**Fiodor Alexandrovič Abramov** (rus. Фёдор Александрович Абрамов; \* 29. február 1920, Verkola, Rusko – † 14. máj 1983, Petrohrad, ZSSR) bol ruský spisovateľ a literárny vedec. Písal romány prevažne z vidieckeho prostredia (tzv. dedinská próza), z obdobia počas a po 2. svetovej vojne.

Životopis
---------

Fiodor Alexandrovič Abramov sa narodil v mnohodetnej rodine v obci Verkola v Archangeľskej oblasti. Mal roľnícky pôvod, ktorého znalosť využil vo väčšine svojich prozaických diel. V roku 1938, po štúdiu na strednej škole, bol prijatý na Filologickú fakultu Leningradskej štátnej univerzity. Jeho štúdium prerušila druhá svetová vojna, Abramov sa prihlásil ako dobrovoľník do domobrany a bojoval na leningradskom fronte. Bol ťažko ranený. Štúdium ukončil v roku 1948 a následne v roku 1951 obhájil kandidátsku dizertačnú prácu o Michailovi Šolochovovi (spoluautor monografie (spolu s V. Gurom) M. A. Šolochov z roku 1958). Potom do roku 1960 pôsobil ako docent a vedúci katedry na katedre ruskej sovietskej literatúry filologickej fakulty Leningradskej univerzity, od 1960 sa venoval profesionálne literárnej činnosti a bol aj členom Zväzu sovietskych spisovateľov. Zomrel nečakane 14. mája 1983 v Petrohrade po operácii.

Činnosť a dielo
---------------

Abramov svoju literárnu činnosť začal ako kritik a výskumník. Jeho literárna stať s názvom „Люди колхозной деревни в послевоенной прозе" (Ľudi kolchoznoj derevni v poslevojennovoj proze, dosl. Ľudia kolchoznej dediny v povojnovej próze) z roku 1954 bola namierená proti idealizovanému zobrazovaniu dediny (napr. v diele Semiona Babajevského) a vzbudila značné polemiky. Prihováral sa za uvoľnenie pomerov pre kolchozníkov: presadzoval väčší podiel zisku a ukončenie zadržiavania občianskych preukazov. Od roku 1960 bol členom Zväzu sovietskych spisovateľov.

Okrem románovej tvorby (*Priaslinovci*) písal aj poviedky, novely (kratšie prozaické útvavy začal písať až po románoch) a jednu divadelnú hru *Odin Bog dľa vsech* (1962). Medzi menej rozsiahlu prózu patrí novela *Bez otca* (1962), zborníky noviel *Alka* (Алька, 1971), *Dereviannyje kone* (Деревянные кони, 1972), *Posledňaja ochota* (1973). Kratšie diela vychádzali v literárnych časopisoch ako *Neva* a *Novyj mir*.

Príbehy zo zbierky noviel *Dereviannyje kone* boli dramatizované v Divadle na Taganke pod rovnomenným názvom v roku 1974 a hra zaznamenala úspech. Divadelné spracovanie obsahuje dve dejové línie, ktoré čerpajú zo života súdobej a retrospektívne aj predrevolučnej dediny a zobrazuje životné osudy prostých dedinských žien.:182–183

### Priaslinovci

Jeho prvé literárne dielo vôbec bol román *Bratia a sestry* (Братья и сестры - Bratia i siostry) z roku 1958. Bol to prvý diel z trilógie *Priaslinovci* (Пряслины - Priasliny), ďalšie diely: 1968 *Dve zimy a tri letá* (Две зимы и три лета - Dve zimy i tri leta) a 1973 *Cesty a rázcestia* (Пути-перепутья - Puti-pereputia). Neskôr, v roku 1978, trilógiu doplnil ešte románom *Dom* (Дом) a celú tetralógiu pomenoval *Bratia a sestry* (Братья и сёстры). Tetralógia zachytáva život na ruskej dedine od konca 30. rokov 20. storočia po udalosti v prvej polovici 70. rokov, kedy nastal obrat v poľnohospodárskej politike. Hoci ide rozsahom o veľké dielo, „Abramov nenapísal klasickú epopej. Do jeho knihy nevstupujú historické osobnosti a ani záber jeho obrazov nie je veľký, čo sa týka dejových lokalít - od jednej rodiny a dediny po okres s tendenciou rozširovania horizontu. Spočiatku ide skôr o život jednej rodiny - Priaslinovcov - a ich susedov, až neskôr sa do deja dostávajú aj postavy mimo dediny.":36–37

### Posledné roky

Medzi posledné diela Abramova patrí zbierka noviel, poviedok a čŕt *Babilej* (Бабилей) z roku 1981. Pracoval aj na románe *Čistaja kniha* (Чистая книга), ktorý mal byť dejinami rodného kraja 20. storočia. Pre náhlu smrť ho nedokončil. Počas perestrojky vychádzali jeho poviedky, ktoré „svedčia o tragickej situácii sovietskych všedných dní".

Hodnotenie
----------

Abramov bol významný spisovateľ, trochu paradoxne „sa nespravodlivo zriedkavo spomína v literárnej histórii, hoci patril už od päťdesiatych rokov k najodvážnejším a najčestnejším tvorcom dedinskej prózy, verejne pranieroval pomery na dedine a bol za to prenasledovaný. Jeho kvalitná realistická próza vyjadrila pravdu o dedine i o tragických osudoch jej obyvateľov." Patril k populárnym autorom: „zdroj popularity jeho kníh bol v spojení spoločensky dôležitých udalostí s farbistým, podrobným opisom života, ktorých sa tieto udalosti týkajú, niekedy veľmi dramaticky až drasticky".

Ďalšie hodnotenia Abramovovej tvorby:

* „Centrom Abramovho spisovateľského záujmu bola ruská dedina, ktorú zobrazoval s drsným realizmom, bez idealizácie. Postavy jeho diel predstavujú charaktery jednoduchých ľudí, ktorí v zápase o svoju existenciu nestrácajú vieru v budúcnosť."
* „Pre tvorbu Abramova je príznačný drsný realizmus šolochovského razenia, hľadanie pravdy života, obnaženie tienistých a konfliktných stránok života i doby, bez príkras a s otvorenou úprimnosťou, súčasne však pritakávanie pozitívnym vlastnostiam prostých ruských ľudí, ktoré sa rodia v zápase o existenciu a budúcnosť."

Zoznam diel preložených do slovenčiny
-------------------------------------

* ABRAMOV, Fiodor Alexandrovič. *Bez otca*. Preklad Viera Handzová. 1. vyd. Bratislava : Slovenský spisovateľ, 1962. 103 s. (Svetová próza; Sovietska novela.)
* ABRAMOV, Fiodor Alexandrovič. *Priaslinovci*. Preklad Magda Takáčová. 1. vyd. Bratislava : Slovenský spisovateľ, 1979. 757 s. (Vavrín.)
* ABRAMOV, Fiodor Alexandrovič. *Dom*. Preklad Magda Takáčová. 1. vyd. Bratislava : Obzor, 1982. 294 s. (Jantár.)

Referencie
----------

1. ↑  Priaslinovci. In:  *Encyklopédia literárnych diel*. Ed. Libor Knězek. 1. vyd. Bratislava : Obzor, 1989. 864 s. (Encyklopédie Obzoru.) ISBN 80-215-0010-7. S. 522.
2. ↑  Abramov, Fiodor Alexandrovič. In:  *Encyclopaedia Beliana*. 1. vyd. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV; Veda, 1999. 696 s. ISBN 80-224-0554-X. Zväzok 1. (A – Belk), s. 28.
3. 1 2 3 4  ABRAMOV Fjodor. In: POSPÍŠIL, Ivo, et al. *Slovník ruských, ukrajinských a běloruských spisovatelů*. 1. vyd. Praha : Libri, 2001. 680 s. (Slovníky spisovatelů.) ISBN 80-7277-068-3. S. 81 – 82.
4. ↑  ABRAMOV Fiodor Alexandrovič. In:  *Encyklopédia spisovateľov sveta*. Ed. Ján Juríček. 3. preprac. a dopln. vyd. Bratislava : Obzor, 1987. 648 s. (Encyklopédie Obzoru.) S. 14 – 15.
5. 1 2 3 4 5  ABRAMOV Fiodor. In: KOVAČIČOVÁ, Oľga, a kol. *Slovník ruskej literatúry 11.-20. storočia*. 1. vyd. Bratislava : Veda, 2007. 581 s. ISBN 978-80-224-0967-4. S. 43 – 44.
6. 1 2 3  ABRAMOV, Fjodor Alexandrovič. In: KASACK, Wolfgang. *Slovník ruské literatury 20. století*. Preklad Jiří F. Franěk a kol. Praha : Votobia, 2000. 622 s. ISBN 80-7220-084-4. S. 17.
7. ↑  ABRAMOV, Fjodor Alexandrovič. In:  *Slovník spisovatelů. Sovětský svaz : literatura ruská, ukrajinská a běloruská, literatury sovětského Pobaltí, literatury Sovětského východu*. Ed. Milan Hrala. 1. vyd. Zväzok I A – K. Praha : Odeon, 1977. 639 s. S. 116 – 117.
8. 1 2  ZÁHRADKA, Miroslav. *Ruská literatura XX. století : (literární proudy a osobnosti)*. 1. vyd. Olomouc : Periplum, 2003. 236 s. ISBN 80-86624-08-0. S. 163.
9. 1 2  ZAHRÁDKA, Miroslav; ŽVÁČEK, Dušan; MIKULÁŠEK, Miroslav. *Současná sovětská literatura : próza, poezie, drama*. 1. vyd. Praha : Lidové nakladatelství, 1984. 193 s.
10. 1 2  HRALA, Milan. *Ruská moderní literatura 1890 – 2000*. Vyd. 1. Praha : Karolinum, 2007. 767 s. ISBN 978-80-246-1201-0. S. 588.
11. ↑  ELIÁŠ, Anton, et al. *Ruská literatúra 18. – 21. storočia*. 1. vyd. Bratislava : Veda, 2013. 233 s. ISBN 978-80-224-1344-2. S. 159.

Pozri aj
--------

* dedinská próza

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Fiodor Alexandrovič Abramov**

Autoritné údaje: * abART: 69395
* BnF: 11888018b
* GND: 119267837
* ISNI: 0000 0001 0932 4763
* LCCN: n83006282
* NK ČR: jn20000600018
* SNK: 173410
* VIAF: 109043352
* WorldCat: lccn-n83006282