recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Boris Borisovič Nadeždin** (\* 26. apríl 1963, Taškent, Uzbecká SSR ) je ruský politik, v rokoch 2000 až 2003 poslanec ruskej Štátnej dumy.

Bol členom strany Zväz pravicových síl, vedenej neskôr zavraždeným politikom Borisom Nemcovom a rozpustenej r. 2008.

V septembri 2022, keď boli ruské vojská nútené ustúpiť z ukrajinskej Charkovskej oblasti, kritizoval ruskú vojnovú stratégiu a činnosť spravodajských služieb. Prezidenta Vladimíra Putina podľa neho uviedli v omyl, keď mu tvrdili, že odpor proti ruskej invázii na Ukrajinu bude krátky a neúčinný. Poraziť Ukrajinu so žoldniermi bez mobilizácie metódami koloniálnej vojny je podľa neho "absolútne nemožné". Rusko podľa neho má dve možnosti: buď mobilizovať a viesť skutočnú vojnu, alebo – čo navrhuje on – začať rokovania o ukončení vojny a pokračovať ďalej v politickej rovine.

Kandidatúra v prezidentských voľbách 2024
-----------------------------------------

Na jeseň 2023 sa Naděždin rozhodol kandidovať v prezidentských voľbách v marci 2024. Podarilo sa mu zozbierať 150 000 podpisov občanov. Kandiduje za Občiansku iniciatívu.

Nadeždin sa ako jediný z uchádzačov o túto funkciu vyslovil proti pokračovaniu vojny na Ukrajine a kritizoval aj Putina. Rozhodnutie rozpútať vojnu označil za „fatálnu chybu", Putin podľa neho vedie krajinu „ku katastrofe".

Ruská ústredná volebná komisia Nadeždina vo februári 2024 odmietla zaregistrovať. Uznala mu len zhruba 96 tisíc podpisov, potreboval ich však 100 tisíc. Nadeždin podal proti rozhodnutiu dve sťažnosti, súd ich však zamietol. Naděždin sa ešte chystá odvolať, ale uznal, že jeho šance súperiť s Putinom vo voľbách klesli "na nulu".

### Referencie
**Anton Malatinský** (\* 15. január 1920, Trnava – † 1. december 1992) bol slovenský futbalový záložník, slovenský tréner, v roku 2000 vyhlásený za Trnavčana 20. storočia in memoriam. Od 14. januára 1998 je po ňom pomenovaný trnavský futbalový štadión. Dňa 19.augusta 2016 mu pred vynoveným štadiónom nesúcim jeho meno odhalili sochu v nadživotnej veľkosti.

Klubová kariéra
---------------

Ako futbalista hrával na pozícii pravého záložníka. Začínal v Rapide, pokračoval v TŠS Trnava, neskôr hrával aj za ŠK Bratislava (vtedajší Sokol NV), s ktorým získal dva tituly majstra ČSR (1950, 1951). V lige zohral 219 zápasov a dal 79 gólov. V rokoch 1953 – 1956 hral za Baník Handlovú, potom ešte krátko za Spartak Trnava (1956), avšak zranil sa a v polovici roka 1956 aktívnu kariéru ukončil.

Reprezentačná kariéra
---------------------

Šesťkrát reprezentoval Slovensko a desaťkrát po vojne Česko-Slovensko (v rokoch 1948 – 1951), bol aj na MS 1954 vo Švajčiarsku. Po ukončení hráčskej kariéry sa stal trénerom.

Trénerská kariéra
-----------------

Už ako prvoligový hráč trénoval trnavských dorastencov a v roku 1948 sa jeho zverenci stali majstrami republiky. Zranenie kolena ho v roku 1956 definitívne prinútilo vzdať sa aktívnej hráčskej činnosti. Začal sa naplno venovať trénerstvu a prevzal mužstvo Spartaka Trnava. Na pozícii trénera s nimi získal 3x titul majstra ligy v rokoch 1968, 1972, 1973.

Ako tréner bol uznávaný ako vynikajúci stratég, skvelý pedagóg i psychológ, ktorý dokázal nielen vyhľadávať talenty a sformovať z nich majstrovské mužstvo, ale pri svojej práci nepotreboval žiadneho asistenta.  
Napriek pôsobeniam v zahraničí bol niekoľko rokov držiteľom rekordu v počte odtrénovaných ligových zápasov (538 stretnutí).

Úspechy
-------

* víťaz Československej ligy s ŠK Slovan Bratislava1950, 1951 – hráč
* víťaz SEP 1967 Spartak Trnava – tréner
* víťaz Československý pohár so Spartakom Trnava 1967, 1971 – tréner
* víťaz Československej ligy so Spartakom Trnava 1968, 1972, 1973 – tréner
* Trnavčan 20. storočia in memoriam

Externé odkazy
--------------

* Reprezentačná štatistika Malatinského Archivované 2007-09-27 na Wayback Machine

Zdroj
-----

* facebook/Anton Malatinský
* Archivované 2016-03-14 na Wayback Machine
**Ričard Karlovič Maak** (rus. Ричард Карлович Маак) resp. **Richard Maack** (-po nemecky) (\* 4. september 1825, Kuressaare, Rusko (dnes Estónsko) — † 25. november 1886, Petrohrad, Rusko) bol ruský učiteľ a inšpektor nemeckého alebo estónskeho pôvodu. Známy je ako cestovateľ a prieskumník Sibíri a Ďalekého východu, prírodovedec, botanik a entomológ.

Biografia
---------

Po skončení základného vzdelania navštevoval štátnu univerzitu v Petrohrade. Po jej skončení pracoval od roku 1852 ako učiteľ a neskôr riaditeľ gymnázia v Irkutsku. V rokoch 1868 do 1879 pôsobil ako vrchný inšpektor pre školstvo Východnej Sibíri. Za svojho života podnikol celý rad výskumných ciest. V roku 1850 podnikol expedíciu do Viljujskej oblasti (dnes v Jakutsku), kde po prvýkrát robil orografické, geologické a etnografické výskumy. V rokoch 1855 až 1856 robil výskum okolia Amura a v rokoch 1859 až 1860 v Ussurijskom regióne.

Richard Maack opísal počas svojho života s inými botanikmi aj niektoré nové druhy rastlín. 

* *Nymphaea tetragona* var. *wenzelii* (Maak) F. Henkel et al.
* *Pleopeltis ussuriensis* Regel & Maak
* *Rubia chinensis* Regel & Maak

Na jeho počesť pomenoval rakúsko-ruský botanik Franz Josef Ruprecht viacero druhov rastlín, ako napr.: *Prunus maackii*, *Lonicera maackii* a rod rastlín *Maackia* s ázijským druhom *Maackia amurensis*. Z motýľov je jeho menom pomenovaný druh vidlochvosta *Papilio maackii*.

* Maackia amurensis.Maackia amurensis.
* Lonicera maackii.Lonicera maackii.
* Prunus maackii.Prunus maackii.

Bibliografia
------------

* Путешествие на Амур, совершенное по распоряжению Сибирского отдела Русского географического общества в 1855 году, СПБ, 1859;
* Путешествие по долине реки Уссури, т, 1—2, СПБ, 1861;
* Вилюйский округ Якутской области, ч. 1, 2 изд. ч. 2—3, СПБ, 1877—1886;
* Очерк флоры Уссурийской страны (1862);
* Енисейская губерния (в «Списках населённых мест Российской империи»).

Externé zdroje
--------------

* Ричард Карловичur Маак

Autoritné údaje: * BnF: 10619391j
* GND: 105189106X
* ISNI: 0000000111528183
* LCCN: n2016026756
* VIAF: 306242256
* WorldCat: lccn-n2016026756
Joseph McCarthy, americký senátor, známy svojou demagógiou
**Demagógia** (zo starogr. *δημος* – *démos* = „ľud" + *αγωγος* – *agógos* = „vodca") je spôsob manipulovania ľuďmi (najmä v politike), kedy je klamné a pôsobivé rečnícke vystupovanie využívané na získanie vplyvu, politickej podpory a moci. Namiesto vecného zdôvodňovania, pôsobí hlavne na predsudky a emócie slabo informovaných alebo emotívne orientovaných ľudových más a je zameraná na ovládnutie ich vedomia a uskutočňuje sa klamaním alebo inými nemorálnymi prostriedkami. 

Typické prostriedky pre demagógiu sú prekrúcanie faktov, vytrhávanie z kontextu, špekulácia so záujmami a túžbami ľudí, apelovanie na ich prízemné pohnútky a predsudky, lživé prísahy a nereálne sľuby a súčasne klamlivé osočovanie protivníkov, vyvolávanie strachu a podobne.

**Demagóg** bol pôvodne politický vodca, ktorý sa opieral o podporu ľudu proti aristokracii. V starovekých Aténach to bol pre Perikla ešte čestný titul, ale už o Kleónovi používa Thukydides toto označenie pejoratívne, v súčasnom význame demagogického politika. 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „ | Demagóg je človek, ktorý hlása veci, o ktorých vie, že nie sú pravdivé, a to ľuďom, o ktorých vie, že sú hlupáci. | "|
| – H. L. Mencken, Americký sociálny kritik a humorista 20. stor.  |

Pozri aj
--------

* Logický klam
* Manipulácia (psychológia)
* Propaganda
* Rétorika

Referencie
----------

1. ↑   *We’re Never Going to Get Our "Have You No Sense of Decency, Sir?" Moment* [online].. Dostupné online. (anglicky)

Iné projekty
------------

Wikislovník
* Spolupracuj na Wikislovníku Wikislovník ponúka heslo ****Demagógia****
**Mazepizmus** alebo **mazepisti** je označenie ľudí vo vzťahu k národno-oslobodzovaciemu hnutiu Ukrajincov v Ruskom impériu, ktoré sa začalo používať v 18. storočí ako pomenovanie pre prívržencov hajtmana Ivana Mazepu a neskôr aj iných menej lojálnych ľudí k režimu v Ruskom impériu. Použitie termínu sa najviac rozšírilo na prelome 19.-20. storočia, keď sa rozmáhalo aj národno-oslobodzovacie hnutie na Ukrajine. Aby sa ruskí nacionalisti nejakým spôsobom od ukrajinských mazepistov odlíšili, používali termín Bohdanovci - na počesť a pamiatku Bohdana Chmeľnického, ktorý pripojil Ukrajinu k Moskovskej Rusi.

Prívrženci moskvofilského hnutia v Haliči a ruská oficiálna politická moc na začiatku 20. storočia nazývali mazepistami aj svojich protivníkov ukrajinofilov, prívržencov nezávislého rozvoja Ukrajiny, jej kultúry a ukrajinčiny. Neskôr po zmene režimu sa za mazepistov označovali prívrženci nezávislej Ukrajiny 20. storočia (tzv. petľurovci alebo banderovci).

V súčasnosti má pojem mazepizmus aj pozitívny význam, pod ktorým sa rozumie hnutie za nezávislosť a slobodu Ukrajiny.

Referencie
----------

1. ↑  Predstavitelia kozáckej staršiny, ktorí pod vedením Ivana Mazepu utvorili zväz, pretože sa obávali o svoj osud na Ukrajine v rokoch 1708 - 1709.
Národný park Jasmund
**Rujana** (nem. ***Rügen***, lat. *Rugia*) je najväčší ostrov Nemecka. Leží v Baltickom mori, niekoľko kilometrov od pobrežia, oproti južným brehom Švédska. Administratívne patrí do spolkovej krajiny Meklenbursko-Predpomoransko. Ostrov je cieľom mnohých turistov. Žije tu 73 000 obyvateľov (2001).

Geografia
---------

Ostrov má rozlohu 935 km². Brehy sú nízke, povrch ostrova mierne zvlnený, najvyšším bodom je vrch Piekberg s nadmorskou výškou 161 m. Pobrežie je veľmi členité, má dĺžku až 580 km. Viac ako štvrtinu plochy ostrova zaberá národný park Jasmund, severne od hlavného prístavu Sassnitz. Známe sú tu kriedové útesy Königsstuhl a Stubbenkammer. Rujana je s pevninou prepojená 2,5 km dlhou hrádzou a mostom.

Panoráma ostrova.

Fauna a flóra
-------------

Rujana je zastávkou pre sťahovavé vtáky migrujúce na juh. Hniezdi tu vzácny Orliak morský. Veľké plochy sú tiež obrábané, pestuje sa hlavne žito, ovos, zemiaky a cukrová repa. Na východe a vo vnútrozemí sú bukové lesy. Významnou zložkou hospodárstva je rybolov (slede, úhory).

História
--------

Prvé známky osídlenia sa datujú do obdobia 4000 pred Kr. Na prelome letopočtov bol ostrov obývaný východogermánskym kmeňom a v 7. storočí ho osídlil silný slovanský kmeň Rujanov. V dobe vikingskej bol ich politickým aj obchodným centrom.

Nachádzali sa tu dve významné strediská. Vo Veľkom Jasmundskom zálive bola objavená osada, ktorá bola osídlená od 8. do 10. storočia. Prekvitali tu remeslá a obchod, nájdené boli predmety z celej baltskej oblasti. Popri Slovanoch tu zrejme žila aj veľká škandinávska komunita. Druhým centrom bola chrámová pevnosť v Arkone na severe, ktorá bola náboženským centrom nadkmeňového charakteru. Tá však podľa všetkého nebola trvalo osídlená.
V roku 1168 si územie podmanili Dáni. V tomto období tu prebehla aj christianizácia. Do 19. storočia prináležala Rujana postupne Dánom, Švédom a Prusom.

V roku 1816 tu vzniklo prvé rekreačné stredisko v mestečku Putbus. Neskôr pribudlo ešte niekoľko letovísk a až do 2. svetovej vojny to bolo najznámejšie rekreačné miesto Nemecka. Most, spájajúci Rujanu s pevninou bol postavený v roku 1936 a nahradil kyvadlovú dopravu. Nacisti tu vybudovali obrovské rekreačné stredisko Prora, ktoré však napokon nebolo dokončené. Rujana bola obľúbeným rekreačným strediskom aj počas socializmu, v súčasnosti zápasí o prívlastok najpopulárnejšieho nemeckého ostrova s ostrovom Sylt.

* BinzBinz
* Nationalpark JasmundNationalpark Jasmund

Referencie
----------

1. ↑  Graham-Campbell, J. a kol.: *Svět vikingů*. Vyd. Balios, Praha, 1998
2. ↑  KdF Resort Complex at Prora (po anglicky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Rujana**

Externé odkazy
--------------
Prof. MUDr. **Jaroslava Michaličková**, DrSc. (\* 12. august 1914, Praha – † 29. október 1993) bola slovenská lekárka pediatrička, vysokoškolská pedagogička, členka korešpondentka Slovenskej akadémie vied (SAV) a poslankyňa Slovenskej národnej rady (1970 – 1976).

Život
-----

Po vyštudovaní gymnázia v Prahe a v Bratislave absolvovala štúdium všeobecného lekárstva na Lekárskej fakulte univerzity Komenského v Bratislave (LF UK), kde spromovala v roku 1940. Krátko pôsobila ako nehonorovaná lekárka na ortopedickej klinike, no od roku 1940 až do odchodu do penzie v roku 1991 pracovala na detskej klinike LF UK.

Významne sa podieľala na založení pediatrického smeru štúdia na LF UK v roku 1952, v dôsledku čoho sa z pôvodnej Krajskej detskej nemocnice vytvorili v novozriadenej Detskej fakultnej nemocnici s poliklinikou Bratislava (dnes Národný ústav detských chorôb) dve detské kliniky, pričom Michaličková bola poverená vedením II. detskej kliniky so sídlom na Duklianskej ulici, ktorá sa stala výučbovou bázou budúcich pediatrov. Funkciu prednostky II. detskej kliniky LF UK vykonávala až do roku 1984. Počas jej vedenia kliniky bol na tomto pracovisku zrekonštruovaný dojčenecký pavilón (1980), postavený pediatricko-chirurgický pavilón (1981) a v roku 1977 sa začala výstavba novej budovy detskej fakultnej nemocnice na Kramároch.

V roku 1953 bola Michaličková habilitovaná na docentku, v roku 1960 vymenovaná za profesorku a v roku 1965 získala hodnosť doktorky vied. Od roku 1945 zároveň pedagogicky pôsobila na LF UK, pričom v rokoch 1953 – 1985 bola vedúcou Katedry pediatrie II. LF UK a v rokoch 1960 – 1962 prodekankou LF UK.

Referencie
----------

1. 1 2 3  FALISOVÁ, Anna. *Lekári na Slovensku do roku 2000*. Bratislava : VEDA, vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 2010. ISBN 978-80-224-1166-0. S. 302-303.
2. 1 2  KAPELLEROVÁ, Alica; KOVÁCS, László. K nedožitým 95. narodeninám prof. MUDr. Jaroslavy Michaličkovej, DrSc.. *Pediatria pre prax*, 2009, roč. 10, čís. 3, s. 170. Dostupné online [cit. 2022-05-07].

Externé odkazy
--------------

* Jaroslava Michaličková v databáze Medvik.cz

Autoritné údaje: * NK ČR: jk01081463
* SNK: 149984
* VIAF: 83827330
Súradnice: 35°12′30.96″S 26°6′14.2″V﻿ / ﻿35,2086000°S 26,103944°V﻿ / 35.2086000; 26.103944

**Sitia** (po grécky: *Σητεία*) je prístavné mesto  Krétskeho mora, ležiace v regióne Lasithi na severovýchodnom pobreží gréckeho ostrova Kréta. Mesto má nielen prístav ale aj letisko, kde okrem vnútroštátnych liniek sezónne pristávajú i lietadlá z  Bratislavy. Je aj koncovým bodom európskej cesty  E75.

V meste žije 14 513 (2001) obyvateľov a patrí k ekonomickým a turistickým centrám ostrova.

Dejiny
------

Najstaršie osídlenie pochádza z predminojských čias. Vykopávky v susednom Petras objavili architektonické zvyšky z konca neolitu (pribl. 3000 pred Kr.) aj z bronzovej doby (3000 - 1050 pred Kr.). V blízkosti mesta bolo odkrytých niekoľko minojských usadlostí ako sú Itanos a Mochlos.

### Benátska vláda

Pevnosť Kazarma na vrchole
Mesto bolo neskôr rozšírené a opevnené Benátčanmi, ktorí ho potom využívali ako základňu pre operácie vo východnom Stredomorí. Počas ich vlády bolo mesto trikrát zničené - najprv v roku 1508 pri zemetrasení, potom v roku 1538 pri pirátskom útoku a napokon ho Benátčania zničili sami v roku 1651. Napokon bolo mesto dobyté Osmanskou ríšou.
Potom ako odišli Benátčania bolo mesto opustené dvesto rokov. Až v roku 1869 sa tu usadili farmári.
Hlavnou pamiatkou na benátsku prítomnosť je pevnosť „Kazarma" (z taliančiny *casa di arma*) nad prístavom.

Turistické ciele v okolí
------------------------

* palmová pláž Vai - je tu najväčší prírodný palmový háj v Európe.
* Moni Toplu jeden z najvýznamnejších kláštorov Kréty, bol založený v polovici 15. storočia.
* Pevnosť Kazarma v meste Sitia.
* Roklina Richtis a vodopád pri dedinke Exo Muliana (Mapa).
* Roklina mŕtvych pri Kato Zakros.
* Ruiny minojského paláca v Kato Zakros.
* Archeologické náleziská Minojskej civilizácie ako sú Mochlos a Itanos.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Sitia**

Externé zdroje
--------------

* Oficiálne stránky mesta
Mgr. **Iveta Henzélyová** (\* 4. apríl 1963) je bývalá slovenská politička.

Komunálna politika
------------------

Iveta Henzélyová pôsobila ako poslankyňa zastupiteľstva Košického samosprávneho kraja vo volebnom období 2001 - 2005. Bola ako členka Aliancie nového občana zvolená za koalíciu ANO, DS, KDH. Vo voľbách do krajského zastupiteľstva v roku 2005 nekandidovala.

Pôsobenie v národnej rade
-------------------------

Iveta Henzélyová nastúpila 5. novembra 2002 do národnej rady za Alianciu nového občana (ANO) na neuplatňovaný mandát poslanca Františka Tótha. Po tom, ako sa Imrich Béreš vzdal funkcie poslanca, nastúpila 9. septembra 2003 na jeho zaniknutý mandát. Bola členkou Výboru NR SR pre životné prostredie a ochranu prírody a Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS.

Vystúpenie z ANO
----------------

Počas straníckej krízy v ANO v auguste a septembri 2005, ktorá vypukla v súvislosti s kauzou Zmenky, sa postavila na stranu predsedu ANO Pavla Ruska. Spoločne s Beátou Brestenskou, Evou Černou a Pavlom Ruskom odišli z poslaneckého klubu ANO vedeného Ľubomírom Lintnerom. 7. októbra 2005 však pomerne prekvapujúco vystúpila z ANO.

Kauza Henzélyová
----------------

Záver politickej kariéry Ivety Henzélyovej sprevádzal korupčný škandál, ktorý zostal nevyjasnený. Aféru otvoril tesne pred voľbami predseda ANO Pavol Rusko, keď chcel zverejním nahrávky ich rozhovoru dokázať podozrenia z kupovania poslancov. Henzélyová na zázname Ruskovi opisovala, ako jej niekto za hlasovanie sľuboval "hory-doly". Najskôr hovorila o peniazoch, potom o rekonštrukcii domu a ďalších návrhoch. "Je ponúknutá spolupráca, ale peniaze by som v živote nezobrala," uzavrela vtedy poslankyňa veľmi neurčitú debatu. Nahrávku vyšetrovala aj polícia, trestné stíhanie však bolo zastavené pre nedostatok dôkazov. Henzélyová vtedy všetky podozrenia odmietla, nahrávku označila za podvrh.

Aktivity po odchode z politiky
------------------------------

Po ukončení volebného obdobia v roku 2006 Iveta Henzélyová odišla z politiky a začala sa venovať podnikaniu. Od 14. júla 2006 pôsobí ako členka predstavenstva spoločnosti 1. Sielnická a.s.

Externé odkazy
--------------

* 

|  |  |
| --- | --- |
| Web na nrsr.sk: | Iveta Henzélyová |

Autoritné údaje: * NK ČR: xx0282197
* VIAF: 7661167807296618130007
**Società Entomologica Italiana** (doslova *Talianska entomologická spoločnosť*) je entomologická spoločnosť založená vo Florencii dňa 31. októbra v roku 1869. Patrí k najstarším a najprestížnejším entomologickým spoločnostiam sveta. Založená bola ako ôsma v poradí na svete v Reale Museo di Storia Naturale vo Florencii (teraz Museo di Storia Naturale dell'Università). 

Prvým prezidentom spoločnosti bol Adolfo Targioni Tozzetti (1823 – 1902). Ďalšími významnými členmi tejto spoločnosti v nasledujúcom období boli napr.: Giovanni Battista Grassi (1854 – 1925), Antonio Berlese (1863 – 1927), Filippo Silvestri (1873 – 1949) a Guido Grandi (1886 – 1970).

Spoločnosť sídli od roku 1922 v Janove v Museo Civico di Storia Naturale "G. Doria". Società Entomologica Italiana je jediná celonárodná spoločnosť, ktorá sa venuje entomológii v Taliansku. Pôsobí ako nezisková vedecká spoločnosť pre podporu entomológie, prírodných vied a kultúry vo všeobecnosti – s cieľom zlepšiť základný a aplikovaný výskum hmyzu.

Hlavnou činnosťou je vydávanie dvoch periodík: "Bollettino della Società Italiana Entomologica", ktorá sa od roku 1869 vydáva trikrát ročne. Obsahuje pôvodné vedecké články, krátke monografie, knižné recenzie a novinky spoločnosti. Ďalším periodikom je "Memorie della Societa Italiana Entomologica", ktorá je vydávaná jedenkrát ročne cca od roku 1922. Obsahuje väčšie monografie a systematické hodnotenia. Tieto dva časopisy sú zasielané všetkým členom spoločnosti (ktorých je takmer 700) a vymieňajú ich za iné podobné časopisy (takmer 400) s inými významnými múzeami a vedeckými inštitúciami v Taliansku, ale aj v zahraničí.

Knižnica spoločnosti sa nachádza v Janove. Vlastní viac ako 400 časopisov, 1100 monografických zväzkov a viac ako 7000 publikácií s rôznou entomologickou tematikou.

Externé odkazy
--------------

* Oficiálne stránky
**Spoločensky zodpovedné podnikanie** je koncept, v rámci ktorého sa podniky či organizácie snažia integrovať do svojich aktivít spoločenský záujem, pričom vychádzajú zo svojho vplyvu, ktorí majú na zainteresované subjekty (stakeholders). Medzi zainteresované subjekty patria zákazníci, zamestnanci, akcionári, subdodávatelia, miestna komunita, čiže všetci, ktorých sa aktivity danej spoločnosti akýmkoľvek spôsobom dotýkajú. Spoločenská zodpovednosť presahuje povinný legislatívny rámec a vzniká na dobrovoľnej báze. Výsledkom je zvýšenie kvality života zamestnancov, ich rodín ako aj miestnej komunity a spoločnosti v širšom meradle.

Právna legislatíva na Slovensku
-------------------------------

Slovenský právny systém v súčasnosti nerozlišuje pojem spoločensky zodpovedný podnik alebo benefičný podnik. S rastúcim morálnym aspektom nákupu to dáva priestor podnikom na greenwashing spotrebiteľa.

Slovensko preberá politiky a iniciatívy sociálnej a environmentálnej politiky podnikov od Európskej únie.

Greenwashing je termín anglického pôvodu zložený z termínu green (zelený, prenesene ekologický) a whitewashing (zastieranie či ospravedlňovanie nepriaznivých faktov za účelom zlepšenia verejnej mienky o sebe alebo téme. Oxfordský slovník definuje greenwashing ako dezinformáciu šírenú organizáciou za účelom prezentovať o sebe environmentálne zodpovedný verejný obraz.

### Rozoznávanie spoločensky zodpovedných podnikov na Slovensku

Na rozlišovanie skutočne spoločensky zodpovedných podnikov sú preto slovenskí spotrebitelia odkázaní na dôveryhodné externé spoločnosti, udeľujúce certifikáty za spoločensky zodpovednú podnikateľskú činnosť a misiu podniku.

Externé typy certifikácií spoločensky zodpovedného podnikania:

* Fair Trade Certifikát - Fair trade znamená spravodlivejšie obchodné podmienky, dodržiavanie ľudských a pracovných práv a šetrnosť k životnému prostrediu.
* Rainforest Alliance Certifikát - zodpovedné poľnohospodárstvo
* UTZ Certifikát - zodpovedne pestovaná káva, čaj a kakao
* FSC Certifikát - výrobky zo zodpovedne obhospodarovaných lesov
* B Corporation Certifikát - komplexná certifikácia spoločenského prínosu spoločnosti
* Non-GMO Certifikát - potvrdenie, že firmy (a ani ich dodávatelia alebo výrobcovia) nevyužívajú geneticky modifikované suroviny
* GOTS (Global Organic Textile Standard) - záruka etickej a ekologickej produkcie textilu od pestovania, spracovania až po balenie a distribúciu
* BLUESIGN® - certifikát najvyššej ekologickej šetrnosti v celom procese výroby produktu

Externé odkazy
--------------

* zodpovednepodnikanie.sk
* 
* 
* 
* Archivované 2022-06-11 na Wayback Machine

1. ↑  BUDAJ, Jan; NAPSAL, zLÍN. *Čerstvě natřeno. Zn.: na zeleno » Sedmá generaceSedmá generace* [online]. Sedmá generace, 2008-02-12, [cit. 2022-05-27]. Dostupné online.
2. ↑   *Čo je Fairtrade?* [online]. Fairtrade Česko a Slovensko, [cit. 2022-05-27]. Dostupné online.
**USS Alaska (CB-1)** bol bojový krížnik triedy Alaska USA. Rozhodnutie o stavbe bolo zapríčinené obavami USA z nasadenia podobných typov Japonskom, k ničeniu konvojov USA. Pomenovaný bol podľa vtedajšieho teritória, neskôr federálneho štátu Aljaška. **USS** - označenie US Navy pre svoje plavidlá (United States Ship). **CB** - označenie US Navy pre bojové krížniky (Large Cruisers, Cruiser Battleship).

Stavba
------

Kýl lode Alaska bol položený v lodenici New York Shipbuilding Corporation v Camdene v štáte New Jersey 17. decembra 1941 a slávnostne spustená na vodu bola 14. augusta 1943. Štandardný výtlak lode bol 27 500 t. bojový 34 253 t. Kompletizácia, a dokončenie trvalo až do 17. júna 1944, kedy bola oficiálne prijatá do výzbroje americkej US Navy.

Pohon a pancierovanie
---------------------

Spustenie Alasky.
Pohonná jednotka pozostávala z ôsmich kotlov a štyroch vysokotlakových turbín, ktoré dodávali lodi výkon až 150 000 ks čo je 101 400 kW. Zásoba 3 619 ton paliva postačovala, pri ekonomickej rýchlosti 15 uzlov preplávať 12 000 námorných míľ. Loď mohla dosiahnuť najvyššiu rýchlosť viac ako 31 uzlov. Pancierovanie na lode bolo 152 – 228 mm na bokoch, a menej dôležité časti (napr. korma) ešte menej, na delostreleckých vežiach a mostíku od 279 – 330 mm, a paluba mala 50,8 mm. Pancierovanie pod vodou nebolo viacvrstvové, čím sa líšila od bojových lodí. I tak však bolo pancierovanie lepšie ako na ťažkých krížnikoch Jednotka mala len jediné kormidla (ako krížnik), ktoré spôsobovalo menšie ťažkosti pri manévrovaní, hlavne pri plnej rýchlosti.

Výzbroj
-------

Curtiss SC1 vyťahovaný na Alasku.
Hlavná výzbroj lode pozostávala z troch trojhlavňových veží, s osadenými delami kalibru 305 mm (12"/50). Sekundárna výzbroj určená hlavne na boj s ľahšími hladinovými loďami, ako sú torpédoborce, ľahké krížniky a pod. pozostávala z dvanástich dvojhlavňových veží kalibru 127 mm rozmiestnených po dvoch na bokoch a dve boli v osi lode jedna vpredu, druhá vzadu, nad delostrelectvom hlavného kalibru. Protileteckú výzbroj zastupovalo 56 kanónov kalibru 40 mm, 34 guľometov kalibru 20 mm. Za vežou a pred jediným komínom, boli na bokoch lode bol nainštalované dva katapulty pre lietadlá. Alaska mohla niesť až štyri lietadiel (hydroplánov) OS-2U Kingfisher, po roku 1945 Seahawk, niesla však len dve až tri .

Služba
------

USS Alaska slúžila s bojovou loďou Missouri v karibskej oblasti, kde prebiehali cvičenia a testy.

Dohra
-----

Po skončení vojny Alaska demonštrovala silu USA v Žltom mori, kde navštívila niekoľko prístavov. V decembri sa vrátila do USA. V 17. februára 1947 bola vyradená z aktívnej služby a zakonzervovaná. 1. júna 1960 ako nadbytočná bola predaná do šrotu.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **USS Alaska (CB-1)**.

Externé odkazy
--------------

* Stránka o lodi Alaska (po česky)

|  |  |
| --- | --- |
| **Bojové krížniky: Trieda Alaska** |  |
| Alaska · Guam · Hawaii · Philippines · Puerto Rico · Samoa |
Dórsky sloh, Partenón, Grécko
**Dórsky sloh** (iné názvy: **dórsky (stavebný) kánon**, **dórsky štýl**, **dórsky poriadok (v širšom zmysle)**) je jeden z architektonických štýlov starovekého Grécka. Pojem **dórsky poriadok** v užšom zmysle označuje len stĺpový poriadok tohto slohu, teda dórsky stĺp.

Je pravdepodobne odvodený z mykénskej drevenej architektúry. Jeho pôvod sa spája s kmeňmi dórskych Grékov. Najstaršie pamiatky dórskeho slohu sú zo 7. storočia pred Kr. Hmotný dórsky stĺp má kanelovaný driek bez pätky, jednoduchú hlavicu s echinusom, čo je tanierovitý medzičlánok, a abakus, kryciu dosku. Trámovie pozostáva z hladkého architrávu, vlysu, v ktorom sa striedajú triglify a metópy (spravidla reliéfmi) a z rímsy (geison). V priečelí sa nad rímsou dvíha trojuholníkový štít (tympanón) uzavretý žliabkovnicou (sima) a ozdobený na vrchole a rohoch akrotériami. Dórsky sloh pôsobí strohou monumentálnou hmotnosťou. 

Medzi najznámejšie stavby z tohto obdobia patria: Parthenón, Diov chrám v Olympii.
**(9543) Nitra** je planétka, ktorú objavil Milan Antal v skorých ranných hodinách dňa 4. decembra 1983 počas svojho pobytu na maďarskom observatóriu Piszkéstetõ. Je pomenovaná po meste Nitra.

Okolnosti objavu
----------------

Planétka sa v čase objavu nachádzala na hranici súhvezdí Blíženci (*Gemini*) a Povozník (*Auriga*), asi 3,1° juhozápadne od hviezdy {\displaystyle \theta } Gem (+3,6 mag), mala zdanlivú fotografickú jasnosť +17,2 mag a bola 38. planétkou objavenou v prvej polovici decembra 1983. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1983 XN1**, ktoré dostala krátko po
objave.

Planétka bola na tomto observatóriu pozorovaná iba počas dvoch nocí a celkovo boli zmerané len 3 pozície, neskôr zaslané do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná večer 5. decembra 1983.

Dráha
-----

Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 449 mil. km po takmer kruhovej dráhe s dobou obehu 5,20 roku (1900 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 272 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na 8,5 km.

Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 32874 vydanom dňa 10. novembra 1998.

Pomenovanie
-----------

Planétka je pomenovaná po **Nitre**, historickom meste ležiacom na západnom Slovensku, ktoré bolo
sídlom kniežaťa Pribinu a začiatkom 9. storočia aj sídlom Nitrianskeho kniežatstva. História
mesta sa spája nielen s prvým kresťanským kostolom na území Slovenska, ale aj so zavedením staroslovienskeho písma hlaholiky.

Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 43190 vydanom dňa 4. augusta 2001 Medzinárodnou astronomickou úniou.

Pozri aj
--------

* Zoznam planétok 9501-9750

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálPortál slnečná sústava |

* 9543 Nitra – vlastnosti a orbitálny diagram v JPL Small-Body Database NASA (po anglicky)
* 9543 Nitra – orbitálne vlastnosti a pozorovania na webe Minor Planet Center (po anglicky)
* 9543 Nitra – orbitálne vlastnosti na astronomickom serveri Pedagogickej fakulty ZČU v Plzni (po česky)
* 9543 Nitra – poloha na hviezdnej mape na webe Heavens-Above

  

*… | 9542 Eryan | **9543 Nitra** | 9544 Scottbirney | …*
Zámok Monte-Cristo
**Zámok Monte-Cristo** (franc. *Château de Monte-Cristo*) je zámok vo francúzskej obci Le Port-Marly. 

Zámok si dal postaviť francúzsky spisovateľ Alexandre Dumas starší. Stavba je od roku 1975 chránená ako historická pamiatka. V roku 1994 tu bolo otvorené múzeum. Jeho názov je odvodený od svetoznámeho Dumasovho románu *Gróf Monte-Christo*.

Dejiny
------

Zámok postavil v rokoch 1844 – 1847 architekt Hippolyte Durand na želanie Alexandra Dumasa. Súčasťou zámku je aj zámocký park o rozlohe 9 ha v anglickom štýle.

Po krachu svojho divadla bol Dumas z dôvodu nedostatku peňazí nútený predať zámok už v roku 1848. Opustený zámok takmer zmizol v 60. rokoch 20. storočia kvôli plánom na novú výstavbu. Nakoniec však bol zachránený a renovovaný vďaka sponzorstvu marockého kráľa Hasana II. ktorý financoval obnovu maurského salónu. Od roku 1994 je sprístupnený verejnosti ako múzeum, ktoré prezentuje život a dielo Alexandra Dumasa. Múzeum vlastní a prevádzkuje *Syndikát Monte-Cristo*, ktorý založili susedné obce Le Port-Marly, Marly-le-Roi a Le Pecq.

Referencie
----------

1. ↑  . Dostupné online.

Pozri aj
--------

* Pevnosť If
* Gróf Monte Christo (film z roku 2024)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Zámok Monte Cristo**

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka
* Záznam v evidencii historických pamiatok

Zdroj
-----


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Francúzsky portál |

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Zámek Monte-Cristo na českej Wikipédii.*
**(10293) Pribina** je planétka, ktorú objavil Milan Antal v skorých ranných hodinách dňa 5. októbra 1986 počas svojho pobytu na poľskom observatóriu Piwnice. Je pomenovaná po kniežati Pribinovi.

Okolnosti objavu
----------------

Planétka sa v čase objavu nachádzala na hranici súhvezdí Baran (*Aries*) a Býk (*Taurus*), neďaleko hranice so súhvezdím Perzeus, necelých 7° severozápadne od otvorenej hviezdokopy M 45, mala zdanlivú fotografickú jasnosť +17,3 mag a bola 170. planétkou objavenou v prvej polovici októbra 1986. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1986 TU6**, ktoré dostala krátko po objave.

Planétka bola na tomto observatóriu pozorovaná (pravdepodobne M. Antalom) aj v ďalších 3 nociach a celkovo bolo zmeraných 9 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná ráno 12. októbra 1986.

Dráha
-----

Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 449 mil. km po takmer kruhovej dráhe s dobou obehu 5,20 roku (1900 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 264 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na necelých 16 km.

Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 34134 vydanom dňa 2. apríla 1999.

Pomenovanie
-----------

Planétka je pomenovaná po kniežati **Pribinovi** (800? – 861). Pribina sídlil v Nitre, kde vybudoval prvý kostol na Slovensku a založil prvý štát starých Slovákov – Nitrianske kniežatstvo. V roku 833 musel Nitru opustiť ale neskôr získal rozsiahle územia neďaleko Balatonu, kde vládol ako vojvoda. Prijal kresťanstvo a postavil tam tucet nových kostolov.

Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 43190 vydanom dňa 4. augusta 2001 Medzinárodnou astronomickou úniou.

Zaujímavosť
-----------

Planétka (10293) Pribina bola objavená na rovnakej fotografickej platni ako planétka (4573) Piešťany, ktorá sa v tom čase nachádzala 112' severozápadne. V období od 5. do 12. októbra 1986 sa obe planétky exponovali na rovnakú platňu.

Pozri aj
--------

* Zoznam planétok 10251-10500

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálPortál slnečná sústava |

* 10293 Pribina – vlastnosti a orbitálny diagram v JPL Small-Body Database NASA (po anglicky)
* 10293 Pribina – orbitálne vlastnosti a pozorovania na webe Minor Planet Center (po anglicky)
* 10293 Pribina – orbitálne vlastnosti na astronomickom serveri Pedagogickej fakulty ZČU v Plzni (po česky)
* 10293 Pribina – poloha na hviezdnej mape na webe Heavens-Above

  

*… | (10292) 1986 PM | **10293 Pribina** | (10294) 1988 AA2 | …*
**Bocianik žeriaví** (lat. *Erodium gruinum*) je jednoročná až dvojročná bylina z čeľade pakostovité (*Geraniaceae*). Jeho prirodzený areál sa rozprestiera od východného Stredomoria až po Irán.

Opis
----

Bocianik žeriaví je jednoročná až dvojročná bylina. Byle sú vystúpavé alebo priame, odstávajúco chlpaté, vysoké 15 až 50 cm.

Prízemné listy sú dlhostopkaté, srdcovito vajcovité a laločnaté. Byľové sú krátkostopkaté, kopijovito vajcovité, dlhé 12 cm, široké do 7 cm. Sú trojúkrojkové, končisto zúbkaté, chlpaté, koncový úkrojok je perovito laločnatý a väčší ako ostatné.

Súkvetie tvorí dvojkvetý až šesťkvetý okolík, chlpatý a bez žliazok. Kvety sú päťpočetné, pravidelné a obojpohlavné, jeden a pol krát dlhšie ako kalich. Listene sú kopijovité, končisté, holé a belavé. Modrofialové kvetné lupienky sú voľné, tmavo žilkované, dlhé 20 až 25 mm. Z Tyčiniek bývajú plodné iba päť vnútorné. Semenník je päťpuzdrový, s jednou čnelkou rozdelenou na päť blizien. Päťpočetný kalich má lístky voľné, päťžilové, roztrúsene chlpaté, dlhé 15 až 20 mm, s koncovou osťou do 7 mm. Kvetné stopky sú hákovito zohnuté, dlhé 25 až 50 mm.

Zobákovité plody sú dlhé 70 až 110 mm. Po dozretí pukajú od stredového stĺpika zdola nahor a tak sa oddeľujú jednosemenné plôdiky, veľké do 11 mm. Sú priamo odstávajúco chlpaté, na vrchole s hlbokou jamkou a širokou ryhou a so skrutkovito stočenými príveskami.

Rozšírenie
----------

Prirodzený areál pakosta žeriavého sa rozprestiera od Sicílie cez Grécko, Cyprus a Turecko až po Irán. Pôvodný je aj v severnej Afrike v Líbyi a Egypte.

Na Slovensku a taktiež v Česku je považovaný za nepôvodný druh. Kvitne od apríla do mája.

Galéria
-------

* Rastlina v prirodzenom prostredí. Rastlina v prirodzenom prostredí.
* Päťpočetný kalich s dlhými osťami. Päťpočetný kalich s dlhými osťami.
* Detail listu. Detail listu.

Referencie
----------

1. 1 2  W.Aiton, Hort. Kew. 2: 415 (1789)
2. 1 2 3 4 5 6   *Erodium gruinum (L.) L'Hér.* [online]. POWO - Plants of the World Online, Kew, [cit. 2024-02-23]. Dostupné online. (po anglicky)
3. 1 2 3 4 5 6  Josef Dostál, Martin Červenka. *Veľký kľúč na určovanie vyšších rastlín I.*. prvé. vyd. Bratislava : Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1991. ISBN 80-08-00273-5. S. 596-597.

Iné projekty
------------

CommonsWikidruhy
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bocianik žeriaví**
* Spolupracuj na Wikidruhoch Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Bocianik žeriaví**
**(11118) Modra** je planétka, ktorú objavili Adrián Galád a Dušan Kalmančok večer dňa 9. augusta 1996 na Astronomickom a geofyzikálnom observatóriu Modra-Piesky Archivované 2017-07-04 na Wayback Machine. Je pomenovaná po observatóriu Fakulty matematiky, fyziky a informatiky Univerzity Komenského v Bratislave.

Objav a pomenovanie
-------------------

Planétka sa v čase objavu nachádzala v juhovýchodnej časti súhvezdia Rýb (*Pisces*), asi 4,1° západne od hviezdy {\displaystyle o} Psc (+4,3 mag), mala zdanlivú vizuálnu jasnosť +18,3 mag a bola 10. planétkou objavenou v prvej polovici augusta 1996. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1996 PK**, ktoré dostala krátko po objave. V objavovej opozícii bola planétka z Modry pozorovaná aj v ďalších 12 nociach a celkovo bolo zmeraných 29 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná večer 3. decembra 1996. V nasledujúcej opozícii bolo získaných 31 pozícií počas 14 nocí v období medzi 7. januárom a 23. aprílom 1998. V roku 1999 bola planétka pozorovaná v 4 nociach medzi 24. júnom a 2. septembrom, pričom v tomto období bolo zmeraných ďalších 8 pozícií. Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 35242 vydanom dňa 28. júla 1999.

Planétka je pomenovaná po observatóriu Fakulty matematiky, fyziky a informatiky Univerzity Komenského v Bratislave, na ktorom bola objavená. Observatórium sa nachádza v blízkosti historického mesta Modra, asi 30 km severovýchodne od Bratislavy, a zhodou okolností má kódové označenie „118". Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 36130 vydanom dňa 28. septembra 1999 Medzinárodnou astronomickou úniou.

Dráha
-----

Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 346 mil. km po takmer kruhovej dráhe s dobou obehu 3,52 roku (1285 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 167 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na 5 km.

Pozri aj
--------

* Zoznam planétok 11001-11250

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálPortál slnečná sústava |

* Dráha planétky (11118) Modra v Slnečnej sústave (interaktívny 3D applet, Java)
* Astronomické a geofyzikálne observatórium Univerzity Komenského,Modra Archivované 2017-07-04 na Wayback Machine

  

*… | (11117) 1996 LP1 | **11118 Modra** | 11119 Taro | …*
**(15053) Bochníček** je planétka, ktorú objavili Petr Pravec a Ulrika Babiaková večer dňa 17. decembra 1998 na observatóriu v Ondřejove v Česku. Je pomenovaná po astronómovi a známom popularizátorovi astronómie a kozmonautiky Závišovi Bochníčkovi.

Objav a pomenovanie
-------------------

Planétka sa v čase objavu nachádzala v západnej časti súhvezdia Býk (*Taurus*), asi 4,4° severozápadne od hviezdy {\displaystyle \lambda } Tau (+3,5 mag), mala zdanlivú vizuálnu jasnosť +18,7 mag a bola 74. planétkou objavenou v druhej polovici decembra 1998. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1998 YY2**, ktoré dostala krátko po objave. V objavovej opozícii bola planétka z Ondřejova pozorovaná aj v ďalších 2 nociach a celkovo bolo zmeraných 6 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná večer 21. decembra 1998. V nasledujúcej opozícii bolo v období od 7. marca do 15. apríla 2000 počas 4 nocí získaných ďalších 10 pozícií. Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 40674 vydanom dňa 23. mája 2000.

Planétka je pomenovaná po českom astronómovi a známom popularizátorovi astronómie a kozmonautiky na Slovensku Závišovi Bochníčkovi (1920 – 2002). Objavil dve novy, zaoberal sa fotografickým pozorovaním umelých družíc a výpočtami ich dráh. V rokoch 1956 – 1958 bol riaditeľom Astronomického ústavu v Tatranskej Lomnici. Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 41035 vydanom dňa 26. júla 2000 Medzinárodnou astronomickou úniou.

Dráha
-----

Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 333 mil. km po takmer kruhovej dráhe s dobou obehu 3,32 roku (1213 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 168 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na necelých 3,5 km.

Pozri aj
--------

* Zoznam planétok 15001-15250

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálPortál slnečná sústava |

* Dráha planétky (15053) Bochníček v Slnečnej sústave (interaktívny 3D applet, Java)
* Astronomický ústav AV ČR v Ondřejove (čes.)

  

*… | 15052 Emileschweitzer | **15053 Bochníček** | (15054) 1998 YS5 | …*
**(15897) Beňačková** je planétka, ktorú objavil Petr Pravec večer dňa 10. augusta 1997 na observatóriu v Ondřejove v Česku. Je pomenovaná po slovenskej sopranistke Gabriele Beňačkovej.

Objav a pomenovanie
-------------------

Planétka sa v čase objavu nachádzala vo východnej časti súhvezdia Vodnár (*Aquarius*), asi 3,4° VSV od hviezdy {\displaystyle \pi } Aqr (+4,4 mag), mala zdanlivú vizuálnu jasnosť +18,2 mag a bola 79. planétkou objavenou v prvej polovici augusta 1997. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1997 PD3**, ktoré dostala krátko po objave. V objavovej opozícii bola planétka z Ondřejova pozorovaná aj v ďalších 12 nociach a celkovo bolo zmeraných 33 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná večer 28. októbra 1997. Planétka bola pozorovaná aj v nasledujúcej opozícii, keď bolo počas 4 nocí (od 21. februára do 14. apríla 1999) získaných ďalších 7 pozícií. V lete roku 2000 bolo v Ondřejove počas 2 nocí (30. júna a 7. júla) získaných ďalších 5 pozícií planétky. Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 40993 vydanom dňa 26. júla 2000.

Planétka je pomenovaná po slovenskej sopranistke Gabriele Beňačkovej-Čápovej (nar. 1947), pôsobiacej v Národnom divadle v Prahe a v Slovenskom národnom divadle v Bratislave, ktorá je tiež stálym hosťom Bavorskej štátnej opery v Mníchove, Covent Garden v Londýne a Viedenskej štátnej opery a spolupracovníčkou Metropolitného divadla v New Yorku. Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 41941 vydanom dňa 9. januára 2001 Medzinárodnou astronomickou úniou.

Dráha
-----

Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 321 mil. km po takmer kruhovej dráhe s dobou obehu 3,14 roku (1148 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 142 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na necelé 3 km.

Pozri aj
--------

* Zoznam planétok 15751-16000

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálPortál slnečná sústava |

* 15897 Beňačková – vlastnosti a orbitálny diagram v JPL Small-Body Database NASA (po anglicky)
* 15897 Beňačková – orbitálne vlastnosti a pozorovania na webe Minor Planet Center (po anglicky)
* 15897 Beňačková – orbitálne vlastnosti na astronomickom serveri Pedagogickej fakulty ZČU v Plzni (po česky)
* 15897 Beňačková – poloha na hviezdnej mape na webe Heavens-Above

  

*… | 15896 Birkhoff | **15897 Beňačková** | 15898 Kharasterteam | …*
Muž vo fraku
**Muž** je:

* v širšom zmysle: ľudský jedinec mužského pohlavia
* v užšom zmysle: dospelý jedinec mužského pohlavia, pričom sa dospelosť najčastejšie definuje dosiahnutím veku 18 rokov.

Pojem muža príp. iné významové útvary, ktoré sú výsledkom poznávania, prežívania, zobrazovania a pod. muža, závisia do značnej miery od kultúry, v rámci ktorej sa tvoria, najmä od tých významových útvarov, ktoré intervenujú pri vzniku pojmu muža, predstavy o mužovi a pod. K dôležitým pojmom muža patrí napr. biologický pojem muža, psychologický pojem muža, vojenskovedný pojem muža atď. Dieťa mužského pohlavia je chlapec, pričom tento termín sa niekedy používa aj pre mladých mužov.

Pozri aj
--------

* žena

Iné projekty
------------

WikicitátyCommonsWikislovník
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Muž**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Muž**
* Spolupracuj na Wikislovníku Wikislovník ponúka heslo ****Muž****

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
**(26401) Sobotište** je planétka, ktorú objavil Peter Kušnirák v skorých ranných hodinách dňa 19. novembra 1999 na observatóriu v Ondřejove v Česku. Je pomenovaná po obci Sobotište.

Objav a pomenovanie
-------------------

Planétka sa v čase objavu nachádzala v centrálnej časti súhvezdia Blíženci (*Gemini*), asi 2,6° severovýchodne od hviezdy {\displaystyle \zeta } Gem (+3,8 mag), mala zdanlivú vizuálnu jasnosť +18,8 mag a bola 23. planétkou objavenou v druhej polovici novembra 1999. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1999 WX**, ktoré dostala krátko po objave. V objavovej opozícii bola planétka z Ondřejova pozorovaná aj v ďalších 7 nociach a celkovo bolo zmeraných 27 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná večer 8. apríla 2000. Planétka bola pozorovaná aj v nasledujúcej opozícii, keď bolo 24. a 25. apríla 2001 získaných ďalších 6 pozícií. Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 43024 vydanom dňa 5. júla 2001.

Planétka je pomenovaná po obci Sobotište, nachádzajúcej sa na juhozápadnom Slovensku. Obec má bohatú históriu s prvou písomnou zmienkou z roku 1251. V roku 1845 tu bolo založené prvé úverové družstvo na európskom kontinente. Miestna hvezdáreň, založená v roku 1972, sa venuje pozorovaniu meteorov a zákrytov. Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 43384 vydanom dňa 2. septembra 2001 Medzinárodnou astronomickou úniou.

Dráha
-----

Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 346 mil. km po takmer kruhovej dráhe s dobou obehu 3,51 roku (1282 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 172 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na 3,5 km.

Pozri aj
--------

* Zoznam planétok 26251-26500

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálPortál slnečná sústava |

* 26401 Sobotište – vlastnosti a orbitálny diagram v JPL Small-Body Database NASA (po anglicky)
* 26401 Sobotište – orbitálne vlastnosti a pozorovania na webe Minor Planet Center (po anglicky)
* 26401 Sobotište – orbitálne vlastnosti na astronomickom serveri Pedagogickej fakulty ZČU v Plzni (po česky)
* 26401 Sobotište – poloha na hviezdnej mape na webe Heavens-Above

  

*… | 26400 Roshanpalli | **26401 Sobotište** | (26402) 1999 WB5 | …*
Mapa ruskej Podolskej gubernie okolo roku 1900
Historický znak Podolia
Hrad Kamianec-Podiľskyj
**Podolie** (ukr. Поділля – *Podilľa*; rus. Подолье – *Podolie*; poľ. *Podole*; nem. *Podolien*; rum. *Podolia*) je historické územie v juhozápadnej Ukrajine a z malej časti aj v severnom Moldavsku.

Geografia
---------

Podolie sa nachádza východne od Karpát na juhozápade dnešnej Ukrajiny a je súčasťou veľkej východoeurópskej Podolskej vysočiny. Je to nížinatá až kopcovitá krajina pretkaná s hlbokými údoliami riek. Najväčšou riekou je Dnester, ktorý sa vlieva do Čierneho mora. Tradičným centrom regiónu je historické mesto Kamianec-Podiľskyj (ukr. Кам'янець-Подільський) s veľkým hradom nad kaňonom rieky Smotryč. Ďalšie významné mestá sú Vinnycia (dnes najväčšie), Chmeľnyckyj, Podiľsk, Balta, Mohyliv-Podiľskyj, Žmerynka (tiež významný železničný uzol), Chotyn, Hajsyn, Bar, historické mestečká Braclav a Letyčiv; v Moldavsku zase najmä Rîbnița a Camenca.

Etymológia
----------

Názov je slovanský, rovnakého pôvodu ako v slovenčine (predpona *po-* + *dol(ina)* + *-ie*).

Dejiny
------

Podolie bolo osídlené niekoľkými kultúrami už v neolite. Zo 4. a 3. tisícročia pred Kr. pochádzajú nálezy artefaktov tripolskej kultúry. V staroveku tu sídlili Skýti, potom Dákovia a Geti. Na obranu proti nim tu bola začiatkom 2. storočia zriadená jedna z vetiev Trajánovho valu. Určitý čas bolo Podolie súčasťou ríše Hunov, v 6. storočí sa tu usadili Slovania.
V 14. storočí anektovalo Podolie Litovské veľkokniežatstvo; zároveň sem začali prenikať Poliaci, ktorí kraj získali po smrti litovského kniežaťa Vytautasa v roku 1430.

V 16. a 17. storočí tu prebiehali kruté boje s Turkami (jedna z najväčších bitiek bola pri Chotyne). Veľa podolských obcí bolo zničených aj pri povstaní Bohdana Chmeľnického.

V 18. a 19. storočí sa v Podolí zrodil východný chasidizmus, mohutné židovské náboženské hnutia, ktoré sa rýchlo rozšírilo ďalej vo vtedajšom Poľsku; jeho zakladateľ Izrael Baal Sem Tov (1698 – 1760) sa narodil v meste Kamianec-Podiľskyj a pôsobil v Medžybiži, kde sa narodil o. i. jeho pravnuk Nachman z Braclavi.

Po druhom delení Poľska získala väčšinu oblasti Ruská ríša a urobila z neho Podolskú guberniu; Rusko tu susedilo s Rakúskom, ktorému tiež ostal cíp regiónu.

Po 1. svetovej vojne tu susedili efemérna Ukrajinská ľudová republika a Západoukrajinská ľudová republika; jej malá časť Podolí pripadla Poľsku, kým väčšina územia sa stala v roku 1922 súčasťou ZSSR. Počas 2. svetovej vojny bolo Podolie ťažko poznačené nemeckou inváziou a okupáciou; veľa obyvateľov a takmer všetci Židia skončili v koncentračných táboroch. Po vojne bolo celé Podolie súčasťou Ukrajinskej SSR, teraz patrí samostatnej Ukrajine. Podolie nebolo industrializované tak ťažko ako ostatné regióny a dodnes tu má silnú pozíciu poľnohospodárstvo, najmä pestovanie ovocia a zeleniny.