Súradnice: 42°29′55″S 24°42′21″V﻿ / ﻿42,49861°S 24,70583°V﻿ / 42.49861; 24.70583

**Pevnostné múry** (bulh. Крепостни стени – *Krepostni steni*), alebo len **Pevnostný múr** (bulh. Крепостна стена – *Krepostna stena*) sú ruiny opevnenia, ktoré sa nachádzajú v meste Chisaria v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku, na území niekdajšieho rímskeho mesta Diocletianopolis. Kultúrna pamiatka národného významu.

Charakteristika
---------------

Z dôvodu vysokého stupňa zachovanosti je systém opevnenia Diocletianopolu jedným zo vzácnych predstaviteľov tohto typu rímskej architektúry v Európe.

Pôdorys pevnostného ohradenia má tvar nepravidelného štvoruholníka a ohradzuje areál o ploche 30 hektárov. Celková dĺžka ohradenie je 2327 metrov. Pevnostné múry dosahujú hrúbky od 2,6 metra do 4 metrov a v najvyšších bodoch ohradenie siahalo až do výšky 13 metrov, pričom tejto výšky dosahovali hradby v častiach kde sa nachádzali mestské brány. Samotné múry siahali do výšky 11 metrov. Do súčasnosti zachované časti hradieb siahajú do výšky približne 7 metrov. Pri severnej časti hradieb bol v neskoršom období postavený druhotný múr – proteichisma. Tento múr dosahuje celkovej dĺžky 503 metrov a je široký 3 metre. Výška múru dosahovala 6 metrov.

Pri výstavbe boli použité štyri základné stavebné techniky: *opus caementicum*, *opus testaceum*, *opus mixtum* a *opus quadratum*.

### Materiál

Múry boli postavené z kameňov a tehál, ako spojovací materiál bola použitá malta s prímesou nadrvených tehál. Kamene použité pri výstavbe boli predovšetkým granit, syenit a granito-rula. Granit a granito-rula pochádzali z miestnych nálezísk z okolia Diocletianopolu, syenitové bloky boli privezené najpravdepodobnejšie z nálezísk vo Philippopole (dnešný Plovdiv). Rady kameňov sa striedajú s radmi tehál, pričom tehlová časť pozostáva zo štyroch vrstiev tehál.

### Schodiská

Vrchná platforma hradieb bola dostupná cez celkovo 16 jedno, alebo dvojramenných schodísk, ktoré boli s pevnostným múrom priamo konštrukčne prepojené. Jedno zo schodísk bolo vnútorné. Toto schodisko sa nachádzalo v západnej časti južnej pevnostnej brány. Dvojramenné schodiska boli chránené arkádou, v stenách popri schodisku sa nachádzali niky, ktoré slúžili ako prístrešia pre strážnych.

### Veže

veža v juhovýchodnom rohu opevnenia
V hradbách sa celkovo nachádzalo až 44 bojových veží. Desať veží sa nachádzalo pri západnej časti pevnostného múru, deväť pri východnej časti, deväť pri južnej časti a dvanásť pri severnej časti. Ďalšie štyri veže sa nachádzali v rohoch opevnenia. Vybudované boli z vonkajšej strany pevnostného múru. Všetky boli štvorcového pôdorysu s výnimkou juhovýchodnej veže, ktorej pôdorys bol vejárovitý a severovýchodnej, ktorej pôdorys bol osemuholnikový (postavený na kruhových základoch). Veže boli trojposchodové. Prvé poschodie zvyčajne slúžilo ako skladisko a na druhom a na treťom sa nachádzali vojaci, ktorí mohlo cez strieľne ostreľovať nepriateľa.

### Brány

Do mesta sa vchádzalo štyrmi hlavnými mestskými bránami: (severnou, južnou, západnou a východnou). Okrem štyroch hlavných brán sa v hradbách nachádzalo ešte šesť pomocných brán. Tieto menšie portály boli používané predovšetkým vojskom, ale používali sa aj na tajné vnášanie materiálu (vojenského aj civilného) do pevnosti v časoch obliehania.

### Umelá priekopa

Bola vykopaná pred severným pevnostným múrom, kde bolo mesto najzraniteľnejšie. Priekopa sa pravdepodobne nenachádzala popri celej dĺžke severnej časti opevnenia. Išlo o suchú a nespevnenú priekopu Z ostatných strán bolo mesto chránené prirodzeným strmým terénom.

Dejiny
------

Pevnostné múry a celý systém opevnenia boli postavené na prelome 3. a 4. storočia počas panovania cisára Diokleciána.

V priebehu 5. storočia bola severná časť opevnenia zosilená a to vybudovaním druhotného pevnostného múru (tzv. proteichisma).

Pamiatková ochrana
------------------

Opevnenie mesta Diocletianopolis, ktoré sa nachádza na území dnešného mesta Chisaria bolo vyhlásené v roku 1966 za kultúrnu pamiatku národného významu pod názvom *Chisarská pevnosť, pevnostné hradby a opevnenia* (bulh. Хисарска крепост, крепостни стени и крепостни съоръжения – *Chisarska krepost, krepostni steni i krepostni săorăženija*). Dôvodom vyhlásenia za kultúrnu pamiatku je architektonicko-staviteľská hodnota pamiatky.

Galéria
-------

* pohľad na časť západného pevnostného múrupohľad na časť západného pevnostného múru
* pohľad na časť západného pevnostného múrupohľad na časť západného pevnostného múru
* pohľad na časť východného pevnostného múrupohľad na časť východného pevnostného múru
* pohľad na časť južného pevnostného múrupohľad na časť južného pevnostného múru
* pohľad na časť južného pevnostného múrupohľad na časť južného pevnostného múru
* pohľad na časť južného pevnostného múrupohľad na časť južného pevnostného múru
* pohľad na časť južného pevnostného múrupohľad na časť južného pevnostného múru
* pohľad na časť južného pevnostného múrupohľad na časť južného pevnostného múru
* pohľad na časť južného pevnostného múru so základami vežepohľad na časť južného pevnostného múru so základami veže
* detailný pohľad na časť hradiebdetailný pohľad na časť hradieb
* detailný pohľad na časť hradiebdetailný pohľad na časť hradieb
* detailný pohľad na zvyšky jedného zo schodísk, ktoré viedli na vrchnú platformu hradiebdetailný pohľad na zvyšky jedného zo schodísk, ktoré viedli na vrchnú platformu hradieb
* detailný pohľad na juhovýchodnú vežudetailný pohľad na juhovýchodnú vežu

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16  MADŽAROV, Mitko. Chisaria – pătevoditel. Veliko Tărnovo : Archeologičeski muzej – Chisaria-Izdatelstvo „Faber". 72 s. ISBN 9786190008514. S. 25 – 30. (po bulharsky)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  NIKOLOV, Ivo; STOJKOV, Martin. Kreposti i antični gradove v Bălgarija. Sofia : Izdatelstvo „Travel Books". 2016. 400 s. ISBN 9786199033012. S. 137 – 138. (po bulharsky)
3. 1 2 3 4   *Хисар - Крепостта и южната врата "Камилите"* [online]. hisarbg.com, [cit. 2022-11-07]. Dostupné online.
4. 1 2 3 4 5 6 7   *Крепостна стена* [online]. visithisarya.com, [cit. 2022-11-09]. Dostupné online.
5. 1 2 3 4  TRANKOVA, Dimana; RAYCHEVA, Milena; GEORGIEFF, Anthony. A Guide to Roman Bulgaria. Sofia : Free Speech International Foundation. 2016. 168 s. ISBN 9786199031940. S. 126 – 127. (po anglicky)
6. 1 2   *Министерство на културата на Република България* [online]. mc.government.bg, [cit. 2023-04-11]. Dostupné online.
7. 1 2 3  MADŽAROV, Mitko. Chisaria – pătevoditel. Veliko Tărnovo : Archeologičeski muzej – Chisaria-Izdatelstvo „Faber". 72 s. ISBN 9786190008514. S. 33 – 34. (po bulharsky)
8. ↑  MADŽAROV, Mitko. Chisaria – pătevoditel. Veliko Tărnovo : Archeologičeski muzej – Chisaria-Izdatelstvo „Faber". 72 s. ISBN 9786190008514. S. 35. (po bulharsky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Pevnostné múry a opevnenia Diocletianopolu**