**Trnavský kraj** je kraj na západe Slovenska. Na západe susedí s Bratislavským krajom, na východe s Trenčianskym a Nitrianskym krajom, na severe s Českom (*Juhomoravský kraj*), Rakúskom (*Dolné Rakúsko*) a na juhu s Maďarskom (*Rábsko-mošonsko-šopronská župa*). Ako jediný kraj na Slovensku susedí s 3 štátmi. Má rozlohu 4 174 km² a žije tu 563 tisíc obyvateľov.

Na územnej ploche Trnavského kraja sa rozprestiera rozlohou identický samosprávny celok, Trnavský samosprávny kraj. Kraj pozostáva zo siedmich okresov a tvorí 8,5 % z rozlohy Slovenska. Počtom 563 tisíc obyvateľov je síce najmenším zo všetkých krajov Slovenska, ale patrí medzi najproduktívnejšie regióny v oblasti priemyslu a poľnohospodárstva.

Geografická charakteristika
---------------------------

Na územie Trnavského kraja zasahujú nížinné aj horské geomorfologické oblasti, spadajúce všetky do provincií Západné Karpaty a Západopanónska panva. Najväčšiu časť plochy zaberá oblasť Podunajskej nížiny zložená z Podunajskej pahorkatiny a Podunajskej roviny. Druhou nižinatou časťou kraja je región Záhoria zložený z Dolnomoravského úvalu, Borskej nížiny a Chvojnickej pahorkatiny. Spomedzi horských oblastí sem zasahuje Fatransko-tatranská oblasť zosobnená pohoriami Malé Karpaty a Považský Inovec, malo časťou sem zasahujú tiež Slovensko-moravské Karpaty zastúpené pohoriami Biele Karpaty a Myjavská pahorkatina. Najvyšším vrchom kraja sú Záruby v Malých Karpatoch v trnavskom okrese (768 m). Najvyšším vrchom Považského Inovca v kraji je Marhát v piešťanskom okrese (748 m).

V rámci vodstiev je celý kraj odvodňovaný do úmoria Dunaju. Dunaj priamo krajom preteká cez okres Dunajská Streda, ležia pri ňom mestá Šamorín či Gabčíkovo. Okrem Dunaja a jeho ramena Malého Dunaja krajom pretekajú dve významné rieky, ktoré odvodňujú spolu so svojimi prítokmi Záhorskú a Podunajskú nížinu. Hranicu s Českom a Rakúskom tvorí v okresoch Skalica a Senica Morava, cez okresy Piešťany, Hlohovec a Galanta preteká rieka Váh, na ktorej ležia okresné mestá Piešťany a Hlohovec. Významné pre energetiku, dopravu aj rekreáciu sú vodné diela na riekach, predovšetkým Vodné dielo Gabčíkovo s druhou najväčšou vodnou elektrárňou na Slovensku a vodné diela Sĺňava a Kráľová ako súčasť Vážskej kaskády.

V Trnavskom kraji sa nachádza 251 obcí združených v siedmich okresoch, z ktorých 17 obcí má štatút mesta: Dunajská Streda, Gabčíkovo, Šamorín, Veľký Meder, Galanta, Sereď, Sládkovičovo, Hlohovec, Leopoldov, Piešťany, Vrbové, Senica, Šaštín-Stráže, Skalica, Holíč, Gbely a Trnava, ktorá je zároveň krajským mestom.

Pri hustote 133 obyvateľov na km2 je najviac osídlený okres Trnava s počtom 126 986 ľudí (31.12.2006). Druhý najvyšší počet obyvateľov žije v okrese Dunajská Streda (114 788), ktorý má zároveň najväčšiu celkovú rozlohu 1 075 km². Najmenej obyvateľov žije v okrese Hlohovec (45 335), ktorý je zároveň rozlohou 267 km² najmenším v rámci kraja.

Kraj hraničí s tromi štátmi (Česko – spoločná hranica približne 45 km, Rakúsko – asi 12 km a Maďarsko – asi 48 km), čo vytvára dobré podmienky pre rozvoj cezhraničnej spolupráce.

Priaznivý demografický potenciál, strategická geografická poloha, dlhoročné tradície kúpeľníctva a priaznivé klimatické podmienky sú predpokladom ďalšieho ekonomického rozvoja. 

Kraj je súčasťou rozvojového regiónu Viedeň – Bratislava – Győr – Mošon – Šopron.

* Záruby v Malých Karpatoch, najvyšší vrch krajaZáruby v Malých Karpatoch, najvyšší vrch kraja
* Vodné dielo Gabčíkovo na DunajiVodné dielo Gabčíkovo na Dunaji
* Považský Inovec zo slovanského hradiska KostolecPovažský Inovec zo slovanského hradiska Kostolec
* Vodné športy vo vodnej nádrži SĺňavaVodné športy vo vodnej nádrži Sĺňava
* Záplavové územie v CHKO Dunajské luhy medzi Dobrohošťou a Vojkou nad DunajomZáplavové územie v CHKO Dunajské luhy medzi Dobrohošťou a Vojkou nad Dunajom
* Trnava, sídlo krajskej samosprávyTrnava, sídlo krajskej samosprávy

Obyvateľstvo a demografia
-------------------------

Po národnostnej stránke v kraji prevláda slovenské obyvateľstvo, s počtom **413 620** (73,08%), podľa Sčítania 2021. Významnou menšinou, ktorá tvorí väčšinu v okrese Dunajská Streda, je maďarská menšina, s počtom **115 831** (20,46%) obyvateľov. Medzi ďalšie prítomné menšiny patria: Česi (**3478**; 0,61%), Rómovia (**1958**; 0,35%) a Ukrajinci (**648**; 0,11%). **30 473** obyvateľov (5,38%) má inú alebo nezistenú národnosť.

### Národnostné zloženie k 1.1.2021

| okres | počet 
obyvateľov 
2021 | národnosť 
slovenská | podiel
národnosť
slovenská | národnosť 
maďarská | podiel
národnosť
maďarská |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dunajská Streda | 124 669 | 30 728 | 24,65 % | 85 586 | 68,65 % |
| Galanta | 95 124 | 60 009 | 63,09 % | 29 582 | 31,10 % |
| Hlohovec | 44 015 | 41 512 | 94,31 % | 74 | 0,17 % |
| Piešťany | 63 032 | 58 501 | 92,81 % | 132 | 0,21 % |
| Senica | 59 749 | 56 808 | 95,08 % | 72 | 0,12 % |
| Skalica | 47 525 | 43 306 | 91,12 % | 63 | 0,13 % |
| Trnava | 131 894 | 122 756 | 93,07 % | 322 | 0,24 % |
| **Trnavský kraj spolu** | **566 008** | **413 620** | **73,08 %** | **115 831** | **20,46 %** |

### Rómovia v Trnavskom kraji

Podľa Sčítania 2021 je **1958** obyvateľov rómskej národnosti v Trnavskom kraji. K svojmu rómskemu pôvodu sa hlási menej ako 1/8 Rómov. Väčšia časť sa hlási k slovenskej a maďarskej národnosti. 

V Atlase rómskych komunít z roku 2019 je uvedených 38 obcí s celkovým počtom **15 882** rómskych obyvateľov.

Atlas rómskych komunít 2019| okres | počet obcí | počet
rómskych
obyvateľov | podiel
rómskych
obyvateľov |
| --- | --- | --- | --- |
| Dunajská Streda | 13 | 5 755 | 4,72 % |
| Galanta | 10 | 3 209 | 3,41 % |
| Hlohovec | 2 | 918 | 2,04 % |
| Piešťany | 3 | 272 | 0,43 % |
| Senica | 5 | 2 435 | 4,03 % |
| Skalica | 4 | 2 017 | 4,28 % |
| Trnava | 1 | 1 276 | 0,97 % |
| **spolu** | **38** | **15 882** | **2,82 %** |

Ekonomika
---------

Zvarovňa v závode Groupe PSA Slovakia.
Komplex atómových elektrární v Jaslovských Bohuniciach.
### Pôdohospodárstvo

Podunajskú nižinu v údolí Váhu, vo väčšine okresov Galanta a Dunajská Streda, napr. v okolí Serede, Leopoldova či Žitného ostrova, tvoria fluvizeme a čiernice. Tie smerom bližšie k východným svahom Malých Karpát prechádzajú do černozemí v okolí miest Trnava, Galanta a Dunajská Streda. Medzi Modrou a Vrbovým sa rozprestiera pás hnedozemí, ktoré sa nachádzajú tiež v okrese Hlohovec na východ od mesta Hlohovec a v okolí Senice. Hnedozeme a černozeme na Podunajskej nížine patria medzi najúrodnejšie pôdy na Slovensku. Významnú časť Záhorskej nížiny v okrese Senica pokrývajú tiež piesčité regozeme. V pohoriach kraja, v Malých Karpatoch, Považskom Inovci a v Bielych Karpatoch, je pôdne podložie tvorené kambizemami a luvizemami, najvyššie oblasti pokrývajú rendziny. V Považskom Inovci sa výnimočne vyskytujú tiež podzoly.

### Priemysel

Na území kraja v minulosti prevažoval strojársky a potravinový priemysel. V súčasnosti je jeho štruktúra pestrá. Energiu pre priemysel dodáva Jadrová elektráreň v Jaslovských Bohuniciach v okresoch Trnava, Hlohovec a Piešťany a vodná elektráreň v Gabčíkove, ktoré majú celoslovenský význam. V priemysle dominuje výroba osobných automobilov a elektrotechnická výroba, zastúpená najväčšmi závodmi Groupe PSA Slovakia (Peugeot-Citroen) a Samsung.

V roku 1997 boli najziskovejšími firmami v Trnavskom kraji Slovakofarma, a. s. v Hlohovci (zisk 4,56 mil. Sk; 2 366 zamestnancov), Nafta, a. s. v Gbeloch (zisk 3,08 mil. Sk; 2 588 zamestnancov) a Skloplast, a. s. v Trnave (zisk 2,37 mil. Sk; 1 316 zamestnancov). Medzi firmy, ktoré zamestnávali viac než tisíc zamestnancov, sa zaraďovali tiež ŽOS, a. s. v Trnave, Slovenský hodváb, a. s. v Senici, Drôtovňa, a. s. v Hlohovci či Trikota, a. s. vo Vrbovom.

Štruktúra priemyslu sa v priebehu úvodných rokov 21. storočia zmenila zánikom mnohých tradičných, najmä textilných firiem, a príchodom nového automobilového priemyslu, ktorý na seba naviazal viacero subdodávateľov. Hlohovecká Slovakofarma sa pretransformovala na Zentivu. V roku 2015 bola najväčším zamestnávateľom v kraji strojárska firma vyrábajúca komponenty pre automobily, INA Skalica, ktorá zamestnávala 4 770 ľudí. Druhým najväčším zamestnávateľom v Trnavskom kraji bola automobilka PCA Slovakia, ktorá zamestnávala 2 718 zamestnancov, na treťom mieste s 2 130 zamestnancami bola ďalšia firma zameriavajúca sa na automobilový priemysel, ZF Slovakia. Spomedzi najväčších podnikov z 90. rokov 20. storočia ostala fungovať hlohovecká Drôtovňa ako BEKAERT Hlohovec (1 506 zamestnancov), elektronický priemysel zastupuje Samsung Electronics Slovakia v Galante, ktorý bol otvorený v roku 2003.

Letisko Piešťany v Piešťanoch.

Doprava
-------

Plocha Trnavského kraja je značne členitá, čo je umocnené vyňatím vojenského územia Záhorie z okresu Senica. Cez Trnavský kraj prechádza hlavné diaľničné aj železničné prepojenie západného a východného Slovenska, diaľnica D1 a Železničná trať 120. Okresom Senica tiež prechádza diaľnica D2 do Česka. Záhorskú časť kraja s Bratislavou spája cesta I. triedy 2 z Holíča do Rusoviec, Záhorie so sídlom kraja v Trnave spája cesta I. triedy 51 z Holíča do Hronskej Breznice. Trnavu s Bratislavou a Piešťanmi spája cesta I. triedy 61. 

Rieka Dunaj je významnou dopravnou tepnou, v kraji sa však významné riečne prístavy nenachádzajú. Lokálna turistická vodná doprava funguje na Baťovom kanáli v Skalici, ako aj na vodných nádržach Sĺňava a Kráľová. V Piešťanoch funguje medzinárodné letisko, v roku 2019 prepravilo približne 10 tisíc pasažierov.

Politika
--------

Zloženie zastupiteľstva Trnavského samosprávneho kraja vo volebnom období 2017 – 2022
*Pozri tiež Trnavský samosprávny kraj*

*Pre súčasné Zastupiteľstvo TTSK pozri Zoznam poslancov Trnavského samosprávneho kraja (2017 – 2022)*

Trnavský vyšší územný celok ako samosprávny kraj bol vytvorený na základe Zákona č. 302/2001 Z. z. zo 4. júla 2001 o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch), ktorý nadobudol účinnosť dňom vykonania prvých volieb do orgánov samosprávnych krajov (1. decembra 2001). Pôsobnosti kraja boli významne rozšírené zákonom č. 416/2001 z 20. septembra 2001 o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky. Medzi orgány samosprávneho kraja patrí predseda samosprávneho kraja a zastupiteľstvo samosprávneho kraja. Oba orgány sú volené priamo, v rokoch 2001-2017 bolo ich volebné obdobie štyri roky, v roku 2017 bolo predĺžené jednorazovo na päť rokov, aby sa od roku 2022 časovo zosúladilo s komunálnymi voľbami.

Zastupiteľstvo TTSK má 40 poslancov. Každý okres v Trnavskom kraji má vymedzený na základe počtu obyvateľov počet poslancov, ktorý do zastupiteľstva volí (Dunajská Streda 8 poslancov, Galanta 7, Hlohovec 3, Piešťany 5, Senica 5, Skalica 3 a Trnava 9), pričom mandát získa daný počet kandidátov s najvyšším počtom preferenčných hlasov.

### Predsedovia Trnavského samosprávneho kraja

* 2001 – 2005: Peter Tomeček (HZDS, SMER, SOP)
* 2005 – 2009: Tibor Mikuš (ĽS-HZDS, Ľavicový blok, ZSNS, PSNS)
* 2009 – 2013: Tibor Mikuš (nezávislý)
* 2013 – 2017: Tibor Mikuš (nezávislý)
* 2017 – 2022: Jozef Viskupič (OĽaNO, SaS, KDH, OKS, Zmena zdola, DÚ)

### Zloženie Zastupiteľstva Trnavského samosprávneho kraja

##### 2001-2005

*Pre zoznam poslancov vo volebnom období 2001-2005 pozri Zoznam poslancov Trnavského samosprávneho kraja (2001 – 2005)*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 24 | 14 | 2 |
| Koalícia ĽS-HZDS, SMER, SOP | SMK-MKP | KDH |

##### 2005-2009

*Pre zoznam poslancov vo volebnom období 2005-2009 pozri Zoznam poslancov Trnavského samosprávneho kraja (2005 – 2009)*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | 2 | 5 | 15 | 15 |
| Koalícia ĽB, ĽS-HZDS, PSNS, ZSNS | Koalícia ANO, HZD, SF, SMER | nezávislí | SMK-MKP | Koalícia DS, KDH, SDKÚ-DS |

##### 2009-2013

*Pre zoznam poslancov vo volebnom období 2009-2013 pozri Zoznam poslancov Trnavského samosprávneho kraja (2009 – 2013)*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | 6 | 1 | 12 | 11 |
| Koalícia SMER-SD, SNS, ĽS-HZDS, HZD | nezávislí | ND | SMK-MKP | Koalícia KDH, SDKÚ-DS |

##### 2013-2017

*Pre zoznam poslancov vo volebnom období 2013-2017 pozri Zoznam poslancov Trnavského samosprávneho kraja (2013 – 2017)*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 | 6 | 4 | 11 | 7 |
| SMER-SD | nezávislí | MOST-HÍD | SMK-MKP | Koalícia KDH, SDKÚ-DS |

##### 2017-2022

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 14 | 1 | 13 | 11 |
| SMER-SD | nezávislí | MOST-HÍD | SMK-MKP | Koalícia KDH, OKS, OĽANO, SaS, ZZ-DÚS |

Okresy
------

* Dunajská Streda
* Galanta
* Hlohovec
* Piešťany
* Senica
* Skalica
* Trnava

Mestá
-----

| Mesto | Okres | Obyvateľstvo
(2021)  | Rozloha |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | **Trnava** | Trnava | 63 803 | 71,54 km² |
| 2. |  | **Piešťany** | Piešťany | 27 681 | 44,2 km² |
| 3. |  | **Dunajská Streda** | Dunajská Streda | 23 004 | 31,45 km² |
| 4. |  | **Hlohovec** | Hlohovec | 20 556 | 64,12 km² |
| 5. |  | **Senica** | Senica | 19 875 | 50,32 km² |
| 6. |  | **Sereď** | Galanta | 15 737 | 30,45 km² |
| 7. |  | **Skalica** | Skalica | 15 573 | 60,01 km² |
| 8. |  | **Galanta** | Galanta | 15 052 | 31,85 km² |
| 9. |  | **Šamorín** | Dunajská Streda | 13 628 | 44,35 km² |
| 10. |  | **Holíč** | Skalica | 11 214 | 34,79 km² |
| 11. |  | **Veľký Meder** | Dunajská Streda | 8 446 | 55,55 km |
| 12. |  | **Vrbové** | Piešťany | 5 739 | 13,97 km² |
| 13. |  | **Sládkovičovo** | Galanta | 5 415 | 29,1 km² |
| 14. |  | **Gabčíkovo** | Dunajská Streda | 5 232 | 52,4 km² |
| 15. |  | **Šaštín-Stráže** | Senica | 4 979 | 41,95 km² |
| 16. |  | **Gbely** | Skalica | 4 921 | 59,94 km² |
| 17. |  | **Leopoldov** | Hlohovec | 3 973 | 56,52 km² |

Referencie
----------

1. 1 2   *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. sprievodcaposlovensku.com, [cit. 2019-12-11]. Dostupné online. Archivované 2019-12-11 z originálu.
2. ↑  ŠUFLIARSKY, Peter. *Najvyššie vrchy SR - najvyššie body okresov* [online]. hiking.sk, 2018-11-25, [cit. 2019-12-11]. Dostupné online.
3. ↑   *SODB2021 - Obyvatelia - Základné výsledky* [online]. www.scitanie.sk, [cit. 2022-01-23]. Dostupné online.
4. 1 2  ŠÁLY, Rudolf a Bohumil ŠURINA. *Atlas krajiny Slovenskej republiky* [online]. geo.enviroportal.sk, 2002, [cit. 2020-01-21]. Dostupné online.
5. 1 2   Najväčšie podniky v Trnavskom kraji. *Trend* (Bratislava: TREND Holding), 1998-11-04. Dostupné online [cit. 2020-01-21]. ISSN 1336-2674.
6. 1 2 3  martin.gulka. *Najväčší zamestnávatelia na Slovensku a priemerné mzdové náklady* [online]. ako-investovat.sk, [cit. 2020-01-21]. Dostupné online. Archivované 2020-10-20 z originálu.
7. ↑   *Spoločnosť Samsung otvorila v Galante závod na výrobu monitorov* [online]. openiazoch.zoznam.sk, 2003-07-07, [cit. 2020-01-21]. Dostupné online.
8. ↑   *Jozef Viskupič je županom dva roky. Hodnotil 730 dní v pozícii šéfa trnavského kraja* [online]. trnava-live.sk, 2019-12-05, [cit. 2019-12-10]. Dostupné online.
9. 1 2  VOLKO, Viliam; KIŠ, Miloslav, ed. *Stručný prehľad vývoja územného a správneho členenia Slovenska*. Bratislava : Ministerstvo vnútra SR, 2007. Dostupné online.
10. ↑  TASR. Kraj odvolá všetkých riaditeľov, dostanú päťročné funkčné obdobie. *SME* (Bratislava: Petit Press), 2019-02-02. Dostupné online [cit. 2019-12-13]. ISSN 1335-4418.
11. ↑

Pozri aj
--------

* Trnavský samosprávny kraj
* Zoznam kultúrnych pamiatok v Trnavskom kraji

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Trnavský kraj**

| * z
* d
* u
Okresy Trnavského kraja (7) |
| --- |
| 
* okres Dunajská Streda
* okres Galanta
* okres Hlohovec
* okres Piešťany
* okres Senica
* okres Skalica
* okres Trnava

 |

| * z
* d
* u
Kraje Slovenska |
| --- |
| 
* Banskobystrický kraj
* Bratislavský kraj
* Košický kraj
* Nitriansky kraj
* Prešovský kraj
* Trenčiansky kraj
* Trnavský kraj
* Žilinský kraj

 |