**František Jan Škroup** (\* 3. jún 1801, Osice, Česko – † 7. február 1862, Rotterdam, Holandsko) bol český hudobník, dirigent a hudobný skladateľ.

Život
-----

Narodil sa v rodine osického kantora a skladateľa Dominika Josefa Škroupa ako piate dieťa. Prvé zoznámenie s hudbou dostal u svojho otca a od svojich 8 rokov už verejne vystupoval s hrou na flautu. Už v rokoch 1812 – 1813 bol vokalistom v pražskej Lorete a Týnskom chráme. V rokoch 1814 až 1819 študoval na gymnáziu v Hradci Králové. Následne sa odobral do Prahy, kde absolvoval dva roky štúdia filozofie a v roku 1822 začal študovať na pražskej univerzite právo. Aby si na svoje štúdium zarobil, vyučoval hudbu a spev a vypomáhal v zbore Stavovského divadla. Štúdia však nedokončil. V Prahe sa stýkal s už dnes zabudnutým skladateľom  Janom Aloisom Jelenom.

Čoskoro sa do popredia jeho záujmu dostalo ochotnícke divadlo a spolu s inými vlastencami založil v roku 1823 prvú českú opernú družinu, ktorá si vzala za úlohu prevádzkovať v Prahe predstavenia českých opier.

23. decembra 1823 bola v Stavovskom divadle hraná po čsky vtedy obľúbená opera rakúskeho skladateľa Josefa Weigla *Rodina švejcarská*, ktorú do češtiny preložil básnik a poslucháč filozofie Simeon Karel Macháček. Opera bola vykonaná ochotníkmi, ale jej úspech (aj finančný) prispel k tomu, že od tej doby bolo Stavovské divadlo otvorené aj pre ďalšie české predstavenia. Úspech tejto a ďalších opier spievaných v češtine bol pre neho podnetom na skomponovanie prvej českej opery *Dráteník* na libreto J. K. Chmelenského. Opera bola prvýkrát vykonaná s veľkým úspechom v Stavovskom divadle 2. februára 1826. Povzbudený jej úspechom začal komponovať ďalšie opery na Chmelenského české texty – *Oldřich a Božena*, *Libušin sňatek*. Tieto opery však už nedosiahli takého úspechu.

V roku 1827 bol menovaný druhým kapelníkom Stavovského divadla, v roku 1837 sa potom stal jeho prvým kapelníkom. Tým bol potom po dobu 20 rokov. Nesmrteľnosť mu zaistila hudba na fraške Josefa Kajetána Tyla *Fidlovačka aneb Žádný hněv a žádná rvačka*, v ktorej pri premiére konanej 21. decembra 1834 prvýkrát zaznela pieseň slepého žobráka Mareša **Kde domov můj?**, ktorá sa neskôr stala českou národnou hymnou.

Bol výborným dirigentom a za svojho pôsobenia v Stavovskom divadle nacvičili mnoho klasických opier, skladal rad predohier a scénických hudieb k niektorým hrám a fraškám. Získal si tiež zásluhy ako skladateľ českých piesní a zborov. V rokoch 1836 – 1845 pôsobil ako organista synagógy v Dušní ulici (Praha).

V roku 1857 bol po 30 rokoch pôsobenia v Stavovskom divadle prepustený a daný do penzie pre neúspech svojich opier a pre nezhody s vtedajším riaditeľom divadla Stõgrom. Otvoril si spevácku školu, kde v rokoch 1857 – 1859 vyučoval. Jeden rok bol aj riaditeľom Žofínskej akadémie. V roku 1860 prijal miesto kapelníka u nemeckej opery v meste Rotterdam. Po necelých dvoch rokoch tu 7. februára 1862 zomrel a je pochovaný na rotterdamskom protestantskom cintoríne.

Jeho prvou manželkou bola speváčka Vilemína Škroupová, rodená Koudelková, s ktorou mal dve dcéry. Jeho druhá žena, Karolina Kleinwächterová, bola dcérou bankára a riaditeľa Pražskej paroplavebnej a plachtovejé spoločnosti Karla Kleinwächtera a vnučkou podnikateľov Karla Antona Ballabena, oi. Majiteľa usadlosti Balabenka. Zo siedmich detí vynikol syn Alfréd, neskoršieho skladateľa a dirigenta.

Často sa zdržiaval v Trnovej nad Vltavou, najprv u miestneho farára, neskôr na veľkostatku patriacemu k najstaršej českej roľníckej škole, ktorý tu v roku 1838 kúpil jeho brat Václav Škroup. Podľa Františka Škroupa je pomenovaná neďaleká Škroupova vyhliadka na vltavské údolie (podľa Trnovskej tradície práve v Trnové vznikol nápev piesne Kde domov můj?) a Trnová nechala na počesť jeho tunajších pobytov vydať turistickú známku.

Dielo
-----

František Škroup na obraze Antonína Machka z roku 1840
Ako spevák pôsobil ako tenor a barytón. Ako vedúci muž opery Stavovského divadla má veľkú zásluhu na tom, že práve v túto dobu sa v Prahe hrali (prvýkrát) významní hudobní skladatelia, napr. Richard Wagner (Škroup sa zaslúžil o uvedenie Wagnerovej opery Tannhäuser 25. novembra 1854 v Stavovskom divadle, ktorá je zaujímavá aj tým, že išlo o prvé vyhotovenie Wagnerovej opery na území Rakúskeho cisárstva). Podľa mienky odborníkov boli hrané v slušnej kvalite. 

Väčšina jeho diel sú opery, ktoré na české pomery mali veľmi slušnú úroveň, na svetové pomery však rozhodne nestačili a nie je možné tvrdiť, že by zasiahol do svetovej hudby. Skladal ako na české, tak na nemecké texty.

* *Dráteník*, 1825, premiéra bola 2. februára 1826, táto spevohra býva tradične považovaná za začiatok českej opery. Libreto k nej napísal J. K. Chmelenský. F. Škroup tu spieval hlavnú rolu.
* *Oldřich a Božena*, česká premiéra roku 1828, potom hraná ešte roku 1847. Nemecky bola táto opera hraná pod názvom *Uldarich a Božena* a premiéru mala v roku 1833.
* *Der Prinz und die Schlange*, premiéra 1829, česky pod názvom *Princ a had neb Amor mezi Amazonkami* roku 1835
* *Die Drachenhöhle*, premiéra 1832
* *Fidlovačka aneb žádný hněv a žádná rvačka*, hudba
* *Libušin sňatek*, premiéra 1835, s veľkými zmenami uvedená znovu 1850 (prakticky ide o nové dielo)
* *Pouť k chrámu umění*, 1846
* *Columbus*, napísané 1855, premiéra v českom preklade F. Pujmana 1942, nemecky nebolo hrané

Zložil hudbu k piesni *Kde domov můj?*.

Ďalej bol redaktorom zbierky *Věnec ze zpěvů vlasteneckých*, 1839.

Referencie
----------

1. 1 2  Kolektív autorov: *Národní divadlo a jeho předchůdci*, Academia, Praha, 1988, str.491
2. ↑   *Archivovaná kópia* [online]. [Cit. 2015-06-13]. Dostupné online. Archivované 2014-02-22 z originálu.
3. ↑  História obce Trnová[nefunkčný odkaz], Trnovská krčma
4. ↑  Průvodce Okolo Brd: Trnová: Osobnosti – František Škroup (1801-1862) Archivované 2016-03-16 na Wayback Machine, Prostor o. p. s. – architektura, interiér, design, text nedatován
5. ↑  KUČERA, Jan Pavel. *Drama zrozené hudbou : Richard Wagner*. Praha : Paseka, 1995. 266 s. ISBN 80-7185-002-0. S. 124.

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku František Škroup na českej Wikipédii.*

Literatúra
----------

* František Černý: *Kapitoly z dějin českého divadla*, Academia, Praha, 2000, str. 82, ISBN 80-200-0782-2
* František Černý: *Měnivá tvář divadla aneb Dvě století s pražskými herci*, Mladá fronta, Praha, 1978, str. 24, 26
* Josef Hutter, Zdeněk Chalabala: *České umění dramatické, Část II. – zpěvohra*, Šolc a Šimáček, Praha, 1941, str. 43–8
* Kolektiv autorů: *Dějiny českého divadla/IV.*, Academia, Praha, 1983, str. 196
* Kolektiv autorů: *Národní divadlo a jeho předchůdci*, Academia, Praha, 1988, str. 490–2
* Jaroslav Kvapil: *O čem vím*, Orbis, Praha, 1932, str. 361

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **František Škroup**

Externé odkazy
--------------

* František Škroup v databáze Národní knihovny ČR

Autoritné údaje: * abART: 15382
* BnF: 13950026v
* GND: 119006987
* ISNI: 0000 0000 8125 597X
* LCCN: n85186987
* NK ČR: jk01130390
* VIAF: 46951953
* WorldCat: lccn-n85186987