**Drozofila obyčajná** alebo aj vínna a ovocná muška (*Drosophila melanogaster*) je druh muchy z čeľade drozofilovité. S ľuďmi zdieľa až 60% DNA. Za výskum s drozofilou (hlavne *Drosophila melanogaster*, ale aj s inými druhmi) bolo do roku 2018 udelených osem Nobelových cien.

Bola prvým živočíchom vo vesmíre. 20. februára 1947 Američania vypustili raketu V2 z White Sands Missile Range. Drozofila bola použitá na skúmanie pôsobenia žiarenia vo veľkých výškach.

Rozšírenie
----------

Pôvodom je z tropickej západnej Afriky (iný zdroj uvádza centrálnu Afriku). Je ľudský komenzál, čo je dôvod jej rozšírenia po celom svete. Vyvinuli sa približne pred 3,4 miliónmi rokov.

Opis
----

Má žltohnedú farbu a červené oči (môžu mať hnedé oči alebo aj žiadne). Bruško má čierne priečne pruhy. U tohto druhu je prítomný sexuálny dimorfizmus, samica je veľká 2,5 mm, samec je menší a má tmavšie bruško. 

Muška kladie vajíčka hlavne do hnijúceho ovocia, vína, piva, octu a ďalších kvasiacich látok. Žijú aj v rozkladajúcich sa hubách, kaktusoch aj zdochlinách. Niekedy sú zodpovedné aj za prenos hubových ochorení na rastliny. Väčšinou netrpia chorobami, v laboratóriu však môžu mať problémy s roztočmi, hubami alebo baktériami.

Vývoj
-----

Je to holometabolný hmyz. Vývoj je ovplyvnený teplotou - pri 18 °C 19 dní, pri 29 °C 9 dní od vajíčka po dospelého. Dospelé jedince žijú v priemere 45 dní, maximálne 80 dní. Môžu sa páriť 10 hodín po premene na imágo. Samica dokáže za život naklásť až 2 000 vajíčok. Larvy po vyliahnutí požierajú kvasnice a baktérie. Má tri larválne štádiá do kukly. Po zakuklení sa dospelý jedinec objaví za cca 4 dni.

Samice výrazne preferujú rozmnožovanie so svojimi bratmi. Navyše, samice sa nevyhýbajú páreniu so svojimi otcami a samce sa nevyhýbaju páreniu so svojimi sestrami, čo podporuje príbuzenské rozmnožovanie.

Výskum
------

Už viac ako storočie slúži drozofila obyčajná ako modelový organizmus vo viacerých výskumoch, hlavne v molekulárnej a evolučnej biológii, genetike, neurovede. Je malá s krátkym a lacným životným cyklom, má iba štyri páry chromozómov a kladie veľa vajíčok, preto je veľmi vhodná na výskum. Jej genóm je ľahko manipulovateľný pomocou rôznych genetických techník.

S výskumom ako prvý začal pravdepodobne T. H. Morgan, keď v roku 1910 vznikol pri výskume dedičnosti prvý mutant s bielymi očami. Jeho študent Alfred Sturtevant v roku 1913 vytvoril prvú genetickú mapu, kde demonštroval lineárne radenie génov. Morgan preukázal, že genetická informácia sa prenáša pomocou chromozómov, za čo získal v roku 1933 Nobelovu cenu. Hermann Joseph Muller (tiež Morganov študent) v roku 1927 experimentoval s vplyvom röntgenového žiarenia na dedičnosť. Zistil, že u múch, ktoré boli tomuto žiareniu vystavené sa zvýšilo množstvo mutácii. Neskôr v roku 1946 za svoj výskum získal Nobelovu cenu. George Wells Beadle a Edward Lawrie Tatum 1958 dostali Nobelovu cenu za výskum génov. Max Delbrück, Alfred D. Hershey a Salvador E. Luria použili drozofilu na výskum v oblasti mechanizmov replikácie a genetiky vírusov, čo im prinieslo Nobelovu cenu. V roku 1995 bola udelená ďalšia Nobelova cena, Edward B. Lewis, Christiane Nüssleinová-Volhardová a Eric F. Wieschaus ju získali za svoj objav týkajúci sa genetického ovládania skorého embryonálneho vývoja drozofily. a na svoj výskum použili práve drozofilu obyčajnú. V roku 2000 bol jej kompletný genóm sekvenovaný.

Referencie
----------

1. ↑  Jarošová, Alexandra; Buzássyová, Klára, edi. (2011), „drozofila", *Slovník súčasného slovenského jazyka*, A – G, Bratislava: Veda, ISBN  978-80-224-1172-1
2. ↑   *Nobel Prizes* [online]. animalresearch.info, [cit. 2019-02-18]. Dostupné online.
3. ↑  Robin McKie. Six Nobel prizes – what’s the fascination with the fruit fly?. *The Guardian* (Londýn: Guardian News and Media Limited), 2017-10-07. Dostupné online [cit. 2019-02-15]. ISSN 0261-3077.
4. ↑   Animals and man in space. A chronology and annotated bibliography through the year 1960.. *US Naval School of Aviation Medicine*, 1962. Dostupné online [cit. 2011-06-14].
5. 1 2 3  RESH, Vincent H.; CARDÉ, Ring T.. *Encyclopedia of Insects*. [s.l.] : Academic Press, 2003. 1266 s. ISBN 978-0-12-586990-4. (po anglicky)
6. 1 2  CAPY, Pierre; GIBERT, Patricia; BOUSSY, Ian. *Drosophila melanogaster, Drosophila simulans: So Similar, So Different*. [s.l.] : Springer Science & Business Media, 2012. 293 s. ISBN 978-94-007-0965-2.
7. 1 2 3  ARNETT, Ross H.; JACQUES, Richard L.. *Simon and Schuster's Guide to Insects*. [s.l.] : Simon and Schuster, 1981. 512 s. ISBN 978-0-671-25014-0. S. 338. (po anglicky)
8. ↑  Ross H. Arnett, Jr.. *American Insects (A Handbook of the Insects of America North of Mexico, Second Edition)*. [s.l.] : CRC Press, 2000. 1024 s. ISBN 978-0-8493-0212-1. S. 901. (po anglicky)
9. 1 2 3   *Drosophila melanogaster: Practical Uses in Cell and Molecular Biology*. [s.l.] : Academic Press, 1995. 755 s. ISBN 978-0-08-085942-2. S. 20, 23, 25. (po anglicky)
10. 1 2  REEVE, Eric C. R.; BLACK, Isobel. *Encyclopedia of Genetics*. [s.l.] : Taylor & Francis, 2001. 952 s. ISBN 978-1-884964-34-3. (po anglicky)
11. ↑   *Incestuous Sisters: Mate Preference for Brothers over Unrelated Males in Drosophila melanogaster* [online]. misuse.ncbi.nlm.nih.gov, 2012, [cit. 2019-02-15]. Dostupné online. (po anglicky)
12. 1 2  Tsuda. *100 years of Drosophila research and its impact on vertebrate neuroscience: a history lesson for the future* [online]. Nat Rev Neurosci, 2010, [cit. 2019-02-15]. Dostupné online. (po anglicky)
13. ↑  Gary Rubin, Edward B. Lewis: *A brief history of Drosophila's contributions to genome research.* In: *Science.* 2000, 287, S. 2216 – 2218.
14. ↑   *Drosophila melanogaster* [online]. animalresearch.info, [cit. 2019-02-15]. Dostupné online.
15. ↑   *Nobel prize for the fruit fly Das S - J Pract Cardiovasc Sci* [online]. j-pcs.org, [cit. 2019-02-15]. Dostupné online.
16. ↑   *The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1995* [online]. Nobel Media AB, [cit. 2019-02-15]. Dostupné online. (po anglicky)
17. ↑   *The Genome Sequence of Drosophila melanogaster* [online]. Science, 2000, [cit. 2019-02-15]. Dostupné online. (po anglicky)

Iné projekty
------------

CommonsWikidruhy
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Drozofila obyčajná**
* Spolupracuj na Wikidruhoch Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Drozofila obyčajná**