**Juraj Vyskočil** (\* 18. november 1881, Viedeň – † 6. jún 1951, Trnava) bol slovenský podnikateľ, živnostník, dlhoročný starosta Trnavy a politik živnostenskej strany v období medzivojnového Česko-Slovenska. 

Jeho rodina mala moravské korene. Býval v Trnave a venoval sa podnikaniu. Bol majiteľom pivovaru, sódovkárne, ako aj iných podnikov. Vo svojom meste požíval autoritu a dňa 24. novembra 1922 bol zvolený do novovytvorenej funkcie starostu Trnavy. Vo funkcii bol potvrdený aj po prvých obecných voľbách v roku 1923.

O pozíciu starostu sa uchádzal aj po obecných voľbách v roku 1927, avšak aj po opakovaní voľby získal ako jeho protikandidát Ján Gajdoš zhodný počet hlasov. Preto sa v zmysle vtedajšej legislatívy situácia riešila lósom, ktorý padol na Jána Gajdoša.

Po ďalších obecných voľbách v roku 1931 opäť zasadol do kresla starostu, v ktorom ho potvrdilo aj obecné zastupiteľstvo zvolené po voľbách v roku 1938. Vážnosť jeho autority zdôrazňuje aj skutočnosť, že v roku 1938 bol zvolený jednohlasne (napriek politickej pestrosti trnavského mestského zastupiteľstva). Vo funkcii starostu pôsobil do 19. októbra 1938. Po zrušení samosprávy bol na čelo Trnavy dosadený vládny komisár, ktorým sa stal dovtedajší vicestarosta František Orlický.

Juraj Vyskočil krátko pôsobil aj vo vysokej politike. V parlamentných voľbách v roku 1935 kandidoval za živnostenskú stranu do hornej komory Národného zhromaždenia. Senátorom sa však stal až dodatočne, po smrti Bohuša Kianičku v roku 1938. Senátorský mandát začal uplatňovať až 17. novembra 1938, teda v kritickom období medzinárodnej i vnútropolitickej krízy, kedy parlament začal ustupovať do úzadia a na prelome rokov 1938/1939 prestal vyvíjať akúkoľvek činnosť. Ešte v decembri 1938 však stihol tak, ako väčšina centralistických senátorov na Slovensku, vstúpiť do senátorského klubu HSĽS.

Aktivizoval sa aj vo viacerých stavovských a spoločenských inštitúciách. Bol funkcionárom odborného spoločenstva sódových vôd, Slovenského zemského zväzu obcí a miest alebo Športového klubu Trnava.

Referencie
----------

1. ↑   *Rozhodli o presťahovaní ľudí z oblasti Oravskej priehrady do Trnavy* [online]. , 2021-11-15, [cit. 2023-01-04]. Dostupné online.
2. ↑   *RETRO: V Trnave bola slávnosť na železnici, mesto zasiahla silná prietrž* [online]. trnavskyhlas.sk, 2021-05-31, [cit. 2023-01-04]. Dostupné online.
3. ↑   *Aká bola Trnava pred osemdesiatimi rokmi?* [online]. trnava.sk, 2012-08-02, [cit. 2023-01-04]. Dostupné online.
4. 1 2  ŠIMONČIČ, Jozef. *Dejiny Trnavy*. prvé. vyd. Bratislava : Obzor, n. p. 1989. ISBN 80-215-0051-4. S. 146.
5. ↑   Nový starosta Trnavy. *Slovák*, 1930-03-19, roč. XII, čís. 65, s. 5.
6. ↑   Porážka ľudákov pri voľbe starostu v Trnave. *Slovenský denník*, 1931-11-27, roč. XIV, čís. 273, s. 3.
7. ↑   Senátor Juraj Vyskočil zasa je starostom Trnavy. *Slovenský hlas*, 1938-06-11, roč. I, čís. 133, s. 6. Dostupné online [cit. 2023-01-04].
8. ↑   *Register-menný* [online]. Spoločná česko-slovenská digitálna parlamentná knižnica, [cit. 2023-01-04]. Dostupné online.
9. ↑   Nové odborné spoločenstvo na Slovensku. *Slovenský denník*, 1937-03-27, roč. XX, čís. 72, s. 6.
10. ↑   Nové predsedníctvo slovenského samosprávneho zväzu. *Slovenský denník*, 1932-05-10, roč. XV, čís. 108, s. 3.
11. ↑   Š. K. Trnava. *Slovenský národ*, 1925-08-29, roč. I, čís. 96, s. 7.

Ďalšia literatúra
-----------------

* VYSKOČIL, Juraj. In:  *Slovenský biografický slovník*. Zväzok VI. T – Ž. Martin : Matica slovenská, 1994. 660 s. ISBN 80-7090-111-X. S. 330.