| **Raketoplány** |
| --- |
| americké **americké*** *Enterprise* (na atmosférické skúšky)
* *Pathfinder* (na pozemné skúšky)
* *Columbia* (zničený v roku 2003)
* *Challenger* (zničený v roku 1986)
* *Discovery* (vyradený v roku 2011)
* *Atlantis* (vyradený v roku 2011)
* *Endeavour* (vyradený v roku 2011)

sovietske **sovietske*** *Buran* (vyradený, poškodený v roku 2002)
* *Ptička* (nedokončený)
* *2.01* (nedokončený)
* *2.02* (rozobratý)
* *2.03* (rozobratý)
 |

Pristátie raketoplánu Atlantis na misii STS-110
**Raketoplán** alebo **kozmický raketoplán** je viacnásobne použiteľné atmosféricko-kozmické lietadlo, ktoré vzlieta kolmo ako raketa (s pomocnými raketovými motormi), v kozmickom priestore sa pohybuje ako kozmická loď a klesá a pristáva v zemskej atmosfére ako lietadlo na bežnom letisku s dostatočne dlhou betónovou dráhou.

Space Shuttle
-------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Space Shuttle*
Space Shuttle Discovery počas štartu misie STS-120 v 2007
Space Shuttle je americký raketoplán. Pri vzlete sa skladá z viacerých častí: z vlastného raketoplánu (presnejšie orbiter alebo družicový stupeň), poháňaný motormi RS-25 (SSME), ďalej hlavnej nádrže (SSET) na kvapalné pohonné látky (vodík a kyslík) a dvoch pomocných rakiet (SRB) na tuhé palivá. Motory na kvapalné palivá sú umiestnené iba na družicovom stupni a sú zvyčajne použiteľné viacnásobne. Pomocné bočné rakety na tuhé palivá sa odpájajú najskôr a dopadnú do mora pomocou padákov, sú vylovené, dovlečené späť na pobrežie a potom dopravené do továrne, kde sú kompletne rozbrané, opravené a opätovne naplnené. Hlavná nádrž na kvapalné palivá je odhodená tesne pred navedením na orbitálnu dráhu, približne po 8,5 minúte a väčšinou zhorí ešte v atmosfére.

Priestor pre posádku je 7-miestny, v núdzových prípadoch až 10-miestny. Povrch raketoplánu je pokrytý systémom tepelnej ochrany, tvoreným najmä dlaždicami zo spečeného penového kremeňa. Pre pristátie je raketoplán vybavený vysúvacím podvozkom a brzdiacim padákom, ktorý je vystrelený po dosadnutí na pristávaciu dráhu.

V USA sú raketoplány známe ako *Space Shuttle* (zhruba „vesmírna kyvadlová doprava"). Pôvodný program NASA lietania raketoplánmi sa volá *Space Transportation System* („vesmírny prepravný systém"), preto sú lety raketoplánov označované skratkou **STS** nasledovanou číslom. Program STS nasledoval po úspešných kozmických programoch Mercury, Gemini a Apollo.

Raketoplánov bolo celkovo vyrobených 6 kusov, ich mená a sériove čísla sú:

* Enterprise (*OV-101*)
* Columbia (*OV-102*)
* Challenger (*OV-099*)
* Discovery (*OV-103*)
* Atlantis (*OV-104*)
* Endeavour (*OV-105*)

Prvý raketoplán Enterprise bol testovaný vo veľkých výškach na chrbáte obrieho lietadla Boeing 747 (*Jumbo Jet*) a vo vesmíre nikdy nebol, aj keď sa s jeho prestavbou na plnohodnotný raketoplán pôvodne rátalo.

Raketoplány vykonali mnoho užitočnej práce – vyniesli na obežnú dráhu družice na vedecké a vojenské účely, Hubblov vesmírny teleskop, posádky kozmických staníc a pod.

Raketoplán Buran
----------------

Program raketoplánov existoval aj v Sovietskom zväze. Uskutočnil sa však iba jeden bezpilotný kozmický let raketoplánu Buran v roku 1988. Potom bol projekt pre nedostatok prostriedkov a zložitú politickú situáciu zastavený. Raketoplán Buran mal niekoľko zaujímavých vlastností – napríklad dokázal vzlietnuť a pristáť v bezpilotnom režime na rozdiel od amerických raketoplánov. Nosná raketa Energija dokázala štartovať aj samostatne bez raketoplánu Buran.

Katastrofy raketoplánov
-----------------------

* Challenger – 73 sekúnd po štarte, 28. januára 1986 došlo k prehoreniu tesnenia na spoji SRB. Nasledovalo prehorenie spoja medzi SRB a ET a raketa SRB potom špičkou prerazila nádrž ET a došlo k výbuchu. Pre viac informácií pozri STS-51-L.
* Columbia – 1. februára 2003 pri návrate z kozmickej misie. Pri štarte došlo k uvoľneniu penovej izolácie z ET, uvoľnená izolácia narazila do nábežnej hrany krídla raketoplánu a vážne ju poškodila. Pri návrate raketoplánu do atmosféry došlo najskôr k deštrukcii krídla a potom k zničeniu celého raketoplánu. Pozri Havária raketoplánu Columbia (STS-107).

V obidvoch prípadoch došlo k úplnému zničeniu stroja a smrti všetkých astronautov na palube.

Po obidvoch katastrofách NASA program STS celkom na 2 roky pozastavila. Lety boli obnovené v júli roku 2005. Po prehodnotení narastajúcih nákladov a pretrvávajúcich problémov s bezpečnosťou, prišlo k ukončeniu programu. Posledným letom bola misia STS-135 reketoplánom Atlantis ktorá trvala od 8. do 21. júla 2011.

Štatistika amerických raketoplánov
----------------------------------

* Nalietaný čas vo vesmíre: 1320 dní, 1 hodina, 32 minút, 44 sekúnd (134 letov, misia STS-51-L skončila katastrofou pred dosiahnutím vesmírneho priestoru)
* Obletov Zeme: 20 952
* Nalietaná vzdialenosť: 864 401 219 kilometrov
* Štartov: 135
* Najdlhší let: 17 dní, 15 hodín 53 minút a 18 sekúnd (let STS-80)
* Celkom osôb ako posádka: 852 astronautov
* Počet spojení s Mirom: 9×
* Počet spojení s ISS: 36×

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Raketoplán**

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Kozmonautický portál |

* Referenčná príručka (po anglicky)
* Aktuálny stav misie raketoplánu Archivované 2005-11-06 na Wayback Machine (po anglicky)
* Prehľad letov v encyklopédii SPACE-40 (po česky)
* NASA - živé vysielanie (po anglicky)