**John Quincy Adams** (\* 11. júl 1767, Braintree, Massachusetts, USA – † 23. február 1848, Washington D.C. USA) bol americký štátnik, politik, diplomat, právnik a diárista, ktorý bol v rokoch 1825 až 1829 šiestym prezidentom Spojených štátov. Predtým pôsobil ako ôsmy minister zahraničných vecí Spojených štátov v rokoch 1817 až 1825. Počas svojej dlhej diplomatickej a politickej kariéry pôsobil ako veľvyslanec a tiež ako člen Kongresu Spojených štátov, kde zastupoval Massachusetts v oboch komorách. Bol najstarším synom Johna Adamsa, ktorý bol v rokoch 1797 až 1801 druhým prezidentom Spojených štátov, a prvej dámy Abigail Adamsovej. Pôvodne bol rovnako ako jeho otec federalista, voľby do prezidentského úradu vyhral ako člen Demokraticko-republikánskej strany a neskôr, v polovici 30. rokov 19. storočia, sa pridal k strane Whigov.

Životopis
---------

Narodil sa v Braintree ako jeho otec (teraz je to časť Quincy), v Massachusetts, v rodine Johna Adamsa, 2. prezidenta USA a jeho manželky Abigail Adamsovej, ako druhý z piatich detí. Vzdelanie získaval v Paríži a v Laydene, keďže nasledoval svojho otca na jeho cestách. Je absolvent Harvardovej univerzity z roku 1787. Študoval právo a svoju prax začínal v Bostone v Massachusetts.

Politická kariéra
-----------------

Už ako 14-ročný sa stal osobným tajomníkom amerického emisára v Rusku. O rok neskôr, v roku 1782, bol členom delegácie vyjednávajúcej mier s Veľkou Britániou. Potom sa vrátil do USA, aby dokončil školu. V roku 1794 bol veľvyslancom v Holandsku, o dva roky neskôr bol preložený do Portugalska a v roku 1797 pracoval v Prusku.

Od 4. marca 1802 (do 8. júna 1808) bol senátorom v Massachusetts a v tom istom roku sa neúspešne pokúsil o vstup do Kongresu. V roku 1803 sa stal senátorom v celoštátnom senáte za stranu federalistov, kde zostal až do roku 1808, kedy odstúpil. Čoskoro na to vystúpil aj zo strany a prešiel k republikánom. 

V rokoch 1809 – 1814 bol veľvyslancom v Rusku. 
  
V rokoch 1814 – 1815 sa stal členom delegácie, ktorá rokovala o Ghentskej zmluve, ktorá znamenala definitívnu bodku za vojnou v roku 1812.
  
Od roku 1815 do 1817 slúžil v Anglicku. 
  
Od roku 1817 do roku 1825 bol ministrom zahraničných vecí v kabinete Jamesa Monroa. Počas svojho pôsobenia na tomto poste sa mu podarilo získať od Španielska v roku 1819 nový štát Florida. Vytvoril tzv. Monroeovu doktrínu, ktorá odmietala zásahy Európanov do amerických záležitostí.

Prezident
---------

Vďaka svojej rozsiahlej praxi na veľvyslaneckých postoch a v rokovaniach so zahraničnými veľmocami sa stal ideálnym kandidátom na post prezidenta. V prezidentských voľbách v roku 1824 sa stretol s Andrewom Jacksonom a porazil ho. Ten ho však obvinil, že sa do funkcie dostal len vďaka korupcii a hoci výsledok volieb nezvrátil, počas celého Adamsovho funkčného obdobia robil všetko pre to, aby zmaril jeho snahy o splnenie programu na podporu výstavby ciest, vzdelania, obchodu, priemyslu a poľnohospodárstva. Zašlo to až tak ďaleko, že sa ich materská strana rozštiepila na Národných republikánov Johna Quincyho Adamsa a Demokratických republikánov Andrewa Jacksona (neskorších demokratov).[chýba zdroj]

Porážka
-------

Voľby v roku 1828 však dopadli tentokrát v prospech Andrewa Jacksona, a to i vďaka tomu, že vo svojej agresívnej kampani vytiahol aj detaily z Adamsovho súkromného života. Za svoj neúspech mohol vďačiť Adams aj tomu, že po otcovi zdedil neschopnosť dobre vychádzať s ľuďmi, čo nevyvážila ani jeho pracovitosť a vnútorný potenciál, takže nemal proti bezohľadnému a oveľa populárnejšiemu Jacksonovi takmer žiadnu šancu.[chýba zdroj]

No ani víťazstvo Jacksona medzi nimi vzťahy nenapravilo. Napriek tradícii Jackson odmietol navštíviť odstupujúceho prezidenta a Adams zas odmietol ísť do Kapitolu s Jacksonom v jednom voze.

Od roku 1831 až do smrti bol členom Snemovne reprezentantov, neskôr neuspel vo voľbách na guvernéra štátu Massachusetts v roku 1834. V roku 1841 reprezentoval vzbúrených Afričanov z lode Amistad na Najvyššom súde USA a úspešne sa dohadoval o tom, kto získa kontrolu nad španielskou loďou, na ktorej boli držaní ako ilegálni otroci. Súd rozhodol, že sa majú vrátiť späť domov ako slobodní ľudia a nie sa vrátiť do Španielska, kde z nich spravili otrokov.

Adams v Snemovni, ktorá sídlila v budove Kapitolu vo Washingtone, dostal záchvat mŕtvice a napokon po dvoch dňoch zomrel. Pochovaný je na rodinnom cintoríne v Quincy, Massachusetts.

Referencie
----------

1. ↑  SCHÄFER, Peter. *Prezidenti USA: od George Washingtona po Billa Clintona*. Praha : [s.n.], 1995. 538 s. Ďalej len Schäfer. ISBN 80-204-0499-6. S. 77-78.
2. 1 2 3 4  Adams, John Quincy. In:  *Encyclopaedia Beliana*. 1. vyd. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV; Veda, 1999. 696 s. ISBN 80-224-0554-X. Zväzok 1. (A – Belk), s. 46.
3. ↑  RICHARDS, Leonard L. *The Life and Times of Congressman John Quincy Adams*. Oxford : [s.n.], 1986. ISBN 0-19-504026-0. S. 48. (anglicky)
4. ↑  Schäfer S. 83

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **John Quincy Adams**

| * z
* d
* u
Prezidenti Spojených štátov amerických |
| --- |
| 
* Washington (1789 – 1797)
* J. Adams (1797 – 1801)
* Jefferson (1801 – 1809)
* Madison (1809 – 1817)
* Monroe (1817 – 1825)
* J. Q. Adams (1825 – 1829)
* Jackson (1829 – 1837)
* Van Buren (1837 – 1841)
* W. H. Harrison (1841)
* Tyler (1841 – 1845)
* Polk (1845 – 1849)
* Taylor (1849 – 1850)
* Fillmore (1850 – 1853)
* Pierce (1853 – 1857)
* Buchanan (1857 – 1861)
* Lincoln (1861 – 1865)
* A. Johnson (1865 – 1869)
* Grant (1869 – 1877)
* Hayes (1877 – 1881)
* Garfield (1881)
* Arthur (1881 – 1885)
* Cleveland (1885 – 1889)
* B. Harrison (1889 – 1893)
* Cleveland (1893 – 1897)
* McKinley (1897 – 1901)
* T. Roosevelt (1901 – 1909)
* Taft (1909 – 1913)
* Wilson (1913 – 1921)
* Harding (1921 – 1923)
* Coolidge (1923 – 1929)
* Hoover (1929 – 1933)
* F. D. Roosevelt (1933 – 1945)
* Truman (1945 – 1953)
* Eisenhower (1953 – 1961)
* Kennedy (1961 – 1963)
* L. B. Johnson (1963 – 1969)
* Nixon (1969 – 1974)
* Ford (1974 – 1977)
* Carter (1977 – 1981)
* Reagan (1981 – 1989)
* G. H. W. Bush (1989 – 1993)
* Clinton (1993 – 2001)
* G. W. Bush (2001 – 2009)
* Obama (2009 – 2017)
* Trump (2017 – 2021)
* Biden (od 2021)

 | Pečať prezidenta USA |

Autoritné údaje: * BnF: 12284310j
* GND: 118643789
* ISNI: 0000000121282017
* LCCN: n79140988
* NK ČR: jn20011211222
* SNK: 168735
* ULAN: 500353262
* VIAF: 36980021
* WorldCat: lccn-n79140988