**Zachris Topelius**, rodným menom Zacharias Topelius (\* 14. január 1818, Nykarleby, Fínsko – † 12. marec 1898, Sipoo) bol fínsky spisovateľ, básnik, historik, novinár a rektor univerzity v Helsinkách. Jeho diela, napísané vo švédčine, patria medzi klasiku fínskej literatúry. Topelius býva nazývaný aj otec fínskeho historického románu. Väčšine Fínov je tiež známy ako „*satusetä*", teda rozprávkový ujo. Patrí medzi hlavných predstaviteľov fínsko-švédskej literatúry.

Životopis
---------

Narodil sa na farme Kuddnäs neďaleko Nykarleby (fín. *Uusikaarlepyy*) v roku 1818. Meno dostal po svojom otcovi, miestnom lekárovi a známom zberateľovi ľudovej poézie. Zacharias Topelius starší kládol vo výchove syna dôraz na pracovitosť, pravdovravnosť a ochotu byť nápomocným. Jeho matka, Catharina Sofia, bola známou vychovávateľkou. Vďaka finančnej stabilite rodiny mohol Topelius bez starosti študovať. V jedenástich rokoch bol poslaný študovať na gymnázium v Oulu aby sa zlepšil vo fínčine. Jeho otec zomrel na zápal pľúc v roku 1831, nasledujúci rok je matkou poslaný do Helsínk na súkromnú prípravu k záverečným skúškam. Topelius v Helsinkách býval a učil sa u mladého univerzitného lektora Johana Ludviga Runeberga a jeho ženy Frederiky. U Runeberga sa schádzal spolok *Lauantai*, kde sa združovali rôzne výrazne osobnosti kultúry. Pravdepodobne tu zažil prvotné vlastenecké prebudenie.

J. L. Runeberg so Zachrisom Topeliom
V roku 1833 začal študovať na Helsinskej univerzite, ktorú absolvoval v roku 1840. Napriek tomu, že patril do švédsky hovoriacej vyššej spoločenskej vrstvy, aktívne sa zaujímal o fínčinu, podporoval jej používanie a predpokladal, že Fínsko bude eventuálne len fínskojazyčné. V roku 1842 sa zasnúbil s Emilie Lindqvistovou, ktorú si o tri roky neskôr zobral za manželku. Emilie sa podobne ako jej manžel zaujímala o umenie a literatúru, často redigovala Topeliove texty. V roku 1847 získal Topelius doktorát. Uchádzal sa o miesto stredoškolského učiteľa na škole vo Vaase, no získal miesto na Helsinskej univerzite. V roku 1864 bol vymenovaný na podnet jeho priateľa Frederika Cygnaeusa za profesora dejín Fínska, Ruska a severských krajín.

Pracoval tiež ako novinár v švédskojazyčných novinách *Helsingfors Tidningar*, kde po prvý raz vyšlo mnoho z jeho diel. Písal reportáže, eseje či písal články o sociálnych otázkach ako finančná situácia študentov či bytové podmienky chudobných. Vyzýval matky aby učili svoje deti po fínsky. V 70. rokoch 19. storočia pôsobil ako rektor univerzity. Bol aktívny v mnohých spolkoch a štátnych výboroch, v roku 1878 získal titul štátneho radcu.

Hlavná budova Univerzity v Helsinkách
Jeho myslenie bolo zásadne ovplyvnené nemeckým filozofom Hegelom. Mal všestranný záber, okrem histórie sa zaoberal geografiou či prírodopisom. Venoval sa tiež teológii a medicíne. Bol považovaný za dobrého rečníka. Podporoval ženské hnutie.

O živote a tvorbe Zachrisa Topelia vyšlo mnoho prác a diel. Zomrel 12. marca 1889 v Sipoo. Pochovaný je na helsinskom cintoríne Hietaniemi. Vo Fínsku sa 14. januára oslavuje Topeliusov deň.

Literárna tvorba
----------------

Topelius bol od detstva obklopený literatúrou, pričom podnetné bolo aj prostredie, v ktorom vyrastal. Už v mladom veku prečítal bohatú knižnicu jeho tety. Veľkou inšpiráciou pre neho bolo i divadlo, ktoré mu do jeho písania dodalo zručnosť v dialógoch. V tejto dobe do Helsínk prichádzali mnohé zahraničné divadelné spoločnosti, ktorých pestré programy zahŕňali klasické diela, komédie a operety. Topelius o týchto zážitkoch napísal v roku 1890 krátke memoáre *Javiskoví kočovníci vo Fínsku* (švéd. *Scenens nomader i Finland*).

Topelius za písacím stolom
Topelius začínal svoju literárnu kariéru ako básnik. V jeho textoch sa spájalo vlastenecké cítenie s obdivom k fínskej prírode a kultúre. V roku 1838 vyšla v novinách *Helsingfors Morgonbladet* jeho prvá báseň *Pyšná ruža* (švéd. *Den stolta Rosen*). Pomerne skoro v kariére sa začal vyznačovať ako lyrický básnik. Jeho oficiálnym debutom je trojzväzkové dielo *Kvety vresu* (švéd. *Ljungblommor*), ktoré postupne vychádzalo v rokoch 1845, 1850 a 1854. Topeliova raná poézia sa vyznačuje témami lásky a prírody, zimy, mora, myšlienkami spojenými s históriou. Vzrastajúci záujem o politiku je citeľný najmä v niektorých jeho nepublikovaných básňach, napríklad *Marseillase* z roku 1844, ktorá obsahuje tému slobody typickú pre toto obdobie. V mnohých dielach predpovedal „búrku", teda revolúciu. Známe sú jeho básne opisujúce krásy fínskej prírody, napríklad *Letný deň v Kangasale* (švéd. *En sommardag i Kangasala*) z roku 1853 či *Vrabec vo vianočné ráno* (švéd. *Sparven om julmorgonen*) z roku 1859.

Obálka k dielu Välskäriho príbehy (švéd. *Fältskärns berättelser*)
Mnohé z Topeliových poviedok a románov rozoberajú historickú látku. V roku 1850 vydal prvý fínsky historický román *Vojvodkyňa Fínska* (švéd. *Hertiginnan af Finland*). Známejším dielom je však séria historických románov *Välskäriho príbehy* (švéd. *Fältskärns berättelser*), ktorá sa najprv objavila ako nadväzujúci príbeh vychádzajúci v novinách *Helsingfors Tidningar*. Hlavnou témou románov je dlhodobý boj o moc medzi šľachtou a roľníkmi. S historickou látkou v diele narábal z fínskeho pohľadu.

Fínsky preklad rozprávky *Breza a hviezda* (švéd. *Björken och stjärnan*).
Topelius sa venoval aj písaniu literatúry pre deti. Jeho kariéra ako detského spisovateľa začala v roku 1847 zbierkou rozprávok pod názvom *Sagor*. Trval na tom, že je dôležité aby boli deti naplno deťmi. Odmietal drsnú moralisticku výchovu detí osvieteneckej tradície. Chcel písať príbehy prispôsobené detskému svetu. Kládol dôraz na budovanie pozitívneho charakteru a staval sa do opozície negativizmu a cynizmu. Napísal vyše 250 rozprávok. Medzi najznámejšie patrí *Breza a hviezda* (švéd. *Björken och stjärnan*), *Trpaslík z hradu Turku* (švéd. *Tomtegubben i Åbo slott,* 1849) či *Sampo Lappelil. Rozprávka z Laponska*. (*Sampo Lappelill. En saga från Lappland*, 1860). Topelius svoje rozprávky publikoval v rôznych novinách venovaných detskému čitateľovi.

Úvodná strana z učebnice *Naša krajina* (švéd. *Naturens bok*) vo fínčine.
Pripravil dve náučné knihy pre základne vzdelávanie. Prvou bola *Kniha prírody* (švéd. *Naturens bok*, 1856). Do fínčiny bola kniha preložená v roku 1860. Učenie má podľa Topelia viesť k samostatnému mysleniu a stimulovať predstavivosť. Prírodovedná kniha mala slúžiť trom účelom - precvičiť čitateľské schopnosti žiakov a schopnosť premýšľať v súvislostiach a zároveň prebudiť lásku k poznaniu a poznávaniu. Druhá kniha, ktorá sa niekoľko desaťročí využívala na fínskych základných školách, je *Kniha o našej krajine* (švéd. *Boken om vårt land*, 1875). Topelius v nej žiakom opisoval Fínsko, jeho provincie, prírodu, ľudí a históriu. V knihe je vyjadrená Topeliova podpora bilingvizmu v krajine.

Ešte pred vymenovaním za profesora sa Topelius preslávil svojimi hrami *Po päťdesiatich rokoch* (švéd. *Efter femtio år*, 1851), *Lov kráľa Karla* (švéd. *Kung Carls Jagt*, 1852) a *Regina von Emmeritz* (1853). S hudbou skladateľa Frederika Paciusa sa stala patriotická dráma *Kung Carls Jagt* prvou fínskou operou. Napísal aj operetu *Cyperská princezná* (švéd. *Princessan af Cypern*), ktorá bola rovnako uvedená s hudbou od Paciusa.

Galéria
-------

* Portrét Zachrisa Topelia od umelca Alberta Edelfelta (1854 – 1905)Portrét Zachrisa Topelia od umelca Alberta Edelfelta (1854 – 1905)
* Portrét Zachrisa Topelia od umelca Alberta Edelfelta (1854 – 1905)Portrét Zachrisa Topelia od umelca Alberta Edelfelta (1854 – 1905)
* Topeliov portrét od umelca Gunnara Berndtsona (1854 – 1895).Topeliov portrét od umelca Gunnara Berndtsona (1854 – 1895).
* Vila Koivuniemi blízko Sipoo, kde Topelius napísal niektoré zo svojich najväčších diel a dožil.Vila Koivuniemi blízko Sipoo, kde Topelius napísal niektoré zo svojich najväčších diel a dožil.
* Topeliov hrob na helsinsksom cintoríne HietaniemiTopeliov hrob na helsinsksom cintoríne Hietaniemi
* Socha „Topelius a deti"Socha „Topelius a deti"

Referencie
----------

1. ↑   *Zacharias Topelius - Finnish author* [online]. Britannica, [cit. 2024-01-01]. Dostupné online. (po anglicky)
2. 1 2  MAŠKOVÁ, Jana. *Ohlas „gotického románu" ve finské literatuře*. Brno : [s.n.], 2015. S. 50, 51. (po česky)
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  KLINGE, Matti. *Topelius, Zachris (1818 - 1898)* [online]. Kansallis biografia, [cit. 2024-01-01]. Dostupné online. (po anglicky)
4. ↑  KUJAL, Petr. *Kalevala jako zdroj inspirace pro J. R. R. Tolkiena*. Praha : [s.n.], 2019. S. 15.
5. 1 2 3 4 5 6 7  LÖYTTYNIEMI, Raili. *Sakari Topelius, koko Suomen satusetä* [online]. Helsinki: Yle.fi, 10.3.2018, [cit. 2024-01-02]. Dostupné online. (po fínsky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Zachris Topelius**

Autoritné údaje: * BnF: 121218981
* GND: 119241269
* ISNI: 0000000121432548
* LCCN: n80013071
* NK ČR: jn20000701827
* SNK: 168589
* VIAF: 90638311
* WorldCat: lccn-n80013071