**Chlodovik I.** alebo **Clovis I.** (\* asi 466, Tournai, Rímska ríša – † 27. november 511, Paríž, Franská ríša), bol kráľom salských Frankov a franský kráľ (481 - 511) z rodu Merovejcov, syn kráľa Childericha I.

Rodina
------

Chlodovik mal jedného syna s neznámou manželkou:

* Teoderich I. (od 511 - do 534) kráľ Remeši

V roku 492 se stala jeho druhou manželkou Chrodichilda (Klotilda), s ktorou mal štyroch synov a jednu dcéru:

* Ingomer (\* asi 493 alebo 494 - † veľmi mladý)
* Chlodomir (od 511 - do 524) kráľ Orléans
* Childebert I. (od 511 - do 558) kráľ v Paríži
* Chlothar I. (od 511 do 561) kráľ Soissons, neskôr franský kráľ
* Chlodechilda († 531), pochovaná v Paríži, bola vydatá v roku 526 alebo 527 za vizigótskeho kráľa Alaricha

Prvotné výboje a získanie moci
------------------------------

Chlodovik nastúpil na trón po svojom otcovi. Rozklad rímskej moci v Galii umožnil Chlodovikovi začať úspešné výboje do vnútrozemia ríše. Okolo roku 486 zaútočil na Soissons, kde vládol Syagrius, rex Romanorum, Syagriovu armádu zničil a Syagrius utiekol k vizigótskemu kráľovi Alarichovi II. (484–507). Chlodovik naliehal na Alaricha, aby mu ho vydal. Ten tak urobil a Chlodovik Syagria zabil.Moc Sálských frankov sa tak rozšírila na juh až po Loiru, teda vlastne na celú severnú Gáliu. Toto víťazstvo natoľko posilnilo Chlodovikovu pozíciu, že mohol pokračovať v expanzii a zjednocovaní všetkých franských kmeňov. Ďalším terčom Chlodovikových výbojov sa stali Durínkovia usadení na ľavom brehu Sály. V roku 491 si ich Chlodovik podrobil, hoci iba dočasne. Nasledovali boje s Alamanmi, ktorých kmeňový zväz sídlil v oblastiach okolo horného Dunaja (na východe od ústia rieky Lech (rieka) Lech do Dunaja). V súvislosti s Alamanmi sa viaže aj legenda o Chlodovikovom krste. Podľa franského kronikára Gregora z Tours Chlodovik počas veľkej bitky s Alamanmi, ktorá sa odohrala asi pri Zülpichu (Tolbiacum) niekedy v roku 496 - 497, sľúbil, že ak sa mu podarí zvíťaziť, tak sa dá pokrstiť. Jeho vojská zázračne zvíťazili a franský kráľ - aj pod vplyvom svojej katolíckej manželky, prijal z rúk remešského arcibiskupa krst (496/497). Alamanov Chlodovik definitívne porazil aj za pomoci Porýnskych frankov až v roku 502 resp. 506. Chlodovík sa pokúsil ovládnuť aj Burgundov. Zaútočil na nich v roku 500 až 501, avšak po zásahu Vizigótov a Teodoricha Veľkého od ďalších útokov upustil. 

Rozšírenie územia frankov za vlády Chlodovika I.

Boje s Vizigótmi
----------------

Najvýznamnejší vojenský úspech Chlodovik dosiahol v juhozápadnej Galii proti Vizigótom. V roku 502 uzavrel s Alarichom II. mier. Napriek tejto dohode vpadol Chlodovik v spojenectve s Burgundmi a Porýnskymi frankami v roku 507 do jeho kráľovstva. Byzantská ríša, ktorá videla v Chlodovikovi významného konkurenta ostrogótskeho kráľa Teodoricha Veľkého, vyslala proti Ostrogótom flotilu, čim zabránila, aby prišli na pomoc Vizigótom. V bitke pri Vouillé Frankovia zvíťazili a Vizigóti sa stiahli až k Narbonne v Septimánii. Vizigótsky kráľ Alarich II. bol v bitke zabitý, údajne samotným Chlodovíkom. Po tomto víťazstve sa v Chlodovikových rukách ocitla bohatá Akvitánia. Nevedel si však vynútiť prístup k Stredozemnému moru, lebo tieto oblasti boli v moci Vizigótov (Septimánia) a Ostrogótov (Provensálsko). Byzantská podpora sa prejavila aj vo formálnom uznaní Chlodovikovho postavenia: v roku 508 mu byzantské posolstvo vedené cisárom Anastasiom I. odovzdalo v Tourse odznaky konzulskej moci, čo znamenalo, akoby vládol v mene cisára.

Zjednotenie kmeňov a smrť
-------------------------

Po ovládnutí Akvitánie Chlodovik I. prikročil k zjednoteniu franských kmeňov. Tajne dal zavraždiť kráľa Porýnskych Frankov Sigiberta aj jeho syna - a svojho dovtedajšieho spojenca - Chlodericha. Rovnako odstránil Charachira, kráľa bližšie neznámeho franského kmeňa. Podobný osud stihol ďalšieho franského vládcu, sídliaceho v Cambrai, Ragnachara. Po týchto víťazstvách mal Clodovik I. vo svojich rukách už bezmála celú Gáliu. Ku koncu svojej vlády preniesol kráľovské sídlo do Paríža, kde aj v roku 511 zomrel. Štyria Chlodovikovi synovia si podľa germánskeho zvyku rozdelili ríšu medzi seba. Každý z nich mal titul *Rex Franconum* (franský kráľ) a kráľovskými sídlami (sedes regiae) sa stali Remeš, Orleáns, Paríž a Soissons. Všetci štyria dostali okrem svojho údelu aj podiel v jadre ríše, v tzv. Francii (územie medzi Rýnom a Loirou) a podiel v Akvitánii - hospodársky najrozvinutejšej časti kráľovstva.

Referencie
----------

1. ↑  Kultura středověké Evropy, Jacques Le Goff, Odeon, 1991, str.44, ISBN 80-207-0206-7
2. ↑  Wolfram Herwig str. 193

Literatúra
----------

* ČORNEJ, Petr; KUČERA, Jan Pavel; VANÍČEK, Vratislav. *Evropa králů a císařů : významní panovníci a vládnoucí dynastie od 5. století do současnosti*. Praha : Ivo Železný, 1997. ISBN 80-237-3511-X. S. 410.
* MÚCSKA, Vincent; DANIŠ, Miroslav; ŠEVČÍKOVÁ, Zuzana. *Dejiny európskeho stredoveku I. Raný stredovek. Od 5. storočia do 11. storočia.*. Prešov : Vydavateľstvo Michala Vaška, 2006. ISBN 80-7165-576-7. S. 388.
* WOLFRAM, Herwig. *History of the Goths* [online]. University of California Press, 1990. S. 618. Dostupné online. ISBN 9780520069831. (anglicky)

Pozri aj
--------

Merovejovci

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Chlodovik I.**

  


|  |
| --- |
| Chlodovik I.**Merovejovci** |
| Vladárske tituly |
|
| Predchodca**Childerich I.** | **Kráľ Frankov**481 – 511 | Nástupca**Chlodomir** |

| * z
* d
* u
Panovníci Francúzska |
| --- |
| Merovejovci | 
* Pharamond
* Chlodio
* Merovech
* Childerich I.
* Chlodovik I.
* Chlodomir
* Teoderich I.
* Childebert I.
* Chlotar I.
* Teodebert I.
* Teodebald I.
* Charibert I.
* Chilperich I.
* Guntran I.
* Sigibert I.
* Childebert II.
* Teoderich II.
* Chlotar II.
* Dagobert I.
* Charibert II.
* Chlodovik II.
* Sigibert III.
* Chlotar III.
* Childerich II.
* Teoderich III.
* Chlodovik III.
* Dagobert II.
* Chlodovik IV.
* Childebert III.
* Dagobert III.
* Chilperich II.
* Chlotar IV.
* Teoderich IV.
* Childerich III.

 |
| Karolovci | 
* Karol Martel
* Pipin Krátky
* Karolman I.
* Karol I.
* Ľudovít I.
* Karol II.
* Ľudovít II.
* Ľudovít III.
* Karolman II.
* Karol III.
* Odo I.
* Karol III. Prostý
* Róbert I.
* Raoul I.
* Ľudovít IV.
* Lothar
* Ľudovít V.

 |
| Kapetovci | 
* Hugo Kapet
* Róbert II.
* Henrich I.
* Filip I.
* Ľudovít VI.
* Ľudovít VII.
* Filip II.
* Ľudovít VIII.
* Ľudovít IX.
* Filip III.
* Filip IV.
* Ľudovít X.
* Ján I.
* Filip V.
* Karol IV.

 |
| Valoisovci | 
* Filip VI.
* Ján II.
* Karol V.
* Karol VI.
* Karol VII.
* Ľudovít XI.
* Karol VIII.
* Ľudovít XII.
* František I.
* Henrich II.
* František II.
* Karol IX.
* Henrich III.

 |
| Bourbonovci | 
* Henrich IV.
* Ľudovít XIII.
* Ľudovít XIV.
* Ľudovít XV.
* Ľudovít XVI.
* Ľudovít XVII.
* Ľudovít XVIII.
* Karol X.

 |
| Bonapartovci | 
* Napoleon I.
* Napoleon III.

 |
| Orleánska dynastia | 
* Ľudovít Filip I.

 |

Autoritné údaje: * BnF: 119633041
* GND: 118675958
* ISNI: 0000000381684151
* LCCN: n80056895
* NK ČR: xx0019330
* VIAF: 262645254
* WorldCat: lccn-n80056895