Bedľa vysoká
**Bazídiové huby** (iné názvy: **huby bazídiové**, **bazídiomycéty**, **bazídiovýtrusné huby**, **stopkatovýtrusné (huby)**, **huby stopkatovýtrusné**, **stopkovýtrusné (huby)**, **huby stopkovýtrusné**, **stopkovo-výtrusné huby**; lat. *Basidiomycota*, staršie *Basidiomycotina*, staršie *Bysidiomycetes*) je veľký, morfologicky aj ekologicky rôznorodý taxón (v závislosti od autora konkrétne: oddelenie, kmeň, trieda a pod.) húb (*Fungi*). 

Základným spoločným znakom je bazídium (jednobunkový alebo viacbunkový zhrubnutý koniec hýfy, na ktorom sa tvoria bazídiospóry). Ďalšie spoločné znaky sú ultraštrukturálne: niekoľkovrstvová bunková stena, myceliálna vegetatívna stielka, septum s dolipórom a parentozómom (s výnimkou radov *Uredinales* – hrdze a *Ustilaginales* – snete),...

Rozmnožovanie
-------------

* Pohlavné rozmnožovanie – somatogamia, gametosomatogamia. Pohlavné spóry sa nazývajú bazídiospóry (exospóry).
* Nepohlavné rozmnožovanie – existuje, avšak nie je časté a je nenápadné.

Plodnica
--------

Plodnice sa tvoria len pri najvyššej triede *Basidiomycetes*. Vznikajú pri vhodných podmienkach (dostatočná vlhkosť a teplota). Plodnica sa skladá z hlúbika, klobúka, hyménia a hymenofóra. Vnútro je vyplnené dužinou. Prítomný môže byť prsteň a pošva.

Typy klobúkov – klenutý (kozáky), plocho klenutý (muchotrávky), rozprestretý (staršie pečiarky), vtlačený (plávky), kužeľovitý (hnojníky), lievikovitý (kuriatko), zvoncovitý (prilbičky),....

Hymenofór – časť plodnice, ktorá nesie hyménium.

Typy hymenofórov – lupenité (muchotrávky), rúrkovité/pórovité (suchohríby), lištovitý (kuriatka), ostnitý (jelenkovce), hladký (trúdnikovce).

Hyménium – nesie sety, fertilné bazídie a sterilné bazidioly a cystidy.

Systém
------

Podľa Tree of Life (2007) a Hibbett, 2007: A Higher-Level Phylogenetic Classification of the Fungi :  

oddelenie bazídiové huby/bazídiomycéty (Basidiomycota)= Basidiomycetes (v širšom zmysle):

* pododdelenie Agaricomycotina = rúchovky (Hymenomycetes) alebo Basidiomycetes (v užšom zmysle)
* pododdelenie Pucciniomycotina = hrdze (Urediniomycetes)
* pododdelenie Ustilaginomycotina = snete (Ustilaginomycetes)
* (?)trieda Entorrhizomycetes
* (?)trieda Wallemiomycetes

Podľa The Species 2000 & ITIS Catalogue of Life (2007):  

oddelenie bazídiové huby/bazídiomycéty (Basidiomycota):

* trieda Basidiomycetes
* trieda hrdze (Urediniomycetes)
* trieda snete (Ustilaginomycetes)
* trieda Wallemiomycetes
* rod Hyphobasidiofera

Podľa Kalina et Váňa 2005:   

oddelenie bazídiové huby/bazídiomycéty (Basidiomycota):

* trieda Agaricomycetes = Basidiomycetes
* trieda hrdze (Urediniomycetes)
* trieda snete (Ustilaginomycetes)

Podľa Adl et al. 2005:  

oddelenie zahŕňa len Agaricomycetes (Basidiomycetes) a hrdze a snete sú paralelné oddelenia.

Pozri aj článok huby.

Ekológia
--------

Bazídiové huby žijú symbioticky (mykoríza) s koreňmi vyšších rastlín (ako hríb smrekový (*Boletus edulis*) s koreňmi smreka (*Picea sp.*) alebo paraziticky (hliva, trúdnikovec, leskokôrovka,...).

Huby sú dôležitou potravinou pre zvieratá, ale aj ľudí. Podľa jedlosti rozdeľujeme huby na jedlé (niektoré huby sú za surova jedovaté (hríb siný) a až po uvarení jedlé), nejedlé a jedovaté (spôsobujú priamu otravu alebo mutagénne, často letálne zmeny genetickej štruktúry bunky spôsobujúce rakovinové bujnenie (čechračka podvinutá)). Na Slovensku vyskytujúce sa najnebezpečnejšie druhy jedovatých húb sú muchotrávka zelená (*Amanita phalloides*), muchotrávka tigrovaná (*Amanita pantherina*), muchotrávka biela (*Amanita verna*), hodvábnica veľká (*Entoloma lividum*). 

Huby však majú aj liečivé účinky, ktoré boli známe už v starovekej Číne. Medzi známe liečivé huby patrí napr. húževnatec jedlý (šii-take), žezlovka čínska (*Cordiceps sinensis*), hliva ustricová (*Pleurotus ostreatus*) alebo uchovec bazový (judášovo ucho, *Hirneola auricula-judae*).

Aj jedlé huby sa môžu stať jedovatými. Po nesprávnom uskladnení sa môže začať tvoriť baktéria *Clostridium botulinum*, ktorá produkuje nebezpečný botulotoxín. Preto musia byť huby uskladnené v chladničke a priedušne (nie v igelitovom obale).

Referencie
----------

1. 1 2  bazídiové huby. In:  *Encyclopaedia Beliana*. 1. vyd. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV; Veda, 1999. 696 s. ISBN 80-224-0554-X. Zväzok 1. (A – Belk).
2. ↑  rastlina. In:  *Encyklopédia Zeme*. Ed. Juraj Činčura. 1. vyd. Bratislava : Obzor, 1983. 720 s. (Encyklopédie Obzoru.)
3. ↑
4. ↑   *HUBY* [online]. docplayer.sk, [cit. 2020-08-26]. Dostupné online.
5. ↑  VB. *Tematický plán a učivo predmetu - Študijné stránky pre žiakov SOŠ Čaklov* [online]. web.stonline.sk, [cit. 2020-08-26]. Dostupné online.
6. ↑   unipo.sk, [cit. 2020-08-26]. Dostupné online.
7. 1 2  HORECKÝ, Ján. Jozef V i d o: Huby našich hôr a lúk, Štátne telovýchovné nakladateľstvo, Bratislava 1955, str. 110, Kčs 39,50. *Slovenské odborné názvoslovie* (Bratislava: Vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied), 1956, roč. IV, čís. 3, s. 94 – 95. Dostupné online [cit. 2020-09-14].
8. ↑  stopkovýtrusné. In:  *Slovník slovenského jazyka*. Ed. Štefan Peciar. 1. vyd. Zväzok IV. s – u. Bratislava : Vydavateľstvo SAV, 1964. 760 s. Dostupné online. S. 264.
9. ↑  stopkovýtrusné. In:  *Veľký slovensko-ruský slovník*. 1. vyd. Zväzok 4. R – Š. Bratislava : Veda, 1990. 760 s. ISBN 80-224-0079-3. S. 550. ; stopkovýtrusný. In:  *Veľký slovensko-ruský slovník*. 1. vyd. Zväzok 4. R – Š. Bratislava : Veda, 1990. 760 s. ISBN 80-224-0079-3. S. 550.
10. ↑  VIDO, Jozef. *Huby našich hôr a lúk*. Bratislava : Štátne telovýchovné nakladateľstvo, 1955. 110 s. S. 8.
11. ↑  IVANOVÁ-ŠALINGOVÁ, Mária; MANÍKOVÁ, Zuzana. *Slovník cudzích slov : A-Z*. 3. revid. vyd. Bratislava : Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1990. 943 s. ISBN 80-08-00006-6. S. 127.

Iné projekty
------------

CommonsWikidruhy
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bazídiové huby**
* Spolupracuj na Wikidruhoch Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Bazídiové huby**

Externé odkazy
--------------

* 
*