Výver rieky Turňa v podobe Sokolej vyvieračky z masívu Silickej planiny v závere Sokolej doliny. Na zábere extrémny povodňový stav (tisícročná voda) z jari 2010.
**Turňa** je rieka s osobitým hydrologickým režimom; preteká juhom východného Slovenska, územím okresov Rožňava a Košice-okolie. Je pravostranným prítokom Bodvy a má dĺžku 26 km. 

Špecifická je tým, že vyteká priamo z významnej jaskynnej sústavy v Slovenskom krase, ktorú drénuje, a do svojho toku priberá okrem menších povrchových tokov z nekrasových území aj podzemné vody krasového pôvodu prostredníctvom asi tridsiatich krasových prameňov a vyvieračiek situovaných na rozhraní masívov štyroch planín a Turnianskej kotliny.

Geomorfológia pramenného úseku
------------------------------

Krajinný priestor rieky Turňa od jej prameňa pod Zbojníckou skalou (na zábere vpravo spolu so Zbojníckou jaskyňou) na Silickej planine, pozdĺž Sokolej doliny (uprostred medzi Silickou planinou a Silickým úbočím) až po západnú časť Turnianskej kotliny (v pozadí spolu s planinami Dolný vrch /vpravo/ a Horný vrch /vľavo/). Pohľad od Komínovej jaskyne.
Turňa pramení v geomorfologickom celku Slovenský kras na juhovýchodnom okraji podcelku Silická planina, presnejšie v jeho geomorfologickej časti Silické úboče, na úpätí severného svahu juhovýchodnej rázsochy Silickej planiny, v nadmorskej výške cca 350 m n. m.. Nadmorská výška výverového lokusu osciluje v závislosti na objeme prebytkov krasových vôd v krasovom masíve. V roku 1974, počas lokálnych hydrologicko-meteorologických extrémov, oscilovala nadmorská výška výveru rádovo až v desiatkach metrov. Turňa drénuje významnú *jaskynnú sústavu Vápenného vrchu* na Silickej planine, do ktorej patrí podľa súčasného stavu poznania 8 známych jaskýň. Zdrojom jej vôd vo výverovom úseku je sústava ponorov na plošine planiny západne od *Siličky* (Kisfalu), konkrétne v oblasti *Vápenného vrchu* vrchu (580 m n. m.) a západného ukončenia *Pohanského údolia* (550 m n. m.). Viacero ponorov tu zaniklo v dôsledku antropických zásahov v reliéfe planiny (stavba plynovodu, poľnohospodárska činnosť). V ponoroch sa ponárali a v existujúcich sa stále ešte ponárajú kratšie povrchové toky z nekrasového werfénskeho súvsrtvia, ktorého polohy sa vyskytujú severne od sústavy ponorov Vápenného vrchu.

Geológia
--------

Od sústavy *ponorov Vápenného vrchu* sa už v podzemí tohto krasového masívu formuje *zárodočná* Turňa. Jej podzemný priebeh je známy len čiastočne - v podobe významnej fluviokrasovej Majkovej jaskyne. Samotný vápencový masív tvorí rífová fácia 
triasových wettersteinských vápencov ladinsko-kordevolského veku. Zo severu ho ohraničuje významná prešmyková línia, ktorá kontroluje pohyb planiny Dolný vrch a Silickej planiny vo vzťahu k Turnianskej kotline. Od svojho výveru Turňa prerezáva na tektonickom styku s wettersteinskými vápencami najprv Silickej planiny a následne i Dolného vrchu aj spodnotriasové súvrstvia zastúpené málo rigidnými a dobre erodoveteľnými sinskými, silickojablonickými a bodvasilašskými vrstvami. V oblasti *Veľkého* a *Malého Paklánu* v centrálnej časti Turnianskej kotliny podrezáva tzv. *paklianske piesčité vápence* turnaika, a v ďalšom priebehu opäť severný svah Dolného vrchu tvorený v tejto časti masívnymi wettersteinskými vápencami. Pred vtokom do Bodvy eroduje kvartérne sedimenty Košickej kotliny.

Priebeh toku
------------

Od výverového lokusu tečú sprvu rýdzo krasové vody Turne *Sokoliou dolinou* najprv na sever, pričom v dôsledku vyzrážania Ca(HCO3)2 predeľuje na niekoľkých sto metroch koryto rieky séria kaskád a hrádzí z tzv. *pramenných vápencov*, resp. travertínov holocénneho veku. Zo severu do nej vtekajú menšie potoky z nekrasových súvrství doliny *Hlboká*, resp. doliny *Kochanovej studne*. Tu sa vergencia toku mení zo severného na východo-severovýchodný. Nasleduje slabý prítok zo *Strmej doliny*, *Gregorovej doliny* a dvoch menších svahových rýh pretekaných vodou len v čase extrémov. Nasleduje séria morfologicky výrazne vyvinutých dolín v spodnotriasových súvrstviach podcelku Turnianskej kotliny, do ktorej vstupuje práve v týchto miestach. Priberá *Chovancov potok* zľava z priestoru *Chovancovej doliny*, stáča sa na severovýchod a preteká okrajom obce Silická Jablonica, kde priberá zľava *Bazínsky potok*. Ďalej priberá ľavostranné prítoky, najprv *Chotárny potok* (218,3 m n. m.) a následne *Vápenný potok* v blízkosti obce Hrušov. Pri obci Jablonov nad Turňou sa koryto toku stáča na východ, priberá pravostranný prítok napájaný komplexom krasových prameňov Lúčneho mlyna plytkého i hlbokého obehu (195,8 m n. m.) a ďalej preteká okolo sústavy Hrhovských rybníkov na jej ľavom brehu. Oba rybníky boli založené v priestore niekdajšieho *Malého* a *Veľkého jazera*, výdatne napájaného krasovými vodami vyvieračky *Veľká hlava* v južnej stráni planiny Horný vrch. Turňa následne tečie okrajom obce Včeláre, zľava priberá Chotárny (Zádielsky) potok a vstupuje do Košickej kotliny. Stáča sa na juhovýchod, priberá z ľavej strany ešte Hájsky potok a v katastrálnom území obce Hosťovce sa vlieva do Bodvy. Vtok je na základnej mape 1:10 000 označený kótou 169,7 m n. m. to znamená, že Turňa od výveru po vtok do Bodvy prekonáva výškový rozdiel približne 180 m.

Prítoky vôd krasového pôvodu
----------------------------

Okrem uvedených povrchových prítokov z nekrasových území sa do Turne vlievajú aj sesterské vody krasového pôvodu z masívov Silickej planiny, v ktorých drénujú aj významné jaskynné sústavy (napr. Mlynská vyvieračka, Strašná studňa, Vápenná vyvieračka, Eveteš), planiny Dolný vrch (Vyvieračka pri Hradnom buku, Čierna vyvieračka, vyvieračka Brúska, Vyvieračka v záhrade Sv. Andróda, Teplica, Žmeňská studňa, Prerezaná studňa atď.), planiny Horný vrch (Jablonovská vyvieračka, Veľká hlava) a Zádielskej planiny (napr. vyvieračka Žigárd). Z turnaika Turnianskej kotliny sa do nej vlievajú krasové vody hlbokého obehu z vyvieračky Teplica. Niektoré z uvedených krasových prameňov plytkého obehu predstavujú sezónne významné zdroje vôd v povodí Turne, keďže v rámci bilancí svojich výdatností produkujú objemy presahujúce 1 m³/s. Ide predovšetkým o pramene *Vápenná vyvieračka* (drénuje sústavu Vápennej jaskyne), *Eveteš* (drénuje sústavu Hrušovskej jaskyne), *Veľká hlava* a *Teplica* (Dolný vrch), ktoré drénujú zatiaľ neznáme jaskynné sústavy.

Turňa ako významný geomorfologický činiteľ
------------------------------------------

Rieka Turňa dokázala za relatívne krátke obdobie oderodovať objemné i plošne rozsiahle, lež veľmi málo rigidné spodnotriasové *werfénske súvrstvia* z priestoru dnešnej obrovskej depresie zvanej Turnianska kotlina, ktoré pôvodne vypĺňali priestor medzi planinami Silická planina, Horný vrch, Dolný vrch a Zádielska planina, a to až do relatívnej výšky 500 m n. m. (!) (z pohľadu dnešných geomorfologických pomerov). Svedčí o tom relikt kedysi významnej výverovej jaskyne *Prastarý výver* v severnom svahu Dolného vrchu, ktorý v januári r. 1997 objavili a preskúmali jaskyniari Slovenskej speleologickej spoločnosti. Uvedené skutočnosti dokazujú, že Turňa pôsobila ako významný a výrazný reliéfotvorný činiteľ. V súčasnosti kopíruje vo svojom východnom úseku severný svah planiny Dolný vrch kontrolovaný prešmykovou štruktúrou - *zlomom kryhy Dolného vrchu*, ale v relatívne nedávnej minulosti tiekla severne odtiaľ, oveľa bližšie k dnešnej cestnej komunikácii Košice - Rožňava.

Turňa ako speleogenetický činiteľ
---------------------------------

Okrem dosiaľ neznámych častí *jaskynnej sústavy Vápenného vrchu* sa Turňa podľa posledných poznatkov podieľala aj na speleogenéze dosiaľ málo prebádanej ponorovej sústavy jaskýň *Veľká sieň - komplex Prikrylových jaskýň*. 31. decembra 2015 napoludnie sa jaskyniarom Slovenskej speleologickej spoločnosti podarilo historicky po prvý raz zostúpiť v rámci uvedenej jaskynnej sústavy cca 4-5 m pod úroveň eróznej bázy v Turnianskej kotline, teda pod úroveň koryta samotnej rieky Turňa. Koncept speleogenézy týchto jaskýň predpokladá, že niekdajšia Turňa si vytvorila cez masív planín Dolný vrch/Alsó-hegy (v Maďarsku) a prostredníctvom vyvieračiek v Maďarsku akúsi podzemnú skratku do údolia i rieky Bodva, takisto na maďarskej strane. V súčasnosti prebiehajú intenzívne speleologické prolongačné a prieskumné práce na verifikácii tohto konceptu.

Stav biotopov v povodí Turne
----------------------------

Ešte koncom päťdesiatych rokov minulého storočia patrili biotopy v povodí Turne k mimoriadne hodnotným krajinným prvkom v Slovenskom krase. Necitlivé vodohospodárske úpravy na podstatnej časti toku zlikvidovali pôvodné meandre, vyrovnali koryto, a zdecimovali pôvodné biotopy na brehoch rieky. Veľký zásah predstavovala i výstavba tranzitného plynovodu aj s tým súvisiacou infraštruktúrou. Z Turne sa od kompresorovej stanice pri Jablonove nad Turňou po Včeláre stal kanál s neporovnateľne nižšou biologickou a krajinno-ekologickou hodnotou vo vzťahu k pomerom spred päťdesiatich rokov. Najzachovalejšie úseky Turne pokiaľ ide o nadväzujúce biotopy sú situované v oblasti prameňa po Silickú Jablonicu, oblasť okolo *skupiny výverov Lúčneho mlyna*, oblasť východne od *Veľkého Paklánu* a oblasť honov *Konopianky* i *Pod cementárňou* východne od Včelárov, v bezprostrednej blízkosti cementárne situovanej pod vápencovým *veľkolomom Včeláre*.

Referencie
----------

1. ↑   *Názvy vodných tokov* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2023-02-24]. Dostupné online.
2. 1 2  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2023-02-24]. Dostupné online.
3. ↑  B. Kučera (1975): Krasové jevy Vápencového vrchu na Silické planině. In: Československý kras, 26, Academia, Praha; pp. 35-51
4. ↑  L. Vlk et al. (2001): Dolný vrch. SMOPaJ, Liptovský Mikuláš; pp. 143
5. ↑  G. Lešinský (2004): Turnianska kotlina očami geológa Josefa Janáčka. 1. časť - Krasové pramene In: Sinter, 12, SMOPaJ Liptovský Mikuláš; pp. 5-7
6. ↑  G. Lešinský (2005): Turnianska kotlina očami geológa Josefa Janáčka. 2. časť - Jaskyne. In: Sinter, 13, SMOPaJ Liptovský Mikuláš; pp. 8-14
7. ↑  Mello, J. /ed./, Elečko, M. Pristaš, J. Reichwalder, P. Snopko, L. Vass, D. & Vozárová, A. 1996: Geologická mapa Slovenského krasu 1: 50 000. MŽP SR – GSSR, Bratislava; nestránkovaný dokument - mapa pozostávajúca z dvoch častí.
8. ↑  Mello, J. Elečko, M. Pristaš, J. Reichwalder, P. Snopko, L. Vass, D. Vozárová, A. Gaál. Ľ. Hanzel, V. Hók, J. Kováč, P. Slavkay, M. Steiner, A. 1997, Vysvetlivky ku geologickej mape Slovenského krasu 1:50 000. Vydavateľstvo Dionýza Štúra, Bratislava, s. 90-91.
9. ↑   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2023-02-24]. Dostupné online.
10. ↑  J. Hetesi et G. Lešinský et J. Psotka (2016): Správa o činnosti SK SSS Drienka. In: Spravodaj SSS, XLVII/1, SSS, Liptovský Mikuláš; pp. 35 a 36
11. ↑  J. Hetesi et G. Lešinský et J. Psotka (2017): Správa o činnosti SK SSS Drienka. In: Spravodaj SSS, XLVIII/1, SSS, Liptovský Mikuláš

| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí **Turne** |
| --- |
| *Turňa* → *Bodva* → *Slaná* → *Tisa* → *Dunaj* |
| Vodné toky | Baksovský potok · Bazínsky potok · Hájsky potok · Hrušovský potok · Chotárny potok (prítok Turne, Hrušov) · Blatný potok (prítok Turne) · Sobotiskový potok · Šajbový potok · **Turňa** · Vápenný potok · Zádielsky náhon · Zadný potok |
| Vodné plochy | Hrhovské rybníky · Hrušovské rybníky · Turniansky rybník |
| vodopády | Hájske vodopády |


| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí Bodvy (na území Slovenska) |
| --- |
| *Bodva* → *Slaná* → *Tisa* → *Dunaj* |
| Vodné toky | 
* **Bodva**
* Borzov
* Drienovec
* Hájny potok
* Humel
* **Ida**
* Kečovský potok
* Kúpeľný potok
* Medvedí potok
* Miglinc
* Novoveský potok
* Olšava
* Opustený potok
* Ovčinský potok
* Piverský potok
* Ponorný potok
* Porča
* Rakov potok
* Saňovský potok
* Skalný potok
* Stará Bodva
* Suchý potok
* Štósky potok
* Šugovský potok
* Teplica
* **Turňa**
* Zábava
* Zadný potok
* Zaspaný jarok
* Zlatná

 |
| Vodné plochy | 
* Hámre v Šugovskej doline
* Rybník Jasov

 |

| * z
* d
* u
Rieky Slovenska |
| --- |
| Povodie Dunaja | 
* Bebrava
* Belá
* Biela voda (prítok Váhu)
* Blava
* Bystrianka
* Bystrica (prítok Kysuce)
* Čierna voda (prítok Malého Dunaja)
* Čierny Hron
* Dlhý kanál
* Dudváh
* Dunaj
* Gidra
* Handlovka
* Hron
* Hučava
* Chvojnica (prítok Moravy)
* Ipeľ
* Jelešňa
* Krtíš
* Krupinica
* Kysuca
* Litava
* Malá Nitra
* Malina
* Malý Dunaj
* Morava
* Myjava
* Neresnica
* Nitra
* Nitrica
* Orava
* Oravica
* Paríž
* Parná
* Perec
* Podlužianka
* Polhoranka
* Radiša
* Radošinka
* Rajčanka
* Revúca
* Rohozná
* Rudava
* Sikenica
* Slatina
* Stará rieka
* Suchá
* Štiavnica (prítok Ipľa)
* Teplica (prítok Myjavy)
* Teplica (prítok Turca)
* Tisovník
* Trnávka (prítok Dudváhu)
* Turiec (prítok Váhu)
* Váh
* Varínka
* Vlára
* Zolná
* Žitava

 |
| Povodie Tisy | 
* Blh
* Bodrog
* Bodva
* Cirocha
* Čierna voda (prítok Uhu)
* Duša
* Gortva
* Hnilec
* Hornád
* Chlmec
* Ida
* Klenovská Rimava
* Laborec
* Ladomirka
* Latorica
* Muráň
* Okna
* Oľšava
* Oľka
* Ondava
* Rimava
* Rimavica
* Roňava
* Sekčov
* Slaná
* Svinka
* Štítnik
* Tisa
* Topľa
* Torysa
* Trnávka (prítok Ondavy)
* Turiec (prítok Slanej)
* Turňa
* Ublianka
* Udava
* Uh
* Ulička
* Výrava

 |
| Úmorie Baltského mora | 
* Biela
* Biela voda (prítok Dunajca)
* Dunajec
* Jakubianka
* Kežmarská Biela voda
* Mlynica
* Poprad

 |

Súradnice: 48°34′52″S 20°52′26″V﻿ / ﻿48,580992°S 20,873938°V﻿ / 48.580992; 20.873938