**Habsbursko-lotrinská dynastia** alebo **habsbursko-lotrinský rod** bola európska panovnícka dynastia v 18. – 20. storočí, v rodovej línii priamy pokračovateľ rodu Habsburgovcov.

Vznik rodu
----------

Smrťou Karola VI. Habsburského, ktorý nezanechal mužského potomka vymrela po meči habsburská dynastia. Sobášom jeho najstaršej dcéry Márie Terézie s lotrinským vojvodom Františkom I. Štefanom  však prišlo k spojeniu oboch rodov a rodovej následnosti pod spoločným menom.

Začiatkom 20. storočia sa pod vplyvom spoločensko-politických udalostí museli v jednotlivých európskych krajinách zriecť svojich dynastických a panovníckych nárokov. Členovia rodu, hlásiaci sa k rodovému dedičstvu, žijú dodnes v mnohých krajinách sveta. 

František I. Štefan Lotrinský (vľavo) a Mária Terézia (vpravo) – ich sobášom začala éra rodu
Prvým významným predstaviteľom bol najstarší syn Františka I. Štefana a Márie Terézie Jozef II. od r. 1765 rímskonemecký cisár a od r. 1780 vládca na českom a uhorskom tróne. Jeho nástupcom bol jeho brat Peter Leopold. Vydajom svojich dcér František Štefan a Mária Terézia zabezpečili vplyv rodu i v iných krajinách Európy – Mária Kristína bola manželkou saskotešínskeho vojvodu a držiteľa Nizozemska Alberta, Mária Amália parmského vojvodu Ferdinanda, Mária Karolína kráľa Obojej Sicílie Ferdinanda I. a Mária Antónia (Antoinetta) sa vydala za francúzskeho kráľa Ľudovíta XVI.

Syn cisára Leopolda II. František sa v r. 1804 stal prvým rakúskym cisárom, druhorodený syn Ferdinand III. (\* 1769 - † 1824) zdedil po otcovi secundogenitúru habsburského rodu a založil toskánsku vetvu. Ďalší zo synov Leopolda II. Karol (\* 1771 - † 1847) sa preslávil ako vojvodca v bojoch s francúzskym cisárom Napoleonom Bonapartom, Jozef (\* 1776 - † 1847) sa stal uhorským palatínom, Ján (\* 1782 - † 1859) bol ríšskym správcom v Nemecku, Rainer Jozef (\* 1783 - † 1853) lombardským miestokráľom a najmladší zo synov, Rudolf (\* 1788 - † 1831) sa stal kardinálom a olomouckým arcibiskupom.

Cisár František I. mal dvoch synov Ferdinanda, zv. Dobrotivý, a Františka Karola, z ktorých starší Ferdinand sa stal otcovým nástupcom na rakúskom, českom a uhorskom tróne, mladší František Karol sa po bratovej smrti zriekol následníctva v prospech svojho prvorodeného syna Františka Jozefa.

Z dcér Františka I. sa Mária Lujza stala manželkou francúzskeho cisára Napoleona I. a parmskou vojvodkyňou, Mária Leopoldína brazílskeho cisára Pedra I. a Karolína Ferdinanda saského kráľa Fridricha Augusta II.

Cisár Ferdinand I. zomrel bezdetný, jeho mladší brat František Karol mal s manželkou Žofiou Bavorskou okrem najstaršieho Františka Jozefa ešte troch synov, z ktorých druhorodený Ferdinand Maximilián ako mexický cisár skončil život v r. 1867 na popravisku.

Rod ďalej pokračoval synom cisára Františka Jozefa I. Rudolfom. Cisárov mladší brat Karol Ľudovít mal troch synov – Františka Ferdinanda, po smrti korunného princa Rudolfa následníka trónu, Otta Františka a Ferdinanda Karola. Po sarajevskom atentáte (r. 1914) na Františka Ferdinanda sa novým následníkom trónu stal jeho synovec Karol, syn arcivojvodu Otta Františka. Z Karolovho manželstva s parmskou vojvodkyňou Zitou vzišiel nový predstaviteľ habsburského arcidomu, ich najstarší syn Otto.

Rodové vetvy
------------

Habsbursko-modenská vetva (d’Este)založil Ferdinand Karol Anton (\* 1. jún 1754 – † 24. december 1806) (syn Františka I. a Márie Terézie) sobášom s Máriou Richardis Boženou Modenskou d'Este (\* 7. apríl 1750 – † 14. november 1829). 2. marca 1803 sa stal modenským vojvodom a zakladateľom habsbursko-modenskej vetvy, zvanej tiež d´Este, ktorá ako terciogenitúra habsbursko-lotrinského rodu vymrela už Ferdinandovým vnukom Františkom V. (\* 1. jún 1819 – † 20. november 1875). Jej tituly a nároky prešli na arcivojvodu Františka Ferdinanda d´Este, syna arcivojvodu Karola Ľudovíta.  
Synovia Leopolda II. Ferdinand (III.), Karol, Jozef Anton a Rainer Jozef sa postarali o rozdelenie rodu na vedľajšie línie:
Vedľajšia toskánska líniazaložil Ferdinand III. (\* 6. jún 1769, † 18. jún 1824)
Vedľajšia karlovská líniazaložil Karol (\* 5. september 1771, † 30. apríl 1847)
Vedľajšia Jozefova líniazaložil Jozef Anton (\* 9. marec 1776, † 13. január 1847)
Vedľajšia Rainerova líniazaložil Rainer Jozef (\* 30. september 1783, † 16. január 1853)

Významní predstavitelia rodu
----------------------------

| **Meno** | **Obdobie života** | **Poznámka** |
| --- | --- | --- |
| Jozef II. | 1741 – 1790 | rímskonemecký cisár, český a uhorský kráľ |
| Leopold II. | 1747 – 1792 | rímskonemecký cisár, český a uhorský kráľ |
| František II. | 1768 – 1835 | rímskonemecký a rakúsky cisár, český a uhorský kráľ |
| Ferdinand I. | 1793 – 1875 | rakúsky cisár, český a uhorský kráľ |
| František Jozef I. | 1830 – 1916 | rakúsky cisár, český a uhorský kráľ |
| Rudolf | 1858 – 1889 |  |
| František Ferdinand d’Este | 1863 – 1914 | arcivojvoda, následník trónu |
| Karol I. | 1887 – 1922 | rakúsky cisár, český a uhorský kráľ |
| Otto | 1912 – 2011 |  |

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Habsbursko-lotrinská dynastia**

Externé odkazy
--------------

* Genealogická línia habsbursko-lotrinského rodu (od Márie Terézie) Archivované 2008-03-24 na Wayback Machine