Súradnice: 32°S 6°Z﻿ / ﻿32°S 6°Z﻿ / 32; -6

**Maroko**, dlhý tvar **Marocké kráľovstvo**, je štát nachádzajúci sa na severe Afriky. V krajine žije približne 32 miliónov obyvateľov. Pod správu Maroka patrí aj anektované územie Západnej Sahary. Pobrežie krajiny leží na okraji Atlantického oceánu a na severe prechádza cez Gibraltársky prieliv do Stredozemného mora. Hlavné mesto krajiny je Rabat.

Prírodné pomery
---------------

### Geografia

Maroko je prímorský štát v Severnej Afrike omývaný na západe Atlantickým oceánom a na severe Stredozemným morom. Jeho najsevernejší bod tvorí Gibraltársky prieliv. Krajina hraničí so Španielskom jednak po mori, ako aj s exklávami Ceuta (6,3 km), Melilla (9,6 km) a Peñón de Vélez de la Gomera. Na východe a juhovýchode hraničí s Alžírskom (1 559 km) a na juhu s Mauritániou (1 561 km). V roku 1979 Maroko obsadilo svojho novovzniknutého južného suseda Západnú Saharu, ktorej 2/3 územia dodnes de facto kontroluje. Ich pôvodná vzájomná hranica je 443 km dlhá. Juhovýchodná časť tohto územia je pod kontrolou frontu Palisario, a označuje sa Saharská arabská demokratická republika.

Krajinou sa v severovýchodno-juhozápadnom smere tiahnu pohoria Antiatlas, Vysoký Atlas a Stredný Atlas. Vo Vysokom Atlase sa nachádza najvyšší vrch krajiny aj celého Atlasu – Džabal Tubkal (4 165 m n. m.). Severne od nich sa nachádza pohorie severozápadno-juhovýchodného smeru Ríf (Er-Rif). V jeho predhorí sa tiahne úrodná pobrežná nížina. Na juhovýchode krajinu ovplyvňuje rozsiahla Saharská púšť. Atlantické pobrežie je ploché a stúpa smerom do vnútrozemia k tabuľovitej krajine Marockej mesety (s nadmorskou výškou okolo 800 m n. m.). Pohoria Atlasu zabraňujú prieniku teplých vetrov zo Sahary, takže väčšina krajiny má subtropické a subsaharské podnebie.

### Geológia

Geologicky sa krajina člení na 4 oblasti, z juhu na sever sú to: Antiatlas, Meseta, Atlas a Rif. Tieto oblasti sú súčasťou mauretaníd, transsaharského pásma a v menšej miere aj tethýdnej oblasti. Popri Atlantickom pobreží sa navyše nachádzajú panvy vyplnené druhohornými a mladšími usadenými horninami. Na rozdiel od väčšiny severoafrických štátov v oblasti vystupujú v hojnejšom množstve aj prvohorné a prekambrické horniny, čo je dôsledkom väčšieho výzdvihu tejto oblasti.

Najstaršie kryštalinické horniny oblasti boli zvrásnené počas panafrického vrásnenia a majú prekambrický vek. Tvoria transsaharské pásmo, vystupujúce hlavne v oblasti Antiatlasu. Tieto horniny boli neskôr prevrásnené znovu počas mauritánskeho vrásnenia (ekvivalent hercýnsko). Nachádzajú sa tu preto veľkú hrúbky kambrických až karbónskych hornín, hlavne pieskovcov, bridlíc a vápencov s hojnými skamenelinami, hlavne trilobitov a graptolitov. Od skončenia mauritánskeho vrásnenia neboli niektoré oblasti viac vyzdvihované, takto vznikla aj Marocká meseta, ktorá je zarovnanou platformou pokrytou veľkými hrúbkami druhohorných a treťohorných usadených hornín. Oblasť Vysokého Atlasu bola ovplyvnená hlavne vznikom Atlantického oceánu a s ním spojených paniev. Najvýznamnejšie z nich sú panvy Argana, Essaouira a Doukkala.

Oblasť pohoria Ríf, je súčasťou mediteránnej vetvy alpsko-himalájskeho pásma a je úzko spätá so španielskymi Andalúzskymi vrchmi. Tvoria ho triasovo-paleogénne horniny.

### Nerastné suroviny

Krajina má zásoby polymetalických rúd, hlavne zinku, olova, medi a striebra ale tiež železa, kobaltu, niklu a arzénu. Významným obchodným artiklom sú zásoby fosfátov, ktorých ťažba má svetový význam. Dôležitá je tiež ťažba solí, v menšej miere i ropy a plynu.

Dejiny
------

Krajina je obývaná od praveku. V staroveku tu vybudovali svoje osady Feničania, neskôr aj Rimania. Púštne oblasti v tej dobe obývali kočovní Berberi. V 5. storočí Rimanov vypudili Vandali, ktorí však neskôr splynuli s pôvodným berberským obyvateľstvom. V 6. storočí krajinu obsadili byzantské vojská. Neskôr začali oblasť postupne obsadzovať Arabi, ich prvé výpady do oblasti sa uskutočnili v rokoch 681 – 683.

Pôvodní obyvatelia v tomto období postupne prijali islam, no mnohé kmene si udržali politickú samostatnosť, čoho dôkazom bolo berberské povstanie v roku 740, ktoré sa kalifovi nepodarilo potlačiť. Maroko sa neskôr stalo miestom územných záujmov Fátimovského a Córdobského kalifátu. V rokoch 1061 – 1269 ovládali Maroko Almoravidi a Almohadovia. V roku 1269 obsadili Berberi hlavné mesto Marakeš.

V rokoch 1465 až 1554 ovládali krajinu Vattásovci. Nad časťou pobrežia neskôr získali kontrolu Portugalci a Španieli. Portugalci však boli z krajiny vypudení. Svoj vplyv neskôr zväčšili Francúzi. Proti koloniálnej nadvláde vypuklo niekoľko povstaní, ktoré však boli potlačené. Jedno z najväčších viedol v 20. rokoch 20. storočia Abd al-Karím.

Počas druhej svetovej vojny sa na území Maroka vylodili v novembri 1942 spojenecké vojská počas operácie Torch. V rokoch 1955 a 1956 sa Francúzsko a Španielsko vzdali svojich koloniálnych nárokov. Severná časť krajiny bola pôvodne pod španielskou a južná pod francúzskou nadvládou. Samostatný štatút medzinárodného územia nieslo mesto Tanger. Krajina získala nezávislosť v roku 1956. Prvým vládcom novodobého Maroka bol Mohamed V. ktorého po smrti nahradil v roku 1961 jeho syn Hassan II.

6. novembra 1975 sa Španielsko, Mauritánia a Maroko dohodli v Madride na rozdelení dovtedy španielskej Západnej Sahary. Túto dohodu však ignorovalo hnutie Palisario, ktoré vyhlásilo Saharskú arabskú demokratickú republiku. V roku 1979 asi 100 000 marockých vojakov obsadilo aj zvyšok Západnej Sahary, ktorej sa vzdala Mauritánia. 25% územia stále kontroluje front Palisario. Napriek súčasnému pokoju zbraní nie je problém Západnej Sahary doriešený.

Politika
--------

Maroko je de iure konštitučná monarchia s voleným parlamentom. Výkonnú moc vykonáva vláda, ale kráľ Mohamed VI. má veľké množstvo právomocí, napríklad možnosť rozpustiť parlament.

Maroko donedávna bojkotovalo kvôli pripustení a de facto uznaní existencie Západnej Sahary a ako jediný africký štát nebolo členom Africkej únie. 

Medzi dôležité mestá v krajine patria Casablanca, Marakeš, Agadir, Fes, Tanger, Oujda.

Náboženstvo
-----------

Podľa štatistiky z roku 2020 je v Maroku 99% moslimov, v prevažnej väčšine sunnitov, menej ako 1% je šiitskych moslimov. Zostávajúca 1% populácie patrí kresťanom, Židom a náboženstvu Bahá'í. Väčšina moslimov nasleduje Málikovskú právnu školu, tzv. Málikovský mazhab. V menšine je prítomný aj Záhirovský mazhab. Kresťania sú rozdelení medzi katolícku cirkev a protestantské cirkvi a jedná sa najmä o cudzincov žijúcich v Maroku. Počet moslimských konvertitov na kresťanstvo sa uvádza medzi 10 000 a 50 000. Títo Maročania vo svojej domovine čelia sociálnym persekúciám. V Casablance žije približne 2 500 Židov a nízke stovky veriacich náboženstva Bahá'í. Náboženská história Maroka je podľa afrikanistu O. Havelku veľmi pestrá. Dlhú tradíciu malo berberské náboženstvo, prítomný bol tiež megalitický kult rozšírený v stredomorí, až do príchodu islamu na konci 7. storočia bolo v populácii významne rozšírené kresťanstvo. V predkresťanskej dobe bolo možné Berbery označiť za polyteistov, ktorých tradičnú z generácie na generáciu odovzdávanú vieru, zrejme vystavanú na kulte predkov (kde bola prítomná viera v posmrtný život), ovplyvňovalo aj židovstvo, v nemalej miere staroegyptské náboženstvo, z druhej strany pyrenejské megalitické kulty a neskôr rímsky kult a rozmanité helénske náboženské predstavy. Berberi na Sahare v predrímskom období preukázateľne stavali zosnulým kráľom pyramídové hrobky výšky 10 až 30 metrov. Svätý Augustín na prelome 4. a 5. stor. napísal, že niektorí polyteistickí Berberi uctievajú skaly, čo by zodpovedalo vplyvu megalitického kultu rozšíreného v stredomorí, ktorý zo severu Berbery ovplyvňoval. V púštnych regiónoch Maroka oddávna kvitla kresťanská mystika, dnes je to islamská mystika – súfizmus.

Referencie
----------

1. ↑  Zdenko Mocko, *Krajiny sveta.* Pravda, Bratislava, 1986, s. 384 – 387
2. 1 2 3  Schlüter, T. 2008, *Geological Atlas of Africa.* Springer-Verlag, Berlin, s. 174 – 179
3. ↑  Davison, I. 2005, *Central Atlantic margin basins of North West Africa: Geology and hydrocarbon potential (Morocco to Guinea).* Journal of African Earth Sciences, 43, s. 254 – 274
4. ↑  McCoy, J.F. 2003, *Geo-Data. The World Geographical Encyclopedias. 3rd Edition* Thomson Gale, Detroit, s. 370
5. ↑   *Morocco*. [s.l.] : Central Intelligence Agency, 2022-10-06. Dostupné online. (po anglicky)
6. ↑  REFUGEES, United Nations High Commissioner for. *Refworld | Morocco: General situation of Muslims who converted to Christianity, and specifically those who converted to Catholicism; their treatment by Islamists and the authorities, including state protection (2008-2011)* [online]. Refworld, [cit. 2022-10-22]. Dostupné online. (po anglicky)
7. ↑   *International Religious Freedom Report for 2015* [online]. 2009-2017.state.gov, [cit. 2022-10-22]. Dostupné online.
8. 1 2 3  HAVELKA, Ondřej. *Tuaregové: muslimové s křesťanskou minulostí a polyteistickými berberskými kořeny* [online]. Dingir, [cit. 2022-10-22]. Dostupné online. (po česky)
9. ↑  HAVELKA, Ondřej. Křesťanství v Africe: tři fáze christianizace a specifika africké teologie a spirituality. *Theologická revue*, 2022, roč. 92, čís. 3, s. 291-309.
10. ↑  HAVELKA, Ondřej. *Maroko. In: Západní Afrikou*. 1. vyd. Praha : Akbar, 2011. S. 22-91.

Iné projekty
------------

CommonsWikislovník
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Maroko**
* Spolupracuj na Wikislovníku Wikislovník ponúka heslo ****Maroko****

| * z
* d
* u
Štáty a závislé územia v Afrike |
| --- |
| Severná Afrika | 
* Alžírsko
* Egypt
* Líbya
* Maroko
* Sudán
* Tunisko
* Západná Sahara

 |  |
| Južná Afrika | 
* Botswana
* Eswatini
* Južná Afrika
* Lesotho
* Namíbia

 |
| Západná Afrika | 
* Benin
* Burkina
* Gambia
* Ghana
* Guinea
* Guinea-Bissau
* Kapverdy
* Libéria
* Mali
* Mauritánia
* Niger
* Nigéria
* Pobrežie Slonoviny
* Senegal
* Sierra Leone
* Togo

 |
| Východná Afrika | 
* Burundi
* Džibutsko
* Eritrea
* Etiópia
* Keňa
* Komory
* Madagaskar
* Malawi
* Maurícius
* Mozambik
* Rwanda
* Seychely
* Somálsko
* Tanzánia
* Uganda
* Zambia
* Zimbabwe

 |
| Stredná Afrika | 
* Angola
* Čad
* Gabon
* Južný Sudán
* Kamerun
* Kongo
* Konžská demokratická republika
* Rovníková Guinea
* Stredoafrická republika
* Svätý Tomáš a Princov ostrov

 |
| Závislé územia | 

|  |  |
| --- | --- |
| Francúzsko | 
* Mayotte
* Îles Éparses
* Réunion

 |
| Portugalsko | 
* Madeira

 |
| Španielsko | 
* Ceuta
* Melilla
* Chafarinas
* Peñón de Vélez de la Gomera
* Peñón de Alhucemas
* Perejil
* Kanárske ostrovy

 |
| Spojené kráľovstvo | 
* Svätá Helena
* Britské indickooceánske územie

 |

 |
| **^1** *Sčasti v Ázii*, **^2** *Zahŕňa závislé územia Ascension a Tristan da Cunha* |

| * z
* d
* u
Členovia Svetovej obchodnej organizácie (WTO) |
| --- |
| 
* Albánsko
* Angola
* Antigua a Barbuda
* Argentína
* Arménsko
* Austrália
* Bahrajn
* Bangladéš
* Barbados
* Belize
* Benin
* Bolívia
* Botswana
* Brazília
* Brunej
* Burkina
* Burundi
* Čad
* Čile
* Čína
* Dominika
* Dominikánska republika
* Džibutsko
* Egypt
* Ekvádor
* Eswatini
* *Európska únia*
* Fidži
* Filipíny
* Gabon
* Gambia
* Ghana
* Grenada
* Gruzínsko
* Guatemala
* Guinea-Bissau
* Guinea
* Guyana
* Haiti
* Honduras
* Hongkong
* India
* Indonézia
* Island
* Izrael
* Jamajka
* Japonsko
* Jordánsko
* Južná Afrika
* Kambodža
* Kamerun
* Kanada
* Kapverdy
* Katar
* Keňa
* Kirgizsko
* Kolumbia
* Kongo
* Konžská demokratická republika
* Kórejská republika
* Kostarika
* Kuba
* Kuvajt
* Lesotho
* Lichtenštajnsko
* Macao
* Macedónsko
* Madagaskar
* Malajzia
* Malawi
* Maldivy
* Mali
* Maroko
* Maurícius
* Mauritánia
* Mexiko
* Mjanmarsko
* Moldavsko
* Mongolsko
* Mozambik
* Namíbia
* Nepál
* Niger
* Nigéria
* Nikaragua
* Nórsko
* Nový Zéland
* Omán
* Pakistan
* Panama
* Papua-Nová Guinea
* Paraguaj
* Peru
* Pobrežie Slonoviny
* Rusko
* Rwanda
* Salvádor
* Saudská Arábia
* Senegal
* Sierra Leone
* Singapur
* Spojené arabské emiráty
* Spojené štáty
* Srí Lanka
* Stredoafrická republika
* Surinam
* Svätá Lucia
* Svätý Krištof a Nevis
* Svätý Vincent a Grenadíny
* Šalamúnove ostrovy
* Švajčiarsko
* Taiwan
* Tanzánia
* Thajsko
* Togo
* Tonga
* Trinidad a Tobago
* Tunisko
* Turecko
* Uganda
* Ukrajina
* Uruguaj
* Venezuela
* Vietnam
* Zambia
* Zimbabwe

 |  |
| 
* **^1** Všetkých 28 štátov Európskej únie je členom WTO: Belgicko
* Bulharsko
* Cyprus
* Česko
* Dánsko
* Estónsko
* Fínsko
* Francúzsko
* Grécko
* Holandsko
* Chorvátsko
* Írsko
* Taliansko
* Lotyšsko
* Litva
* Luxembursko
* Maďarsko
* Malta
* Nemecko
* Poľsko
* Portugalsko
* Rakúsko
* Rumunsko
* Slovensko
* Slovinsko
* Spojené kráľovstvo
* Španielsko
* Švédsko

 |

| * z
* d
* u
Liga arabských štátov |
| --- |
| Členské štáty | 
* Alžírsko
* Bahrajn
* Džibutsko
* Egypt
* Irak
* Jemen
* Jordánsko
* Katar
* Komory
* Kuvajt
* Libanon
* Líbya
* Maroko
* Mauritánia
* Omán
* Palestínske autonómne územia
* Saudská Arábia
* Somálsko
* Spojené arabské emiráty
* Sudán
* Sýria
* Tunisko

 | Znak Ligy arabských štátov |
| Pozorovateľské štáty | 
* Eritrea
* India
* Venezuela

 |

| * z
* d
* u
Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe |
| --- |
| Členovia | 
* Albánsko
* Andorra
* Arménsko
* Rakúsko
* Azerbajdžan
* Bielorusko
* Belgicko
* Bosna a Hercegovina
* Bulharsko
* Kanada
* Chorvátsko
* Cyprus
* Česko
* Dánsko
* Estónsko
* Fínsko
* Francúzsko
* Gruzínsko
* Nemecko
* Grécko
* Svätá stolica
* Maďarsko
* Island
* Írsko
* Taliansko
* Kazachstan
* Kirgizsko
* Lotyšsko
* Lichtenštajnsko
* Litva
* Luxembursko
* Macedónsko
* Malta
* Moldavsko
* Monako
* Čierna Hora
* Holandsko
* Nórsko
* Poľsko
* Portugalsko
* Rumunsko
* Rusko
* San Maríno
* Srbsko
* Slovensko
* Slovinsko
* Španielsko
* Švédsko
* Švajčiarsko
* Tadžikistan
* Turecko
* Turkménsko
* Ukrajina
* Spojené kráľovstvo
* Spojené štáty
* Uzbekistan

 |
| Partneri prespoluprácu | 
* Afganistan
* Alžírsko
* Austrália
* Egypt
* Izrael
* Japonsko
* Jordánsko
* Mongolsko
* Maroko
* Južná Kórea
* Thajsko
* Tunisko

 |