*Yersinia enterocolitica* na krvnom agare
**Živná pôda** alebo **rastové médium** alebo **kultivačné médium** je substrát poskytujúci výživu a ďalšie vhodné podmienky organizmom a ich častiam pestovaným *in vitro*. Najrozšírenejšieho využitia má v bakteriológii, mykológii a rastlinných biotechnológiách.

Čím je organizmus zložitejší a neúplnejší, tým komplexnejšiu živnú pôdu obyčajne potrebuje. Kým baktérie nevyžadujú príliš presné zloženie pôdy a niektorým stačí naozaj málo (niektoré sú schopné prežívať aj v destilovanej vode), suspenzné bunkové kultúry rastlín či kultúry protoplastov už sú extrémne citlivé a vyžadujú zložité živné pôdy veľmi presného zloženia.

Súčasti živnej pôdy
-------------------

Média sú veľmi rozličné. Toto sú jedny z najčastejších súčastí médií:

* inertný spevňujúci nosič (napr. agar) - u tekutých chýba;
* destilovaná voda;
* anorganické látky, pre daný organizmus špecificky potrebné, obyčajne s nutričnou funkciou (draslík, vápnik, atď. Obvykle je veľmi dôležité, aby látky boli aplikované v presne stanovenej molárnej koncentrácii);
* organické látky, pre daný organizmus špecificky potrebné, zvyčajne s regulačnou funkciou (dodávajú sa buď v presne definovaných a odmeraných častiach - napr. sacharóza, IAA (rastlinný hormón), tiamín, alebo v presne nekvantifikovaných prírodných zmesiach (kokosové mlieko, kvasnicový výťažok, sladový výťažok atď.).

Rozdelenie živných pôd
----------------------

Na základe diagnostických médií sa dá rozlíšiť, že na ľavej miske rastú stafylokoky a na pravej streptokoky
Média delíme podľa skupenstva na tuhé, polotuhé a tekuté. Tuhé obsahujú nejaký inertný nosič (napr. agar), kým pri tekutých taký nosič chýba. Zvláštnymi druhmi médií sú potom napríklad selektívne a diagnostické média.

### Selektívne médium

Na **selektívnych médiách** rastú len niektoré organizmy, teda spravidla tie, ktoré výskumník potrebuje izolovať. Toho sa docieľuje napríklad pridaním antibiotík alebo naopak tým, že médium neobsahuje určité látky. Napríklad baktérie náchylné k ampicilínu či tetracyklínu na médiu obsahujúcom tieto antibiotiká nevyrastú. Ak máme médium bez aminokyseliny prolínu, nevyrastú na nej tie bakteriálne kmene *E. coli*, ktoré nemôžu syntetizovať prolín.

### Diagnostické médium

**Diagnostické médium** sa používa na odlíšenie či úplnú determináciu organizmov rastúcich v danom médiu, a to aj vtedy, ak je ich v živnej pôde viac než jeden druh. Väčšinou dochádza k určitému zafarbeniu kolónií daného organizmu. Napríklad MacConkeyov agar rozlišuje baktérie na tie, ktoré fermentujú laktózu, a na tie, ktoré ju nefermentujú. Baktérie fermentujúce laktózu totiž zároveň produkujú kyselinu, ktorá vyvoláva ružovočervené sfarbenie indikátora obsiahnutého v pôde. Tým sa zafarbia kolónie a ich tesné okolie.

Médiá podľa pestovaných organizmov
----------------------------------

### Bakteriálne médiá

* agar - prírodný polysacharid
	+ krvný agar - zmes agaru s krvou
	+ čokoládový agar

### Média pre rastlinné explantáty

Základné médiá používané v rastlinných biotechnológiách je nutné chápať bez rastlinných regulátorov a sacharózy (zdroj energie), pretože variácie, ktoré vznikajú z týchto základných, variujú práve obsahom týchto látok. Najznámejšími médiami sú:

* Murashige a Skoog (1962) - skrátene MS médium, je najznámejšie a najpoužívanejšie médium pre všeobecné použitie;
* Gamborg et al. (1968) - skrátene B5 médium;
* Shenk a Hildebrandt (1972) - skrátene SH médium;
* Lloyd a McCown (1980) - skrátene WPM médium.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Živná pôda**

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Živná půda na českej Wikipédii.*