**Božena Benešová**, rodená **Zapletalová**, (\* 30. november 1873, Nový Jičín – † 8. apríl 1936, Praha) bola česká poetka a spisovateľka.

Väčšiu časť svojej mladosti prežila v Uherskom Hradišti a Napajedlách, kde sa aj vydala. V roku 1908 sa presťahovala do Prahy.

Život
-----

Jej manželom bol od roku 1896 Josef Beneš, rozviedli sa v roku 1912, ale napriek tomu spolu zostali žiť až do jeho smrti v roku 1933.

Veľký vplyv na ňu malo priateľstvo s Růženou Svobodovou. Pomohla jej z rezignovanej melanchólie v dobe po svadbe a podporovala ju ako spisovateľku. Bohato korešpondovali, Svobodová ju navštívila na Morave, spoločne cestovali do Talianska (1903 a 1907). Priateľstvo trvalo až do smrti Růženy Svobodovej v roku 1920. Svobodová vyžadovala po Benešovej (podobne ako po herečke a spisovateľke Hane Kvapilovej) disciplínu a každodennú prácu s literatúrou, nútila ju dokončovať prácu. Zoznámila ju s F. X. Šaldom.

Na druhú cestu do Talianska v roku 1907 sa vydali Svobodová s Benešovou spolu s Josefom Svatoplukom Macharom.
V roku 1907 a 1908 redigovala Benešová prílohu Ženskej revue *Žena v umění*. Táto skúsenosť jej otvorila dvere k neskoršej spolupráci s inými časopismi, napr. Masarykovou *Naší dobou*. V tejto situácii sa v roku 1908 rodina rozhodla presťahovať do Prahy.

Počas vojnových rokov 1914 – 1918 dokončila knihy poviedok *Myšky* a *Kruté mládí* a začala pracovať na doteraz najväčšom literárnom diele, románe *Člověk*.

Roku 1926 začala pracovať v YWCE ako tajomníčka nemeckého krúžku, knihovníčka, vedúca letného tábora a pod. Práca bola do určitej miery východiskom z finančnej núdze, dievčatá z klubovne YWCA si ju veľmi obľúbili a utvorili krúžok "dívek Boženy Benešové". Neskôr, keď bola chorá, im diktovala posledné pokračovanie *Dona Pabla, Dona Pedra a Věry Lukášové*. Od 24. mája 1932 bola riadnou členkou Českej akadémie vied a umení.

Zomrela 8. apríla 1936 vo svojom dejvickom byte v Srbské ulici a je pochovaná na bubenečskom cintoríne vedľa manžela.

Dielo
-----

Predstaviteľka psychologickej prózy, jej postavy zápasia s vnútornou osamelosťou a sebectvom. Väčšinou ide o mladých ľudí z malomesta. Na jej tvorbu malo veľký vplyv dielo Růženy Svobodovej. Naopak za Benešovou dochádzali neskôr mladé spisovateľky Marie Majerová, Marie Pujmanová, Sofie Dostálová a Helena Dvořáková.

Po smrti Benešovej sa stala prvou editorkou jej spisov kritička Pavla Buzková.

### Básnické zbierky

* *Verše věrné i proradné* (1909), básnická zbierka
* *Verše* (1938)

### Romány a novely

* *Člověk* (1919 – 1920), román, dva diely
* *Úder* (1926), prvý diel vojnovej románovej trilógie z rokov 1914 – 1918
* *Podzemní plameny* (1929), druhý diel vojnovej trilógie
* *Tragická duha* (1933), tretí diel vojnovej trilógie
* *Don Pablo, don Pedro a Věra Lukášová* (1936), novela ktorej hlavnou hrdinkou je mladá dievčina, ktorá urobí bolestnú skúsenosť so svojím prvým stretnutím so svetom dospelých, túto skúsenosť prekoná predovšetkým vďaka priateľstve s mladým chlapcom.

### Poviedkové súbory

* *Tři povídky* (1914)
* *Nedobytá vítězství* (1910)
* *Myšky* (1916),
* *Kruté mládí* (1917)
* *Tiché dívky* (1922)
* *Oblouzení* (1923)
* *Chlapci* (1927),
* *Není člověku dovoleno* (1931)

### Divadelné hry

* *Dramata* (1937), obsahuje hry *Hořký přípitek*, *Jasnovidka* a *Zlatá ovce*

Filmové adaptácie
-----------------

* *Věra Lukášová* (1939), réžia Emil František Burian, v titulnej úlohe Jiřina Stránská

Referencie
----------

1. ↑  Matriční záznam o narození a křtu
2. ↑  *Členové České akademie věd a umění 1890–1952*, s. 39.

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Božena Benešová na českej Wikipédii.*

Externé odkazy
--------------

* Frenštátské vlivy v díle Boženy Benešové
* Božena Benešová – fdb.cz
* Božena Benešová – kinobox.cz

Autoritné údaje: * abART: 71706
* GND: 118658182
* ISNI: 0000 0000 5534 1647
* LCCN: n50008117
* NK ČR: jk01011657
* SNK: 150406
* VIAF: 30330541
* WorldCat: lccn-n50008117