14. ↑  Pierre Denys de Montfort. *Histoire naturelle, générale et particuliere des Mollusques, animaux sans vertèbres et a ́ sang blanc*. [s.l.] : Defart, 1801. 424 s. S. 586 a nasl..
15. ↑  PAPPAS, Stephanie. *Kraken Rises: New Fossil Evidence Revives Sea Monster Debate* [online]. livescience.com, 2013-10-31, [cit. 2023-07-03]. Dostupné online.
16. ↑   *"The Kraken" (1830)* [online]. victorianweb.org, [cit. 2023-07-03]. Dostupné online.
17. ↑  FEUVRE, Delphine Le. *Pieuvre, poulpe, calamar : comment les différencier ?* [online]. geo.fr, 2020-12-25, [cit. 2023-07-03]. Dostupné online.
18. ↑  VERNE, Jules. *Dvacet tisic mil pod morem ... (20.000 Tausend Meilen unter dem Meere.). (Matice lidu ročníku XI. číslo 2)*. [s.l.] : Gregr, 1877. 188 s. Dostupné online. S. 131 a nasl..
19. ↑  CORPORATION, Bonnier. *Popular Science*. [s.l.] : Bonnier Corporation, 1995. 118 s. Dostupné online.