**Puškinovo múzeum**, oficiálne **Štátne múzeum výtvarných umení Alexandra Sergejeviča Puškina** (rus. Государственный музей изобразительных искусств имени Александра Сергеевича Пушкина), je umelecko-historické múzeum v hlavnom meste Ruska Moskve, patriace k najvýznamnejším múzeám umenia v krajine. Budova galérie je súčasne významným pamätníkom ruskej klasicistickej architektúry.

Zrod a vývin múzea
------------------

Za myšlienkou zriadenia výtvarného múzea v Moskve, ako umeleckej inštitúcie zhromažďujúcej poklady svetového umenia, stáli aktivity významných osobností ruského verejného života polovice 18. storočia - spisovateľky Z. A. Volkonskej, akademika S. P. Ševyrjova, generála N. V. Isakova a umeleckého historika I. V. Cvetajeva, ktorý sa zároveň stal jeho prvým riaditeľom. Zmeny v nazeraní na dôležitosť vzdelávacieho a výchovného poslania umenia sa stali hybnou silou pretvárajúcou ušľachtilé myšlienky na hmatateľný výsledok.

Zriadenie múzea priamo súviselo s existenciou Rumiancevovho múzea. Múzeum sa borilo s existenčnými problémami a i jeho zbierkový fond bol veľmi rôznorodý a nesystematický. To ešte viac podnietilo potrebu zriadenia múzea klasického umenia. 

Medzi najzapálenejších zástancov tejto myšlienky patril vtedajší riaditeľ Rumiancevovho múzea I. V. Cvetajev. Podarilo sa mu zaobstarať pozemok i financie na stavbu múzejnej budovy. Základný kameň múzea bol položený 17. augusta 1898. Značnú časť finančných prostriedkov venoval podnikateľ a diplomat J. S. Nečajev-Maľcov. Hoci verejnú súťaž na projektanta budovy vyhral architekt P. S. Bojcov práce na projekte budovy galérie boli zverené architektovi R. I. Klejnovi. Klejn sa pri realizácii projektu i samotnej stavby obklopil skupinou významných architektov a staviteľov tej doby a popri nich prácami na stavbe prešiel rad mladých ruských architektov.

Paul Gauguin, *Café de Nuit v Arles*, 1888, olej na jutovom plátneV roku 1904 boli stavebné práce ukončené. Slávnostné otvorenie múzea pod názvom *Múzeum krásnych umení Alexandra III. pri Moskovskej cárskej univerzite* (*Музей изящных искусств имени императора Александра III при Московском императорском университете*) sa konalo 31. mája (13. júna) 1912. Pod týmto názvom múzeum existovalo až do roku 1932 kedy dostalo názov Štátne múzeum výtvarných umení (*Государственный музей изобразительных искусств*). O ďalších päť rokov k tomuto názvu pribudlo meno velikána ruskej literatúry A. S. Puškina.

Múzeum vzniklo pôvodne ako súčasť Moskovskej univerzity a tvorilo tzv. Kabinet výtvarných umení a starožitností ako náučno-umelecké pracovisko s cieľom zhromažďovania a záchrany predmetov svetového umenia. 

Významný prelom v existencii múzea znamenala Októbrová revolúcia. V duchu svojich revolučných myšlienok - aby sa s umeleckými cennosťami a výtvormi ľudského ducha zoznámili široké vrstvy ľudu - dekréty o evidencii a ochrane umeleckých pamiatok otvorili cestu k formovaniu múzea odňatím zbierok súkromníkom a ich umiestnením do centrálnych depozitárov. Dekrét o zákaze vývozu umeleckých a historických pamiatok do zahraničia, vydaný v septembri 1918, znamenal záchranu cenného umeleckého dedičstva. V závere roku 1924 boli slávnostne otvorené dve sály obrazovej galérie s inštalovanou výstavou zo zozbieraných umeleckých cennosti a zo zbierok prenechaných iných múzeami, medzi nimi i napr. petrohradskou Ermitážou.

Jean-Baptiste Camille Corot, *Zámok Pierrefonds*, 1860 - 1861, olej na plátneRok 1924 možno považovať za začiatok systematického obohacovania zbierok umeleckých diel v múzeu. Do tohto obdobia spadá zisk viacerých významných diel, napr. *Krajina s Herkulom a Bakchom* od Nicolasa Poussina, *Táborisko* a *Satira na lekárov* od Antoina Watteaua ako aj diela iných francúzskych umelcov: J. H. Fragonarda, J. S. Chardina a J. L. Davida. V roku 1929 boli zbierky obohatené o štyri diela holandského umelca Rembrandta.

Významný prínos pre umelecké zbierky rodiaceho sa múzea predstavovali kolekcie obrazov pochádzajúce z petrohradských súkromných zbierok - napr. zbierka z panstva rodu Šeremetevovcov, zbierka grófa P. S. Stroganova či zbierka významného ruského zberateľa umenia na prelome 19. a 20. storočia D. I. Ščukina. Súčasne zbierkový fond bol neustále obohacovaný umeleckými predmetmi, ktoré múzeu venovali iné obrazárne, napr. Tretiakovská galéria. Takto múzeum získalo z Tretiakovskej galérie kolekciu byzantských ikon; viacero vzácnych malieb múzeum nadobudlo z moskovského Múzea dejín náboženstva.

Budova galérie bola značne poškodená počas druhej svetovej vojny. Múzejné exponáty sa v tom čase nachádzali v meste Novosibirsk. Vzápätí po oslobodení sa začalo s opravou budovy a s prípravami na opätovné otvorenie múzea. 3. októbra 1946 sa múzeum otvorilo pre verejnosť. Opäť sa naplno obnovila vedecká a popularizačná práca ako aj dopĺňanie zbierok pretrvávajúce prakticky do súčasnosti.

Puškinovo múzeum je okrem svojej hlavnej činnosti známe tým, že sa sa tu od roku 1980 každoročne usporadúva umelecký festival *Decembrové večery*.

Od roku 1994 je organickou súčasťou Puškinovho múzea tzv. Múzeum súkromných zbierok.

Zbierkový fond
--------------

Zbierkový fond Puškinovho múzea zahŕňa umelecké zbierky západoeurópskeho umenia od antiky do 20. storočia. Ich základom bola kolekcia sadrových kópií antických skulptúr, rímskych sôch a mozaík.

Po skončení druhej svetovej vojny sa múzeum obohatilo časťou zbierok pochádzajúcich z drážďanskej Gemäldegalerie, medzi ktorými bol i svetoznámy tzv. Priamov poklad, pochádzajúci z trójskych nálezov Heinricha Schliemanna. 

Galéria sa môže pochváliť kolekciami významných európskych maliarskych škôl počnúc talianskou renesanciou a končiac francúzskymi impresionistami a postimpresionistami. Zbierkový fond v súčasnosti obsahuje takmer šesťsto tisíc exponátov výtvarného a úžitkového umenia, archeologických nálezov ale aj mincí a umeleckých fotografií.

Galéria
-------

* Smrť Sofonisba, koniec 18. stor. olej na dreve*Smrť Sofonisba*, koniec 18. stor. olej na dreve
* Rímska mozaika s vtákmi, 1. stor. po Kr.Rímska mozaika s vtákmi, 1. stor. po Kr.
* Hlava Gorgony, grécka skulptúra zo 4. stor. pred Kr.Hlava Gorgony, grécka skulptúra zo 4. stor. pred Kr.
* Auguste Rodin, Busta Victora Huga, mramorAuguste Rodin, *Busta Victora Huga*, mramor
* Agnolo Bronzino, Svätá rodina, 1540 - 1550, tempera na plátne, prenesené z drevaAgnolo Bronzino, *Svätá rodina*, 1540 - 1550, tempera na plátne, prenesené z dreva
* Pietro Perugino, Madona s Dieťaťom, koniec 15. stor. olej na drevePietro Perugino, *Madona s Dieťaťom*, koniec 15. stor. olej na dreve
* Sandro Botticelli, Zvestovanie, koniec 15. stor. tempera na plátneSandro Botticelli, *Zvestovanie*, koniec 15. stor. tempera na plátne
* Lucas Cranach starší, Madona s Dieťaťom, okolo 1525, olej na dreveLucas Cranach starší, *Madona s Dieťaťom*, okolo 1525, olej na dreve
* Rembrandt, Portrét stareny, okolo 1655, olej na plátneRembrandt, *Portrét stareny*, okolo 1655, olej na plátne
* Pieter de Hooch, Toaleta mladého muža, 1655 - 1657, olej na drevePieter de Hooch, *Toaleta mladého muža*, 1655 - 1657, olej na dreve
* Peter Paul Rubens, Bakchanálie, zač. 17. stor. olej na plátnePeter Paul Rubens, *Bakchanálie*, zač. 17. stor. olej na plátne
* Jakob Jordaens, Odyseus v Polyfemovej jaskyni, zač. 17. stor. olej na plátneJakob Jordaens, *Odyseus v Polyfemovej jaskyni*, zač. 17. stor. olej na plátne
* El Greco, Portrét dona Rodriga Vasqueza, 1600 - 1610, olej na plátneEl Greco, *Portrét dona Rodriga Vasqueza*, 1600 - 1610, olej na plátne
* Karl Pavlovič Briulov, Bachčisarajská fontána, 1849, olej na plátneKarl Pavlovič Briulov, *Bachčisarajská fontána*, 1849, olej na plátne
* Ilia Jefimovič Repin, Most v Abranceve, 1879, olej na plátneIlia Jefimovič Repin, *Most v Abranceve*, 1879, olej na plátne
* Karl Ivanovič Koľman, Na Senátnom námestí v Petrohrade, 1825, akvarelKarl Ivanovič Koľman, *Na Senátnom námestí v Petrohrade*, 1825, akvarel
* Nicolas Poussin, Scipiova veľkodušnosť, 2. tretina 17. stor. olej na plátneNicolas Poussin, *Scipiova veľkodušnosť*, 2. tretina 17. stor. olej na plátne
* Antoine Watteau, Táborisko, 1710 - 1720, olej na plátneAntoine Watteau, *Táborisko*, 1710 - 1720, olej na plátne
* Jean-Baptiste Siméon Chardin, Zátišie s atribútmi umení, 2. tretina 18. stor. olej na plátneJean-Baptiste Siméon Chardin, *Zátišie s atribútmi umení*, 2. tretina 18. stor. olej na plátne
* Jean-Honoré Fragonard, Pri kozube, 2. pol. 18. stor. olej na plátneJean-Honoré Fragonard, *Pri kozube*, 2. pol. 18. stor. olej na plátne
* Claude Monet, Boulevard des Capucines v Paríži, 1873, olej na plátneClaude Monet, *Boulevard des Capucines v Paríži*, 1873, olej na plátne

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Puškinovo múzeum**

Zdroje
------

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Государственный музей изобразительных искусств имени А. С. Пушкина na ruskej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
* I. Antonovová, *Puškinovo múzeum*, Tatran, Bratislava, 1986