recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Frankfurtská synoda** bolo cirkevné zhromaždenie, ktoré sa konalo 1. novembra 1007 v dnešnom nemeckom meste Frankfurt nad Mohanom.

Synodu zvolal kráľ Henrich II. s cieľom získať súhlas biskupov so založením novej diecézy so sídlom v Bambergu, ktorá by vznikla vyčlenením určitých území z Würzburskej a Eichstättskej diecézy. Zúčastnilo sa jej minimálne 35 nemeckých, burgundských, uhorských a talianskych biskupov. Würzburský biskup Heinrich I. († 1018) nebol osobne prítomný, vyslal však delegáta. Synode predsedal, v zastúpení rímskeho pápeža Jána XVIII. mohučský arcibiskup Willigis († 1011).

Kráľ Henrich II. sa obával odmietavého postoja biskupov, a tak sa voči zhromaždeniu cirkevných kniežat správal veľmi submisívne.

Synoda napokon schválila vznik Bamberského biskupstva a ešte v ten istý deň bol za jej prvého diecézneho biskupa vysvätený Eberhard († 1040). Zároveň boli novej diecéze písomne garantované bohaté donácie, ktoré mali vytvoriť jej solídnu hospodársku bázu. Kráľovské mestá Forchheim, Fürth a Hallstadt prešli do vlastníctva Bamberského biskupstva.

Pramene
-------

* TRILLMICH, Werner (ed.). *Thietmar von Merseburg: Chronik.* Darmstadt: Wissenschaftliche Buchgesellschaft, 2011. ISBN 9783534246694.

Nemecký text *Kroniky* Thietmara z Merseburgu (\* 975; † 1018) je dostupný online:

* http://www.dmgh.de
* http://www.mgh.de
* http://www.mgh-bibliothek.de
* http://www.wagner-b.de
* http://www.sachsendigital.de

Literatúra
----------

* WOLTER, Heinz. *Die Synoden im Reichsgebiet und in Reichsitalien von 916 bis 1056.* Paderborn: Schöningh, 1988. S. 237 – 241. ISBN 3-506-74687-1.

Externé odkazy
--------------

* http://regesta-imperii.digitale-sammlungen.de
* http://opac.regesta-imperii.de
* http://www.bamberga.de
* http://www.michael-buhlmann.de
*

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Synode von Frankfurt 1007 na nemeckej Wikipédii.*
**Systematický názov chemického prvku** je dočasný názov ťažkého chemického prvku, kým nie je umelo syntetizovaný a nie je mu priradený definitívny názov a chemická značka.

Pravidlá IUPAC
--------------

|   Číslo   |   Koreň   | Značka |
| --- | --- | --- |
| 0 | nil | n |
| 1 | un | u |
| 2 | b(i) | b |
| 3 | tr(i) | t |
| 4 | quad | q |
| 5 | pent | p |
| 6 | hex | h |
| 7 | sept | s |
| 8 | oct | o |
| 9 | en(n) | e |

Dočasné názvy sú odvodené z protónového čísla chemického prvku. Každá číslica je preložená do numerického koreňa podľa uvedenej tabuľky. Korene sú skrátené a názov je ukončený príponou "-ium". Niektoré korene sú latinského a niektoré gréckeho pôvodu z dôvodu zamedzenia dvoch čísel začínajúcich rovnakým písmenom. Existujú dve pravidlá sandhi na prevenciu netypicky vyzerajúcich názvov.

* ak sa slabika "bi" alebo "tri" končí na "ium", teda posledné číslo je 2 alebo 3, výsledok sa končí na "bium" alebo "trium" a nie "biium" alebo "triium".
* ak za "enn" nasleduje "nil", teda nastane sekvencia "-9-0-", výsledok je "ennil" a nie "ennnil".

Systematická značka je zložená z prvých písmen každého koreňa, pričom prvé písmeno je veľké.

Všetky chemické prvky do protónového čísla 111 vrátane, dostali definitívny názov a značku a používanie systematických názov sa odporúča iba pre prvky s protónovým číslom 112 vrátane a vyšším. V praxi sú systematické názvy iba tie s trojpísmenovou značkou.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prvok 119:Prvok 123:Prvok 208:Prvok 457:Prvok 986: |   un + un + enn + ium =  un + bi + tr + ium =  bi + nil + oct + ium =  quad + pent + sept + ium =  enn + oct + hex + ium = | ununennium (Uue)  unbitrium (Ubt)  biniloctium (Bno)  quadpentseptium (Qps)  ennocthexium (Eoh) |

*Poznámka: Tieto príklady uvádzajú hypotetické prvky. V roku 2006 mal posledný známy prvok protónové číslo 118.*

Pozri aj
--------

* Periodická tabuľka
* Rozšírená periodická tabuľka

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Chemický portál |

* Odporúčanie IUPAC. Untitled draft, March 2004. (PDF, 143 kB).
* Systematické pomenovanie prvkov s protónovým číslom väčším ako 110 (PDF, 41 kB).
**Sinti** (jednotné číslo **Sint**; iné názvy: **Sintovia**, **Sintiovia**, **nemeckí Rómovia**, **sintskí Rómovia**/**sintskí Romovia**; po rómsky množné číslo *Sinti* alebo *Sinte*/*Sinté*, jednotné číslo *Sinto*) je podskupina Rómov (v širšom zmysle) dnes žijúca v Nemecku, Francúzsku (Manuši), severnom Taliansku (Zingari, Giostrai), Rakúsku, Holandsku, Belgicku, Švajčiarsku (Jenische), bývalom Východnom Prusku, Česku (hlavne do 2. svetovej vojny), na Slovensku (hlavne do 2. sv. vojny), Škandinávii a bývalej veľkej Juhoslávii. Ich dialekt (jazyk) sa volá sintská rómčina (sintský dialekt rómčiny, sinto) a obsahuje veľa germanizmov.

Sinti prišli z juhovýchodnej Európy, od 15. storočia žili v Nemecku, odkiaľ sa rozišli do okolitých krajín - prvá skupina do Holandska, Belgicka, Česka a Škandinávie, druhá skupina do severného Talianska, Slovinska a Maďarska, tretia skupina do Francúzska a Švajčiarska a štvrtá do Rakúska. Sami seba (aspoň v Nemecku) považujú za osobitné etnikum a často sa hnevajú, keď ich spájajú s Rómami (v užšom zmysle); oni sami sa často považujú za Nemcov.

Referencie
----------

1. ↑
2. 1 2  MRUŠKOVIČ, Viliam. *Európa jazykov a národov na prahu tretieho tisícročia*. Martin : Matica slovenská, 2008. 517 s. ISBN 978-80-7090-858-7. S. 296-297.
3. ↑  Pozri delenia a zdroje v článku Rómčina.
4. ↑  Výskyt Sintov na Slovensku spomína napr.  Archivované 2013-09-21 na Wayback Machine
Súradnice: 49°12′49″S 18°45′44″V﻿ / ﻿49,213539°S 18,762333°V﻿ / 49.213539; 18.762333

**Ulica svätých Cyrila a Metoda** je ulica v Žiline. Je to jedna z najdôležitejších dopravných tepien sídliska Vlčince. Pomenovaná je po svätcoch Cyrilovi a Metodovi.

Priebeh
-------

Štvorprúdová ulica so zeleným pásom v strede začína na križovatke s Obchodnou ulicou a pokračuje severovýchodným smerom. Po približne 550 metroch prechádza do mostu, ktorý vedie ponad Košickú ulicu, a následne sa stáča dole, kde sa na ňu napája. V opačnom smere sa odpája z Košickej a hore kopcom pokračuje až na sídlisko. Ulica tvorí výpadovku zo sídliska Vlčince smerom do mesta aj smerom na Martin. Ústi do nej niekoľko ulíc, mimoúrovňovo križuje Nanterskú ulicu, a tvorí hranicu medzi časťou Vlčince II a časťami Vlčince I a IV.

Občianska vybavenosť
--------------------

Na ulici sa nachádza veterinárna klinika, čerpacia stanica OMV či supermarket Billa. Popri ulici sú takisto viaceré menšie stánky a pohostinstvá. Takisto sa na nej nachádza aj dôležitá zastávka MHD - zastavjú tu trolejbusové linky č. 1, 4, 5, 6, 7 a 14, autobusová linka 20 a nočná linka č. 50.

Blízke ulice a námestia
-----------------------

* Obchodná
* Karola Kmeťku
* Slovanská cesta
* Námestie Ľ. Fullu
* Nanterská
* Obežná

Pozri aj
--------

* Zoznam ulíc a námestí v Žiline

Referencie
----------

1. ↑   *Zoznam PSČ Slovenskej republiky* [online]. pscpsc.sk, [cit. 2018-02-16]. Dostupné online.
2. ↑   *Abecedný zoznam všetkých ulíc a iných verejných priestranstiev na území mesta Žilina (2015) - zilina.sk* [online]. www.zilina.sk, [cit. 2018-02-16]. Dostupné online.
3. ↑   *Veterinárna klinika Žilina* [online]. Veterinárna klinika a nemocnica Žilina, [cit. 2018-02-16]. Dostupné online. (po anglicky)
4. ↑  IMHD.SK. *MHD Žilina* [online]. imhd.sk Žilina, [cit. 2018-02-16]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Fotogaléria na zilina-galery.sk
**SIPMA S.A.** je poľský výrobca poľnohospodárskej a záhradnej techniky z Lublinu. Súčasť skupiny SIPMA.

SIPMA S.A. bola založená 1. decembra 1989 ako poľsko-taliansky spoločný podnik *Socjeta Italo-Polacca Motori e Machini Agricole Lublin*  združujúci akcionárov z oboch krajín. Podnik vznikol na základe časti majetku štátneho podniku "Agromet" Fabryka Maszyn Rolniczych v Lubline s tromi talianskymi partnermi Ruggerini Motori Sp. A. Reggio Emilia, Barbieri FB Macchine Agricole SRL, Sossano, OMAS Sp A. Pontevico za účasti poľskej strany: Lubelska Fabryka Maszyn Rolniczych SA, Fabryka Samochodów Lublin, Centrala Handlu Zagranicznego Agromet - Motoimport Sp. z o.o. vo Varšave. 

V súčasnosti spoločnosť vyrába diskové kosačky (Kos, Sprint), obracače (Salsa), zhrabovače (Wir, Spinner), lisy na okrúhle balíky (Supra, Classic, Farma Plus, Fortis), lisy na malé hranaté balíky (Kostka), vakovače krmovín (Silo), baličkami balíkov (Tekla, Klara, Mira, Maja, Gaja, Diana, Lena), samonakladacie vozy na balíky (Dromader), rozdružovače balíkov (Kruk), rozmetadlá umelých hnojív (Antek, Boryna, Optima, Optima Pro), rozmetadlá hnoja (Tajfun, Tornado), mačkače zrna (Atlas, Tytan), rezačky energetických rastlín (Heros) a kardanové hriadele. 

Lisy a baličky výrobcu Sipma patria už po desaťročia k najrozšírenejším strojom svojho typu na poľských farmách.

Referencie
----------

1. ↑  Denis, M. 1996: Zanim powstała SPIMA S.A. Dostupné online
2. ↑
3. ↑   *Krajowy Rejestr Sądowy* [online]. krs-online.com.pl, [cit. 2023-06-29]. Dostupné online.
Doc. PhDr.**Tibor Sedlický**, CSc. (\* 2. apríl 1924, Poltár – † 27. júl 2004) bol slovenský hudobný pedagóg a dirigent.

Životopis
---------

V roku 1939-1943 študoval na Učiteľskom ústave v Banskej Bystrici, 1955-1959 absolvoval štúdium na Vysokej škole pedagogickej v Bratislave, 1975 PhDr. a CSc. 1981 doc. Pôsobil ako učiteľ na ľudových a meštianskych školách na viacerých miestach, zamestnanec Povereníctva školstva a kultúry v Bratislave, na Pedagogickom inštitúte v Martine (1957- 1965), na Pedagogickej fakulte v Banskej Bystrici ako doc. (od 1965) a ako externý učiteľ na Konzervatóriu Jána Levoslava Bellu v Banskej Bystrici (1995-1999).
  
Pôsobil ako člen, sólista, chórovod, hlasový pedagóg, opakovane ako podpredseda a vicedirigent Speváckeho zboru slovenských učiteľov (1951-1996), člen speváckeho zboru Hron v Banskej Bystrici a odborný poradca, hlasový pedagóg, dirigent a umelecký vedúci v Okresnom osvetovom stredisku v Banskej Bystrici (1968-2000). Je zakladateľom speváckeho zboru Mladosť pri Pedagogickej fakulte v Banskej Bystrici a pôsobil ako jeho dirigent (1969-1979).
  
Ťažiskom jeho práce boli aj prednášky pre učiteľov hudobnej výchovy, školenia pre dirigentov speváckych zborov. Autor monografií, zborníkov, učebníc a i. Publikoval odborné štúdie, články, zostavil zborníky piesní, je autorom rozhlasových relácií, biografických hesiel, hesiel do *Encyklopédie Slovenska*, *Slovenského biografického slovníka* a i. Zostavil pamätnice vysokých škôl. Editoval publikácie významných slovenských a českých autorov. Nositeľ mnohých ocenení, pamätných medailí a cien.

Dielo
-----

* *Dějiny hudební výchovy v českých zemích a na Slovensku*, Praha, 1973
* *K dejinám zborového spevu na Slovensku 1.-5.*, Banská Bystrica, 1996-2000

Literatúra
----------

* Kto bol kto v Banskej Bystrici v roku 2001

1. ↑  TURČANOVÁ, Jana. *Majster hudby a spevu – Tibor Sedlický* [online]. nasenovinky.sk, 24.12.2014 8:30, [cit. 2015-02-27]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Regionálne osobnosti VKMK – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Autoritné údaje: * ISNI: 0000 0000 5528 1437
* LCCN: n91068914
* NK ČR: ola2002142350
* SNK: 202860
* VIAF: 34873514
* WorldCat: lccn-n91068914
Súradnice: 48°09′21″S 17°06′30″V﻿ / ﻿48,155807°S 17,108229°V﻿ / 48.155807; 17.108229

Sídlo na Šancovej ulici v Bratislave
**UniCredit Bank Czech Republic and Slovakia, a.s. pobočka zahraničnej banky** (od apríla 2007 do novembra 2013 de facto pod názvom **UniCredit Bank Slovakia a. s.**) je slovenská pobočka českej banky UniCredit Bank Czech Republik and Slovakia, a.s. ktorej materskou spoločnosťou je talianska UniCredit S.p.A.. Slovenská pobočka má sídlo v Bratislave.
Slovenská pobočka bola formálne bola založená až v decembri 2013, ale ide zároveň de facto o nástupcu banky UniCredit Bank Slovakia a. s.. UniCredit Bank slovakia a.s. vznikla v roku 2007 tak, že boli zlúčené dve banky - banka HVB Bank Slovakia a. s. bola začlenená do banky UniBanka, a. s. (ktorá sa do roku 2002 volala POĽNOBANKA, a.s.).

Dejiny
------

V roku 1990, krátko po Nežnej revolúcii, bola na Slovensku založená Slovenská poľnohospodárska banka, účastinná spoločnosť (neskoršie názvy: Slovenská poľnohospodárska banka, akciová spoločnosť a ešte neskôr POĽNOBANKA, a.s.). Túto kúpila talianska UniCredit s.p.A. a v roku 2002 preto dostala nové meno UniBanka a.s. 

V roku 2007 bola do UniBanky a.s. začlenená HVB Bank Slovakia a. s. a výsledný podnik dostal nové meno UniCredit Bank Slovakia a. s. 

V roku 2013 bola táto UniCredit Bank Slovakia a. s. začlenená do českej banky UniCredit Bank Czech Slovakia, a. s. (takisto vlastnenej talianskou UniCredit S.p.A) a výsledný český podnik dostal od 1. decembra 2013 nové meno UniCredit Bank Czech Republic and Slovakia, a.s. Tento český podnik k rovnakému dátumu vytvoril pobočku na Slovensku pod názvom UniCredit Bank Czech Republic and Slovakia, a.s. pobočka zahraničnej banky. Od 1. decembra 2013 teda UniCredit v Česku a na Slovensku poskytuje bankové produkty a služby v rámci jedného českého podniku.

Zdroje
------

* 
* 
* 
* 
* Archivované 2015-05-15 na Wayback Machine
Union Station v roku 2011
**Union Station** je železničná stanica a miesto trávenia voľného času v hlavnom meste USA, Washingtone D.C. ktoré navštevuje každý rok 32 miliónov návštevníkov. Je prestupným miestom diaľkovej železničnej dopravy (Amtrak), rýchlodráhových liniek spoločností MARC a Virginia Railway Express, ako aj liniek washingtonského metra a autobusového terminálu. Bola otvorená v roku 1907 a počas najrušnejšiej prevádzky v priebehu druhej svetovej vojny každý deň cez ňu prechádzalo 200 000 návštevníkov. V roku 1988 prešla kompletnou rekonštrukciou. Stanica je sídlom spoločnosti Amtrak.

Stručná charakteristika
-----------------------

Stanica má dve poschodia. Na hornom poschodí sú koľaje 7 až 20 využívané vysokorýchlostnou linkou Acela Express a rýchlodráhou MARC. Na dolnom sú ostatné diaľkové linky Amtraku a linky spoločnosti Virginia Railway Express. Linky prichádzajúce z juhu prichádzajú prostredníctvom tunela First Street Tunnel. Stanica metra Union Station je najrušnejšou v hlavnom meste U.S.A.

Referencie
----------

1. ↑  "Amtrak Fact Sheet, Fiscal Year 2008 District of Columbia." Amtrak. Retrieved 2009-09-16.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Union Station (Washington D.C.)**

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka
* Renovácia Union Station Archivované 2012-07-21 na Wayback Machine

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Union Station (Washington, D.C.) na anglickej Wikipédii.*
**Univerzálne navrhovanie** (angl. universal design) alebo **navrhovanie pre všetkých** (angl. design for all) je bezbariérové navrhovanie (t. j. navrhovanie stavieb, prostredí, výrobkov, programov a služieb pre všetkých - resp. pre čo najviac ľudí - bez ohľadu na telesné danosti, zdravotný stav či vek), pri ktorom predmet navrhovania nepodlieha špeciálnemu prispôsobeniu pre jednu skupinu ľudí. Príkladom univerzálneho navrhovania je jeden prístup k vchodu vhodný aj pre postihnutých aj pre nepostihnutých, opakom univerzálneho navrhovania sú schody ku vchodu určené pre nepostihnutých a vedľa nich rampa pre postihnutých.

Vozíčkari, starší ľudia, slabozrakí, nevidiaci, deti, ľudia trpiaci nadmernou obezitou, ľudia s dočasným zranením ako napr. zlomená noha, nepočujúci, všetci majú svoje požiadavky bežného denného života, ktoré sa im Universal design snaží zohľadniť.

Princípy
--------

1. Rovnocennosť v užívaní
2. Flexibilita v užívaní
3. Jednoduché a intuitívne používanie
4. Ľahko vnímateľný prístup k informáciám
5. Tolerancia chýb
6. Malá fyzická náročnosť
7. Veľkosť a riešenie priestoru tak, aby bol užívateľný pre všetkých

Zdroje
------

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Universal design na anglickej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*

* Princípy univerzálneho navrhovania Archivované 2008-05-13 na Wayback Machine (po anglicky)
**Sócrates Brasileiro Sampaio de Souza Vieira de Oliveira** (\* 19. február 1954 Belém, Brazília – † 4. december 2011, São Paulo), prezývaný aj *Doktor*, bol brazílsky futbalový reprezentant hrajúci na poste útočného záložníka, a detský lekár. Bol známy 193 cm vysokou postavou, kučeravými vlasmi a bradou, dobrou pozičnou hrou a pohybom, pätičkami a kopaním penált bez rozbehu.

Životopis
---------

Jeho otec bol profesor a milovník antiky, preto ho pomenovali rodičia po starogréckom filozofovi. Sócrates vyštudoval detské lekárstvo a do profesionálneho futbalu vstúpil až v roku 1978, kedy sa stal hráčom SC Corinthians Paulista. V rokoch 1979 – 1986 bol členem brazílskej reprezentácie, za ktorú odohral 63 zápasov strelil 25 gólov. Zúčastnil sa svetových šampionátov v Španielsku (ako kapitán mužstva) a v Mexiku – vtedy ním nepremenená penalta rozhodla o vyradení Brazílie v štvrťfinále s Francúzskom. V roku 1983 bol zvolený najlepším futbalistom Južnej Ameriky. Kariéru zakončil v talianskom klube ACF Fiorentina.

Sócrates bol zrejme posledný vrcholový futbalista, u ktorého nebol futbal v živote na prvom mieste. Zaujímalo ho umenie, medicína a politika, fajčil dve krabičky cigariet denne a za svoje idoly označoval Johna Lennona a Che Guevaru. Bol veľkým kritikom brazílskeho vojenského režimu. Počas svojho pôsobenia v Corinthians založil hnutie "Korintská demokracia" (narážka na antický pôvod názvu), usilujúce o väčší vplyv hráčov a fanúšikov na fungovanie klubu. Bol majiteľom kliniky zameranej na liečbu športových zranení a pôsobil aj ako komentátor futbalových zápasov.

Futbalistom bol tiež jeho mladší brat hrajúci pod prezývkou Raí – nemal síce Sócratesov talent, ale na rozdiel od neho získal titul majstra sveta – v USA 1994.

Referencie
----------

1. ↑   *Brazília plače: Zomrel legendárny futbalista Sócrates* [online]. sport7.sk, 4. december 2011. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Blog Archivované 2011-08-27 na Wayback Machine
* Životopis Archivované 2020-07-25 na Wayback Machine
* Fotografie
* Zostrih z jeho zákrokov

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Sócrates na českej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * BnF: 17702646s
* GND: 1018389725
* ISNI: 0000 0000 3650 5888
* LCCN: n2005203830
* VIAF: 63426292
* WorldCat: lccn-n2005203830
Letecký záber ostrova (september 2012)
Pohľad z ostrova Skeppsholmen
**Skeppsholmen** je jeden zo štokholmských ostrovov. S ostrovmi Blasieholmen a Kastellholmen je spojený mostami. Je prístupný peši z Kungsträdgården, popri Grand Hôteli a Národnom múzeu, autobusom číslo 65 alebo ľoďou zo Slussenu, Djurgårdenu či Nybroplan.

Ostrov leží strategicky pri vstupe do Štokholmu od Baltského mora, preto tu boli tradične inštalované rôzne vojenské zariadenia a vojenské budovy. V súčasnosti je vojenská prítomnosť na ostrove minimálna a namiesto toho sa tu nachádza niekoľko múzeí, ako napríklad Múzeum moderných umení, hlavné múzeum moderného umenia v Štokholme, múzeum architektúry (ktoré leží v rovnakej budove) a Östasiatiska Muséet (Východoázijské múzeum). Na ostrove sa nachádza aj divadlo Teater Galeasen. Na južnom brehu je zakotvená stará plachetnica *af Chapman*, ktorá dnes slúži ako mládežnícky hostel. Každoročne v lete sa na ostrove koná hudobný festival Stockholm Jazz Festival.

Pozri aj
--------

* Kastellholmsbron
* Långa raden
* Sjökrigsskolan
* Skeppsholmsbron
* Tyghuset

Referencie
----------

1. ↑  Stockholms Sjögård, Maritim kultur: Skepps- och Kastellholmarna, accessed 2013-08-28

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Skeppsholmen na anglickej Wikipédii.*

Súradnice: 59°19′33″S 18°05′03″V﻿ / ﻿59,32583°S 18,08417°V﻿ / 59.32583; 18.08417
zrelé plody sóje
**Sója fazuľová** (*Glycine max* (L.) Merr. 1917) je strukovina pochádzajúca z Východnej Ázie. Patrí do rodu sója z čelade bôbovité. Táto jednoročná rastlina môže rásť do výšky od 20 cm do 2 m.

Táto rastlina pôvodom z Číny sa dostala do Ameriky a Európy v 18. storočí. Na rozdiel od divoko rastúcej sóje je „moderná" sója kultivovaná a väčšina aj geneticky modifikovaná. V súčasnosti sú najväčšími producentami sóje Spojené štáty, Brazília, Austrália a Argentína.

Využitie
--------

Sója je poľnohospodársky veľmi významná rastlina. Je využívaná ako krmivo pre dobytok alebo je spracovaná ako olej a sójový proteín. Taktiež je základom pre ďalšie produkty a potraviny ako sójové mlieko, sójové mäso, sójova omáčka, 
tempeh a tofu.
Okrem potravinárskeho priemyslu je využívaná aj na výrobu bionafty, kozmetických prípravkov, olejov, mydiel, plastov a podobne.

* 
* 
* 
* 
*

Referencie
----------

1. ↑  The History of Soybeans Archivované 2007-09-28 na Wayback Machine získané 14. 1. 2008

Iné projekty
------------

CommonsWikidruhy
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Sója fazuľová**
* Spolupracuj na Wikidruhoch Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Sója fazuľová**

  


| * z
* d
* u
Zelenina |
| --- |
| 
* artičoka
* baklažán
* batát
* brokolica
* cesnak
* cibuľa
* cícer
* cuketa
* cvikla
* čakanka (puková, hlávková, štrbáková)
* čierny koreň
* dyňa
* fazuľa
* fenikel
* kapusta (hlávková • čínska • pekinská)
* hrach
* chren
* kaleráb
* karfiol
* kel
* kukurica
* kvaka
* mangold
* melón vodný
* melón žltý
* mrkva
* oka
* paprika
* paštrnák
* patizón
* pažítka
* petržlen
* pór
* rebarbora
* reďkovka
* romanesco
* rukola
* sója
* šalát
* šošovica
* špargľa
* špenát
* tekvica
* topinambur
* uhorka
* zeler
* zemiak
* žerucha

 |
| 
* Cibuľová zelenina
* Hlúbová zelenina
* Koreňová zelenina
* Listová zelenina
* Plodová zelenina
* Strukoviny

 |
Súradnice: 48°13′38″S 16°59′41″V﻿ / ﻿48,227208°S 16,994627°V﻿ / 48.227208; 16.994627

Logo Duálna Akadémia
**Súkromná stredná odborná škola automobilová (Duálna akadémia)** je stredná škola na ulici Jána Jonáša, Bratislava - mestská časť Devínska Nová Ves.

Prvý ročník bol otvorený v školskom roku 2016/17 pre 100 žiakov.

Duálnu akadémiu založili firmy Volkswagen Slovakia, Matador Group a Siemens. Medzi študijné obory 
patrí:

* mechanik mechatronik
* mechanik elektrotechnik
* odborný informatik
* mechanik strojov a zariadení
* mechanik nastavovač
* autotronik
* autoopravár

Zriaďovateľ školy Duálna Akadémia, z.z.p.o.
-------------------------------------------

Súkromná stredná odborná škola automobilová (Duálna akadémia) je zriaďovaná záujmovým združením právnických osôb s názvom Duálna Akadémia.

Jeho členmi sú:

* Volkswagen Slovakia
* Siemens
* Newport Group
* Škoda Auto Slovensko
* Faurecia
* Bratislavský samosprávny kraj  
Duálna Akadémia – členovia združenia

Podniková škola
---------------

Súkromná stredná odborná škola automobilová (Duálna akadémia) splnila prísne podmienky a v decembri 2018 sa stala podnikovou školou v zmysle zákona o OVP.

Referencie
----------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑

Externé odkazy
--------------

* Oficiálne webstránky
**Súkromná základná škola waldorfská** je základná škola sídliaca v Bratislave, vyučujúca podľa princípov waldorfskej pedagogiky. V školskom roku 2012/2013 školu navštevovalo 201 žiakov. Zriaďovateľom školy je občianske združenie Výchova k slobode.

Škola má pozíciu riaditeľa určenú kvôli legislatívnej potrebe, v skutočnosti pracuje na princípe slobody v práci. Členmi pedagogického kolégia sú aj nepedagogickí pracovníci.

V Testovaní 9 z roku 2012 dopadla škola lepšie ako celoslovenský aj bratislavský priemer. Škola dosiahla 91,4 percentil v matematike a 92,3 percentil v slovenčine. Medzi 65 bratislavskými školami sa umiestnila na 5. mieste. Budúcnosť waldorfského vzdelávanie však závisí aj na hodnotiacej správe, ktorú pre Ministerstvo školstva pripravuje Štátny pedagogický ústav.

História
--------

Škola bola zriadená 10. júla 2001 a do siete škôl zaradená s účinnosťou od 1. septembra 2001. V septembri 2012 bola otvorená trieda v Košiciach, ako pobočka bratislavskej školy. V školskom roku 2013/2014 v Košiciach funguje len jedna trieda plus školský klub.

Referencie
----------

1. ↑   *Učitelia a podporný tím* [online]. Bratislava: Súkromná základná škola waldorfská, [cit. 2015-10-23]. Dostupné online.
2. 1 2 3   *Výročná správa za školský rok 2012/13* [online]. Bratislava: Súkromná základná škola waldorfská, [cit. 2014-04-05]. Dostupné online.
3. 1 2   *Štruktúra školy* [online]. Bratislava: Súkromná základná škola waldorfská, [cit. 2014-04-05]. Dostupné online.
4. 1 2  TVARDZÍK, Jozef. *Waldorfská škola: Alternatívu podľa experta kritizujú vyplašení konzervatívci* [online]. etrend.sk, 2014-03-06, [cit. 2014-04-12]. Dostupné online.
5. ↑  JAKABOVÁ, Ľudmila; LEŠINSKÁ, Miroslava. *Waldorfská pedagogika Košice* []. Košice: 2012-08-12, [cit. 2014-04-10]. Dobrý zdroj aj pre históriu slovenského Waldorfu. Dostupné online.
6. ↑   *Učitelia a podporný tím* [online]. Bratislava: Súkromná základná škola waldorfská, [cit. 2014-04-05]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna webová stránka školy

Súradnice: 48°10′25″S 17°09′35″V﻿ / ﻿48,17358°S 17,159754°V﻿ / 48.17358; 17.159754
**Tirpáci** (po maďarsky *tirpák*, mn.č. *tirpákok*) bola a je slovenská komunita v Níreďháze a okolí. Prisťahovali sa sem v druhej polovici 18. storočia.

Gyula Simkó píše: "*Z békešskej župy do Níreďházy presťahované obyvateľstvo, zmiešané so slovenským obyvateľstvom z ďalších žúp Uhorska sú Tirpáci.*"

Dejiny
------

Po povstaní vedenom Rákocim bola Níreďháza vyľudnená, a preto vtedajší majiteľ mesta gróf František Károlyi 16. mája 1753 pozval do mesta slovenských usadlíkov. Výsady zaručené v zachovanej listine:

* Náboženská sloboda každej rodiny.
* Drevo na stavbu domov.
* Trojročné oslobodenie od daní.
* Vnútorná autonómia

V rámci týchto výhod sa na vyčlenenom území usadilo 331 slovenských rodín. Usadili sa v Níreďháze na slovenskej ulici - Sarvašská - tak sa volá aj dnes. Tolerančný patent panovníka Jozefa II. im umožnil roku 1784 stavať veľký evanjelický kostol (1784-1786) na Lutherovom námestí; je to najstaršia umelecká pamiatka mesta. Kostol bol postavený podľa návrhov talianskeho architekta Giuseppeho Aprilisa. Posledné slovenské bohoslužby sa v ňom konali roku 1952. 

| Počet rodín | Pôvod |
| --- | --- |
| 214 | Békešská Čaba, Gyula, Poľný Berinčok, Orosháza, Slovenský Komlóš, Sarvaš |
| 117 | Župy: Boršodská, Gemerská, Hontianská, Novohradská, Zvolenská |
|

Na vyhradenom území vybudovali osadníci samoty - majere (po maďarsky bokor, mn.č. bokrok) v čom im pomáhal Ján Petríkovič. Vtedy vznikla sieť majerov obklopujúca mesto aj v súčasnosti:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| * Salamonbokor
* Antalbokor
 | * Benkőbokor
* Vajdabokor
 | * Tamásbokor
* Verbőczibokor
 | * Sulyánbokor
* Kazárbokor
 | * Rókabokor
* Mandabokor
 |

Po druhej svetovej vojne sa presťahovalo 4506 Tirpákov dobrovoľne späť na Slovensko, prevažne do okresu Levice do okresného sídla a do nasledovných dedín: Hontianska Vrbica, Sikenica, Kalná nad Hronom, Lok, Starý Hrádok, Dolná Seč, Horná Seč a Jur nad Hronom.

Slávní tirpáci
--------------

* Ján Petríkovič, organizátor presídlenia v službách grófa Františka Károlyiho
* Ján Moravský, chovateľ koní
* Ľudovít Juráni, (1837-1897) botanik
* Štefan Farbaky, (1837-1928) slovenský matematik, fyzik a pedagóg
* Jozef Vietoris, (1868-1954) básnik, prekladateľ
* Matej Kádaši, (1895- ) predseda níreďházskej manufaktúry.
* Jozef Markuš, (1944- ) terajší predseda Matice slovenskej

Referencie
----------

1. ↑
2. 1 2 3
3. ↑  Ján Jančovic: Z kolísky na dolnú zem, Matica slovenská, 2004

Externé odkazy
--------------

* Prežijú níreďházski Slováci svoju labutiu pieseň?
* Magyar Dimenzie
* Tirpák a homokfutón po maďarsky
* Tirpácke tance
* V Níreďháze je každý tirpák po maďarsky
* Spomienka na tirpáckých predkov po maďarsky
* Lutherovo námestie a okolie po maďarsky
V kope galaxií Virgo (Panna), vzdialenej asi 50 miliónov svetelných rokov, objavili astronómovia Lovellovým rádiovým teleskopom Manchesterskej univerzity oblak, ktorý dostal meno **VIRGOHI21**.

Správa sa ako galaxia, ale nie je v ňom vidieť jedinú žiariacu hviezdu. Jeho existenciu potvrdili aj pozorovania rádiovým teleskopom Arecibo v Portoriku. Tento oblak obsahuje toľko vodíka, koľko by stačilo na vznik 100 miliónov Sĺnk.

Narazili na prvú galaxiu, o ktorej Robert Minchin z Cardiff University s istotou tvrdí, že je tvorená iba záhadnou temnou hmotou a nenachádzajú sa v nej žiadne hviezdy.

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portál |

Pozn.: všetky stránky sú v angličtine.

* 
* Astronomers find star-less galaxy (BBC News)
* A multibeam HI survey of the Virgo cluster - two isolated HI clouds?
* A Dark Hydrogen Cloud in the Virgo Cluster (PDF)
* 

| * z
* d
* u
Astronomický navigátor |
| --- |
| PGC | 
* PGC 5057843
* PGC 5057844
* PGC 5057845
* PGC 5057846
* **PGC 5057847**
* PGC 5057848
* PGC 5057849
* PGC 5057850
* PGC 5057851

 |
| AGC | 
* AGC 226052
* AGC 226053
* AGC 226054
* AGC 226055
* **AGC 226056**
* AGC 226057
* AGC 226058
* AGC 226059
* AGC 226060

 |
**VK Nové Mesto nad Váhom** (Volejbalový klub Nové Mesto nad Váhom) je jeden z najstarších volejbalových klubov pôsobiaci na Slovensku. Najväčší úspech dosiahol v roku 2007, keď sa stal majstrom Slovenska v extralige mužov. V roku 2006 zvíťazil v Slovenskom pohári.

Súčasnosť
---------

Momentálne pod hlavičkou VK Nové Mesto nad Váhom hrajú v súťažiach Slovenskej volejbalovej federácie družstvá v: I. lige mužov (od sezóny 2010/11), I. lige juniorov, I. lige junioriek. Mládežnícke družstvá nastupujú v oblastných súťažiach (oblasť Západ), konkrétne sa jedná o kadetov, kadetky, žiakov a žiačky. 

Za zmienku stojí sezóna 2014/2015, kedy juniori VK Nové Mesto nad Váhom získali titul majstra Slovenska po víťazstve na finálovom turnaji v Trenčíne. Kadeti obsadili na finálovom turnaji vo Svidníku tretie miesto a žiaci na finálovom turnaji v Starej Ľubovni získali strieborné medaile. Taktiež v sezóne 2013/2014 sa umiestnili kadeti a žiaci na 3. mieste vo svojich súťažiach.

Referencie
----------

1. ↑   *Extraligu mužov vyhralo nečakane Nové Mesto* [online]. SVF, 26.4.2007, [cit. 2016-05-13]. Dostupné online.
2. ↑   *Slovenský pohár: triumf žien Slávie UK a mužov Nového Mesta* [online]. SVF, 19.2.2006, [cit. 2016-05-13]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka klubu
* Družstvo mužov na stránke Slovenskej volejbalovej federácie Archivované 2016-05-16 na Wayback Machine
**Slovenská spoločnosť pre vesmírnu politiku** (**SSPA**) je mimovládna organizácia, ktorá sa zaoberá bezpečnostnými, medzinárodno-právnymi a ekonomickými aspektami využívania kozmického priestoru. Je jediným a zároveň plne profesionálnym think tankom v oblasti vesmírnej politiky na Slovensku. Hlavným poslaním SSPA je vytvárať priestor pre verejnú diskusiu o otázkach využívania kozmického priestoru, ktoré majú zásadný vplyv na spoločenské, ekonomické, vedecko-výskumné a zahranično-politické záujmy Slovenskej republiky. SSPA sídli na Fakulte politických vied a medzinárodných vzťahov Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici.

Tím SSPA zahŕňa odborníkov na bezpečnostné a medzinárodnoprávne aspekty využívania vesmíru s bohatými skúsenosťami v publikačnej činnosti v odborných a vedeckých periodikách, ako aj v prednášateľskej činnosti na medzinárodných konferenciách a kongresoch. Členovia SSPA absolvovali prestížne pracovné pobyty a stáže vo viacerých významných inštitúciách, vrátane Európskej vesmírnej agentúry (ESA), Národného úradu USA pre letectvo a vesmír (NASA), Európskeho inštitútu pre vesmírnu politiku (ESPI), Európskeho centra pre vesmírne právo (ECSL), Európskej komisie a Úradu OSN pre vesmírne záležitosti (UNOOSA). SSPA je národným koordinátorom pre medzinárodnú organizáciu Space Generation Advisory Council, národným kontaktným bodom pre ECSL a členom regionálnej siete think tankov v rámci projektu IRSEC Hub.

SSPA vydáva vlastnú odbornú publikáciu SSPA Reporty, ktorá vychádza pod medzinárodným štandardným publikačným číslom ISSN 2585-755X.

Referencie
----------

1. ↑   *Slovenská spoločnosť pre vesmírnu politiku (SSPA) – Providing Expert Advice to Slovak Space Community* [online]. www.vesmirnapolitika.sk, [cit. 2017-07-19]. Dostupné online.
2. ↑   *Slovenská vesmírna politika je (zatiaľ) vo hviezdach | Zahraničná politika* [online]. zahranicnapolitika.dennikn.sk, [cit. 2017-07-19]. Dostupné online.
3. ↑   *Publikácie – Slovenská spoločnosť pre vesmírnu politiku (SSPA)* [online]. www.vesmirnapolitika.sk, [cit. 2017-07-19]. Dostupné online.
4. ↑  YEH, Jack. *Slovakia* [online]. spacegeneration.org, [cit. 2017-07-19]. Dostupné online. (po anglicky)
5. ↑  ESA. Slovakia. *European Space Agency*. Dostupné online [cit. 2017-07-19]. (po anglicky)
6. ↑   *Partners | IRSEC-HUB* [online]. www.irsec-hub.org, [cit. 2017-07-19]. Dostupné online. (po anglicky)
7. ↑   *Slovenská spoločnosť pre vesmírnu politiku (SSPA) – SSPA Reporty* [online]. www.vesmirnapolitika.sk, [cit. 2017-07-27]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Kozmonautický portál |

* Oficiálna stránka SSPA

| * z
* d
* u
Kozmonautika na Slovensku |
| --- |
| Organizácie | 
* Slovenská vesmírna kancelária
* SOSA
* SSPA
* Oddelenie kozmickej fyziky ÚEF SAV

 |
| Kozmonauti | 
* Ivan Bella (EO-27/EP-17 na stanici Mir, 1999)

 |
| Družice | 
* skCUBE (2017)
* GRBAlpha (2021)

 |
| Spolupráce | 
* Interkozmos
* Prognoz
* Vertikal
* Magion
* Mars 96
* Rosetta
* Double Star
* Spektr-R
* BepiColombo
* JUICE

 |
**Tifinag** je jedno z písiem používaných Berbermi.

Použitie
--------

Používa sa prakticky len na veľké nápisy alebo písanie listov a poézie a používajú ho najmä ženy. Inak používatelia tohto písma píšu latinkou a/alebo arabským písmom. Umelo vytvorená verzia tifinagu nazývaná neotifinag sa však od začiatku 21. storočia už používa aj bežne na internete a ako oficiálne písmo v Maroku.

Dejiny
------

Niekedy v 5. stor. pred Kr. Berberi vyvinuli písmo, dnes známe ako berberské písmo (alebo numidské písmo, starolíbyjské písmo či líbyjsko-berberské písmo). Toto písmo vzniklo, podobne ako grécke písmo, z fenického písma. So zánikom Rímskej ríše sa písmo prestalo používať na severe, ale jeho zjednodušená forma, označovaná ako tifinag, prežila dodnes v saharských oblastiach. Tifinag sa píše obyčajne sprava doľava.

Neotifinag
----------

Moderná verzia tifinagu (písaná zľava doprava) sa volá neotifinag. Podrobnosti pozri v článku neotifinag.

Externé odkazy
--------------

* web.archive.org
* temehu.com
* web.archive.org
„**Taken by a Stranger**" je pieseň nemeckej speváčky Leny Meyer-Landrutovej, ktorá bude reprezentovať Nemecko na pesničkovej súťaži Eurovision Song Contest 2011. Súťaž sa uskutoční v Düsseldorfe v Nemecku potom, ako jej pieseň *Satellite* vyhrala predchádzajúci ročník Eurovízie, ktorá sa konala v roku 2010 v nórskom Osle.

Pieseň napísal Gus Seyffert, Nicole Morierová a Monica Birkenes, a produkoval ju Reinhard Schaub spolu s Meyer-Landrutovej mentorom Stefanom Raabom. Pieseň bola vybratá 18. februára 2011 na finále šou Unser Song für Deutschland, národného výberu slúžiaceho na výber skladby, s ktorou bude Lena spievať v Düsseldorfe. Meyer-Landrutová a Raab vybrali 12 piesní zo 600 poslaných k nim na súťaž a po dvoch semifinále 6 piesní súťažilo vo finále. Ako posledné dve piesne sa objavili „Push Forward" a „Taken By A Stranger", pričom druhá menovaná zvíťazila v celoštátnom hlasovaní. 

Po šou boli obidve finálové piesne vydané formou digital download a obe sa dostali až do top ten nemeckej hitparády iTunes, a to "Taken by a Stranger" sa dostala na prvé miesto a "Push Forward" to dotiahla na miesto tretie.

Videoklip
---------

Videoklip mal premiéru na oficiálnej stránke Meyer-Landrutovej 24. februára. Vo videu sa Lena objavuje v hoteli, pozerá sa na seba do zrkadiel, kde je vidieť 'ďalšia Lena', ktorá sa snží bojovať so 'skutočnou Lenou'. V ďalšej scéne Lena zmyselne tancuje v miestnosti plnej zrkadiel spolu s tanečníkmi v strieborných úboroch za svitu tmavého, trochu mysteriózneho svetla. Nakoniec 'zrkadlová Lena' a 'skutočná Lena' nabúrajú do seba, pričom 'skutočná Lena' vrazí do zrkadla a rozbije ho, čím uväzní obe 'Leny' v zrkadle.

Kredity
-------

* Hlavný spev – Lena Meyer-Landrut
* Producenti – Stefan Raab, Reinhard Schaub
* Text – Gus Seyffert, Nicole Morier, Monica Birkenes
* Vydavateľstvo: Universal Music

Hitparády
---------

| Hitparáda (2011) | Najvyššia  pozícia |
| --- | --- |
| Nemecko (Media Control AG) | 2 |
| Rakúsko (Media Control AG) | 32 |
| Švajčiarsko (Media Singles Chart) | 45 |
|

História vydania
----------------

| Región | Dátum | Vydavateľstvo | Formát |
| --- | --- | --- | --- |
| Nemecko | 22. február 2011 | Universal Music | Digital download, CD singel |
| Veľká Británia | 28. február 2011 | Island Records | Digital download |
|

Referencie
----------

1. ↑  SCHACHT, Andreas. *Taken by a Stranger to Düsseldorf!* [online]. European Broadcasting Union, [cit. 2011-02-18]. Dostupné online.
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka Leny
Svetové dedičstvo UNESCOSvetové dedičstvo UNESCO
Súradnice: 39°08′00″J 175°38′30″V﻿ / ﻿39,13333°J 175,64167°V﻿ / -39.13333; 175.64167

**Tongariro** je v súčasnosti neaktívny stratovulkán, nachádzajúci sa na novozélandskom Severnom ostrove, asi 20 km severovýchodne od vulkánu Ruapehu. Sopka je tvorená prevažne andezitmi a je jedna z najaktívnejších na ostrove. Svoju činnosť začala pred 275 000 rokmi a len v 20. storočí eruptovala 45-krát. Centrom erupcií je *Ngauruhoe*, najmladšie vulkanické centrum sopky, často však vymedzované ako samostatný sopečný útvar. Posledná z erupcií sa odohrala v lete roku 1977.

V minulosti boli aktívne aj iné krátery, napr. *Red Crater* eruptoval v roku 1926 a v súčasnosti sa v ňom a v jeho okolí nachádzajú aktívne fumaroly. Svahy sopky sú posiate početnými explozívnymi krátermi, niektoré sú zaliate vodou (*Modré* a *Smaragdové jazero*).

Sopka je súčasťou národného parku Tongariro, ktorý je najstarším národným parkom na území Nového Zélandu. Zároveň je to tiež štvrtý najstarší národný park na svete. Založený bol v roku 1887, v roku 1990 bol zaradený do zoznamu Svetového dedičstva.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **stratovulkán Tongariro**

Externé odkazy
--------------

* www.volcano.si.edu Archivované 2012-08-18 na Wayback Machine – stratovulkán Tongariro na Global Volcanism Program (po anglicky)
**Tantra** (-sanskritský kmeň) alebo **tantram** (-sanskritský nominatív) je hinduistická ezoterická tradícia, ktorá vznikala postupne, viac priblížená v literatúre od konca 8. stor. Tantier je na stovky a ich obsah sa veľmi rôzni: mnohé sa zaoberajú magickými vzťahmi vo vesmíre, vyjadrujú napríklad predstavu o tajomnej a úplnej suvislosti všetkých vecí v makrokozme a mikrokozme. Tantry sa zaoberajú magickými rituálmi, náboženskými obradmi, mantrami, jogou a i. Učenie vyjadrené v tantrách sa označuje ako tantrizmus.

Z pohľadu sexuálneho spojenia veriaci chápu, že pri milovaní sa muža so ženou a so silným utvrdením sa, že pristupujú k Šivovi a k Šakti, teda naplňujú pravidlá pre pohyb vesmíru a tak pristupujú k týmto bohom. Spojením dvoch článkov totiž vzniká svetlo, energia a zrod.

Tantrizmus je predovšetkým súčasť hinduizmu (a aj budhizmu, ale podobné praktiky uplatňujú aj iné náboženstva, aj Islam), inými slovami – „viera v Boha" uplatňovaná spôsobom orientovaným na zážitok – zažité poznávanie totiž oveľa viac pomáha chápať mnohé veci hlbšie a neporovnateľne oproti poznávaniu iba čítaním.

Tantrizmus v hinduizme používa najmä šivaizmus a šaktizmus, ale neobchádza ho ani budhizmus. Známe tantrické školy založili stúpenci indického boha Ganeša a existuje aj veľa literatúry. Kašmírsky šivaizmus má tiež svoju literatúru, kde patrí napr. tantrasara, čo je súbor myšlienok o tantrizme, ktoré majú aj iné denominácie. Tantru môžeme rozdeliť na dve vetvy - ľavotočivá a pravotočivá. Ľavotočivú tantru praktikoval napr. Ramprasad Sen, bengálsky básnik, ktorý realizoval formy tantrickej sadhany (na cintoríne atď.). Pravotočivá tantra je jemnejšia forma ezoterického prežívania. Veľkým tantrikom bol Krishnananda Agamavagisa, ktorý je aj autorom textov o tantre - tiež tantrasara, ktorá slúži ako jeden z dôležitých hinduistických tantrických textov.

Tantra je teda len ďalšia technika na cesta k mókše; na ceste za pravdou a poznaním. Mnohí hinduisti považujú ľavotočivých tantrikov za odpadlíkov a fakt je ten, že práve ľavotočiví tantrici sa najviac odklonili od hlavných náboženských prúdov a tu ani pre erudovaných historikov niet veľa literatúry k dispozícii. Mnohé sekty ako Ganapatyas, tantrickí nasledovníci boha Ganeša, sú totiž tajné a bežne sa k nim nedostane ani Ind. 

O tantre v budhizme pozri tantra (budhizmus).

Externé odkazy
--------------

* Zdroj, odkiaľ bol text čerpaný Archivované 2007-12-11 na Wayback Machine
**Slávo Cagašík**, vlastným menom *Břetislav Cagašík* ( \* 16. september 1921, Nahošovice, Česko – † 19. november 1948, Poprad, Slovensko) bol český športovec, horolezec, lyžiar, pôsobil ako chatár vo Vysokých Tatrách

Životopis, horolezectvo, šport
------------------------------

Žil od malička v mestskej časti Popradu vo Veľkej. Od malička športoval, predovšetkým sa venoval lyžovaniu a horolezectvu. Bol výborným znalcom Vysokých Tatier. V tridsiatych rokoch 20. storočia ho k športovým aktivitám a horolezectvu priviedol jeho učiteľ Antonín Veverka (\* 1908 – † 1959), významný český horolezec, ktorý pôsobil v Poprade.

Počas vojnových rokov Slávo Cagašík vyhrával takmer všetky lyžiarske bežecké i zjazdárske preteky na Slovensku. Bol vynikajúcim skiaplinistom. Keď mal 15 rokov bol tretí v skialpinistickej súťaži cez Železnú bránu do Doliny Zlomísk. Známe sú jeho odvážne zjazdy z Kopského sedla. Vo filme *Čertova stena* (1949) bol jeden z lyžiarskych dublérov. Cagašík bol výborný znalec Vysokých Tatier, mal aj dobré orientačné schopnosti. V roku 1942 sa stal členom spolku JAMES. Svoje "učňovské" horolezecké roky, prežil so svojim učiteľom Antonínom Veverkom. Zakrátko sa stal jedným z najodvážnejších horolezcov. Novú horolezeckú činnosť začal výstupom na Žabieho koňa a na Galériu Ganku. Do tatranského horolezectva sa zapísal prvovýstupom na Žltú vežu v masíve Prostredného hrotu v dňoch 11. - 12. septembra 1943 so spolulezcom Štefanom Česlom. Veľmi ho lákala západná stena Lomnického štítu. Dôverne ju poznal. Pokúšal sa ju zdolať cez povestnú "Hokejku". Nemal šťastie, dostal sa až ku Krížu, ale ukázal cestu svojim nasledovníkom. V roku 1946 bol chatárom na Bílikovej chate na Hrebienku. V roku 1947 havaroval na motocykli. Zranenia mu nedovoľovali pokračovať v horolezeckých aktivitách. Zahynul tragicky pri havárii lietadla, ktoré pilotoval jeho priateľ Ing. Miloš Vorsa. Lietadlo sa zrútilo neďaleko cesty pri Svite.

Referencie
----------

1. ↑  Encyklopédia Slovenska I. zväzok A-D. – Bratislava: VEDA, 1977. – s. 299.
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑  Zofia Radwańska-Paryska, Witold Henryk Paryski: Wielka encyklopedia tatrzańska. Poronin: Wydawnictwo Górskie, 2004. ISBN 83-7104-009-1.
6. ↑  Radwańska-Paryska, Z. Paryski, W. *Cagašík Slavo* [online]. Wielka Encyklopedia Tatrzanska, Internetowa, Portal Zakopiański, [cit. 2014-07-22]. Dostupné online. (po poľsky)
7. ↑  Fábry, I. *Spomienky na Sláva Cagášika* [online]. tatry.nfo.sk, [cit. 2015-07-22]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Prelezenie Žltej steny
* Výstup na Žltú vežu
* Poľská encyklopédia
* Cagašík - dublér vo filme Čertova stena
**Tanzánijský šiling** alebo **Tanzánsky šiling** (swah. *shilingi*, angl. *shilling*) je zákonným platidlom východoafrického štátu Tanzánia. Názov *šiling* má tanzánijská mena spoločný s ďalšími menami okolitých štátov (Uganda, Keňa, Somálsko). ISO 4217 kód šilingov je **TZS**. Jedna stotina šilingu sa nazýva *senti*, ale pre svoju nízku kúpnu hodnotu sa v praxi žiadne mince s nominálnou hodnotou *senti* nevyskytujú.

Vývoj tanzánskej meny
---------------------

Tanzánijský šiling sa do obehu dostal 14. septembra 1967, keď nahradil dovtedy používaný východoafrický šiling. Najskôr v roku 2015 plánuje Východoafrické spoločenstvo (členské štáty Keňa, Uganda, Tanzánia, Burundi, Rwanda) vytvoriť menovú úniu a znovu zaviesť východoafrický šiling.

Mince a bankovky
----------------

Status zákonného platidla majú mince nominálnej hodnoty 5, 10, 20, 50 senti, 1, 5, 10, 20, 50, 100, 200 šilingov. V praxi sa v obehu však vyskytujú len mince najvyšších hodnôt - 50, 100, 200 šilingov. Mince nižších hodnôt zostávajú zákonným platidlom hoci sa už takmer nepoužívajú.

Súčasné bankovky sa do obehu dostali v roku 2003. Majú nominálne hodnoty 500, 1000, 2000, 5000, 10000 šilingov.

| Súčasná séria bankoviek z roku 2003 |
| --- |
| Vyobrazenie | Hodnota | Rozmery | Dominantná farba | Opis averzných strán |
| Averz | Reverz |
|  |  | **500** šilingov | 130 × 63 mm | Zelená | Byvol africký |
|  |  | **1000** šilingov | 135 × 66 mm | Modrá | Julius Nyerere |
|  |  | **2000** šilingov | 140 × 69 mm | Oranžová | Lev |
|  |  | **5000** šilingov | 145 × 72 mm | Fialová | Nosorožec ostronosý |
|  |  | **10000** šilingov | 150 × 75 mm | Červená | Slon africký |

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Tanzánijský šiling**

Externé odkazy
--------------

* Vyobrazenie súčasných tanzánskych bankoviek na webe miestnej centrálnej banky Archivované 2006-08-26 na Wayback Machine
* Vyobrazenie súčasných tanzánskych mincí na webe miestnej centrálnej banky Archivované 2009-06-01 na Wayback Machine
* História mien na Tanzánskom území[nefunkčný odkaz] (po anglicky)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Tanzanský šilink na českej Wikipédii.*
**Taoistické Tai Chi**, nazývané aj "meditácia v pohybe" alebo "zdravotné Tai Chi", spočíva najmä v zostave 108 cvikov, ktorých autorom je taoistický mních Moy Lin-shin (1931-1998). Väčšinu cvikov prebral a upravil z tradičného cvičenia Tai Chi Chuan (pôvodne bojového) tak, aby mali priaznivé zdravotné účinky, predovšetkým na uvoľnenie a posilnenie chrbtice. Pôsobí na mnoho ďalších partií, vrátane vnútorných orgánov a v neposlednom rade prináša cvičiacim aj duševný relax. Vďaka nenáročnosti a prispôsobivosti ho môžu cvičiť aj ľudia s obmedzenými pohybovými možnosťami a seniori.

Výuke a šíreniu taoistického Tai Chi sa venuje predovšetkým medzinárodné združenie taoistického Tai Chi, nezisková dobrovoľnícka organizácia založená v r. 1970 a pôsobiaca v desiatkach krajín sveta, vrátane Slovenska.

Externé odkazy
--------------

* www.taoist.sk - Združenie taoistického Tai Chi v Slovenskej republike
* www.taoist.org - Medzinárodné združenie taoistického Tai Chi (anglicky)
* www.thetigersmouth.org - oficiálny blog medzinárodného združenia taoistického Tai Chi (anglicky) Archivované 2011-04-24 na Wayback Machine
**Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES**, známa aj ako **MiFID** (skratka z anglického ***Markets in Financial Instruments Directive***), je európska smernica, ktorá harmonizuje a vytvára spoločné regulácie pre investičné služby v Európskom hospodárskom priestore (zahŕňa 28 členských štátov Európskej únie, Island, Nórsko a Lichtenštajnsko). Cieľom smernice je najmä zvýšiť konkurencieschopnosť a ochranu investorov v investičných službách.

Po prvotnej implementácii tejto smernice mal byť MiFID prehodnotený a následne upravený. Po diskusiách v apríli 2014, Európsky parlament schválil MiFID II, upravenú verziu originálnej smernice a taktiež reguláciu spojenú s ňou, MiFIR. Nová smernica a regulácie zahŕňajú menej výnimiek a zahrňujú väčšie množstvo spoločností a finančných produktov. MiFID II a MiFIR sú platné od tretieho januára 2018.

Referencie
----------

1. ↑   *EUR-Lex Access to European Union law* [online]. eur-lex.europa.eu, [cit. 2019-02-19]. Dostupné online.
2. ↑   *MiFID II – what is changing?* [online]. fca.org.uk, [cit. 2019-02-19]. Dostupné online. Archivované 2015-02-03 z originálu.

Externé odkazy
--------------

* MiFID Multilingual Glossary