**Islam na Slovensku** ako náboženstvo nie je oficiálne štátom uznávaný ako cirkev alebo náboženská spoločnosť. K islamu sa v roku 2011 prihlásilo 1 934 obyvateľov, celkový neoficiálny počet veriacich sa v roku 2007 odhadoval asi na 5 000 obyvateľov, čo predstavuje menej ako 0,1 % obyvateľov. Podľa sčítania ľudu z roku 2021 žije na Slovensku celkovo oficiálne: 3 862 slovenských muslimov. Neoficiálne počty (vrátane zahraničných študentov a pracovníkov) sú vyššie. Islam patrí medzi najrýchlejšie rastúce náboženstvá na Slovensku.

História islamu na Slovensku
----------------------------

### Osmanské obdobie (1552 – 1689)

Kostol Nanebovzatia Panny Márie vo Fiľakove, ktorý fungoval v rokoch 1554 – 1593 ako mešita
Kostol a kláštor františkánov v Nových Zámkoch, ktoré slúžili v rokoch 1663 – 1685 ako mešita *Valide džámi*, resp. kasárne.
Prvé trvalejšie pôsobenie muslimskej populácie na území dnešného Slovenska sa viaže na obdobie Osmansko-habsburských vojen. Po bitke pri Moháči a dobytí Budína v roku 1541 začali osmanské výpady prenikať aj na územie juhu Slovenska. V roku 1552 po porážke uhorských vojsk v bitke pri Plášťovciach vznikol s centrom v Sečanoch Sečiansky sandžak, ktorý zasahoval tiež na slovenský breh rieky Ipeľ. V roku 1554 Turci dobyli Fiľakovský hrad a vo Fiľakove zriadili Fiľakovský sandžak. Vo Fiľakove vládli 39 rokov do roku 1593 a pod hradom vybudovali prestavbou františkánskeho kláštora aj mešitu *(džamíju)*, ktorej bola následne vrátená jej kresťanská príslušnosť. V meste po dobytí cisárskym vojskom v roku 1593 dobrovoľne ostalo žiť 300 tureckých rodín, ktoré postupne splynuli s pôvodným obyvateľstvom.

Druhá éra osmanského islamu na Slovensku sa viaže na obdobie rokov 1663 – 1685. Už od začiatku 17. storočia mali Turci na ľavom brehu Dunaja opevnenie na mieste dnešného Štúrova (*Džigerdelen*). Po dobytí pevnosti Nové Zámky v nej Turci zriadili sídlo nového ejáletu. V roku 1663 sa im podarilo dobyť tiež viaceré ďalšie pevnosti – Hlohovec, Nitru, Levice či Novohrad. Vo všetkých správnych sídlach – ejálete a sandžakoch – sa nachádzala turecká posádka. Tú tvorili prevažne muslimovia. V Nových Zámkoch šlo o niekoľko tisíc, v menších sídlach ako Šurany len niekoľko desiatok osôb, prevažne spojených s armádou. Všetky tri novozámocké kostoly boli v danom období prebudované na mešity a štvrtá mešita vyrástla na východnom predmestí mesta. Tá sa do súčasnosti nezachovala, kostoly boli po oslobodení mesta v roku 1685 rekonvertované, islamské obyvateľstvo odišlo naspäť do Osmanskej ríše a zvyšky osmanskej islamskej architektúry boli zničené pri bombardovaní mesta v roku 1944. Nitra a Levice boli oslobodené od Turkov už v roku 1664, avšak v Hlohovci sa turecká správa udržala až do roku 1683. Aj tu preto bola v danom čase kaplnka sv. Anny na námestí konvertovaná na mešitu a mala minaret.

### Novodobá éra (60. roky 20. storočia – súčasnosť)

Príchod väčších skupín moslimského obyvateľstva na Slovensko v 20. storočí sa viaže na 60.-80. roky 20. storočia, kedy do Československa prišli v rámci výmenných pobytov študovať stovky muslimských študentov z tzv. spriatelených krajín najmä z Blízkeho Východu. Viacerí z nich následne na Slovensku ostali ďalej pracovať a žiť. V 90. rokoch 20. storočia pribudli k miestnej muslimskej komunite tiež utečenci z Balkánu či Afganistanu.

### Pokusy o registráciu islamskej cirkvi

Na Slovensku nie je islamská cirkev alebo náboženská spoločnosť registrovaná cirkevným odborom Ministerstva kultúry Slovenskej republiky, čo v konečnom dôsledku znamená, že muslimovia nemajú nárok na finančný príspevok zo štátneho rozpočtu, možnosť vyučovania svojho náboženstva v školách a možnosť zakladať vlastné cirkevné školy. O získanie registrácie sa neúspešne pokúšali prípravné orgány Slovenského islamského hnutia (2004) a Islamskej náboženskej obce v Slovenskej republike (2006). V rámci novelizácie zákona č. 308/1991 Zb. o slobode náboženskej viery a postavení cirkví a náboženských spoločností zákonom č. 201/2007 Z. z. z 29. marca 2007 bola stanovená povinnosť prípravného orgánu cirkvi alebo náboženskej spoločnosti deklarovať minimálne 20 000 plnoletých členov, a to napriek tomu, že podľa údajov z (tom čase posledného) sčítania obyvateľov, domov a bytov z roku 2001 takýto počet veriacich malo len šesť z 15 zaregistrovaných cirkví a náboženských spoločností. Na základe novelizácie zákonom č. 39/2017 Z. z. z 31. januára 2017 sa počet potrebných členov zvýšil až na 50 000, opäť napriek tomu, že takýto počet veriacich majú (podľa sčítania obyvateľov, domov a bytov z roku 2011) iba štyri najväčšie cirkvi na Slovensku z 18 zaregistrovaných cirkví a náboženských spoločností. Podľa predkladateľov návrhu tohto zákona, členov poslaneckého klubu Slovenskej národnej strany na čele s predsedom Národnej rady Slovenskej republiky Andrejom Dankom, bolo cieľom novelizácie *„špekulatívne registrácie údajných cirkví a náboženských spoločností s hlavným cieľom registrácie – získania finančných príspevkov od štátu"*, hoci viacerí poslanci neskôr priznali, že sprísnenie podmienok podporili preto, aby zabránili registrácii islamského náboženstva.

Muslimovia sa teda na Slovensku združujú formou občianskych združení.

Štatistiky veriacich
--------------------

Napriek tomu, že islam nie je na Slovensku, štátom registrovanou náboženskou spoločnosťou, štatistiky zo sčítania k nemu existujú. V roku 1991 sa k islamu prihlásilo 180 obyvateľov, v roku 2001 1 212, v roku 2011 1 934.

Neoficiálne žije v krajine podľa odhadov u nás reálne asi 5-tisíc moslimov. Asi polovica z nich žije v Bratislave, väčšie komunity sú tiež v Košiciach, v Martine či v Nitre. Pochádzajú najčastejšie z Líbye, Afganistanu, Turecka, Severného Macedónska, Kosova a Egypta.

Podľa sčítania ľudu z roku 2021 žije na Slovensku celkovo oficiálne: 3 862 slovenských muslimov. Neoficiálne počty (vrátane zahraničných študentov a pracovníkov) sú vyššie. Islam patrí medzi najrýchlejšie rastúce náboženstvá na Slovensku.

Mešita
------

Slovensko je jediným členským štátom Európskej únie, kde sa nenachádza oficiálna mešita. Muslimská komunita sa preto stretáva v prenajatých domoch alebo v modlitebniach. Modlitebne sa nachádzajú: v Bratislave (islamské centrum Cordoba a Türk Camisi, Petržalka), Košiciach (mešita Aa-Hudá), v Martine (al Baraka) a v Nitre.

Nenávistné a potenciálne nenávistné prejavy proti muslimom
----------------------------------------------------------

Nenávistné prejavy voči muslimom (islamofóbia) sa na Slovensku často spájajú s predsudkami a nenávisťou voči ľuďom inej farby pleti (rasizmus) a voči cudzincom všeobecne (xenofóbia). K nárastu týchto prejavov došlo po prepuknutí európskej migračnej krízy (2015), teroristických útokov islamistov v západnej Európe a v priamej súvislosti s nárastom pravicového populizmu v reakcii na tieto udalosti.

V roku 2016 bol medializovaný prípad somálskej azylantky Khadry Abdile, ktorú v Bratislave viackrát napadli, zrejme pre odlišnú farbu pleti a nosenie hidžábu. Azylantke s integráciou pomáhala sociálna pracovníčka Emília Trepáčová, ktorá spolu s Abdile získala ocenenie Biela vrana.

Zo strany niektorých politických predstaviteľov zaznievali viaceré verejné vyhlásenia, ktoré obsahovali predpojatosť až nenávisť voči islamu a muslimom. Takýchto vyjadrení sa dopustili predstavitelia ľavicovo-konzervatívnej strany SMER – sociálna demokracia, krajne pravicovej strany Kotleba – Ľudová strana Naše Slovensko a populistického hnutia Borisa Kollára Sme rodina. Napr. na tlačovej konferencii 7. januára 2016 Robert Fico z pozície predsedu vlády Slovenskej republiky volal po oficiálnom zabránení vzniku *„ucelenej muslimskej komunity"* a spájal prítomnosť muslimov s rizikom výrazného nárastu kriminality. Zatiaľ čo tieto vyjadrenia neporušovali zákon, predstavitelia muslimskej komunity na Slovensku odsúdili *„priame či nepriame spájanie terorizmu, alebo sexuálneho násilia s islamom, či dokonca muslimskou komunitou na Slovensku"*.

Muslimské organizácie a osobnosti
---------------------------------

* Islamská nadácia na Slovensku,  - Mohamad Safwan Hasna, spoluzakladateľ a predseda Islamskej nadácie na Slovensku
* Abdulwahab Al-Sbenaty, autor prvého prekladu Koránu do slovenčiny,
* informačný web komunity:  -

Referencie
----------

1. 1 2  ŠPROCHA, Branislav a kol. *Demografický profil náboženského vyznania obyvateľstva Slovenska za posledných 100 rokov* IN *Populačné štúdie Slovenska 3.* Muzeológia a kultúrne dedičstvo, o.z.: Bratislava, 2014. ISBN 978-80-971715-0-6
2. ↑  MORAVČÍK, Roman. *Posledná krajina bez mešity* [online]. Ecopress, 11.05.2007, [cit. 2015-01-06]. Dostupné online. Archivované 2013-11-13 z originálu.
3. ↑   *Františkánsky kostol a kláštor Fiľakovo* [online]. vypadni.sk, [cit. 2020-12-17]. Dostupné online. Archivované 2021-11-07 z originálu.
4. ↑   Turecká krv. *.týždeň* (Bratislava: W PRESS), 2008-01-26. Dostupné online [cit. 2020-12-17]. ISSN 1336-653X.
5. 1 2 3 4  MARKUSOVÁ, Helena. *Životné pomery v Nových Zámkoch v čase osmanskej nadvlády (1663-1685). In: Historia Nova I*. 1.. vyd. Bratislava : Univerzita Komenského, 2010. Dostupné online. S. 18.
6. ↑  ÇALIŞIR, Muhammed Fatih. *War and Peace in the Frontier: Ottoman Rule in the Uyvar Province, 1663-1685* [online]. Univerzita Bilkent, Júl 2009, [cit. 2020-12-14]. Dostupné online. Archivované 2021-11-27 z originálu. (po anglicky)
7. ↑   *História* [online]. hlohovec.sk, [cit. 2020-12-17]. Dostupné online.
8. 1 2  TVARDÍK, Jozef. *Ako žijú moslimovia na Slovensku?* [online]. trend.sk, 07.10.2014, [cit. 2015-01-06]. Dostupné online.
9. ↑  MARCIŠIAK, Marcel. Azim Farhadi: Keď som prišiel na Slovensko, islam nebol témou. Vtedy sa riešili Maďari. *tvnoviny.sk* (Bratislava: MARKÍZA – SLOVAKIA), 2017-12-20. Dostupné online [cit. 2020-12-17]. Archivované 2019-07-08 z originálu.
10. 1 2   Ateisti, fujaristi aj esséni. Cirkvou na Slovensku chcel byť už kadekto | Konzervatívny denník. *Denník Postoj* (Bratislava: Postoj Media). Dostupné online [cit. 2020-07-06]. ISSN 1336-720X.
11. ↑  KERN, Miro. Zákon o cirkvách bol v skutočnosti proti islamu a nie proti špekulantom. *Denník N* (Bratislava: N Press), 2017-02-01. Dostupné online [cit. 2020-07-06]. ISSN 1339-844X.
12. ↑   *Štatistický úrad SR* [online]. [Cit. 2020-12-17]. Dostupné online. Archivované 2014-03-29 z originálu.
13. 1 2 3  MIKUŠOVIČ, Dušan; DUGOVIČ, Matej. Koľko ich je a čo si myslia moslimovia, ktorých chce Fico monitorovať. *Denník N* (Bratislava: N Press), 2015-11-16. Dostupné online [cit. 2020-12-17]. ISSN 1339-844X.
14. ↑  MORAVČÍK, Roman. *Posledná krajina bez mešity* [online]. Ecopress, 11.05.2007, [cit. 2014-01-06]. Dostupné online. Archivované 2013-11-13 z originálu.
15. ↑  TVARDÍK, Jozef. *Ako žijú moslimovia na Slovensku?* [online]. trend.sk, 07.10.2014, [cit. 2015-01-06]. Dostupné online.
16. ↑  ŠNÍDL, Vladimír; BARCÍKOVÁ, Michaela. Zbitá somálska matka, porezaný Francúz, nadávky moslimom. Nenávisť k cudzincom rastie. *Denník N* (Bratislava: N Press), 2018-06-05. Dostupné online [cit. 2020-07-06]. ISSN 1339-844X.
17. ↑  Biela vrana. *Biele vrany 2016* [online]. bielavrana.sk, [cit. 2020-07-06]. Dostupné online.
18. ↑  CHOVANEC, Štefan. Odporca islamu Milan Mazurek: Cez deň bojuje proti moslimom, na večeru si odskočí do tureckej reštaurácie. *Hospodárske noviny* (Bratislava: MAFRA Slovakia), 2017-02-01. Dostupné online [cit. 2020-07-06]. ISSN 1336-1996.
19. ↑   *Kollár a Krajniak sa znovu pustili do Islamu, v Národnej rade Slovenskej republiky varovali pred terorom* [online]. securitymagazin.cz, [cit. 2020-07-06]. Dostupné online.
20. ↑  TA3 TASR. Podľa Kollára si máme vážiť, že nemáme mešity. Poliačik hovorí o populizme. *TA3* (Bratislava: C.E.N.), 2017-02-05. Dostupné online [cit. 2020-07-06]. Archivované 2020-07-06 z originálu.
21. ↑   *Predseda vlády, sloboda prejavu a ucelená moslimská komunita* [online]. pravnelisty.sk, [cit. 2020-07-06]. Dostupné online.
22. ↑  TASR. Fico chce zabrániť vzniku ucelenej moslimskej komunity na Slovensku. *SME* (Bratislava: Petit Press), 2016-01-07. Dostupné online [cit. 2020-07-06]. ISSN 1335-4418.