recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Hardstyle** je žáner elektronickej tanečnej hudby, ktorý v sebe spája vplyvy žánrov hardtechno, hard trance a hardcore techno. Hardstyle obyčajne pozostáva z hlbokého, tvrdo-znejúceho basového bubna, silných basových liniek, ktoré sprevádzajú beaty. Tiež sú v hardstyle používané syntetizátorové melódie, ktoré sú rozladené a skreslené. Hardstyle má niekoľko spoločných rysov s hard trance. Množstvo hardcore techno interpretov produkuje tiež hardstylové skladby, pričom mnoho novších hardstylových skladieb sú komponované v trojdobom rytme.

Pôvod
-----

Hardstyle bol ovplyvnený žánrami hard trance, gabber a hard house. Hardstyle má svoj pôvod v Holandsku, kde hardcore techno interpreti ako Dana, Pavo, Luna a The Prophet začali experimentovať so svojimi hardcorovými nahrávkami. Prvé hardstylové podujatia, ako Qlubtempo, sa konali začiatkom 21. storočia.

### Dubstyle

Začiatkom 10. rokov 21. storočia bol uvedený nový variant hardstylu s názvom dubstyle. Podľa názvu je jasné, že ide o spojenie žánru hardstyle s dubstepom. Dubstyle má obyčajne negatívne kmitajúce basové linky a beaty ako klasický hardstyle, pričom ich kombinuje s rytmom, groovom a tempom dubstepu, či rytmom žánrov 2-step alebo breakstep.

### Rawstyle

Okolo roku 2011 bolo vytvorených množstvo termínov na popísanie vývoja hardstylu. Rawstyle je typ hardstyle, ktorý bol ovplyvnený holandským hardcorom alebo starším hardstylom, z čoho vznikajú temnejšie melódie a hlbšie-znejúce údery basového bubna spolu s väčším skreslením prostredníctvom VST plug-inov ako Devastor, CamelPhat, Ohmicide & TriDirt.

Významní interpreti
-------------------

* Coone (novšia tvorba)
* Blutonium Boy (staršia tvorba)
* Technoboy
* D-Block & S-te-Fan
* Deepack
* Brennan Heart
* Headhunterz
* DJ Lady Dana
* The Prophet
* Psyko Punkz
* Showtek (staršia tvorba)
* Wildstylez
* DJ Zany
* Da Tweekaz
* Wasted Penguinz
* Zatox
* MYST
* Phuture Noize
* Sub Zero Project
* Noisecontrollers

Významné podujatia
------------------

* Defqon.1 Festival
* Electric Daisy Carnival
* Mystery Land
* Qlimax
* Sensation Black
* Tomorrowland

Významné hudobné vydavateľstvá
------------------------------

* Dirty Workz
* Fusion Records
* Q-dance
* Scantraxx
* Spoontech Records
* End Of Line Recordings
* Gearbox Digital

Referencie
----------

1. ↑   *the world of hardstyle* [online]. 16. marec 2014, [cit. 2014-04-14]. Dostupné online.
2. ↑   *Q-dance | Qlubtempo* [online].. Dostupné online.
3. ↑   *Dubstep Basics* [online]. 1. júl 2010, [cit. 2014-04-14]. Dostupné online.
4. ↑  Article on the split between rawstyle and euphoric hardstyle by Fear.FM

Internetové rádia
-----------------

* Fearfm.nl
* Realhardstyle
* HARD.fm
* HARDER.fm
* HARDSHOCKERS.fm
* techno4ever.net
*

Externé odkazy
--------------

* (po slovensky)
*

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Hardstyle na anglickej Wikipédii.*
Súradnice: 49° 13′ 11″ s.š. 18° 44′ 22″ v.d.

**Hotel Slovakia Žilina** sa nachádza v centre krajského mesta Žilina, v blízkosti jeho historickej časti na námestí Ľudovíta Štúra.

Prevádzka hotela
----------------

Hotel je prevádzkovaný v kategórií hotel \*\*\*, čo mu zodpovedá aj jeho vybavenie. Na izbách a apartmánoch je celkovo 212 lôžok a 150 prísteliek, na každej izbe hostia nájdu káblovú televíziu, minibar, wi-fi internetové pripojenie, trezor a kúpeľňu. Ďalej sú súčasťou ponuky hotela konferenčné centrum (s kongresovou halou pre maximálne 500 osôb), monitorované parkovisko, fitnes a wellness centrum a nočný bar. Hotelová reštaurácia sa zameriava na slovenskú a medzinárodnú kuchyňu.
  

Manažment hotela Slovakia nesúhlasne vystupoval vo veci výstavby susedného nákupného centra Aupark a viacnásobne vyjadril výhrady voči stavebnému konaniu.

Architektúra
------------

Architektom hotela Slovakia v Žiline bol tím Stanislav Toman, Otto Sedlák, Gabriela Cimmermanová, ktorému bola za ich prácu v roku 1981 udelená architektonická cena Dušana Jurkoviča. V roku 1981 bol aj hotel otvorený ako vtedy najväčší a najmodernejší žilinský hotel.

Externé odkazy
--------------

* Hotel Slovakia Žilina - oficiálna webstránka

Referencie
----------

1. ↑   *Internetová stránka hotela Slovakia Žilina* [online]. [Cit. 2010-11-27]. Dostupné online.
2. ↑  DOHOVIČ, Svjatoslav. *Pravda:V kauze Aupark sa súdy neponáhľajú* [online]. 2008-01-28, [cit. 2010-11-27]. Dostupné online.
3. ↑  MIKLOŠ, Peter. *Cena Dušana Jurkoviča - história* [online]. 2005-12-11, [cit. 2010-11-27]. Dostupné online. [nefunkčný odkaz]
4. ↑   *Stanislav Toman, Otto Sedlák, Gabriela Cimmermanová - Hotel Slovakia v Žiline* [online]. [Cit. 2010-11-27]. Dostupné online.

|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Žilinský portál |
Súradnice: 42°38′35″S 24°48′19″V﻿ / ﻿42,643034°S 24,805346°V﻿ / 42.643034; 24.805346

**Karlovo** (bulh. Карлово) je mesto v centrálnom južnom Bulharsku, ktoré sa nachádza v Plovdivskej oblasti. Je centrom rovnomenného okresu. Čast starého mesta je vyhlásená za architektonickú rezerváciu Staré Karlovo.

Geografia
---------

Mesto leží na južnom úpätí centrálnej časti pohoria Stará planina v rovnomennej podbalkánskej kotline, ktorá je súčasťou známej Ružovej doliny. Mesto je rozložené na obidvoch brehoch rieky Stara reka, ktorá je ľavým prítokom rieky Strjama.

História mesta
--------------

Oblasť mesta bola osídlená už v neolite, pričom prví obyvatelia boli Tráci, neskôr od roku 46 bolo územie dnešného mesta súčasťou rímskej provincie Trácia. Dejiny samotného mesta sú pomerne novodobé. Mesto bolo založené počas osmanskej nadvlády ako administratívne centrum priľahlej oblasti. Pomenované bolo po miestnom tureckom feudálovi Karl bejovi. Najväčšieho rozmachu mesto dosiahlo počas bulharského národného obrodenia, kedy sa začali rýchlo rozvíjať remeslá: výroba ružového oleja, zlatníctvo, mediarstvo, hrnčiarstvo a iné. Boli postavené dva chrámy, školy, knižnica a mnoho meštianskych domov v typickom obrodeneckom štýle. Karlovo je pre Bulharov najznámejšie tým, že sa tu narodil bulharský národný hrdina a revolucionár Vasil Levski, ale okrem neho z mesta pochádza aj veľké množstvo iných významných Bulharov. Každý rok, vždy poslednú sobotu v máji v meste prebieha atraktívna oslava Sviatok ruže, kde je hlavnou témou miestne tradičné spracovanie ružového oleja.

Pamiatky
--------

Karlovo je na pamiatky veľmi bohaté, celkovo až 115 budov má priznaný štatút kultúrnej pamiatky. Prevažná väčšina pamiatok sa nachádza v hraniciach architektonickej rezervácie Staré Karlovo. Najvýznamnejšie pamiatky v Karlove sú:

* Chrám svätého Mikuláša
* Chrám Zosnutia Bohorodičky
* Mešita Kuršum
* Pamätník Vasiľa Levského
* Národné múzeum Vasiľa Levského
* Historické múzeum
* Buchalov chan
* Patevov dom
* Patevova maaza
* Dom "Biely dvor"
* Dom Rajna Popoviča
* Mazakovov dom
* Daskal-Botevov dom

Približne 1 kilometer severne od centra mesta sa nachádza vodopád Sučurum.

Galéria
-------

* Ulica „Vasil Levski"Ulica „Vasil Levski"
* Chrám svätého Mikuláša so zvonicouChrám svätého Mikuláša so zvonicou
* Mešita Kuršum (15. st.)Mešita Kuršum (15. st.)
* Pamätník Vasiľa LevskéhoPamätník Vasiľa Levského
* Ulica generála Gurka v pešej zóneUlica generála Gurka v pešej zóne

Partnerské mestá
----------------

* Bielorusko  Baranoviči, Bielorusko
* Rusko  Briansk, Rusko
* Poľsko  Konin, Poľsko

Referencie
----------

1. 1 2  KĂNČEV, Kănčo; BONEV, Bončo. България. Stará Zagora : Domino EOOD. 312 s. ISBN 9789546511706. S. 215. (bulharsky)
2. ↑  KĂNČEV, Kănčo; BONEV, Bončo. България. Stará Zagora : Domino EOOD. 312 s. ISBN 9789546511706. S. 215 - 216. (bulharsky)
3. ↑  karlovo.bg

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Karlovo**

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka mesta (po bulharsky)
Predajňa Karmelitánskeho nakladateľstva v Kostelním Vydří
**Karmelitánské nakladatelství s.r.o.** je katolícky orientované české nakladateľstvo, ktoré prevádzkujú karmelitáni. Bolo založené v roku 1991, sídli v Kostelní Vydří (hoci jeho vedenie už presídlilo do Prahy) a patrí k najväčším vydavateľom náboženskej literatúry v Česku. Prevádzkuje sieť vlastných kníhkupectiev a distribúciu kníh po území celého Česka.

Príkladom vydaných autorov sú Józef Augustyn, Maria Calasanz Ziescheová, Marie Svatošová, Kateřina Lachmanová Jiří Reinsberg, Josef Pieper, Agostino Casaroli, Joachim Meisner, Jiří Šindar, Václav Vaško, Viktor Frankl, Vojtěch Kodet, Hana Pinknerová a ďalších viac než 200 autorov.

Slovensko
---------

Predajňa Karmelitánskeho nakladateľstva v Bratislave
Na Slovensku vzniklo *Karmelitánske nakladateľstvo*, s. r. o. ako dcérska spoločnosť v júli 2005. V minulosti prevádzkovalo nakladateľstvo predajňu na Medenej a *Kníhkupectvo Blumentál* na Radlinského ulici v Bratislave. Po tom čo dostalo výpoveď z priestorov na Medenej ulici dlhšie nemalo na Slovensku predajňu. V apríli, 2011 otvorili predajňu *Kníhkupectvo u kapucínov* pri kostole svätého Štefana v Bratislave. Začiatkom júla 2013 otvorili predajňu *U sv. Ondreja* v Ružomberku. Okrem predaja kníh a náboženských predmetov organizovali aj prezentácie kníh a autogramiády autorov.

V novembri 2015 z rozhodnutia českého Karmelitánskeho nakladateství vstúpilo slovenské *Karmelitánske nakladateľstvo* do likvidácie. Boli zrušené aj slovenské internetové stránky - www.kna.sk.

Referencie
----------

1. ↑   *Karmelitánske nakladateľstvo - litcentrum.sk* [online]. [Cit. 2014-02-23]. Dostupné online. Archivované 2014-02-28 z originálu.
2. ↑   *Kníhkupectvo na Medenej - litcentrum.sk* [online]. [Cit. 2014-02-23]. Dostupné online. Archivované 2014-02-28 z originálu.
3. ↑   *Kníhkupectvo Blumentál - litcentrum.sk* [online]. [Cit. 2017-03-12]. Dostupné online. Archivované 2017-02-06 z originálu.
4. ↑  Kašpar predstavil knihu pre normálnych kresťanov
5. ↑   *Otvorenie karmelitánskej predajne U kapucínov* [online]. [Cit. 2017-03-12]. Dostupné online. Archivované 2017-03-13 z originálu.
6. ↑  Karmelitáni predávajú v Ružomberku knihy - Ružomberský hlas
7. ↑  Miroslav Saniga predstaví svoju novinku v Ružomberku a v Bratislave, 16. 04. 2014
8. ↑  Orsr.sk - Karmelitánske nakladateľstvo

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Karmelitánské nakladatelství na českej Wikipédii.*

Literatúra
----------

* Karmelitánské nakladatelství. In: HALADA, Jan. *Encyklopedie českých nakladatelství 1949–2006*. 1. vyd. Praha : Libri, 2007. 378 s. ISBN 978-80-7277-165-3. S. 169.

Externé odkazy
--------------

* Česká oficiálna stránka - karmelitanske-nakladatelstvi.cz

Súradnice: 48°08′44″S 17°06′19″V﻿ / ﻿48,14547°S 17,105337°V﻿ / 48.14547; 17.105337
Nositeľ Nobelovej cenyNositeľ Nobelovej ceny
**Hermann Staudinger** (\* 23. marec 1881, Worms, Nemecko – † 8. september 1965, Freiburg im Breisgau, Nemecko) bol nemecký lekárnik. Objavil chemickú reakciu pomenovanú ako Staudingerova reakcia. Neskôr, v roku 1953, dostal Nobelovu cenu za chémiu za charakteristiku polymérov.

Život
-----

Hermann Staudinger sa narodil v roku 1881 v nemeckom Wormse. Po získaní doktorátu Ph.D. na Univerzite Halle v roku 1903 prijal miesto asistenta na Univerzite v Štrasburgu. Objavil molekulu pomenovanú ketén, ktorá je dôležitým prostredníkom antibiotík ako sú penicilín a amoxicilín. V roku 1907 pôsobil na Technickej Univerzite Karlsruhe. Podarilo sa mu napríklad izolovať syntetické ochucovadlo kávy. V roku 1912 pôsobil vo švajčiarskom Federálnom inštitúte technológií v Zürichu. Do tejto doby (1919) patrí jeho najväčší objav vykonaný s kolegom Meyerom. Reakcia je označovaná ako Staudingerova reakcia.

Zaoberal sa výskumom gumy a urobil prekvapivý záver o štruktúre, o krátkych opakovaniach molekulových jednotiek prepojených homopolárnymi väzbami, akoby retiazky papierových svoriek. Tým sa vyvracala teória koloidov zastávaná prominentnými chemikmi Emilom Fischerom a Heinrichom Wielandom. Po roku 1930 sa však Staudingerova hypotéza plne potvrdila. Staudinger došiel k záverom, že sila a pružnosť prírodných vlákien je závislá výlučne na ich makromolekulárnej štruktúre, na ich dlhej, do tvaru nite sformovanej molekuly. Staudinger dostal v roku 1953 Nobelovu cenu za objavy v oblasti makromolekulárnej chémie.

Externé odkazy
--------------

* Staudingerov život a kariéra Archivované 2011-09-28 na Wayback Machine.

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Hermann Staudinger na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Nositelia Nobelovej ceny za chémiu |
| --- |
| 
* Edwin M. McMillan / Glenn T. Seaborg (1951)
* Archer J. P. Martin / Richard L. M. Synge (1952)
* Hermann Staudinger (1953)
* Linus C. Pauling (1954)
* Vincent du Vigneaud (1955)
* Cyril N. Hinshelwood / Nikolaj N. Semionov (1956)
* Alexander R. Todd (1957)
* Frederick Sanger (1958)
* Jaroslav Heyrovský (1959)
* Willard F. Libby (1960)
* Melvin Calvin (1961)
* Max Perutz / John C. Kendrew (1962)
* Karl W. Ziegler / Giulio Natta (1963)
* Dorothy M. Hodgkinová (1964)
* Robert B. Woodward (1965)
* Robert S. Mulliken (1966)
* Manfred Eigen / Ronald G. W. Norrish / George Porter (1967)
* Lars Onsager (1968)
* Derek H. R. Barton / Odd Hassel (1969)
* Luis F. Leloir (1970)
* Gerhard Herzberg (1971)
* Christian B. Anfinsen / Stanford Moore / William H. Stein (1972)
* Ernst O. Fischer / Geoffrey Wilkinson (1973)
* Paul J. Flory (1974)
* John W. Cornforth / Vladimir Prelog (1975)

 |
| 
* 1901 – 1925
* 1926 – 1950
* **1951 – 1975**
* 1976 – 2000
* 2001 – 2025

 |

Autoritné údaje: * BnF: 13746676z
* GND: 118616927
* ISNI: 0000 0001 0875 0808
* LCCN: n83827916
* NK ČR: nlk20000087926
* SNK: 149060
* VIAF: 17324716
* WorldCat: lccn-n83827916
**Hasičská stanica Požiarnická v Košiciach** je hasičská stanica typu V spadajúca pod Okresné riaditeľstvo Hasičského a záchranného zboru Košice I, ktorá sa nachádza na Požiarnickej ulici 4 v Košiciach – mestskej časti Staré Mesto v okrese Košice I v Košickom kraji.

Patrí k najväčším hasičským staniciam na Slovensku, na zmene v nej slúži až 34 hasičov. Do jej zásahového obvodu spadajú okresy Košice I, II, III a IV a 21 obcí z okresu Košice-okolie (Baška, Bukovec, Cestice, Komárovce, Kostoľany nad Hornádom, Malá Ida, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Hodkovce, Hýľov, Košická Belá, Kysak, Nižný Klátov, Malá Lodina, Opátka, Sokoľ, Šemša, Trebejov, Veľká Ida, Veľká Lodina a Vyšný Klátov). Od otvorenia stanice 21. júla 1928 do 1. apríla 2002 stanica slúžila Mestskému požiarnemu zboru Košice, ktorý sa v uvedený deň stal súčasťou Hasičského a záchranného zboru podliehajúceho pod Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky.

Dejiny
------

Prvá hasičská stanica v Košiciach sídlila vo *Vancsayovom dome* na Kováčskej ulici 9, ktorý magistrát mesta určil ako kasáreň pre hasičský spolok založený 19. októbra 1872. Spolok mal štyroch platených hasičov a celkový počet členov 159 (z toho 75 striekačov, 55 lezcov, 28 dozorcov a jedného trubača). V roku 1875 mal už sedem platených hasičov a v roku 1924 počet profesionálnych košických hasičov stúpol na 26. S rozrastaním spolku a pribúdaním novej, podstatne rozmernejšej techniky dom na Kováčskej už priestorovo nestačil, preto mestské zastupiteľstvo schválilo vybudovanie novej hasičskej stanice na Požiarnickej ulici. Hasiči budovu prebrali 21. júla 1928. Budova prešla komplexnou rekonštrukciou v rokoch 2005 – 2007.

Referencie
----------

1. ↑  *Hasičská stanica Košice* [online]. [s. l.] : Protipožiarne.sk, c2019 [cit. 2019-10-17]. Dostupné online Archivované 2018-08-01 na Wayback Machine.
2. 1 2  *Hasičská stanica Košice : Požiarnická č.4* [online]. Bratislava : Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, c2019 [cit. 2019-10-17]. Dostupné online.

Súradnice: 48°42′48″S 21°15′45″V﻿ / ﻿48,713435°S 21,262475°V﻿ / 48.713435; 21.262475


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Košický portál |
**Karol Noskovič** (\* 8. marec 1933, Viničné – † 6. september 2011, Bratislava) bol slovenský disident.

V roku 1951, vo veku 18 rokov, bol zatknutý a odsúdený na šesť rokov odňatia slobody a stratu občianskych práv na desať rokov za rozširovanie protikomunistických letákov. Neskôr pracoval ako robotník.

Od novembra 2004 do februára 2008 bol predsedom, od marca 2008 podpredsedom Konfederácie politických väzňov Slovenska.

Dňa 1. septembra 2008 mu bol udelený Rad Ľudovíta Štúra III. triedy za mimoriadne zásluhy o demokraciu a ľudské práva.

Bol tiež zakladateľom lukostreľby na Slovensku.

Mladosť Karola Noskoviča
------------------------

Karol Noskovič už ako malý prejavoval veľkú náklonnosť k Bohu. Jeho otec Karol a matka Anna] ho už odmalička viedli k náboženským tradíciám. Už ako malý začal miništrovať v miestnom kostole. V roku 1951 začal spolu so svojimi kamarátmi rozširovať letáky propagujúce náboženstvo. Kvôli tomu ho súd už v decembri toho istého roku uznal vinným za vlastizradu. Trest si odpykával v Jáchymove a neskôr v Ostrave, kde pracoval v uhoľných baniach. Práve v Ostrave sa po prvýkrát stretol s lukostreľbou.

Zakladanie lukostreľby na Slovensku
-----------------------------------

Po návrate z väzenia sa angažoval pri zakladaní lukostreľby na Slovensku. Prvým detským záujemcom kúpil luky a šípy. V novembri 1958 napísal do Prahy list s prosbou o pomoc pri zakladaní lukostreľby. Oficiálne bola lukostreľba založená v roku 1959.

Referencie
----------

1. ↑
2. 1 2   *Archivovaná kópia* [online]. [Cit. 2009-08-19]. Dostupné online. Archivované 2009-09-06 z originálu.
3. ↑
4. ↑
5. ↑

Externé odkazy
--------------

* Zakladateľ slovenskej lukostreľby - vinicne.sk Archivované 2013-08-24 na Wayback Machine
* Lukostrelecký klub Bratislava - Memoriál Karola Noskoviča

Autoritné údaje: * GND: 1027359566
* ISNI: 0000 0003 8440 5998
* VIAF: 275832737
**Karolína Lujza Hesensko-darmstadtská** (\* 11. júl 1723, Darmstadt, Rímsko-nemecká ríša – † 8. apríl 1783, Paríž, Francúzske kráľovstvo) bola bádenská markgrófka, amatérska umelkyňa, vedkyňa, zberateľka a salonierka.

Životopis
---------

Narodila sa ako dcéra Ľudovíta VIII. Hesensko-darmstadtského a Šarloty z Hanau-Lichtenberg. 28. januára 1751 sa vydala za bádenského markgrófa Karola Fridricha Bádenského.

Je popisovaná ako učená, hovorila piatimi jazykmi, písala si s Voltairom a urobila z Karslruhe kultúrne centrum Nemecka, ktoré okrem iných navštívil Johann Gottfried von Herder, Johann Kaspar Lavater, Johann Wolfgang von Goethe, Friedrich Gottlieb Klopstock, Christoph Willibald Gluck a Christoph Martin Wieland. Bola členkou markgrófského dvorného orchestra, dánskej akadémie výtvarných umení, kreslila, maľovala vodovými farbami a v paláci v Karlsruhe mala laboratórium. Carl Linné pomenoval *Glückskastanie Carolinea Princeps L.* po nej a Friedrich Wilhelm von Leysser pre ňu zbieral rastliny. Podporovala a riadila továreň na mydlo a sviečky.

Jej zdravotný stav sa zhoršil v roku 1779 a 8. apríla 1783 zomrela na výlete so svojím synom.

Deti
----

* Karol Ľudovít (\* 14. február 1755 – † 16. december 1801) ∞ 1775 landgrófka Amália Hesensko-darmstadtská (\* 1754 – † 1832)
* Fridrich (\* 29. august 1756 – † 28. máj 1817) ∞ 1791 princezná Lujza Nasavsko-usingenská (\* 1776 – † 1829)
* Ľudovít I. (\* 9. február 1763 – † 30. marec 1830) ∞ 1818 grófka Katharina Werner von Langenstein
* syn (\*/† 29. júl 1764)
* Luise Auguste(\* 8. január 1767 – † 11. január 1767)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Karolína Lujza Hesensko-darmstadtská**

Externé odkazy
--------------

* Karoline-Luise von Baden. Kunst und Korrespondenz.
* *En Voyage - Die Europareisen der Karoline Luise von Baden*, Generallandesarchiv Karlsruhe
* *Die Meister-Sammlerin Karoline Luise von Baden*
* Pia Fruth: *Markgräfin Karoline Luise von Baden*

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Karolína Luisa Hesensko-Darmstadtská na českej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * BnF: 119661344
* GND: 118667211
* ISNI: 0000 0001 1114 3160
* LCCN: n81092513
* ULAN: 500115710
* VIAF: 25396223
* WorldCat: lccn-n81092513
**Karosa B 952** je model mestského autobusu, ktorý vyrábala Karosa Vysoké Mýto v rokoch 2002 až 2006, od roku 2003 už len v inovovanej verzii B 952 E. Autobus B 952 je nástupcom typu B 932.

Konštrukcia
-----------

Teplický autobus B 952 E
Konštrukčne je autobus B 952 zhodný s modelom B 951. Ide o dvojnápravový autobus s polosamonosnou karosériou. Tá bola zostavená do základného skeletu, ktorý potom prešiel kataforetickým kúpeľom, nalakovaním a oplechovaním. Až potom sú do vozidla namontované ďalšie diely. Motor a mechanická prevodovka (jediná časť, ktorá odlišuje B 952 od B 951 s automatickou prevodovkou) sú umiestnené za zadnou nápravou od firmy Meritor. Prednú, tuhú nápravu vyrobila spoločnosť Škoda. Predné i zadné čelo autobusu vychádza z typu B 932, zadné je však upravené akoby odseknutím vypuklej časti. Vďaka tomu mohol byť predĺžený interiér vozidla. Pre cestujúcich sú určené čalúnené plastové sedačky; miesto pre kočík sa nachádza pri stredných dverách. V pravej bočnici sú umiestnené troje dvojkrídle výklopné dvere, tie predné sú užšie než druhé a tretie.

Od roku 2003 boli autobusy B 952 vyrábané v upravenom variante označenom ako B 952 E. Tie sa od B 952 odlišujú mierne modifikovanou prednou maskou a tiež lepenými oknami namiesto skiel uchytených v gume.

Výroba a prevádzka
------------------

Výroba autobusu B 952 prebiehala od roku 2002 do konca roku 2006, od októbra 2003 už iba vo verzii B 952 E.

Interiér Karosy B952
Model B 952 spolu s typom B 951 nahradil vo výrobe i v dodávkach pre české i slovenské MHD autobusy B 931 a B 932. Oba typy tak jazdia v mnohých mestách. Vďaka mechanickej prevodovke môže byť B 952 prevádzkovaný i na prímestských linkách.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Karosa B 952**

Externé odkazy
--------------

* Článok o autobusoch B 952 a B 952E v Banskej Bystrici
* Článok o žilinských autobusoch B 952
* Informácie na stránkach výrobcu
* Článok s fotografiami o pražských autobusoch Karosa B 952
* Fotogaléria autobusov B 952 v Ostrave

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku na českej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*

| * z
* d
* u
Autobusy vyrábané podnikom Karosa (teraz Iveco Czech Republic) vo Vysokom Mýte |
| --- |
| 
* Škoda 706 RO
* Tatra 500 HB
* Karosa SB
* Karosa A 30

 |
| Mestské | 
* 706 RTO MTZ
* 706 RTO MEX
* ŠM 11
* B 731
* B 732
	+ B 732.1670 Legobus
* B 831
* B 832
* B 931
* B 932
* B 951
* B 952
* Citybus 12M
* Citelis 10.5M
* Citelis 12M
* Crossway LE
* Urbanway 12M
* Urbanway 10.5M
* Streetway 12M

 |
| Prímestské | 
* 706 RTO CAR
* ŠL 11
* C 733
* C 734
* C 735
* C 834
* C 835
* C 934
* C 935
* C 954
* C 955
* C 956 (Axer)
* Récréo
* Ares
* Crossway
* Récréo
* Crossway LE

 |
| Diaľkové | 
* 706 RTO LUX
* ŠD 11
* LC 735
* LC 736
* LC 737 (HD 11)
* LC 757 (HD 12)
* LC 936
* LC 937 (GT 11)
* LC 956
* LC 957 (HD 12)
* Arway

 |
| Kĺbové | 
* 706 RTO-K
* ŠM 16,5
* B 741
* C 744
* B 841
* B 941
* B 961
* C 943
* Citybus 18M
* Citelis 18M
* Urbanway 18M
* Streetway 18M

 |
| Karosa radu Š · Karosa radu 700 · Karosa radu 800 · Karosa radu 900 |
**Joomla!** je redakčný systém určený pre vytváranie webstránok a ďalších online aplikácií. Joomla! je Open Source riešenie, ktoré voľne dostupné pre každého. Joomla! sa používaná na tvorbu jednoduchých osobných webových stránok po komplexné webovské aplikácie.

Joomla! pre používateľov
------------------------

Základný balík Joomla! je vytvorený pre jednoduchú inštaláciu aj pre bežného užívateľa. Vďaka tomu väčšina ľudí nemá problémy s inštaláciou a spustením software, spolu s tým je dostupná široká miera podpory pre začiatočníkov. Vďaka rastúcej aktívnej komunite desiatok tisíc užívateľov a vývojárov nie je problém kedykoľvek vyhľadať riešenia problémov a otázok.

Po inštalácii a spustení Joomla! je aj pre netechnicky založených užívateľov jednoduché pridávať a spravovať obsah, súbory, kritické údaje pre chod spoločnosti alebo organizácie. Ktokoľvek so základnými znalosťami office riešení je schopný naučiť sa jednoducho spravovať stránku pod Joomla!.

Cez jednoduché, na prehliadači založené rozhranie budete schopný pridávať novinky, správy, spravovať obsah, pracovné ponuky, obrázky produktov, neobmedzené množstvá sekcíí a stránok, obsahov a pod. na vašej webstránke.

Joomla! na druhej úrovni
------------------------

Mimo rámca, Joomla! je výkonná aplikácia na správu obsahu bežiacej stránky, ale skutočné možnosti poskytuje práve jej aplikačný framework. Tento dáva možnosť tisíckam vývojárov vo svete vytvárať neobmedzené množstvo doplnkov a rozšírení systému čo umožnuje Joomla! nasadenie v akejkoľvek oblasti. Tu je len niekoľko príkladov nasadenia stoviek dostupných rozšírení systému:

* Dynamické tvorby formulárov
* Obchodné a organizačné katalógy
* Správa dokumentov
* Obrázkové a multimediálne galérie
* E-commerce riešenia
* Online obchody
* Správa hotelov a rezervácií
* Diskusné fóra a chaty
* Kalendáre
* Blogg software
* Katalógové riešenia
* E-mail newslettre
* Zbieranie dát a hlásenia
* Systémy reklamných bannerov
* Predplatné systémy
* a oveľa viac…

Joomla! pre vývojárov
---------------------

Mnoho spoločností a orgánizácií má taktiež požiadavky, ktoré niekedy idú za hranice toho čo je dostupné v základnom balíku alebo ako rozšírenie. Našťastie, Joomla! poskytuje v takom prípade svoj aplikačný framework, ktorý poskytuje vývojárom možnosť jednoducho vytvárať sofistikované doplnky a rozšírenia neobmedzených zameraní. Využitím core framework, vývojári môžu vytvárať:

* Integrované e-commerce systémy
* Inventárne kontrolné systémy
* Nástroje pre hlásenia
* Customizované katalógy produktov
* Komplexné obchodné zoznamy
* Rezervačné systémy
* Komunikačné nástroje
* Bridge (premostenia) pre iné aplikácie
* alebo akýkoľvek iný druh aplikácie pre osobitné potreby…

Referencie
----------

1. ↑  . Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* www.joomla.org - oficiálna stránka projektu (po anglicky)
* www.joomla.sk - slovenská komunita Joomla! (po slovensky)

Wikimedia Commons ponúka multimediálny obsah k téme  
 ***Joomla***

Autoritné údaje: * GND: 4997372-1
* LCCN: n2007068826
* NK ČR: ph574518
* VIAF: 178384514
* WorldCat: lccn-n2007068826
Kataklastická štruktúra deformovanej horniny v pri skrížených polariztároch mikroskopu, Engelberg, Švajčiarsko, Helvetikum.
**Katakláza** je prejavom krehkej deformácie resp. dynamickej metamorfózy, ktorá je spôsobená strižným napätím v dôsledku rastu fraktúr, na mikroskopickej aj makroskopickej úrovni najčastejšie pozdĺž zlomov, v najvrchnejšej časti zemskej kôry, kde prevládajú nižšie teplotno-tlakové podmienky ale väčšie deformačné rýchlosti. Má za následok drvenie, vznik kataklazitov, tektonických ílov (tzv. kakiritov) až pseudotachylitov.

Katakláza sa realizuje v podmienkach dilatácie, teda ťahového namáhania hornín. V dôsledku pôsobenia napätia sa jednotlivé mikrotrhliny rozširujú a spájajú, čím tvoria rozsiahlejšie pukliny a fraktúry. Pokračujúca klatakláza má za následok zmenšovanie veľkosti zŕn deformovanej horniny. V dôsledku opakovaného lámania a kĺzania pozdĺž takýchto fraktúr sa môžu minerálne zrná pohybovať a rotovať, takémuto pohybu sa hovorí kataklastický tok. Aj keď tento tok je tiež krehkou deformáciou, v rôznych mierkach (od mm do stoviek metrov) sa môže javiť ako homogénny a duktilný.

Katakláza môže mobilizovať niektoré minerály ako grafit alebo pigmenty. To má za následok, že mnohé kataklazity majú makroskopicky veľmi neforemný vzhľad a sú bežne mylne považované za grafitické bridlice.

Referencie
----------

1. ↑  Marko, F. Jacko, S. 1999: *Štruktúrna geológia I (Všeobecná a systematická).* Archivované 2011-07-19 na Wayback Machine ISBN 80-88896-36-3 Vydavateľstvo Harlequin, Košice, s. 39
2. ↑  Davis, G.H. Reynolds, S.J. 1996: *Structural geology of rocks and regions.* (2nd Edition). John Wiley & Sons. New York, 776 s.

|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál vedy o Zemi |
Poloha ostrova Hestur
**Hestur** alebo **Hestoy** (dán.: *Hestø*) je malý Faerský ostrov. Má rozlohu 6,1 km² a 29 obyvateľov.

Geografia
---------

Ostrov Hestur na známke
Je obklopený ostrovmi Koltur na severozápade, Sandoy na juhu a Streymoy na severe. Sú tu štyri vrchy, z toho najvyššie Múlin aj Eggjarrók merajú obidva 421 m. Na západnom pobreží sú až 400 m vysoké skaly. Jazero Fagradalsvatn a jeho odtok do mora, tvorí 1,1 % rozlohy ostrova. 

Na ostrov je možno sa dostať loďou, ktorá tiež pláva k ostrovom Sandoy a Streymoy, ale existuje projekt stavať podvodoý tunel medzi Streymoyom a Sandoyom, ale nie je to pravdepodobné, že Hestur bude časť tohto projektu.

Referencie
----------

1. ↑   *Fotografie skaly* [online]. [Cit. 2008-02-13]. Dostupné online. Archivované 2007-10-10 z originálu.
2. ↑   *Fotografie Fagradalsvatnu* [online]. [Cit. 2008-02-13]. Dostupné online. Archivované 2007-10-10 z originálu.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Hestur**

| * z
* d
* u
Faerské ostrovy |
| --- |
| Borðoy ·  Eysturoy ·  Fugloy ·  Hestur ·  Kalsoy ·  Koltur ·  Kunoy ·  Lítla Dímun ·  Mykines ·  Nólsoy ·  Sandoy ·  Skúvoy ·  Stóra Dímun ·  Streymoy ·  Suðuroy ·  Svínoy ·  Vágar ·  Viðoy | Vlajka Faerských ostrovov |
Mgr. **Katarína Nagy Pázmány** (\* 1990, Detva, ČSFR, dnes Slovensko) je slovenská psychologička a občianska aktivistka pôsobiaca v mimovládnych organizáciách zameraných na rozvoj vzdelávania. Súčasne je jedna z hlavných organizátorov iniciatívy Za slušné Slovensko.

Život
-----

V rokoch 2011 – 2016 absolvovala bakalárske a magisterské štúdium v študijnom programe psychológia na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave.

Od januára 2016 je členkou projektového tímu, ktorý vedie Komenského inštitút slúžiaci ako fórum pre učiteľov na diskusiu o problémoch v školstve na Slovensku a spôsoboch ich prekonávania prostredníctvom praktickej školskej reformy. Tento projekt realizuje občianske združenie Centrum environmentálnej a etickej výchovy Živica v odbornom partnerstve s Univerzitou Mateja Bela v Banskej Bystrici. V súčasnosti je na materskej dovolenke.

### Pôsobenie v iniciatíve Za slušné Slovensko

V interview pre *Denník N* uviedla, že o vražde Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej sa dozvedela ráno 26. februára 2018. *„Povedali to* [v rádiu] *ako suchú informáciu* [...] *akoby sa nič vážne nestalo.* [...] *Zdalo sa mi absurdné, že sa všetko neprerušilo a nerozprávalo iba o tom. Povedala som mu* [svojmu manželovi Petrovi Nagyovi]*, že ak s tým nikto nič neurobí, tak to budeme musieť urobiť my. A tak sme sa dostali k organizovaniu pochodu."* Udalosť na sociálnej sieti Facebook k spomienkovému pochodu za Jána Kuciaka a Martinu Kušnírovú vytvoril jej manžel Peter Nagy. Pri organizovaní sa spojili s organizátormi Veľkého protikorupčného pochodu študentmi Dávidom Strakom a Karolínou Farskou a ďalšími občianskymi aktivistami. Následne sformovali občiansku iniciatívu pod názvom Za slušné Slovensko a pokračovali v organizovaní protestov, v ktorých vláde Roberta Fica predložili viaceré požiadavky týkajúce sa najmä riadneho vyšetrenia vraždy a káuz, o ktorých informoval Kuciak vo svojich článkoch.

Referencie
----------

1. ↑  *O používateľovi Katarina Nagy Pazmany* [online]. Facebook. [cit. 2018-07-05].
2. ↑  *Za slušné Slovensko* [online]. [Bratislava] : Za slušné Slovensko, [2018] [cit. 2018-07-05].
3. ↑  *Osoby, ktoré získali titul na UK* [online]. Bratislava : Univerzita Komenského v Bratislave, 2011-2015 [cit. 2018-07-05].
4. ↑  *Vízia* [online]. Bratislava : Komenského inštitút, [s. a.] [cit. 2018-07-05].
5. 1 2  Gehrerová, Ria. Organizátorka protestu: Robíme to na kolene, týždeň sme doma neumyli riad a jedli špagety s kečupom [online]. In *Denník N*, 2018-03-05 [cit. 2018-07-05].
6. ↑  AZET.SK. Organizátor pochodov: Každý môže vidieť, kto nám posiela peniaze (rozhovor). *aktuality.sk*. Dostupné online [cit. 2018-07-11].
7. ↑  Bodnárová, Zuzana. Fico nechápe, ako sa dá za 5 dní pripraviť pochod. Spýtali sme sa organizátorky Karolíny Farskej [online]. In *Fičí.sme.sk*, 2018-03-08 [cit. 2018-07-05].
8. ↑  Nagy, Peter – Nagy Pazmany, Katarina. Why Robert Fico had to go [online]. In *Politico*. 2018-03-15 [cit. 2018-07-05].
9. ↑  Nagy Pazmány, Katarína. Organizátorka námestí: Stotisíc svedomí [online]. In *.týždeň*, 2018-04-07 [cit. 2018-07-05].

Autoritné údaje: * NK ČR: hka20191026914
* VIAF: 6114159478101727990002
**Katechizmus** (z latinského *catechismus*, < gr. κατεχισμός *katechismos* < κατέχειν *katechein* pevne držať, vyučovať, inštruovať) označuje súhrn kresťanskej náuky, výklad hlavných zložiek kresťanského učenia. V prenesenom zmysle sa pojem katechizmus používa pre akýkoľvek ucelený súhrn informácií zásadného významu, ktorý slúži ako kľúčové smernice alebo učebný materiál pri nejakej opakovanej či dlhodobej činnosti, ktorých znalosť a dodržiavanie sa vyžaduje (napr. *Katechizmus slušného správania* alebo *katechizmus ochrany pamiatok*). Pre katechizmus v jeho klasickej forme je typické členenie do článkov so štruktúrou "otázka-odpoveď" prispôsobenou metóde učenia prebranej látky - memorovanie. Každý článok obsahuje výklad, prípadne definície pojmov.

V pôvodnom význame znamenal *katechizmus* ústnu výučbu dospelých a detí, tzv. katechumenov, ktorí sa pripravovali na krst. Postupne sa slovo začalo používať ako názov knihy, obsahujúce výklad základných článkov kresťanskej viery. Názov katechizmus používajú viaceré kresťanské cirkvi, ktorých vierouka sa odlišuje, a preto majú v oficiálnom názve ďalšie spresňujúce slová, napríklad *Katechizmus katolíckej cirkvi*, *Pravoslávny katechizmus*. Verzie katechizmu sa líšia nielen podľa konkrétnej formy vierovyznania, ale aj podľa toho, pre koho sú či boli určené - odlišný obsah majú katechizmy určené pre kňazov, pre laikov, pre deti a mládež, ...

Rôzne vydanie katechizmov počas histórie v detailoch odrážajú vývoj výkladu vierouky a zmenu náhľadu na niektoré otázky.

Medzi najznámejšie katechizmy patria:

* Veľký katechizmus a Malý katechizmus Martina Luthera (1530)
* Ženevský katechizmus Jana Kalvína (1541)
* Heidelberský katechizmus (1563), ktorý využívajú kalvínske cirkvi
* Rímsky katechizmus (spísaný na popud Tridentského koncilu na konci 16. storočia)
* Pravoslávny katechizmus sv. Gorazda II. biskupa
* Tzv. Holandský katechizmus (1967) (ovplyvnený 2. vatikánskym koncilom, niektorí konzervatívni katolíci ho odmietajú)
* Tzv. Belgický katechizmus (vyšiel v češtine pod názvom *Dar víry)*
* 

* Malý katechizmus pre katolícke dietky (SSV 1934)
* Katechizmus Katolíckej cirkvi (1992)

Referencie
----------

1. ↑
2. ↑   Katechizmus Rímskokatolíckej Cirkvi

Iné projekty
------------

WikicitátyCommons
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Katechizmus**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Katechizmus**

Externé odkazy
--------------

* Malý katechizmus Dr. Martina Luthera podľa 4. vydania, Tranoscius, 1990, Liptovský Mikuláš) na oficiálnej stránek ECAV
* *Katechizmus Katolíckej cirkvi.* Trnava : Spolok svätého Vojtecha, 1998. X + 918 s. ISBN 80-7162-253-2 Dostupné online na oficiálnej stránke KBS
* Heidelberský katechismus online Heidelberský katechismus

Zdroje
------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Katechismus na českej Wikipédii.*
**Joseph Francis Ladue** (\* 28. júl 1855, Schuyler Falls, New York – † 27. jún 1901, Schuyler Falls) bol americký zlatokop, obchodník a zakladateľ mesta Dawson na Klondike.

Životopis
---------

Joseph Ladue osirel ešte v mladosti. Matka mu zomrela, keď mal 7 rokov a otec, keď mal 19. Po otcovej smrti sa vybral za šťastím na západ. Najskôr sa usadil v meste Deadwood, kde pôsobil ako robotník a neskôr ako strojník v bani. V zamestnaní rýchlo postupoval a postupne sa dostával sa na vedúce pozície. Napriek tomu však zamestnanie opustil a vybral sa hľadať zlato do Arizony a Nového Mexika. Nemal tam však šťastie a v roku 1882 sa rozhodol vybrať na sever. Bol medzi 50 mužmi, ktorí v tom roku prešli cez priesmyk Chilkoot na Yukon. 

Začiatky mesta Dawson
Po počiatočnom období venovanom hľadaniu zlata si v roku 1893 spolu so spoločníkmi otvorili obchodnú stanicu v ústí rieky Sixtymile River do rieky Yukon. Neskôr ku stanici postavil aj pílu, kde vyrábal rezivo pre zlatokopov. Po objavení zlata na potoku Bonanza Creek, ktorý rozpútal Zlatú horúčku na Klondike, Joseph Ladue pochopil svoju šancu. 28. augusta 1896, iba niekoľko dní po tomto veľkom objave, zabral pre seba veľký 64 hektárový pozemok pri ústí rieky Klondike do Yukonu a dal si ho zaregistrovať na banskom úrade pri ústí rieky Fortymile River. Do začiatku októbra sem presunul svoju pílu a osídlenie začalo postupne rásť. Vtedy tam boli ešte iba dva zruby, sklad, píla a niekoľko stanov - spolu asi 25 ľudí. Bol to základ budúceho mesta, ktoré v januári 1897 pomenoval Dawson po kanadskom geológovi Georgeovi Mercerovi Dawsonovi. V zime sa podarilo Ladueovi predať niekoľko pozemkov za cenu od 5$ do 25$.

Chýry o objave zlata sa však rýchlo rozšírili a začalo prichádzať stále viac a viac ľudí. V júli 1897 už bolo v oblasti asi 5 000 ľudí a Ladue mohol zdvihnúť ceny za pozemky v Dawsone od 800$ do 8 000$. Joe Ladue bol človek vízie, vždy bol o krok vpredu pred udalosťami. Obchodoval so všetkým, čo zlatokopi potrebovali. Okrem obchodu si otvoril hostinec, postupne rozširoval pílu a založil banskú spoločnosť. 

Yukon opustil na vrchole slávy a úspechu a v roku 1897 sa vrátil do rodného mesta, kde sa 15. decembra oženil s Annou „Kitty" Mason. Kúpili si tam 100 hektárovú farmu a adoptovali Francisa Lamaya, syna Willisa Lamaya, Josephovho spoločníka na Yukone. Roky strávené na Yukone sa však prejavili na jeho zdraví. Joseph Ladue trpel tuberkulózou a zomrel 27. júna 1901, iba niekoľko rokov po tom, ako zbohatol na Yukone.

Referencie
----------

1. ↑  Michael Gates. New book reveals the facts of the early days of Dawson. *Yukon News*, January 21, 2011. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* *The Klondike Weekly, Dawson City, Yukon Territory*

Autoritné údaje: * ISNI: 0000 0001 1761 1922
* LCCN: n82229181
* VIAF: 45662533
* WorldCat: lccn-n82229181
O iných významoch výrazu *Hex* pozri *Hex.*
**Hex** je abstraktná dosková hra pre dvoch hráčov s jednoduchými pravidlami.

História
--------

Hru vymyslel dánsky matematik Piet Hein a v roku 1942 ju prestavil v Niels Bohr Institute. Nezávisle od neho vymyslel túto hru v roku 1947 aj matematik John Forbes Nash na Princeton University. V Dánsku sa hra nazývala *Polygon*, Nashovi následovníci hru nazývali *Nash* (občas aj John). V roku 1952 vydala túto hru firma *Parker Broder* pod názvom Hex, ktorý sa používa dodnes.

Pravidlá
--------

Hracia doska sa skladá z herných polí v tvare šesťuholníka. Obvykle má tvar kosoštvorca so stranou o veľkosti 15 polí. Každý hráč má k dispozícii hracie kamene svojej farby (obvykle biele a čierne, alebo modré a červené). Hráči striedavo ukladajú hracie kamene na voľné miesta na hracej doske. 

Cieľom hry je spojiť svojimi kameňmi protiľahlé strany hracej dosky. Prvý hráč, ktorému sa to podarí sa stáva víťazom. 

Pretože začínajúci hráč má v hre výhodu, obvykle sa používa pravidlo, ktoré umožňuje druhému hráčovi vymeniť pozície svojho a súperovho kameňa po prvom ťahu. 

Hex je možné hrať aj so štandardnou zostavou pre hru Go, alebo za pomoci pera a papiera.

Pozri aj
--------

* Go
* Havannah

Externé odkazy
--------------

* Hex na boardgamegeek.com (po anglicky)
* Hexwiki (po anglicky)
* Hexilla - online Hex proti AI (po anglicky)
Portál Kateřinskej jaskyne so schodiskom
"Bambusový lesík"
**Kateřinská jaskyňa** sa nachádza v severnej časti CHKO Moravský kras severne od mesta Brna, neďaleko od okresného mesta Blansko. Leží na konci Suchého žľabu, asi 500 metrov juhovýchodne od informačného centra Skalný mlyn.

Opis jaskyne
------------

Kateřinská jaskyňa nie je veľmi vyzdobená kvapľami ako ostatné jaskyne Moravského krasu. Avšak, nachádza sa tu najväčší jaskynný priestor, zvaný Hlavný dóm, kde sa vďaka výbornej akustike konajú hudobné a spevácke koncerty. Táto jaskyňa je relatívne veľmi chladná, pretože sa tu teplota pohybuje okolo 7 ° C. Názov Kateřinská jaskyne je odvodený od povesti o Kataríne, ktorá sa o tejto jaskyni medzi tunajšími ľuďmi rozprávala. Kateřinská jaskyňa bola tiež bohatým náleziskom kostí pleistocénnych zvierat, predovšetkým medveďov. Pre verejnosť je otvorená od roku 1910. Ďalšou časťou jaskyne je nová Kateřinská jaskyňa, ktorá bola objavená až v roku 1909 pracovnou skupinou profesora Karla Absolona.

Prehliadka jaskyne
------------------

Prehliadková trasa má dĺžku 430 m. Vchod do jaskyne tvorí gotický portál, ktorým sa návštevníci dostanú do Hlavného dómu, najväčšieho priestoru v Moravskom krase a zároveň najväčšieho verejnosti prístupného podzemného dómu v Česku (dĺžka 97 m, šírka 44 m, výška 20 m). 

Z Hlavného dómu trasa pokračuje do tzv. Novej jaskyne, kde sa návštevníci môžu pokochať farebne nasvieteným kvapľovým útvarom "Čarodejnica" a "Bambusovým lesíkom" tvoreným vzácnymi, niekoľko metrov vysokými paličkovými stalagmitmi a stalagnátmi. K ďalším zaujímavým kvapľovými útvarom patrí napríklad útvar "Ovečky", "Pagoda" a "Sintrový vodopád".

Okolie jaskyne
--------------

Neďaleko Kateřinskej jaskyne sa nachádza jaskynný hrad Rytierska jaskyňa a asi 500 m východne leží Čertov most. Vedie tu tiež náučný chodník Macocha.

Referencie
----------

1. ↑  . Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Informácie pre turistov

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Kateřinská jeskyně na českej Wikipédii.*
**Haïdar el Ali** (\* 27. február 1953, Louga, Senegal) je senegalský ekológ a politik, prezident *Africkej federácie zelených strán* (angl. *Federation of Green Parties of Africa* skr. *AGF*)

Životopis
---------

Pôvodne bol inštruktorom potápania. Je aj riaditeľom Oceánia v Dakare.

Bojuje aktívne proti nadmernému rybolovu. Na jeho podnet skupina potápačov čistí oceán pri pobreží Senegalu od 3 000 opustených rybárskych sietí a pascí rýb. Dodnes už bolo odstránených viac ako tretina.

Ako ekológ vzdeláva všetky vrstvy obyvateľstva o potrebe života v harmónii s prírodou. Vďaka jeho aktivitám si obyvatelia Senegalu začali uvedomovať dôležitosť rešpektovania životného prostredia a boja proti nerovnováhe spôsobenej človekom, a to najmä v mangrovoch. V roku 2009 prišiel s myšlienkou, že zasadí 30 miliónov rastlín mangrovníka v Casamanke.

V apríli 2012 bol menovaný ministrom životného prostredia a ochrany prírody.

Externé odkazy
--------------

* « Haïdar El Ali, homme politique, plongeur biologiste, spécialiste de l'environnement marin : "Depuis l’avènement de l’Alternance, le Sénégal vit une civilisation du *Jiroo*" » (article de Mame Aly Konte dans *Sud Quotidien*, 7 septembre 2007)
* « France 3, vu du ciel: rencontre de Yann Arthus Bertrand avec Haïdar El Ali et les défenseurs de l'environnement au Sénégal.»

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Haïdar El Ali na francúzskej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * BnF: 16252501k
* ISNI: 0000 0001 2197 0004
* LCCN: no2007101919
* VIAF: 160941156
* WorldCat: lccn-no2007101919
Journal on European History of Law - obálka časopisu
**Journal on European History of Law** (doslovne *Časopis pre európske právne dejiny*) je odborný anglicky a nemecky písaný právno-historický polročník. Každé číslo má okolo 200 strán.

Časopis určený právnym historikom a romanistom zo všetkých európskych krajín, ktorí chcú svojim kolegom v zahraničí priblížiť výsledky svojej výskumnej činnosti v oblasti právnej histórie, rímskeho práva a právneho myslenia. Časopis tiež uverejňuje recenzie právno-historických kníh a správy z oblasti právnej histórie. Vychádza od roku 2010. Niektoré doteraz vydané čísla časopisu obsahovala zvláštne monotematické prílohu či bola monotematicky koncipovaná.
  
 Časopis vydáva nakladateľstvo STS Science Centre Ltd. v Londýne, pre ktoré vydanie zabezpečuje celoeurópske právno-historické združenie The European Society for History of Law. Vydávanie časopisu riadi medzinárodná redakčná rada, príspevky prechádzajú recenzným riadením (peer review double blind). Časopis je zaradený v databázi Scopus a ERIH PLUS.

Referencie
----------

1. ↑  TAUCHEN, J. Journal on European History of Law. In: Schelle, K. – Tauchen, J. (eds.), Encyklopedie českých právních dějin, II. svazek D – J. Plzeň: Vydavatelství a nakladatelství Aleš Čeněk, 2016, s. 902 (ISBN 978-80-7380-587-6)
2. ↑

Externé odkazy
--------------

* Journal on European History of Law Archivované 2014-11-09 na Wayback Machine na stránkach STS Science Centre Ltd.
* Journal on European History of Law na stránkach The European Society for History of Law
* Central and Eastern European Online Library - databáza a plné texty článkov časopisu
Schéma siete
**Kazanské metro** je podzemná rýchlodráha, v ruskom meste Kazaň.

Vznik a plány do budúcnosti
---------------------------

Prvý a zatiaľ jediný úsek dlhý 7,01 km bol sprevádzkovaný 27. augusta 2005, staval sa od roku 1997. Okrem súčasnej jednej linky sa plánujú ďalšie dve (Vokzalnaja a Privolžsko-Savinovskaja), otvárané majú byť postupne v ďalších desaťročiach. Má byť vybudované aj ľahké metro, ktoré spojí letisko so zvyškom siete.

Opis prevádzky
--------------

Metro má v súčasnosti v prevádzke jednu oranžovú linku, ktorá je označovaná ako Centrálna linka, ktorá má 5 staníc, a to konkrétne stanice Kremľovskaja, Ploščaď Gabdullja Tukaja, Sukonnaja Sloboda, Ametevo, Gorki. Väčšina staníc je podzemná, výnimkou je Ametevo, ktoré sa nachádza na moste nad diaľnicou. Stanice sú bohato zdobené, obkladané rôznymi druhmi kameňa. Tunely sú jednokoľajové, podobne ako v Londýne alebo Moskve. Všetky nápisy sú dvojjazyčné, v ruštine a tatárčine.

Galéria
-------

* Vstup do metra, stanica KremľovskajaVstup do metra, stanica Kremľovskaja
* Stanica KremľovskajaStanica Kremľovskaja
* Stanica Ploščaď TukajaStanica Ploščaď Tukaja
* Stanica Sukonnaja SlobodaStanica Sukonnaja Sloboda
* Stanica Ametjevo (pohľad zvonku)Stanica Ametjevo (pohľad zvonku)
* Stanica Ametevo (pohľad zvnútra)Stanica Ametevo (pohľad zvnútra)
* Stanica Prospekt PobedyStanica Prospekt Pobedy

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **metro v Kazani**.

Externé odkazy
--------------

* Informácia na stránkach UrbanRail.net (po anglicky)
* Informácie na stránkach Metrosoyuza (po nemecky)
* Detailná stránka (po rusky)

| * z
* d
* u
Metrá v Európe |
| --- |
| Stredná Európa | 
* Berlín
* Budapešť
* Hamburg
* Lausanne
* Mníchov
* Norimberg
* Praha
* Serfaus
* Varšava
* Viedeň

 |
| Západná Európa | 
* Amsterdam
* Brusel
* Lille
* Londýn
* Lyon
* Marseille
* Newcastle
* Paríž
* Rennes
* Rotterdam
* Štokholm
* Toulouse

 |
| Južná Európa | 
* Barcelona
* Bilbao
* Janov
* Catania
* Lisabon
* Madrid
* Miláno
* Neapol
* Palma
* Rím
* Sevilla
* Turín

 |
| Severná Európa | 
* Helsinki
* Kodaň
* Oslo
* Štokholm

 |
| Juhovýchodná Európa | 
* Atény
* Belehrad
* Bukurešť
* Istanbul
* Sofia

 |
| Východná Európa | 
* Dnipro
* Charkov
* Kazaň
* Kyjev
* *Kryvyi Rih*
* Minsk
* Moskva
* Nižnij Novgorod
* Petrohrad
* Samara
* *Volgograd*

 |