**Arkóza** je typ pieskovca s podielom nestabilných zŕn (živce, muskovit, úlomky nestabilných hornín) nad 25 %.

Termín ako prvý použil A. Brongniart roku 1823.

Vznik
-----

Arkózy vznikajú zvetrávaním hornín bohatých na živce, sú to hlavne vyvreté a premenené horniny, napríklad granitoidy, ktoré obsahujú veľa kremeňa a živcov. Zvetralina, ktorá tvorí klasty arkózy však spravidla prekonala iba krátky transport alebo sa usadila veľmi rýchlo, pretože zrná nestabilných hornín a živcov by sa pri dlhšom transporte rýchlo rozpadli. Živce sa napríklad procesom kaolinizácie premieňajú na kaolín, dôležitým činiteľom je pri tom vlhkosť a teplo. Arkózy sa preto nachádzajú skôr v suchšom a chladnejšom prostredí, i keď to nie je pravidlo. Podľa dnes zaužívaných predstáv, arkózy vznikajú priamo počas alebo ihneď po skončení orogenézy v nepokojnom prostredí. Sú preto textúrne nezrelými horninami, častá je hrubá vrstvovitosť alebo šikmé zvrstvenie. Veľká časť arkóz sa nachádza priamo v nadloží granitických hornín, typické sú tiež pre deltové, riečne a kontinentálne prostredie.

Zloženie a vlastnosti
---------------------

Ako ostatné pieskovce, aj arkóza má vysoký obsah kremeňa. Obsahuje však aj viac než 25 % zŕn živcov. Často je sfarbená do ružova (od ružových živcov) alebo červena (od hematitu). Často obsahujú aj lupienky muskovitu. Hrubozrnné arkózy sa podobajú žule. V dôsledku krátkeho transportu sú slabo vytriedené.

Výskyt
------

Karbónska arkóza Bebertal, Sasko-Anhaltsko.
V Západných Karpatoch sú polohy arkóz známe zo Starohorských vrchov, Slovenského rudohoria (napr. štítnické súvrstvie) ale i z obalových jednotiek tatrika, napr. z karbónskych hornín seleckej jednotky v Považskom Inovci (novianské súvrstvie). Známe sú tiež z viacerých jadrových pohorí ako súčasť spodnotriasového lúžňanského súvrstvia.

Vo svete sú známe napr. zo sparagmitového súboru baltického štítu alebo z Nemecka (sárska panva). V Českom masíve arkózy vytvárajú polohy v karbónskych a permských sedimentoch napr. v okolí Krkonoší alebo v blanickej a boskovickej brázde.

Použitie
--------

Arkózy sa obyčajne používajú ako stavebný kameň, prípadne ako prímes do betónov a ako kamenivo. V prípade vysokej čistoty však môžu byť ťažené ako zdroj živcov pre sklársky priemysel.

Referencie
----------

1. 1 2  Folk, R.L. 1980: Petrology of sedimentary rocks. Archivované 2006-02-14 na Wayback Machine Hemphill, Austin, 182 s.
2. ↑  Levinson-Lessing, F. J. Struve, E. A. 1963, *Petrografičeskij slovar.* Gosgeoltechizdat, Moskva, s. 29
3. ↑  PETRÁNEK, Jan. *On-line geologická encyklopedie - Arkóza* [online]. geology.cz, [cit. 2009-08-09]. Dostupné online.
4. ↑   *Minerály a horniny Slovenska - Arkóza* [online]. mineraly.sk, [cit. 2009-08-09]. Dostupné online. Archivované 2005-01-10 z originálu.
5. ↑  Olšavský, M. 2008: *Litostratigrafia a sedimentogenéza vrchnopaleozoických súvrství v severnej časti Považského Inovca.* Archivované 2015-09-24 na Wayback Machine Mineralia Slovaca, 40, s. 1 – 16
6. ↑   *Přehled názvů hornin* [online]. geologie.estranky.cz, [cit. 2009-08-09]. Dostupné online. (po česky)

### Ďalšie zdroje

Mineraly.sk – zdroj, z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok.

Iné projekty
------------

CommonsWikislovník
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Arkóza**
* Spolupracuj na Wikislovníku Wikislovník ponúka heslo ****Arkóza****