**Absintín** je prírodný triterpénový laktón. Táto glykozidová horčina sa nachádza vo vňati paliny pravej a paliny dračej. Je to jedna z najhorkejších látok zodpovedná za chuť absintu. Táto látka vykazuje i biologickú aktivitu a potenciál pre použitie proti zápalom. Nemal by byť zamieňaný s tujónom, čo je neurotoxín, ktorý sa takisto nachádza v paline pravej.

Štruktúra
---------

Absintín sa radí medzi seskviterpénové laktóny, čo znamená, že patrí do veľkej skupiny prírodných produktov odvodených od izoprénu, ktorý má päť atómov uhlíka. Jeho štruktúra je zložená z dvoch identických monomérov, ktoré sú spojené Dielsova-Alderovou reakciou, ktorá prebieha na guaianolidoch.

Štruktúra absintínu (1). Absintín je zložený z guaianolidov (2), ktoré sú zložené z izoprénových jednotiek (4).

Totálna syntéza
---------------

Totálna syntéza (+)-absintínu bola prvýkrát dosiahnutá Zhangom a kolektívom. Celkový výťažok bol 18,6 % po 10 krokoch. Počiatočným materiálom bol santonín, ktorý je komerčne dostupný. Základom syntézy bolo zväčšenie kruhu z pôvodného 6-členného kruhu na 7-členný, čím vzniká guaianolidový monomér. Potom dochádza k Dielsovej-Alderovej reakcii, kde sa spájajú dva monoméry za vzniku (+)-absintínu.

Totálna syntéza (+)-absintínu (4) zo santonínu (1) cez guaianolid (2) a následným spojením dvoch monomírov (3).

Biosyntéza
----------

Celková biosyntéza absintínu u paliny pravej nie je presne známa, ale veľkú časť možno usúdiť podľa prekurzorov. Terpenoidy, medzi ktoré patrí aj absintín, pozostávajú z izoprénových jednotiek, ale izoprén samotný je veľmi stabilný a málo reaktívny. Namiesto toho sú izoprénové jednotky v bunke skladované a reagujú v podobe difosfátov. 

Prvým prekurzorom absintínu je farnezyldifosfát, ktorý sa skladá z 3 izoprénových jednotiek a obsahuje 15 uhlíkových atómov. Po odštiepení difosfátu (1) vzniká karbokatión, ktorý vzniká v aktívnom mieste syntázy, ktorý potom môže napadnúť dvojitú väzbu uhlík-uhlík na opačnom konci molekuly (2). Prvým stabilným intermediátom je v tejto biosyntéze pravdepodobne germakrén A, ktorý bol v minulosti identifikovaný ako prekurzor guaianolidov. Následne dochádza k hydroxylácii (3), oxidácii na aldehyd (4) a potom ďalšej hydroxylácii (5), čím vzniká karboxylová skupina. 

Je dôležité poukázať na zánik dvojitej väzby v reakcii (4). Redukcia tejto väzby odlišuje absintín od ostatných produktov vznikajúcich z germakrénu A. Táto redukcia nemusí prebiehať počas kroku (4), ale môže k nej dôjsť i neskôr. 

Potom dochádza k ďalšej hydroxylácii (6). Po týchto reakciách sa guaianolaktón tvorí dehydratáciou (7). Tento postup bol navrhnutý vo všeobecnej biosyntéze guaianolidov. Následne sa predpokladá tvorba monoméru hydroxyláciou a prešmykom väzieb (8, 9) priamo pred dimerizáciou na absintín prostredníctvom Dielsovej-Alderovej reakcie (10). Túto reakciu pravdepodobne sprostredkováva špecializovaná syntáza, aj keď táto reakcia prebieha v dobrých výťažkoch i spontánne, i keď pomalšie než prírodná biosyntéza.

Predpokladaná biosyntéza absintínu v paline na základe podobných syntéz guaianolidov
Syntázy paliny pravej neboli izolované v dostatčnom množstve na to, aby sa celá biosyntéza potvrdilo *in vitro*. Celková schéma reakcie uvedená vyššie reprezentuje pravdepodobný proces biosyntézy absintínu prostredníctvom terpénových intermediátov, ktoré vznikajú počas biosyntézy germakrénu A. Enzýmové analógy biosyntézy terpénov, ktoré odôvodňujú vyššie navrhované kroky, sú nasledovné:

1. Defosforylácia farnezyldifosfátu pôsobením všeobecnej seskviterpénsyntázy
2. Uzatvorenie kruhu všeobecnou seskviterpénsyntázou (zhodnou pre reakciu (1))
3. Hydroxylácia koncového alylového uhlka pôsobením germakrén A hydroxylázy, enzým skupiny cytochrómov P450
4. Oxidácia alkoholu na aldehyd pôsobením germakrén A hydroxylázy
5. Hydroxylácia aldehydovej skupiny na karboxylovú pôsobením germakrén A hydroxylázy
6. Hydroxylácia pomocou NADPH prostredníctvom postulovanej hydroxylácie, ktorá predchádza uzatvoreniu laktónového kruhu
7. Uzatvorenie laktónového kruhu
8. Hydroxylácia dvojitej väzby uhlík-uhlík
9. Cyklizácia päťčlenného kruhu
10. Dielsova-Alderova reakcia prostredníctvom neidentifikovaného enzýmu

Referencie
----------

1. ↑  FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
2. ↑   Absinthe--a review. *Crit Rev Food Sci Nutr*, 2006, s. 365–77. DOI: 10.1080/10408690590957322. PMID 16891209.
3. ↑  Bazhenova E.D.; Ashrafova R. A.; Aliev K. U.. none. *Chem. Abstr.*, 1977, s. 193909f.
4. 1 2 3   Total synthesis of absinthin. *J. Am. Chem. Soc.*, January 2005, s. 18–9. Dostupné online. DOI: 10.1021/ja0439219. PMID 15631427.
5. 1 2   (+)-Germacrene A Biosynthesis : The Committed Step in the Biosynthesis of Bitter Sesquiterpene Lactones in Chicory. *Plant Physiol.*, August 1998, s. 1381–92. DOI: 10.1104/pp.117.4.1381. PMID 9701594.
6. ↑   Sesquiterpene Lactones and Systematics of the Genus Artemisia. *Phytochemistry*, 1979, s. 1591–1611. DOI: 10.1016/0031-9422(79)80167-3. [nefunkčný odkaz]Šablóna:Cbignore
7. 1 2 3 4 5 6 7   Biosynthesis of Germacrene A Carboxylic Acid in Chicory Roots. Demonstration of a Cytochrome P450 (+)-Germacrene A Hydroxylase and NADP+-Dependent Sesquiterpenoid Dehydrogenase(s) Involved in Sesquiterpene Lactone Biosynthesis. *Plant Physiol.*, April 2001, s. 1930–40. DOI: 10.1104/pp.125.4.1930. PMID 11299372.

Pozri aj
--------

* Absint

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Absinthin na anglickej Wikipédii.*