**Matúš Černák** (\* 23. august 1903, Turčianske Teplice – † 5. júl 1955, Mníchov) bol slovenský diplomat Slovenského štátu, verejný činiteľ a politik HSĽS, ktorý zomrel v dôsledku atentátu v Mníchove.

Životopis
---------

Študoval na gymnáziu v Prievidzi, Kežmarku, 1919-1922 v Banskej Bystrici, potom na univerzite v Lipsku a v Prahe. Od roku 1928 pôsobil ako stredoškolský profesor v Trnave a v Bratislave. od r. 1938 člen HSĽS, 1938 minister bez kresla v prvej Syrového vláde, 1938-1939 minister školstva a národnej osvety slovenskej autonómnej vlády. V r. 1939 - 44 veľvyslanec Slovenského štátu v Berlíne, od roku 1942 aj vo Fínsku a Dánsku. Ako bývalý študent Lipskej univerzity bol od mladosti kultúrne orientovaný na Nemecko, ako vyslanec Slovenskej republiky v Berlíne v Nemecku prežil prakticky celú vojnu a vybudoval si tam širokorozvetvené kontakty.

Po vojne bol zajatý spojencami a odsúdený Národným súdom v Bratislave na  3 roky väzenia. Po prepustení, koncom roku 1948 emigroval a od roku 1950 žil v Mníchove, kde prevzal po Jozefovi Paučovi vedenie Sidorovej Slovenskej národnej rady v zahraničí (SNRvZ) v Nemecku, sústreďujúcej emigrantov, najmä prívržencov slovenskej samostatnosti. Vydával a redigoval časopis (orgán SNRvZ) *Slobodné Slovensko*, prispieval aj do iných krajanských časopisov.  
V Mníchove bol naňho 5. júla 1955 spáchaný atentát, keď na pošte explodovala zásielka, ktorú otváral. Spolu s ním zahynuli aj dvaja ďalší zákazníci a 10 boli zranení. Pohreb sa konal 12. júla 1955 v Mníchove za účasti vysokých nemeckých vládnych predstaviteľov. Páchateľa atentátu sa nemeckej polícii nepodarilo vypátrať. Najpravdepodobnejšia z verzií hovorila, že za akciou bola ŠtB.

Slovenská národná rada v zahraničí vydala k atentátu knižku *Wer war Matúš Černák?* (Kto bol Matúš Černák?) a bezprostredne po udalosti dlhý Ohlas, v ktorom protestovala proti politickej vražde, upozorňovala svetovú verejnosť na slovenský problém a ubezpečovala, že ani fyzické násilie neodvráti slovenský exil „od boja proti komunizmu a za demokratické, kresťanské a samostatné Slovensko.

Okolnosti atentátu v roku 2009 opísal český historik Prokop Tomek v časopise Pamäť národa, ktorý vydáva slovenský Ústav pamäti národa. Verziu, že by išlo o čin exilového konkurenta, podľa Prokopa vyšetrovanie nepotvrdilo. No desaťročia neexistovala žiadna konkrétna informácia, ktorá by prisúdila zodpovednosť československému bezpečnostnému aparátu.

V roku 2015 Radek Schovánek tvrdil, že v archíve americkej CIA, našiel záznam, ktorý z atentátu usvedčuje ŠtB.

Roku 1991 Černákov syn Boris uložil urnu s jeho pozostatkami na Bratislavskom cintoríne.

Dielo
-----

* *Postavenie Slovenska v ČSR zo stránky kultúrnej* (Politika č. 1/1932)

Referencie
----------

1. ↑  Emília Hrabovec: Slovenský exil a cesta k nezávislosti Slovenska In Studia Carpathico-Adriatica, Vol. I. Slováci a Chorváti na ceste k samostatnosti: História a perspektívy, ISBN 978-80-89728-23-7 Ante Nazor & Pavol Matula eds. (Dostupné online)
2. ↑  Ľudovít Petraško: Stopy vedú na Východ, História, ISSN 1335-8316, Online
3. 1 2 3  BURČÍK, Matúš. *Za vraždou politika bola ŠtB. Dôkaz našli v archíve CIA* [online]. Petit Press, [cit. 2022-01-09]. Dostupné online.
4. ↑  EMÍLIA HRABOVEC, Kultúra, roč. 23 (17.6.2020), č. 12, s. 3, 10. ISSN 1335-3470. Dostupné online

Literatúra
----------

* *Kto bol kto v histórii Banskej Bystrice 1255 – 2000*
* *Slovenský biografický slovník*

Externé odkazy
--------------

* Přísně tajné vraždy (32/42): Když zabíjí profesionál – Proč musel zemřít slovenský exilový politik Matúš Čerňák? – dokumentárna relácia Českej televízie (online)
* Regionálne osobnosti VKMK – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Autoritné údaje: * abART: 77629
* GND: 121676919
* ISNI: 0000 0000 5539 2436
* NK ČR: jn20040109022
* SNK: 148492
* VIAF: 57476080