Súradnice: 40°26′37″S 29°30′30″V﻿ / ﻿40,443611°S 29,508333°V﻿ / 40.443611; 29.508333

**İznik Gölü** alebo len **İznik** (v staroveku starogr. Ἀσκανία – *Askania* alebo lat. *Ascania*) je sladkovodné jazero tektonického pôvodu v severovýchodnej časti polostrova Malá Ázia. Ide o najväčšie jazero v oblasti Marmarského mora a piate najväčšie jazero v Turecku. Plochou zaberá okolo 300 km². Jeho maximálna hĺbka je 82 m. Jazero je obľúbenou turistickou destináciou v Turecku.

Panoramatický pohľad na jazero
Severne od jazera sa nachádza pohorie Samanli, východne od neho pohorie Katirli. Jazero má jeden výtok: vodný tok Karsak, ktorý ho spája s Marmarským morom, a päť vtokov: potoky Orhangazi, Kuru, Karasu, Ekinlik a Sölöz.

Na východných brehoch jazera leží rovnomenné mesto İznik, historická Nikaia, významné centrum raného kresťanstva, v ktorom sa uskutočnili dva ekumenické koncily (prvý ekumenický koncil a Druhý nicejský koncil).

Ekosystém
---------

Koncom 20. storočia bolo jazero v dôsledku rapídnej industrializácie a intenzívnej poľnohospodárskej činnosti znečistené.

V jazere bolo zaznamenaných 19 druhov rýb vrátane beličky obyčajnej (*Alburnus alburnus*), lieňa sliznatého (*Tinca tinca*), plotica lesklá (*Rutilus rutilus*), druhu *Salaria fluviatilis* či *Proterorhinus marmoratus*.

Pohľad na jazero İznik a krajinu okolo neho

História
--------

Územie okolo jazera bolo obývané už v staroveku. Ľudské osídlenie bolo doložené už 7150 rokov pred Kristom. Jazero i oblasť okolo neho sa nazývali *Askania*. Jazero sa v priebehu historického vývoja nachádzalo v západnej časti Bitýnie, západná časť jazera patrila tiež do historického kraja Mýzie a východná do Frýgie. V antike sa oblasť stala významným regiónom Rímskej ríše a následne Byzantskej ríše. V stredoveku sa dostalo do moci Osmanskej ríše.

Na východných brehoch jazera leží rovnomenné mesto İznik, historická Nikaia, významné centrum raného kresťanstva, v ktorom sa uskutočnili dva ekumenické koncily (prvý ekumenický koncil a Druhý nicejský koncil). Mesto a jeho okolie tvorili centrum Nikajského cisárstva.

V roku 2014 bola na dne jazera, asi 20 metrov od brehu objavená 1 600 rokov stará byzantská bazilika. Zasvätená bola svätému mučeníkovi Neofytovi, ktorý mal byť pri brehoch jazera umučený. Podľa jednej z hypotéz sa bazilika zrútila po zemetrasení v roku 740 a následne klesla ďalej do jazera.

Galéria
-------

* Mesto İznik s jazerom v pozadíMesto İznik s jazerom v pozadí
* Panoramatický pohľad na jazeroPanoramatický pohľad na jazero
* Pohľad na jazero a mesto Iznik z hôr v blízkosti jazeraPohľad na jazero a mesto Iznik z hôr v blízkosti jazera
* Mesto Iznik a jazero Iznik v pozadíMesto Iznik a jazero Iznik v pozadí

Panoráma jazera İznik Gölü a mesta İznik
Panoráma jazera İznik Gölü a mesta İznik

Referencie
----------

1. ↑  İznik. In:  *Malá slovenská encyklopédia*. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV, 1993. ISBN 978-80-85584-12-7. S. 301.
2. 1 2 3  Askania Limne. In:  *Brill's New Pauly: Encyclopaedia of the Ancient World*. Volume 2. Ark – Cas. Leiden, Boston : Brill, 2003. ISBN 90-04-12259-1. S. 162.
3. 1 2 3 4 5 6  Ülgen, Umut & Franz, Sven & Biltekin, Demet & Çağatay, M. Namik & Roeser, Patricia & Doner, Lisa & Thein, Jean. (2012). Climatic and environmental evolution of Lake Iznik (NW Turkey) over the last ∼4700 years. In *Quaternary International*. 274. pp. 88 – 101.
4. ↑  İznik Gölü. In:  *Encyclopaedia Beliana*. Zväzok 7. In – Kalg. Bratislava : Encyklopedický ústav Slovenskej akadémie vied. Elektronická verzia Beliany sa v niektorých údajoch líši od tlačenej verzie: *„İznik Gölü – jazero tektonického pôvodu v sz. Turecku v blízkosti Marmarského mora; dĺžka 30 km, plocha 300 km2, hĺbka do 75 m."*. Dostupné online. ISBN 978-80-970350-1-3. S. 265.
5. ↑  İznik. In:  *Malá československá encyklopedie*. Vyd. 1. Zväzok III. I – L. Praha : Academia, 1986. S. 128.
6. ↑  İznik In:  *Encyklopedia PWN: źródło wiarygodnej i rzetelnej wiedzy* [online]. Warszawa: Wydawnictwo Naukowe PWN, [cit. 2022-12-19]. Dostupné online. (po poľsky)
7. ↑  Ozulug, Müfit & Altun, Ö & Meriç, N. (2005). On the fish fauna of Lake İznik (Turkey) In: *Turkish Journal of Zoology*. 29. pp. 371 – 375.
8. ↑   *A 1,600-year-old basilica re-emerged due to the withdrawal of waters from lake Iznik* [online]. Archeology World, 2020, [cit. 2022-12-19]. Dostupné online.
9. ↑   *Basilica in Lake İznik to become underwater museum* [online]. Hürriyet Daily News, [cit. 2022-12-19]. Dostupné online. (po anglicky)