O maďarskej obci pozri *Káva (obec).*
Kávové zrnká po upražení
**Káva** je nápoj pripravený z rozomletých pražených semien kávovníka. Ako káva sa označuje aj prášok, ktorý sa na výrobu tohto nápoja používa a získava sa mletím pražených semien kávovníka, označovaných aj ako kávové bôby. Káva je mierne kyslá (5,0 – 5,1 pH) a kofeín, alkaloid, ktorý obsahuje, môže mať stimulačný efekt na ľudský organizmus. Po čaji je káva druhým najkonzumovanejším nápojom na svete.

Dejiny
------

Povzbudivé účinky divo rastúcej kávy boli pravdepodobne prvýkrát objavené v severovýchodnych oblastiach Etiópie, odkiaľ pochádza aj jej názov *kaffa*. Neskôr sa cez Egypt dostala do južnej časti Arabského polostrova, kde sa začalo s jej pestovaním. Prvé vierohodné dôkazy o pití kávy pochádzajú z polovice 15. storočia zo sufijských chrámov v Jemene. Až tu sa káva konzumovala spôsobom, aký poznáme dodnes – pražením semien a ich následným varením. V Európe sa začala stávať populárnou v 17. storočí (prvú európsku kaviareň otvorili v Benátkach v roku 1645), ale pitie kávy sa v Európe stalo masovou záležitosťou až v 19. storočí.

Kávové bôby
-----------

Káva sa odborne pripravuje ako zmes semien rôznych druhov kávovníka. Používajú sa dve základné skupiny:

* káva *arabica* zo semien kávovníka arabského (*Coffea arabica*)
* káva *robusta* zo semien kávovníka robusta (*Coffea canephora/Coffea robusta*)

O chuť a vôňu v mletej kávovej zmesi sa starajú rôzne druhy *arabicy*, o farbu druhy *robusty*. Čím je káva tmavšia a horkejšia, tým viac robusty obsahuje. Iba najdrahšie značky neobsahujú robustu.
Kvalitatívne najvyššia úroveň kávy sa označuje ako premium gourmet / specialty coffee – **prémiová odrodová káva**.

Produkcia
---------

Stromy kávovníka sa pestujú vo viac ako 70 krajinách sveta, predovšetkým v tropických oblastiach Latinskej Ameriky, Juhovýchodnej a Južnej Ázie a Afriky. Najväčšími producentmi kávy na svete sú Brazília, Vietnam, Indonézia a Kolumbia. Svetová produkcia v roku 2007 dosiahla 7,742 mil. ton, čo zodpovedá 117 mil. vriec. Káva je jeden z najviac konzumovaných nápojov na svete.

| Top producenti kávy 2009 |
| --- |
| Krajina | Produkcia (mil. vriec) |
| Brazília Brazília | 39,5 |
| Vietnam  Vietnam | 18,0 |
| Indonézia  Indonézia | 10,6 |
| Kolumbia  Kolumbia | 9,0 |
| India  India | 4,8 |
| Etiópia  Etiópia | 4,5 |
| Mexiko  Mexiko | 4,2 |
| Honduras  Honduras | 3,5 |
| Guatemala  Guatemala | 3,5 |
| Peru  Peru | 3,3 |
| **Svet spolu** | **120** |
| *Zdroj: ICO* |

Príprava kávy
-------------

Šálka kávy
Nápoj sa pripravuje mnohými rôznymi spôsobmi a s rôznymi prísadami. Základom je vždy pomletá káva a voda o teplote cca 92 – 100 °C. Správna teplota a jemnosť pomletia kávy závisí od konkrétneho spôsobu prípravy kávy.

### Druhy prípravy kávy

* Cappuccino
* Espresso
* Moccacino

#### Turecká káva

Tradičný spôsob prípravy tureckej kávy: káva sa pripravuje v džezve, malej nádobke, jedna porcia kávy. Do džezvy sa dá káva, naleje studená voda, niekedy sa pridá aj cukor, a až trikrát sa džezva nahrieva nad ohňom (v súčasnosti na sporáku a pod.), kým pena z kávy nevystúpi napovrch a neurobí klobúčik.

Na Slovensku sa pripravuje takzvaná „zalievaná káva", nesprávne nazývaná „turecká káva", Táto príprava kávy je populárna a tradičná v Česku a na Slovensku. Tento spôsob prípravy kávy nie je v iných zemiach obvyklý a má svoje nevýhody. Prudké sparenie kávy je veľmi nešetrné a uvoľňuje triesloviny, ktoré majú za následok menej nakyslú až hrdzavú chuť kávy

Literatúra
----------

* Ing. Oldřich Dufek: *Káva známá i neobyčejná*, Pavla Momčilová, 2000, ISBN 80-85936-32-1, 61 s. 4 strany farebných obrázkov príl. : ilustrácie
* John Thorn: *Káva-Príručka pre labužníkov*, Fortuna Print, 2001, ISBN 80-88980-28-3
* Jill Normanová: *Káva*, Slovart (edícia Knižnica gurmána), 2004, ISBN 80-7145-843-0,
* Pavel Martin: *Káva - Originální recepty z kávy a ke kávě*, Ivo Železný, 2004, ISBN 80-237-3847-X,
* *Káva*, Agentúra Cesty, 2006, ISBN 80-7360-396-9,
* *Káva pro znalce a labužníky*, (podtitul: 50 receptů s fotografiemi na kartách), Ikar, 2007, ISBN 978-80-249-0833-5
* *Káva a kávové špeciality* Ottovo nakladateľstvo, edícia Ottova kuchárka, 2008, ISBN 80-7360-453-1, EAN 9788073604530

Pozri aj
--------

* Kaviareň
* Barista
* Čaj
* Maté

Iné projekty
------------

WikicitátyCommonsWikislovník
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Káva**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Káva**
* Spolupracuj na Wikislovníku Wikislovník ponúka heslo ****Káva****

Referencie
----------

1. ↑  Weinberg & Bealer 2001, str. 3 – 4
2. ↑  Pendergrast, Mark (April 2009). "Coffee second only to oil?". Tea & Coffee Trade Journal. Retrieved December 29, 2009.
3. ↑   Villanueva, Cristina M; Cantor, Kenneth P; King, Will D; Jaakkola, Jouni JK; Cordier, Sylvaine; Lynch, Charles F; Porru, Stefano; Kogevinas, Manolis (2006). "Total and specific ﬂuid consumption as determinants of bladder cancer risk". International Journal of Cancer 118 (8): 2040–47. doi:10.1002/ijc.21587. PMID 16284957
4. ↑   *Najväčší producenti kávy na svete* [online]. ICO. Dostupné online.

| * z
* d
* u
Káva |
| --- |
| Druhy kávy | 
* kávovník arabský (*Coffea arabica*)
* kávovník mohutný (*Coffea canephora*/*Coffea robusta*)
* kávovník libérijský (*Coffea liberica*)

 |
| Nápoje | 
* Affogato al caffè
* Alžírska káva
* Bezkofeínová káva
* Caffellatte
* Caffè macchiato
* Espresso (lungo • ristretto)
* Frapé
* Instantná káva
* Írska káva
* Kapučíno
* Latte macchiato
* Long black
* Ľadová káva
* Moccacino
* Prekvapkávaná káva
* Turecká mokka
* Turecká káva
* Viedenská melange
* Viedenská káva

 |
| Značky | 
* illy
* Lavazza
* Nescafé
* Segafredo

 |
| Kaviarne | 
* Coffee & co
* Kaffee Mayer
* Starbucks

 |
| Iné | 
* barista
* kávovar
* filter na kávu
* aeroPress
* french press
* kofeín
* latte art
* praženie

 |
| **Obrázky kávy na Commons ·  Kategória** |