**Muhammad Husní Sajjid Mubárak** (arab. محمد حسني سيد مبارك‎; egyptská výslovnosť: [mähämmäd hosni ...mobárak]; \* 4. máj 1928, Kafr-El-Meselha, Egypt – † 25. február 2020, Káhira, Egypt) bol v poradí štvrtý prezident Egyptskej arabskej republiky. Od r. 1975 zastával post viceprezidenta pre Anwara as-Sádáta a k moci sa dostal po jeho zavraždení v r. 1981. Bol druhou najdlhšie vládnucou hlavou štátu v novodobej egyptskej histórii (po Muhammad Alí Pašovi, vládnucom v 19. storočí).

Životopis
---------

Narodil sa v dedine *Kafr-El-Meselha* v guvernoráte Minúfíja, hneď po strednej škole nastúpil na vojenskú a neskôr leteckú akadémiu a v r. 1950 sa stal vojenským pilotom. V 50. rokoch slúžil v rôznych leteckých eskadrách a neskôr sa vrátil na leteckú akadémiu ako inštruktor. Od r. 1959 do 1961 absolvoval tréning v Sovietskom zväze, kde sa stal pilotom bombardérov Iljušin Il-28 a Tupolev Tu-16. Po návrate do Egypta slúžil v letke a v r. 1966 sa stal veliteľom leteckej základne v Káhire a neskôr v Baní Suwaife. O rok neskôr sa stal hlavným veliteľom Vojenskej leteckej akadémie a o dva roky ho ustanovili náčelníkom generálneho štábu vojenského letectva. Vrchol jeho bohatej vojenskej kariéry nastal v rokoch 1972 až 1973, keď sa stal najprv hlavným veliteľom vojenského letectva a viceministrom obrany a nakoniec bol povýšený do hodnosti najvyššieho maršala egyptského vojenského letectva, pričom v tomto poste slúžil aj počas Jomkipurskej vojny.

V apríli 1975 ho prezident Anwar as-Sádát ustanovil svojim viceprezidentom. V tomto poste ostal Mubárak až do Sádátovej smrti v roku 1981. Pri atentáte na Sádáta bol Mubárak sám ľahko zranený a moci sa oficiálne ujal ako egyptský prezident už osem dní po atentáte. Stal sa tiež lídrom vládnucej *Národnej demokratickej strany*. Počas Mubárakovej vlády sa podarilo dohodnúť návrat do Ligy arabských štátov, z ktorej bol Egypt vylúčený po uzavretí mierovej dohody s Izraelom v r. 1979. Mubárak udržuje s Izraelom nadštandardné vzťahy a k palestínsko-izraelskému konfliktu má veľmi nevyhranený postoj, na rozdiel od väčšiny iných arabských lídrov sa stavia skôr na stranu Izraelu. Mubárak v zahraničnej politike celkovo zastáva pomerne výrazné prozápadné postoje a je jedným z najvýznamnejších spojencov USA na Blízkom východe, postavil sa na ich stranu počas vojny v Perzskom zálive, no napr. nesúhlasil s inváziou do Iraku v r. 2003. 

Hoci bol Mubárak oficiálne prezidentom parlamentnej demokracie, v skutočnosti vládol veľmi autoritatívnym, až diktátorským spôsobom. V rokoch 1987, 1993, 1999 a 2005 vypísal v krajine referendá, v ktorých si potvrdil predlžovanie svojho zotrvania v prezidentskej funkcii. Hodnovernosť týchto referend je však pochybná, pretože v Egypte už od Sádátovej smrti Mubárak neprestajne udržoval výnimočný stav, počas ktorého boli výrazne obmedzované opozičné politické subjekty, ich lídri a členovia boli hlavne pred voľbami hromadne zatýkaní a bez súdu dlhodobo zadržiavaní, zavedená bola tiež mediálna cenzúra. Lídrom najsilnejších opozičných subjektov, ako je napr. nábožensky orientované Moslimské bratstvo, bolo v prezidentských a parlamentných voľbách zakázané kandidovať a tak Mubárak a jeho vládnuca strana vo voľbách pravidelne získavali väčšinu nad podstatne menej výraznými kandidátmi. Mubárak bol aj častým terčom kritiky pre údajnú korupciu a klientelizmus.

Počas svojej vlády údajne prežil šesť pokusov o atentát, väčšinou boli uskutočnené radikálnymi islamistickými hnutiami. 

V januári 2011 vypukli proti Mubárakovmu režimu rozsiahle celonárodné protesty. Mubárak sa ich najprv snažil potlačiť, neskôr im rôznymi ústupkami odolával a snažil sa udržať vo funkcii prezidenta do nadchádzajúcich volieb v septembri 2011, no nakoniec 11. februára definitívne rezignoval. Od augusta 2011 s ním prebiehal súdny proces, v ktorom bol obvinený zo zodpovednosti za smrť viac ako 800 demonštrantov, pričom mu hrozil až trest smrti. Nakoniec bol zbavený obvinení a zomrel 25. februára 2020 vo veku 91 rokov. 

Mubárak mal so svojou ženou *Suzane* dvoch synov menom *Alá* a *Gamál*. Gamál bol pomerne výrazne politicky aktívny a do januárových protestov bol mnohými považovaný za Mubárakovho nástupcu.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Husní Mubárak**

Externé odkazy
--------------

* Egyptian Air Force - Air Marshal Hosni Mubarak

| * z
* d
* u
Prezidenti Egypta |
| --- |
|  | 
* Muhammad Nadžíb (1953-1954)
* Džamál Abd an-Násir (1954-1970)
* Anwar as-Sádát (1970-1981)
* Súfí Abú Táleb
* Husní Mubárak (1981-2011)
* Muhammad Husajn Tantáví (2011)
* Muhammad Mursí (2012-2013)
* Adly Mansúr (2013-2014)
* Abd al-Fattáh as-Sísí (2014-)

 | Vlajka Egypta |
| **^1**  úradujúci prezident Egypta osem dní po atentáte na Sádáta, **^2**  ako veliteľ Najvyššej rady ozbrojených síl Egypta |

Autoritné údaje: * BnF: 13973486z
* GND: 118817213
* ISNI: 0000 0001 2098 5407
* LCCN: n83198443
* NK ČR: jn20040223009
* SNK: 173034
* VIAF: 2664478
* WorldCat: lccn-n83198443