**Wilhelm Steinitz** (\* 17. máj 1836, Praha – † 12. august 1900, New York, New York, USA) bol rakúsky šachista židovského pôvodu, zakladateľ moderného šachu a prvý majster sveta v šachu (1886 - 1894).

Životopis
---------

Narodil sa v Prahe do rodiny chudobného obchodníka. Počas života žil postupne v Čechách, v Rakúsku, v Anglicku, v USA, krátko aj v Rusku.

V roku 1866 porazil v zápase hranom na 8 výhier nemeckého majstra Adolfa Anderssena 8:6 (=0) a odvtedy bol považovaný za najsilnejšieho šachistu sveta. Svoje postavenie potvrdil víťazstvami na turnajoch v Londýne 1872, vo Viedni 1873 a výhrami v zápasoch s viacerými silnými hráčmi tej doby. Okrem toho bol ešte 2. v Baden-Badene 1870 a 3. v Paríži 1867.

V roku 1874 sa na niekoľko rokov vytratil zo šachových turnajov a venoval sa publicistickej činnosti. Vo svojich novinových článkoch kritizoval vtedajšie *romantické* poňatie šachu, ktoré sa vyznačovalo ostrou a útočnou hrou, bez ohľadu na materiálne straty a bezpečnosť. Postupne vypracoval zásady pozičného manévrovania, hry v obrane a útočenia, až po dôkladnej príprave. V tom čase však Steinitzov „ťažkopádny" šach nezískal veľkú popularitu a výrazne sa začal presadzovať až koncom 19. storočia.

Na turnaje sa Steinitz vracia v roku 1882. Vo Viedni sa delil o 1. miesto s Poliakom Szymonom Winawerom. Jeho postavenie najlepšieho šachistu sveta sa otriaslo na turnaji v Londýne 1883. Skončil tam druhý, ale za víťazom Johannesom Zukertortom – veľkým prívržencom *romantického* šachu – zaostal až o 3 body. Steinitz vyzval Zukertorta na zápas a navrhol, aby to bol zápas o titul *majstra sveta v šachu*.

Steinitz v roku 1866
Prvý zápas o titul majstra sveta sa hral v USA v roku 1886. Podľa pravidiel zápas vyhral ten hráč, ktorý vyhrá 10 partii (remízy sa nepočítali). Ak by však zápas dospel do stavu 8:8, bol by vyhlásený za nerozhodný a hral by sa nový zápas.

Zápas sa začal výhrou Steinitza, ale potom vyhral Zukertort štyri partie za sebou a získal náskok. Výhrou v 11. partii sa však znovu ujal vedenia Steinitz a už oň neprišiel. Ešte po 15. partii viedol Steinitz iba o bod, v závere zápasu však nasadil mohutný finiš a z posledných piatich partií štyri vyhral. Celkovým výsledkom 10:5 (5 partií sa skončilo nerozhodne) sa stal Wilhelm Steinitz prvým **majstrom sveta** v šachu.

Po prvýkrát Steinitz obhajoval svoj titul v roku 1889 v Havane. Jeho súperom bol ruský veľmajster Michail Čigorin. Hralo sa na 20 partii. Steinitz zvíťazil v pomere 10½:6½(10:6, =1), keď sa znovu presadil výborným finišom.

Na prelome rokov 1890 a 1891 bol Steinitzovým súperom Angličan maďarského pôvodu Isidor Gunsberg. Bol to hráč, ktorý sa už vo svojej hre snažil uplatňovať Steinitzove princípy. Zápas, ktorý sa hral v New Yorku vyhral Steinitz 10½:8½(6:4, =9).

V roku 1892 obhajoval majster sveta svoj titul opäť proti Čigorinovi. Hralo sa v Havane na 10 vyhratých partií. Ak by sa zápas dostal do stavu 9:9, bol by vyhlásený za nerozhodný a hralo by sa „predĺženie" na tri vyhraté partie, čo sa aj takmer stalo.

Zápas bol veľmi dramatický, obaja súperi sa niekoľkokrát vystriedali vo vedení. Po 22. partii viedol Steinitz 9:8(=5). V 23. partii mal Čigorin biele a pustil sa ostro do útoku. Steinitz chybne zakombinoval a stratil figúru. Rozhodujúce postavenie tejto partie zachytáva diagram.

 Čigorin - Steinitz, Havana 1892, biely na ťahu.

Biely má rozhodujúcu prevahu. Po správnom ťahu **32. Vxb7** by biely zrejme vyhral a vyrovnal by na 9:9. Čigorin však zahral **32. Sb4??** a po **32. ... Vxh2+** sa vzdal(33. Kg1 Vdg2#). Steinitz vyhral 10. partiu a zápas sa skončil výsledkom 10:8(=5).

V roku 1894 bol súperom majstra sveta Emanuel Lasker. Hralo sa v USA a v Kanade na 10 vyhratých partií. Steinitz, ktorý mal už 58 rokov zápas prehral v pomere 5:10(=4). Podľa pravidiel mal v prípade prehry Steinitz právo na odvetný zápas. Tento zápas sa hral v Moskve na prelome rokov 1896 a 1897. Lasker zápas suverénne vyhral 10:2(=5).

V posledných rokoch života trpel Steinitz vážnymi zdravotnými problémami. Napriek tomu stále štartoval na turnajoch a dosahoval solídne výsledky. V Hastingse 1895 skončil v najsilnejšej konkurencii 5, v Petrohrade 1895/1896 bol 2. v Norimbergu 1896 bol 6. vo Viedni 1898 bol 4 a v Kolíne nad Rýnom 1898 skončil 5. Posledný turnaj absolvoval v Londýne v roku 1899 a po prvýkrát vo svojej kariére nezískal nijakú cenu (skončil 11.).

Wilhelm Steinitz zomrel v New Yorku 12. augusta 1900.

Zrejme svoju najslávnejšiu partiu zohral Steinitz na turnaji v Hastingse v roku 1895.

**Steinitz – Bardeleben**

* Hastings 1895
* Talianska hra, C54
* **1. e4 e5**
* **2. Jf3 Jc6**
* **3. Sc4 Sc5**
* **4. c3 Jf6**
* **5. d4 exd4**
* **6. cxd4 Sb4+**
* **7. Jc3 d5?!**
* **8. exd5 Jxd5**
* **9. O-O Se6**
* **10. Sg5 Se7**
* **11. Sxd5 Sxd5**
* **12. Jxd5 Dxd5**
* **13. Sxe7 Jxe7**
* **14. Ve1 f6**
* **15. De2 Dd7**
* **16. Vac1?! c6?**

Čierny mohol vyrovnať hru ťahom Kf7!.

* **17. d5!! cxd5**
* **18. Jd4 Kf7**
* **19. Je6 Vhc8**
* **20. Dg4! g6**
* **21. Jg5+ Ke8**
* **22. Vxe7+!! Kf8!**

Zdalo by sa, že prehra bieleho je neodvratná. Teraz hrozí 23. ... Vc1+ s matom, aj 23. ... Dxg4. Steinitz to však spočítal dobre.

* **23. Vf7+! Kg8**
* **24. Vg7+! Kh8**
* **25. Vxh7+! Čierny sa vzdal.**

Ešte mohlo nasledovať 25. ... Kg8 26. Vg7+ Kh8 27. Dh4+ Kxg7 28. Dh7+ Kf8 29. Dh8+ Ke7 30. Dg7+ Ke8 31. Dg8+ Ke7 32. Df7+ Kd8 33. Df8+ De8 34. Jf7+ Kd7 35. Dd6#

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Wilhelm Steinitz**

Autoritné údaje: * abART: 77873
* BnF: 170076594
* GND: 118617532
* ISNI: 0000 0000 6676 037X
* LCCN: n50054096
* NK ČR: jn20040329001
* VIAF: 27864330
* WorldCat: lccn-n50054096