**Bubekovci** (staršie: **Bebekovci**; základný tvar: **Bubek**, zapisovaný aj **Bebek**, maď. *Bebek*) sú uhorský šľachtický rod, ktorého história je bezprostredne spätá s územím dnešného Slovenska.

Dejiny rodu
-----------

Najstaršiu zmienku o tomto rode zaznamenávame v roku 1243, keď kráľ Belo IV. po Mongolskom vpáde daroval Detrikovi a jeho bratovi Filipovi územia na hornom Gemeri. Slovenskí aj maďarskí historici týchto súrodencov zaraďujú do rodu Ákošovcov.

V roku 1318 si potomkovia Detrika a Filipa Bubekovcov rozdelili zdedený majetok. Rod sa postupne rozdelil na dve vetvy – na Bubekovcov z Plešivca a na Pánov zo Štítnika – Štítnikovcov (Štítnických).

Plešivec sa stal vlastníctvom Dominika Bubeka, ktorý sa rozhodol postaviť tu hrad. Spolu s hradom postavil aj nový rodový kostol sv. Juraja, prvý raz spomínaný v roku 1314. Začiatkom 15. storočia bola k severnej stene kostola pristavaná neskorogotická pohrebná kaplnka. Je v nej však pochovaný len Ladislav Bubek, ktorý zomrel na začiatku 15. storočia.

V 13. storočí začali Bubekovci stavbu hradu Krásna Hôrka, kde vládli s krátkou prestávkou, keď patril Mariášiovcom, až do roku 1566. Po tom ako sa dostali do sporu s cisárom bol hrad Plešivec zničený a Krásnu Hôrku rodu odobrali. Juraj Bubek sa utiahol do Sedmohradska, kde v roku 1567 bez potomkov umrel, čím po meči vymrel celý rod Bubekovcov.

Známi príslušníci rodu
----------------------

Medzi najvýznamnejších členov rodu patrili:

### Bubekovci z Plešivca

* Dominik Bubek (†1330), zakladateľ vetvy Bubekovcov z Plešivca
* Štefan Bubek (\*1330 – †1369), syn Dominika Bubeka
* Dominik Bubek (†1374), syn Dominika Bubeka
* Mikuláš Bubek (\*1336 – †1400), syn Dominika Bubeka
* František Bubek (\*1397/1401), bán Mačvy, syn Jána Bubeka
* František III. Bubek (?), hlavný kapitán Horného Uhorska
* Ladislav Bubek (1403/1404), palatín
* Ladislav Bubek (†1441), župan abovskej župy, taverník, hlavný pokladník
* Ján Bubek (†1423), hlavný povozník, hlavný pokladník
* Imrich Bubek (\*1446/1448), sedmohradský vojvoda,
* Jakub Bubek (?), syn Juraja Bubeka, vnuk Juraja Bubeka a brat Imricha Bubeka, prepošt
* František Bubek (†1556), sedmohradský vojvoda
* Juraj Bubek (†1567), syn Františka Bubeka, hlavný kapitán, posledný mužský člen rodu Bubekovcov

### Vetva pánov zo Štítnika (Štítnickí)

* Juraj Bubek (\*1330 – †1389), hlavný pokladník, syn Dominika Bubeka
* Ditrich Bubek (\*14. storočie – 1404), palatín, syn Juraja Bubeka
* Imrich Bubek (†1395), krajinský sudca, sedmohradský vojvoda, chorvátsko dalmátsky bán, slavónsky bán, syn Juraja Bubeka
* Mikuláš Bubek (?), hlavný pokladník, syn Ditricha Bubeka
* Imrich Bubek (†1405), rytier rádu Johanitov, nepriateľ Žigmunda Luxemburského, chorvátsky bán ho uväznil a posla do väzenia uhorského proti kráľa Ladislava I. Neapolského
* Peter Bubek (\*1423/1426), župan Sikulskej oblasti, syn Ditricha Bubeka
* Andrej Bubek (?), hlavný povozník, krajinský sudca, syn Imricha Bubeka

Meno
----

Stretávame sa s dvomi formami zápisu mena rodu: *Bubek* a *Bebek*. V slovenskom prostredí sú dnes používané obe formy, ale forma Bebek je rozšírnejšia, v maďarskom prostredí sa dnes používa takmer výlučne forma Bebek. Dá sa však predpokladať, že forma Bubek je staršia, v stredovekých prameňoch sa stretávame najmä s ňou. Tento zápis je použitý vo väčšine stredovekých listín, aj na náhrobku Juraja Bubeka (vznikol okolo roku 1390) a na náhrobku Ladislava Bubeka z roku 1401.

Erb
---

Podľa Csergheöa v červenom štíte zo strieborného tlapovitého kríža vyrastá šesť čiernych pštrosích pier. Na vedrovitej dopredu hľadiacej prilbe je červeno odetá korunovaná panna s bielym golierom, okolo hlavy sú dve sklonené prehnuté privrátené strieborné ryby. Prikrývadlá sú strieborno-červené. Takýto erb sa nachádza aj na náhrobku Juraja Be(u)bek z roku 1371. († hic. Iacet. georgius. bubek magr. tavern. regal qui fecit extruere ecclesiam b(ea)te virgin fratribus heremitis ord st pau lipi heremite an do MIIILXXI.). Ladislavov náhrobok z roku 1401 je takmer identický, rozdielom je len to že z kríža v štíte vyrastá iba jedno pštrosie pero a prilba je už prirodzene vtáčia (uzavretá). Pečate sú vo väčšine s menšími odlišnosťami. Na štítovej pečati Petra z roku 1549 je v štíte na pažiti obrátený tlapovitý kríž, z ktorého vyrastá 6 pštrosích pier. Dolné rameno je preložené ružou. Nad perami sú iniciály P.B. Pečať Imricha z roku 1530 má tiež obrátený kríž, z ktorého vyrastá osem pier. Nad perami sú iniciály B:E. Na najmladšej pečati Juraja z roku 1560 v štíte na trojvrší z tlapovitého dvojkríža vyrastajú štyri pštrosie perá. Klenotom je vyrastajúca panna s rukami vbok, vedľa sú iniciály G – B.

Majetky a donátorstvo
---------------------

Centrom Bubekovského panstva bol Plešivec, kde postavili vodný hrad a rodový kostol. Medzi ich ďalšie majetky patrili Kameňany a Rákošský hrad. Bubekovci začali tiež s výstavbou hradu Krásna Hôrka a boli jeho dlhoročnými vlastníkmi. Okrem toho iniciovali založenie pavlínskeho kláštora v Gombaseku, a podporovali jeho fungovanie.

* Plešivec, sídlo BubekovcovPlešivec, sídlo Bubekovcov
* Ruiny gotického vodného hradu Bubekovcov v PlešivciRuiny gotického vodného hradu Bubekovcov v Plešivci
* O bohatstve rodu svedčí vysoko kvalitná fresková výmaľba jeho rodového kostola v PlešivciO bohatstve rodu svedčí vysoko kvalitná fresková výmaľba jeho rodového kostola v Plešivci
* Hrad Krásna Hôrka, s ktorého výstavbou začali BubekovciHrad Krásna Hôrka, s ktorého výstavbou začali Bubekovci
* Románsky evanjelický kostol v Kameňanoch, bubekovské domíniumRománsky evanjelický kostol v Kameňanoch, bubekovské domínium
* Ruiny Pavlínskeho kláštora v Gombaseku, ktorého fungovanie Bubekovci podporovaliRuiny Pavlínskeho kláštora v Gombaseku, ktorého fungovanie Bubekovci podporovali
* 

### Rodový kostol

*Viac informácií nájdete v hlavnom článku **Kostol Reformovanej kresťanskej cirkvi v Plešivci**.*

Rodový kostol Bubekovcov vybudoval na začiatku 14. storočia pravdepodobne Dominik Bubek na mieste staršej sakrálnej stavby, v blízkosti rodového sídla. Išlo o reprezentatívnu dvojloďovú gotickú stavbu s polygonálnym ukončením presbytéria zasvätenú svätému Jurajovi. Prvá písomná zmienka o kostole je z roku 1314. Z roku 1349 je záznam o žiadosti Juraja Bubeka pápežovi, aby mohol v kostole vyberať stodňové odpustky pre veriacich navštevujúcich kostol počas sviatkov, ktoré hodlá využiť na jeho dostavbu. V 14. storočí bol kostol doplnený o mimoriadne kvalitnú freskovú výmaľbu, dielo pravdepodobne talianskych majstrov. Pôvodne mal kostol približne dvojnásobnú dĺžku, no v roku 1558 po vyplienení Turkami stavba čiastočne zanikla, obnovená bola reformovanými veriacimi v dnešnej asi polovičnej dĺžke.

Začiatkom 15. storočia bola pri kostole vybudovaná neskorogotická pohrebná kaplnka Bubekovcov, inšpirovaná pravdepodobne spišskými pohrebnými kaplnkami Zápoľských (Spišský Štvrtok). Do kaplnky sa vstupuje z lode kostola monumentálnym portálom, ktorý je pripisovaný stavebnej hute pri Dóme sv. Alžbety v Košiciach. Na začiatku 20. storočia bol pod kazateľnicou objavený epitaf Ladislava Bubeka z ružového mramoru datovaný do roku 1401. Epitaf bol sekundárne použitý ako stavebný materiál pri prestavbe kostola v 17. storočí. Pri obnove bol novo osadený do severnej steny bubekovskej kaplnky.

* Gotický reformovaný kostol v Plešivci, rodový kostol BubekovcovGotický reformovaný kostol v Plešivci, rodový kostol Bubekovcov
* 
* Pohrebná kaplnka BubekovcovPohrebná kaplnka Bubekovcov
* Detail fresky zo 14. storočia presbytériu kostolaDetail fresky zo 14. storočia presbytériu kostola
* Detail fresky Detail fresky
* Detail fresky Ukrižovaného Krista Detail fresky Ukrižovaného Krista
* Epitaf Ladislava BubekaEpitaf Ladislava Bubeka

Literatúra
----------

* TIHÁNYOVÁ, Monika. *Bubekovci z Plešivca. Úspechy a pády jedného rodu v politike a umení*. O. Z. Georgius Bubek, 2017, 152 s. ISBN 978-80-972888-0-8.
* TIHÁNYOVÁ, Monika. *Páni zo Štítnika. Putovanie kultúrnymi a hospodárskymi dejinami horného Gemera*. O. Z. Georgius Bubek, 2020, 240 s.
* BUBEK z Plešivca. In: NOVÁK, Jozef; VÍTEK, Peter. *Lexikón erbov šľachty na Slovensku*. Ilustrácie Ladislav Čisárik. Zväzok II : Liptovská stolica : zemianske rody podľa Matiašovského zbierky erbov. Bratislava : Hajko & Hajková, 2004. 175 s. ISBN 80-88700-60-4. S. 17.
* BEBEK z Plešivca. In: VÍTEK, Peter; MAŤUGOVÁ, Soňa. *Lexikón erbov šľachty na Slovensku*. Ilustrácie Ladislav Čisárik. Zväzok III : Oravská stolica : zemianske a šľachtické rody Oravy. Bratislava : Hajko & Hajková, 2007. 183 s. ISBN 978-80-88700-69-2. S. 14.
* PONGRÁCZ, Denis. *Atlas osobných pečatí I*. Bratislava : JUDr. Mikuláš Trstenský vlastným nákladom, 2019. 1010 s. ISBN 978-80-570-1194-1. S. 40, 41.

Média
-----

* *Ovčiar Bebek* (1979) je pôvodná televízna inscenácia z cyklu *Na vysokej skale* (1979).

Referencie
----------

1. ↑   *Plešivec, kostol ref. cirkvi – Gotická cesta* [online]. [Cit. 2020-04-10]. Dostupné online.
2. ↑   *KRÁSNOHORSKÉ PODHRADIE | Oficiálne stránky obce* [online]. www.obeckrasnohorskepodhradie.sk, [cit. 2020-04-10]. Dostupné online. Archivované 2020-05-17 z originálu.
3. ↑  SLOVAGO.SK. *Hrad Plešivec - Slovago.sk* [online]. www.slovago.sk, [cit. 2020-04-10]. Dostupné online.
4. ↑  MARKÓ, László. *A magyar állam főméltóságai*. [s.l.] : Magyar Könyvklub, 2000. ISBN 963-14-0582-6. S. 226.
5. ↑   *Bebek - Lexikon ::* [online]. www.kislexikon.hu, [cit. 2020-04-22]. Dostupné online. (po maďarsky)
6. ↑  TIHÁNYIOVÁ, Monika. *Bubekovci z Plešivca. Úspechy a pády jedného rodu v politike a umení.*. [s.l.] : [s.n.]. S. 137.
7. ↑  PONGRÁCZ, Denis. *Atlas osobných pečatí I.*. 1. vyd. Bratislava : M. Trstenský vl.n. 2019. ISBN 9788057011941. S. 40,41..
8. ↑   *Kameňany, ev. a. v. kostol – Gotická cesta* [online]. [Cit. 2020-04-10]. Dostupné online.
9. ↑   *Plešivec, kostol ref. cirkvi* [online]. Gotická cesta. Dostupné online.
10. ↑   *Plešivec* [online]. Apsida.sk. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* erb Bubekovcov