Súradnice: 48°44′56″S 21°40′08″V﻿ / ﻿48,7488°S 21,6689°V﻿ / 48.7488; 21.6689

**Višňov** (maď. Visnyó, rus. Бишньов) je obec na Slovensku v okrese Trebišov.

Polohopis
---------

Višňov leží v severozápadnej časti Východoslovenskej nížiny, v nadmorskej výške okolo 130m.

Dejiny
------

**Chronologický prehľad**

* 1270 – Obec daroval Štefan V. magistrovi Rajnoldovi, zakladateľovi rodu Rozgonyiovcov.
* 1598 – Obec patrí fare vo Vranove nad Topľou
* 1672 – Drugethovci darovali obec paulínom z Vranove nad Topľou
* 1493 – Obec mala 14 usadlostí, z toho 6 opustených.
* 1828 – V obci žilo 413 obyvateľov v 54 domoch.
* 1880 – 1910 – Mnoho obyvateľov obce sa vysťahovalo.

Na polohe Višňovčík, v chotári susedného Bačkova sa našli stopy po sídlisku so sprievodnou keramikou pochádzajúcou z 8. – 9. storočia.

Prvý doklad o Višňove je v listine kráľa Bela IV. z roku 1245 o predaji majetku Albinov a Techna (Dvorianky), susediaceho s chotárom dediny Višňov. Jej názov zapisovali v 13. – 14. storočí striedavo v slovenskej podobe Višňov a maďarizovanej Visnyo, od 15. storočia úplne prevládal maďarizovaný názov. Ten korení v slove višňa. Onen ovocný strom sa tam zaiste hojne vyskytoval, keď motivoval vznik názvu sídliska.

Zemepisná poloha Višňova, jeho názov, doklad z roku 1245 a vývoj osídlenia susediaceho okolia vedú k názoru, že višňovské sídlisko jestvuje od 8. – 9. storočia. V polovici 13. storočia patril Višňov ako veno haličskému kniežaťu Rastislavovi, zaťovi uhorského kráľa Bela IV. Po smrti kniežaťa pripadol opäť kráľovi a Štefan V. ho v roku 1270 ako majetkovú súčasť čičavanského panstva daroval šľachticovi Reinoldovi, zakladateľovi rodu z Rozhanoviec. Palatín Reinold a jeho synovia darovali časť višňovského majetku zemanom ako ich vazalom, čo listinou potvrdil roku 1296 palatín Omodej. Časť višňovského majetku a dediny patrila k čičavanskému, neskôr vranovskému panstvu aj v 16. – 17. storočí.

Na prelome 13. a 14. storočia časť višňovského majetku nadobudol, prípadne zabral šľachtic Peter syn Petena, ktorý v roku 1306 vyšnú časť majetku, resp. dedinu Vyšný Višňov daroval svojim vazalom. Petenovskú časť Višňova daroval Karol Róbert roku 1321 šľachticom z rodu Bokša ako majetkovú súčasť sečovského panstva. Časť dediny a višňovského majetku bola bola príslušnosťou sečovského panstva aj v 14. – 15. storočí.
V 17. storočí bol Višňov majetkom vranovského farského kostola.

Nepochybne už v 13. storočí jestvovali dve, prípadne tri sídliskové časti Višňova, ktoré názvami rozlišovali
v zmysle Veľký, Malý resp. Nižný, Vyšný Višňov, ako aj kostolný Višňov. V 15. – 16. storočí rozlišovali Veľký Višňov od Malého Višňova. Použivanie maďarského názvu v zmysle Kostolný Višňov, dokumentovaného k roku 1329 dosvedčuje, že vo Višňove bol kostol zaiste už pred 14. storočím. V 17. storočí bol filiálnym kostolom evanjelickej reformovanej farnosti Sečovce.

V roku 1441 zdanili sedliacke domácnosti len v časti Malý Višňov a to štrnástimi zlatými. Sedliakov v miestnej časti Veľký Višňov nezdanili, možno pre vyhorenie dediny, alebo tam vtedy sedliaci nežili. V roku 1493 na čičavansko – vranovskej časti Višňova, teda vo Veľkom Višňove hospodárilo osem sedliackych domácností, pozemky pre ďalších šesť sedliackych usadlostí ležali opustené. Veľkovišňovské sedliacke domácnosti okrem richtárovej v roku 1567 zdanili od 3,25 porty. Pozemky pre päť usadlostí boli opustené, avšak päť domácnosti bolo želiarskych. V roku 1582 sedliakov zdanili od 3,5 porty. V roku 1600 malo višňovské sídlisko pätnásť obývaných poddanských domov, ale aj kostol, faru a školu.

Višňov bol na prelome 16. a 17. storočia malou dedinou s poddanským i farským obyvateľstvom. Schudobňovanie a ubúdanie poddanských domácnosti pokračovalo aj v 17. storočí. V roku 1610 vtedajších sedliakov i želiarov zdanili spolu od pol a osminy porty, v roku 1635 iba od štvrtiny porty. V roku 1715 žilo vo Višňove šesť a v roku 1720 len päť poddanských domácností.

Názov
-----

**Vývin názvu obce**

* 1270 – *Wysno*
* 1289 – *Wysnow*
* 1306 – *Fuluisno*
* 1329 – *Nogvisnow*, *Kis Visnod*, *Eghazas Wysnow*
* 1355 – *Nogvysnyo*
* 1459 – *Kyswysnyo*, *Naghwysnyo*
* 1773 – *Wissnow*
* 1900 – *Visnyó*
* 1920 – *Višňov*

Symboly obce
------------

Podľa Heraldického registra  má obec tieto symboly prijaté 31. júla 2003. Na erbe je hovoriaci symbol podľa odtlačku pečatidla obce z druhej polovice 18. storočia.

### Erb

V striebornom štíte zelenými vetvičkami ovenčená nahor otočená červená dvojvišňa na zelenej stopke.

### Vlajka

Vlajka má podobu šiestich pozdĺžnych pruhov bieleho, červeného, zeleného, bieleho, červeného a zeleného v rovnakom pomere. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Politika
--------

Dom smútku
### Starostovia

* 2006 – 2010: Jozef Tomko (KSS)
* 2011 – Ing. Martin Tomko (KDH)
* od 2022 – Marta Pejová (HLAS-SD)

Obyvateľstvo
------------

V obci žije 221 obyvateľov (údaj platný k roku 2006).

### Demografia

**Podľa národnosti**

* slovenská: 99%

**Podľa pohlavia**

* muži: 110
* ženy: 111

**Podľa veku**

* 0 – 14 rokov: 26
* 15 – 54 rokov ženy: 57
* 15 – 59 rokov muži: 67
* 55 a viac rokov ženy a 60 a viac rokov muži: 71

Kultúra a zaujímavosti
----------------------

### Pamiatky

* Rímskokatolícky kostol sv. Petra a Pavla, jednoloďová neogotická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z roku 1936. Fasády sú členené reliéfnymi lomenými oblúkmi na spôsob slepej arkády. Okná majú lomené oblúky. Veža je ukončená štítmi s lomenými oblúkmi s terčíkmi a ihlancovou helmicou.

* Kostol sv. Petra a PavlaKostol sv. Petra a Pavla

Občianska vybavenosť
--------------------

V obci je vybudovaná rozvodová sieť plynu, elektrickej energie a verejný vodovod. Obcou prechádza
cesta III. triedy.

V obci sa nachádza spoločenská sála, malá samoobsluha, krčma , katolícky kostol, 
cintorín a dom smútku.

Referencie
----------

1. ↑   *Registre obnovenej evidencie pozemkov* [online]. Bratislava: ÚGKK SR, [cit. 2011-12-31]. Dostupné online.
2. ↑   *Počet obyvateľov podľa pohlavia – obce (ročne)* [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, rev. 2023-04-03, [cit. 2023-04-12]. Dostupné online.
3. ↑   *Voľby do orgánov samosprávy obcí 2022 : Zoznam zvolených starostov* [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, 2022-10-30. Dostupné online.
4. ↑  ULIČNÝ, Ferdinand. *Dejiny osídlenia Zemplínskej župy*. Vyd. 1. Michalovce : Zemplínska spoločnosť, 2001. 760 s. ISBN 80-968579-1-6. S. 594-596.
5. ↑  *Heraldický register SR V.* - str.184-185
6. ↑  
 *Voľby do orgánov samosprávy obcí 2006* [online]. Štatistický úrad SR, 3.12.2006, [cit. 2013-11-15]. Dostupné online.
7. ↑   *Višňov - Kostol sv. Petra a Pavla* [online]. Pamiatky na Slovensku. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka obce

  


| * z
* d
* u
Obce okresu Trebišov (4 + 78) |
| --- |
| Mestá | 
* Čierna nad Tisou
* Kráľovský Chlmec
* Sečovce
* Trebišov

 |
| Ostatné obce | 
* Bačka
* Bačkov
* Bara
* Biel
* Boľ
* Borša
* Boťany
* Brehov
* Brezina
* Byšta
* Cejkov
* Čeľovce
* Čerhov
* Černochov
* Čierna
* Dargov
* Dobrá
* Dvorianky
* Egreš
* Hraň
* Hrčeľ
* Hriadky
* Kašov
* Kazimír
* Klin nad Bodrogom
* Kožuchov
* Kravany
* Kuzmice
* Kysta
* Ladmovce
* Lastovce
* Leles
* Luhyňa
* Malá Tŕňa
* Malé Ozorovce
* Malé Trakany
* Malý Horeš
* Malý Kamenec
* Michaľany
* Nižný Žipov
* Novosad
* Nový Ruskov
* Parchovany
* Plechotice
* Poľany
* Pribeník
* Rad
* Sirník
* Slivník
* Slovenské Nové Mesto
* Soľnička
* Somotor
* Stanča
* Stankovce
* Strážne
* Streda nad Bodrogom
* Svätá Mária
* Svätuše
* Svinice
* Trnávka
* Veľaty
* Veľká Tŕňa
* Veľké Ozorovce
* Veľké Trakany
* Veľký Horeš
* Veľký Kamenec
* Viničky
* Višňov
* Vojčice
* Vojka
* Zatín
* Zbehňov
* Zemplín
* Zemplínska Nová Ves
* Zemplínska Teplica
* Zemplínske Hradište
* Zemplínske Jastrabie
* Zemplínsky Branč

 |