Súradnice: 42°51′55″S 25°29′09″V﻿ / ﻿42,86528°S 25,48583°V﻿ / 42.86528; 25.48583

**Slavejkovov dom** (bulh. Славейковата къща‎ – *Slavejkovata kăšta*), alebo **Dom-múzeum P. R. Slavejkova** (bulh. Къща-музей П. Р. Славейков‎ – *Kăšta-muzej P. R. Slavejkov*) je dom z prvej polovice 19. storočia, ktorý sa nachádza v meste Triavna v Gabrovskej oblasti v severnom Bulharsku.

Budova má pridelený štatút kultúrnej pamiatky miestneho významu. Dom je jedným z desiatich objektov trevnenského Špecializovaného múzea rezbárskeho a zografského umenia.

Lokalita
--------

Slavejkovov dom sa nachádza v historickej časti mesta Triavna na ulici „P. R. Slavejkov" (bulh. улица „П. Р. Славейков", doslova *ulica P. R. Slavejkova*) č. 50.

Dejiny
------

Dom bol postavený okolo roku 1830.

Dom je úzko spojený s životom významného bulharského spisovateľa a politika, Petka Račeva Slavejkova a jeho rodiny. Samotný Petko Račov Slavejkov v dome žil od roku 1853, keď dom dostali do daru spolu so svojou ženou Irinou od jej otca Ivanča Rajkova ako svadobný dar, nasledujúcich 23 rokov do roku 1876.

Detail z vrchnej časti prednej fasády budovy
V rokoch 1964, 1965 a 1966 prebehli na dome reštauračné práce. V roku 1966 bola v dome otvorená múzejná expozícia a na fasáde domu bol umiestnený basreliéf zobrazujúci Petka a Penča Slavejkovových, ktorý zhotovil sochár Dimităr Dimov. V roku 1967 získal dom štatút kultúrnej pamiatky miestneho významu. Zatiaľ posledné reštauračné práce sa na dome uskutočnili v priebehu roku 2013.

Charakteristika
---------------

Autor stavby nie je známy.

Budova je predstaviteľom neskorého trevnenského staroplaninského domu a zároveň predstaviteľom raného obrodeneckého domu. Dom je svojou plánovou koncepciou ako aj vonkajšou umeleckou formou podobný Popangelovovmu domu v Triavne.

Budova je dvojposchodová, postavená na úrovni ulice. Prízemné poschodie je kamenné, nadzemné poschodie pozostáva zo skeletu z drevených trámov, medzi ktorými sa nachádza výplň. Steny medzi drevenými trámami sú zvonku pokryté bielou omietkou. Okná sú zasadené v typických tradičných drevených rámoch. Nadzemné poschodie sa arkierovo rozširuje nad prízemím. Strecha domu je pokrytá kamennými škridlami.

V prízemnej časti domu sa nachádza ďukian (druh obchodu so skladom v bulharských obrodeneckých domoch) s priestranným skladom a dve obytné miestnosti – tzv. *kăšti* (druh veľkej obytnej miestnosti s ohniskom v bulharských obrodeneckých domoch) a *soba* (spálňa). Ďukian je obrátený smerom do ulice, obytné miestnosti smerujú do dvora. Prízemie je s nadzemným poschodím spojené jednoramenným dreveným schodiskom, ktoré vedie z priestoru dvora pred obytnými miestnosťami na prízemí do priestoru otvoreného čardaku (odkrytý priestor pred miestnosťami v obrodeneckých domoch) na nadzemnom poschodí. Čardak je priestranný, rozprestiera sa okolo celej fasády domu smerujúcej do dvora. Časť čardaku bola prispôsobená aby sa využívala ako letná miestnosť, ďalšia časť je v podobe úzkej galérie vedúcej pozdĺž fasády domu k miestu, kde sa nachádzala toaleta. Z priestoru čardaku sú dostupné miestnosti na nadzemnom poschodí. Na poschodí sa nachádzajú celkovo tri obytné miestnosti – tzv. *kăšti*, *soba* a *odaja* (miestnosť slúžiaca ako šatník a prezliekáreň), z ktorej bol prístupný aj priestor skrýše, ktorá sa nachádzala v rohu strechy. Zatiaľčo *kăšti* a *soba* boli dostupné priamo z priestoru čardaku, *odaja* bola dostupná len z priestoru *kăšti*.

Dvere, rámy okien, ako aj stĺpy a trámy sú bohato zdobené drevorezbou, ktorej autormi boli významní predstavitelia tzv. trevnenskej umeleckej školy.

Múzeum Petko a Penčo Slavejkovovi
---------------------------------

*Múzeum Petko a Penčo Slavejkovovi* (bulh. Музей Петко и Пенчо Славейкови‎ – *Muzej Petko i Penčo Slavejkovi*) predstavuje etnografickú a dokumentárnu expozíciu venovanú životu a dielu rodiny Slavejkovových. Samotný dom bol sprístupnený návštevníkom 23.októbra 1964. Prvá múzejná expozícia bola v dome otvorená v roku 1966 v priestore ďukianu, kde sa nachádzala knižnica Petka Slavejkova a v rámci expozície boli vystavené knihy, dokumenty a niektoré osobné predmety Petka Slavejkova. 27. apríla 1967 sa dom oficiálne stal múzejným objektom a v roku 1971, sesternica Penča Slavejkova, Bata Toteva dom správe múzea aj darovala do vlastníctva. V roku 1972 bola expozícia obnovená a ozvučená piesňami s textami, ktorých autormi boli Petko a Penčo Slavejkovovi. V roku 2013 bola obnovená dokumentárna časť expozície. Dokumentárna časť expozície venovaná predovšetkým životnému dielu Petka a Penča Slavejkovových sa nachádza v prízemnej časti domu, zatiaľčo v priestoroch na nadzemnom poschodí sa nachádza etnografická expozíciam ktorá predstavuje život rodiny Slavejkovových, pričom vystavených je množstvo originálnych predmetov dennej potreby, ktoré patrili priamo rodine.

Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany
----------------------------------

Kategória: kultúrna pamiatka miestneho významu, pričom dom je súčasťou architektonického obrodeneckého ansábla na ulici „P. R. Slavejkov"

Rok vyhlásenia: 1967

Dôvod pamiatkovej ochrany: architektonicko-staviteľská hodnota budovy

Oficiálny názov na zozname kultúrnych pamiatok: *Kăšta-muzej P. R. Slavejkov s dvora* (bulh. Къща-музей П. Р. Славейков с двора, doslovne Dom-múzeum P. R. Slavejkova s dvorom)

Galéria
-------

* pohľad na dom z juhovýchodupohľad na dom z juhovýchodu
* pohľad na dom zo severupohľad na dom zo severu
* východná fasáda domuvýchodná fasáda domu
* západná fasáda domuzápadná fasáda domu
* v priestore čardaku – vstup do jednej z miestnostív priestore čardaku – vstup do jednej z miestností
* v priestore čardaku – zúžená koridorová časťv priestore čardaku – zúžená koridorová časť
* v priestore čardaku – rozšírená časť slúžiaca ako letná izbav priestore čardaku – rozšírená časť slúžiaca ako letná izba
* pohľad do jednej z izieb na poschodípohľad do jednej z izieb na poschodí
* pohľad do jednej z izieb na poschodípohľad do jednej z izieb na poschodí

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18  KOLEKTÍV AUTOROV. *Goľama enciklopedija „Bălgarija"*. Tom. 10. REM – SON. Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Naučnoinformacionen centăr „Bălgarska enciklopedija", 2012. ISBN 978-954-8104-32-6. S. 4059.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25  DIMITROVA, Irina. *Na razchodka iz văzroždenska Triavna*. Varna : Izdatelstvo "Slavena", 2018. 72 s. ISBN 978-619-190-128-9. S. 39 – 42.
3. 1 2 3 4  BOSILKOV, Ľuben; GORANOVA, Lidija. *Magičnata Triavna*. Veliko Tarnovo : Izdatelstvo „Bosilkoff", 2004. 48 s. ISBN 954-90992-9-6. S. 13.
4. 1 2  DABKOVA, Daniela. *Triavna*. Varna : Izdatelstvo „Slavena". 36 s. ISBN 954-579-235-3. S. 22.
5. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15  STAMOV, Stefan. *Bălgarsko architekturno nasledstvo – selišta – cărkvi – manastiri*. Sofia : Stefan Stamov, 2016. 516 s. S. 478 – 479.
6. 1 2 3  DIMITROVA, Irina; GORANOVA, Lidija. *50 godini – Specializiran muzej za rezbarsko i zografsko izkustvo – gr. Triavna – Bibliografija*. Varna : Izdatelstvo „Slavena", 2013. 100 s. ISBN 978-954-579-977-8. S. 4.
7. 1 2  BONEVA, Ivanka. *Triavna*. Sofia : Izdatelstvo na otečestvenija front, 1982. 312 s. ISBN 9531412411 Chybné ISBN. S. 244 – 245.
8. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Национален институт за недвижимо културно наследство. *НИНКН: Област Габрово* [online]. ninkn.bg, [cit. 2023-11-14]. Dostupné online.
9. 1 2 3 4   *Регистри | Община Трявна* [online]. tryavna.bg, 2017-06-26, [cit. 2023-07-05]. Dostupné online.
10. ↑   *Сайтът на Българските музеи* [online]. museology.bg, [cit. 2023-11-15]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Slavejkovov dom (Triavna)**