Alexander Isajevič Solženicyn, autor diela Súostrovie GULAG a novely Jeden deň Ivana Denisoviča
**Súostrovie Gulag** (rus. Архипелаг ГУЛАГ – Archipelag GULAG) je trojdielna umelecko-faktografická kniha o represiách v Sovietskom zväze v rokoch 1918 - 1956 od ruského spisovateľa Alexanda Solženicyna. Predstavuje jedno z najznámejších diel, ktoré popisuje väzenský systém Gulag v Sovietskom zväze v 20. storočí. Autor Alexander Isajevič Solženicyn strávil v gulagu osem rokov svojho života. Dielo je trilógia, pozostáva z troch zväzkov (Súostrovie Gulag I. - III.), ale autor vydal aj skrátenú verziu.

História Súostrovia Gulag
-------------------------

Samotný autor diela, Alexandr Isajevič Solženicyn, zažil hrôzy Gulagu na vlastnej koži. Autor sa do Gulagu dostal kvôli korešpondencii – vo svojich listoch kritizoval Josifa Stalina, vtedajšieho diktátora Sovietskeho zväzu, a v tej dobe kritizovanie vlády, vládcov a systému nebolo tolerované. Každý, kto sa zdal Orgánom, teda komunistom nebezpečný, bol podľa Solženicyna odvedený do *sovietskych komunistických koncentračných táborov*, ktoré boli neskôr známe pod názvom Gulag.

V trilógii *Súostrovie Gulag*, alebo ako ju nazval samotný autor, *v pokuse o umeleckú štúdiu* nepíše len o svojich skúsenostiach, ale aj o skúsenostiach ľudí, ktorých tam stretol, alebo ktorí sa taktiež chceli zúčastniť pokusu o umeleckú štúdiu. Vo svojej knihe píše o jednoduchom procese zatknutia, vyšetrovania, mučenia, súdu, transportu do tábora a života v ňom.

Zo Solženicynovho diela vyplýva, že podobné koncentračné tábory boli už aj pred vládou Stalina, že siahajú späť až k Leninovi (to on začal s masovými popravami, položil základy plánovanej ekonomiky, vytvoril Čeku a zaviedol koncentračné tábory, neskôr nazývané Gulag). Treba poznamenať, že väznice existovali aj pred nástupom boľševikov, len neboli až tak preplnené a nemučilo sa v nich ako za vlády komunistov.

Dejiny ZSSR a Solženicynove prvé literárne úspechy
--------------------------------------------------

Alexander Isajevič Solženicyn strávil v GULAGu osem rokov svôjho života (1945 – 1953) a ďalšie tri roky vo vyhnanstve. Po prepustení napísal krátku novelu, *Jeden deň Ivana Denisoviča*.

Stalinovmu nástupcovi Nikita Chruščovovi táto novela prišla vhod. Sám ju chválil, pretože jeho cieľom bola destalinizácia, čo znamená, že chcel zmierniť pravidlá komunistickej idey. To sa mu aj podarilo – počas Chruščovovej moci získali sovietski obyvatelia viac slobody, dokonca sa objavili prvé knihy o GULAGoch (ako napríklad aj Jeden deň Ivana Denisoviča). Počas tejto doby začne Alexander Solženicyn zbierať materiály k napísaniu najväčšieho diela vo svojom živote – k trilógii Súostrovie GULAG. 

V roku 1964 Chruščova nahradí Leonid Brežnev, ktorý znova nastolí tvrdé pravidlá.  Spisovatelia a publicisti, ktorí sa opovážili skritizovať komunistický systém, boli vyšetrovaní. Aj počas tohto obdobia však Solženicyn pracoval na trilógii, avšak v tajnosti. Keď sa o Solženicynovom plánovanom literárnom diele dozvedela KGB (sovietska tajná polícia), trilógia už bola napísaná a mala štyri kópie na rozličných miestach (jedna z nich bola dokonca prepašovaná do Francúzska v krabici od akvária). Solženicyn mal obrovské šťastie, totiž o písaní **Súostrovia GULAG** vedelo príliš veľa ľudí a nik ho nezažaloval (a udavačov bolo v tej dobe až-až). Ako povedal sám autor: „Stal sa malý zázrak."

Konečné vydanie trilógie
------------------------

Štyri mesiace pred prvým vydaním knihy, v auguste roku 1973, KGB (sovietska tajná polícia) vypočúvala Jelizavetu Voraňanskaju, ktorá spolupracovala s Alexandrom Solženicynom na písaní Súostrovia GULAG. Tajná polícia ju sledovala a dostala sa k prvej kópií knihy. Jelizaveta Voraňanskaja mala rukopis spáliť v lese, lenže bolo jej ľúto sa ho zbaviť – a to sa jej stalo osudným. Po výsluchu doma spáchala samovraždu. Keď sa o tejto smutnej práce dozvedel Alexander Solženicyn, napísal predslov ku knihe a rozhodol sa, že ju čím skôr vydá.

Veľmi si želal, aby sa kniha po prvý raz vydala v Rusku, v jeho rodnej zemi, ale kvôli krutej cenzúre to nebolo možné. Prvýkrát vyšla vo Francúzsku, Paríži po rusky. Netrvalo dlho, a **Súostrovie GULAG** preložili aj do francúzštiny, nemčiny, či angličtiny. Po vydaní trilógie bol Solženicyn vyhostený zo Sovietskeho zväzu a do roku 1994 žil v emigrácii.

Dopad
-----

Súostrovie Gulag, svedectvo o stalinských zverstvách, výrazne ovplyvnilo čitateľov mimo Sovietskeho zväzu opisom brutality sovietskeho režimu. Kniha dala nový impulz kritikom sovietskeho systému a mnohých sympatizantov prinútila prehodnotiť svoj postoj.

Vydanie v slovenčine
--------------------

Prvý slovenský preklad vyšiel v roku 1974 vo Švajčiarsku.

Nový preklad vyšiel v roku 1991 už *revidovanou a doplnenou formou*.

Referencie
----------

1. ↑  A.S, Petit Press. *Alexander Solženicyn - Nechcel byť nemou ikonou* [online]. www.sme.sk, [cit. 2020-02-22]. Dostupné online.
2. ↑   *Súostrovie Gulag*. [s.l.] : [s.n.]. Dostupné online.
3. ↑   *Sovietske gulagy ničili životy nevinných* [online]. Pravda.sk, 2016-11-27, [cit. 2020-02-22]. Dostupné online.
4. ↑   *Súostrovie Gulag*. [s.l.] : [s.n.]. Dostupné online.
5. ↑   *Krátke dejiny ZSSR* [online]. Slobodný Výber, [cit. 2020-02-23]. Dostupné online.
6. ↑   *Kniha: Súostrovie Gulag (Alexander Solženicyn) [SK](Alexander Solženicyn) za 50,15€ | Gorila* [online]. www.gorila.sk, [cit. 2020-02-23]. Dostupné online. (po anglicky)
7. ↑  BRATISLAVA, SVOP spol s r o. *Štvanec a útočník : Život a dielo Alexandra Solženicyna* [online]. www.infogate.sk, [cit. 2020-02-23]. Dostupné online. (lang)
8. ↑   *The Gulag Archipelago | Summary, Aleksandr Solzhenitsyn, & Facts | Britannica* [online]. www.britannica.com, [cit. 2022-12-21]. Dostupné online. (po anglicky)
9. ↑   *Údaje o exemplári. | Online katalóg* [online]. chamo.kis3g.sk, [cit. 2020-02-22]. Dostupné online.
10. ↑  WEBMASTER[AT]HOWGH[DOT]SK. *NOVINKA: Alexander Solženicyn: Súostrovie Gulag* [online]. premedia, [cit. 2020-02-22]. Dostupné online.