O zlatníkovi, otcovi Samuela Libaia pozri *Samuel Libai (1755 – 1818).*

Hrob Samuela Libayho v Banskej Bystrici
**Samuel Libai**, alebo **Samuel Libay** (\* 11. marec 1782, Modra – † 7. august 1866, Banská Bystrica) bol slovenský zlatník.

Samuel Libay bol významnou osobnosťou mesta Banská Bystrica. Počas svojej zlatníckej kariéry bol majstrom, cechmajstrom, vychoval budúcich zlatníkov a svoju prajnosť prezentoval aj v sociálnej oblasti. Svojim dielom dokázal nenahraditeľnosť a jedinečnosť ručnej zlatníckej práce v období, keď v súťaži s lacnejšou strojovou výrobou strácala svoje pozície. Jeho práce svedčia o poctivej remeselnej príprave, sú dokladom jeho zručnosti, zlatníckeho majstrovstva, ale aj schopnosti umeleckého pozorovania.

Rodina
------

* otec: Samuel Libai (1755 - 1818), zlatník, evanjelického náboženstva
* matka: Alžbeta rod. Razgová (1753 - 1826), druhá manželka Samuela Libaia st.
* brat: Pavol Libai (1799 - 1875), zlatník
* manželka: Anna Rosina Friderica Carolina rod. Schröppelová (1789 - 1862)
* deti: Gustáv Teofil Libai (1812 - 1853), Karol Ľudovít Libai (1814 - 1888), známy vedutista, Terézia Frederika Libaiová (1819 - 1906), Augusta Ľudovíta Libaiová (1821 - 1893), Viliam Móric Libai (1822 - 1823), Samuel Adolf Libai (1825 - 1825)

Životopis
---------

Samuel Libay, ml. (tiež *Sámuel von Libay, Libaÿ, Libóy, Libai, Liebei, Libei)* sa narodil 11. marca 1782 v Modre, v rodine miestneho zlatníka Samuela Libaya (1755 – 1818) a Alžbety rod. Rázga (1753 – 1826). Krstnými rodičmi mu boli modranskí mešťania – mäsiar Imrich Wolesch s manželkou Juditou a Ján Oblátkas s manželkou Teréziou. Keď mal Samuel 6 rokov, rodina sa presťahovala do neďalekého Pezinka.

Ako 16-ročný sa začal učiť za zlatníka v bratislavskej v dielni Jána Michala Tirtscha (tiež *Johann Michael Turtsch, Tirsch*), rodáka zo šarišských Lipian a žiaka banskobystrického majstra zlatníka Samuela Hallera. Ako 19-ročný (1801) sa stal zlatníckym tovarišom. V listinách bratislavského zlatníckeho cechu sa zachoval záznam, v ktorom sa píše „*o prepustení učňa Samuela Libaya zo stavu učňovského*" a v zápise z 28. júna 1801 je zmienka, že „*majster Tirtsch a cech prepúšťajú Samuela Libaya na stupeň tovariša*".

Po dokončení povinnej vandrovky sa Samuel Libay v roku 1805 usadil natrvalo v Banskej Bystrici. Slobodné kráľovské mesto sa stalo 23-ročnému mladému zlatníkovi celoživotným bydliskom a zlatníckym pracoviskom. Tu vytvoril svoje významné diela, ktoré mesto reprezentovali na významnej Mileniárnej výstave v Budapešti a Svetovej výstave v Paríži.

Samuel Libay mal 25 rokov, keď vstúpil 15. augusta 1807 do banskobystrického zlatníckeho cechu. Z dobového dokumentu sa dozvedáme, že na zasadanie cechu sa dostavil s výučným listom a s ručiteľom, banskobystrickým stolárskym majstrom Ondrejom Grillom (tiež *Andreas Grillus*). Preukázal zvládnutie zlatníckej profesie, povinné absolvovanie vandrovky a predniesol prosbu, aby mu cech na základe zvyklostí udelil majstrovské právo a prijal ho medzi cechových majstrov. Ako majstrovskú prácu predložil *striebornú vysokú kávovú kanvicu podľa súčasnej módy s dvojitou bordúrou o váhe 32,5 lóta*. Do pokladne vložil kapitál 50 zlatých a za dve zvolania cechu zaplatil 2 zlaté. O štyri mesiace neskôr sa Samuel Libay stal 5. decembra mešťanom Banskej Bystrice.

Dielo
-----

Úžitkové aj umelecké predmety z dielne Samuela Libaya sa nachádzajú v slovenských, maďarských múzeách a súkromných zbierkach. Ich vznik inšpirovala príroda (*roháče, kobylky, muchy, komáre*) a jemná technika filigránu pripomína krehké japonské umelecké diela. Technikou, podobnou benátskej či bruselskej čipke, vyrábal Libay aj drobné ozdobno-úžitkové predmety (*spony, ihlice, brošne, vinety, schránky, krstné medailóny*) a veľké plastiky a busty.

### Pokál Jozefa Glabitsa

Pozlátený pokál zo striebra darovali mešťania Banskej Bystrice richtárovi Jozefovi Glabitsovi v roku 1835 pri príležitosti jeho tretieho zvolenia za richtára nepretržite od roku 1823. Pokál predstavuje unikátnu zlatnícku prácu tepaného, liateho a rytého pozláteného striebra. Na profilovanej kruhovej nohe, nádobe a vrchnáku sa nachádza plastická godrona, pripomínajúca vajcovec (godrony sa v umeleckých remeslách objavujú v renesancii a klasicizme) a akantové listy (ide o paznechtík ostnatý, rastlinu z oblasti Stredozemného mora a z trópov). Akant sa svojimi tvarmi vždy prispôsobuje vládnemu slohu, zvyčajne má podobu voľných listov, rozvilín alebo ružíc, doplnených tyrkysmi. Na vrchnáku je umiestnená kytica s ametystami a zafírmi. Po obvode sa nachádza strieborná nápisová – dedikačná stuha, prerušovaná geometrickým ornamentom a erbom. Vo vlastnom štíte erbu je umiestnená postava bohyne Justície, symbolu súdnictva, so zviazanými očami, symbolom nestrannosti. V jednej ruke drží váhy, zvažuje vinu a nevinu. 

V nápisovej striebornej stuhe sa nachádzajú tri symboly s rytými latinskými textami.

* 1. symbol predstavuje podávajúce ruky
* 2. symbol je hlavný dedikačný latinský nápis:

„*IOSEPHO GLABITS ab anno 1823 ex voto omnium, communibus suffragiis die 28. Jan. 1835 iterum et tertium Judici Civium Animi.*"

„*Jozefovi Glabičovi, od roku 1823 z vôle všetkých občanov spoločnými hlasmi dňa 28. januára 1835 opäť po tretí krát zvolenému richtárovi.*"

* 3. symbol s nápisom:

„*Laeti et grati Cives Lib[erae] Reg[iae] ac Mont[anae] Civitatis Neozoliensis.*"

„*Radostní a vďační občania slobodného kráľovského banského mesta Banskej Bystrice.*"

Pod nápisovou stuhou sa nachádza 24 kusov tyrkysových očiek, vsadených do rastlinného ornamentu. Pokál je unikátne navrhnutý a skonštruovaný. Po rozobratí sa skladá z 9 častí. Vo vnútri vrchnáka sa nachádza odnímateľná vnútorná časť v tvare kvetu s lupeňmi. Na lupeňoch sú vyryté mená členov vnútornej rady, richtára, mestských sudcov a advokátov z Banskej Bystrice, zvolených počas mestských volieb 28. januára 1835.

Na vrchnom kvete s piatimi lupeňmi sú vyryté mená: Ondrej Czilhert (mestský zástupca), Ján Sumrák (notár), Štefan Peťko (podnotár), Karol Szigethy (mestský advokát) a Michal Fischer (mestský zástupca).

Na spodnom 12-lupeňovom kvete, symbolizujúcu novozvolenú 12-člennú mestskú radu, sú vyryté mená členov: Jozef Glabits (richtár), Michal Rárus (starosta), Ján Svetnický, Matej Sinovicz, Maximilián Ondrejkovič, Karol Invitty, Dr. Karol Wecker, Michal Fischer, Leopold Pierl, František Némethy, Alojz Schenko a Ondrej Czilhert.

Podobne ako vrchnák, je skonštruovaný aj samotný pohár, ktorého vnútro sa dá od plášťa oddeliť. Vo vnútornej časti sa z vonkajšej strany nachádza v nemeckom jazyku odkaz samotného autora Samuela Libaya. Uvádza sa v ňom, že pokál bol zhotovený na objednávku Samuelom Libayom, v spolupráci s Jurajom Sodomkom, Františkom Rosenbergerom a Alojzom Herritzom. Pokál je uložený v špeciálnom drevenom puzdre na mieru vyrobenom pre tento vzácny artefakt. Pokál bol vystavený na Mileniárnej výstave v roku 1896 v Budapešti.

Výška pokálu je 24 cm. Priemer postavy je 7,9 cm a priemer pokála je 9,1 cm.

### Zoznam vybraných diel

Stredoslovenské múzeum Banská Bystrica
* Ceremoniálna cechová reťaz, 1828
* Strieborný medailón pri príležitosti krstu, 1829
* Glabitsov pokál, 1835
* Strieborný pokál kováčskeho cechu 1838
* Strieborná dvojdielna brošňa, 1840
* Strieborná kruhová spona, 1840
* Strieborná vidlička so stojanom, 1842
* Strieborná vidlička so stojanom 1842
* Strieborná škatuľka na šnupavý tabak, 1847
* Strieborná tabatierka na šnupavý tabak, 1850

Umeleckopriemyselné múzeum v Budapešti (Iparművészeti Múzeum Budapest)
* Busta cisára Františka I. 1840
* Stojan na prstene, 1843
* Šabľa ozdobná 1823
* Košík, 1818
* Krstný medailón, 1838
* Cukornička, 1831
* Májka fialová, 1830
* Chrúst obyčajný, 1830
* Roháč obyčajný, 1830
* Žihadlovka obrovská, 1830
* Svrček poľný, 1830
* Kobylka hryzavá, 1830
* Soška cisára Napoleona I. 1847

Slovenské národné múzeum - Historické múzeum, Bratislava
* Košík strieborný
* Klieštiky na cukor, 1818
* Krabička, 1843
* Klieštiky na cukor, 1842
* Tácka, 1810

Výchova zlatníckeho dorastu
---------------------------

Samuel Libay počas svojej činnosti umeleckého zlatníka a strieborníka vychoval 14 budúcich zlatníkov. Patrili medzi nich: Pavol Kupec, Pavol Libay, Daniel Škultéty, Karol Miškovský, Alojz Herritz, Mikuláš Malagreda, Michal Schnell, Jakub Trauer, Karol Ľudovít Libai, Ján Nepomuk Zollner, Ján Wünsch, Ferdinand Reimlinger, Samuel Lettner a Karol Herman Teodor Lindtner. Niektorí z nich boli dôstojnými pokračovateľmi umenia svojho majstra a učiteľa.

### Spolupracovníci v Libayovej dielni

V zlatníckom remesle Libayovej dielne kontinuálne pokračovali František Rosenberger a jeho žiak Viliam Emler, ktorý sa mimoriadnym spôsobom zaslúžil aj o zachovanie časti zlatníckej dielne majstrov Františka Rosenbergera a Samuela Libaya. Po smrti Viliama Emlera (1897) odovzdala vdova Juliana Linkesch (1853 – 1902) časť dielne do múzea.

Rodinný život
-------------

Do manželstva vstúpil Samuel Libay ako 29-ročný a za manželku si zobral 26. augusta 1811 v Bratislave 20-ročnú Frederiku Schröppel (1789 – 1862, tiež *Anna Rosina Friederica Carolina Schrőpl, Schrőppl, Schrőp, Schreppel*), dcéru mlynárskeho majstra Pavla Schröppela a manželky Barbory, rod. Haas. Schröppelovci pochádzali z bavorského mesta Erlangen. Na svadbe bol mladému zlatníkovi svedkom Andrej Czilchert, waldbürger z Banskej Bystrice, svedkom nevesty bol Gottlieb Zendy, obchodník z Bratislavy. Manželia Libayovci mali 6 detí, prvým dieťaťom bol *Augustín Teofil*, budúci lekár, po ňom prišli v Banskej Bystrici na svet *Karol Ľudovít*, budúci významný maliar a vedutista, *Terézia Frederika*, *Augusta Ludovika*, *Viliam Móric* a posledným potomkom bol *Samuel Adolf*.

Samuel Libay zomrel 7. augusta 1866 vo veku 84 rokov. Pochovaný je v rodinnej hrobke na miestnom evanjelickom cintoríne v Banskej Bystrici.

Referencie
----------

1. ↑  GLOCKO, F.: *Samuel Libay - život a dielo banskobystrického zlatníka.* Banská Bystrica : Stredoslovenské múzeum, 2018, s. 39.
2. ↑  Biografické údaje doplnené podľa rodostromu rodiny, uverejneného v knihe: GLOCKO, F.: *Samuel Libay - život a dielo banskobystrického zlatníka.* Banská Bystrica : Stredoslovenské múzeum, 2018, zadná väzba knihy.

Literatúra
----------

* Slovenský biografický slovník, III.diel, K-L. Martin : Matica slovenská, 1989. ISBN 80-7090-019-9.
* CSOMA, József: *A Libayak*. In: Történelmi Közlemények Abauj – Torna vármegye és Kassa multjából 1, no. 4, 1910, s. 277 – 281.
* CZAKÓ, Elemér: *Libay Sámuel a drótművész*. In: Vasárnapi újság, 27. október 1907, s. 865 – 866.
* DIVALD, Kornel: *A Beszterczebányai múzeum kalauza*, Budapest 1909, Stephaneum Nyomda R.T. s. 36, 38, 43, 44, 50, 52, 98.
* FURDÍKOVÁ, Eva: *Reťaz posledného cechmajstra prachárskeho cechu* In: Bystrický Permon, ročník XII. číslo 2. jún 2014, ISSN 25859420, s. 11.
* GLOCKO, Filip: *Pokál Jozefa Glabitsa (Dielo zlatníka Samuela Libaya v zbierkach Stredoslovenského múzea)*. In: Bystrický Permon, ročník XIV. číslo 1. marec 2016, ISSN 25859420, s. 3.
* GLOCKO, Filip: *Dielo zlatníka Samuela Libaya v zbierkach Stredoslovenského múzea v Banskej Bystrici.* In: MUZEUM, ročník LXII. 2/2016, ISSN 0027 – 5263, s. 28 – 31.
* GLOCKO, Filip: *Samuel Libay a busta cisára Františka I. (Život a prvé veľké dielo banskobystrického zlatníka Samuela Libaya)*. In: ACTA HISTORICA NEOSOLIENSIA, 19/2, 2016, ISSN 1336 – 9148, s. 5 – 33.
* GLOCKO, Filip: *Zlatnícky stôl, nákovy, polica a stojan na zlatnícke nákovy (Život a dielo zlatníka Vilmosa Emlera v zbierkach Stredoslovenského múzea)*. In: Bystrický Permon, ročník XVI. číslo 3. september 2018, ISSN 25859420, s. 5.
* GLOCKO, Filip: *SAMUEL LIBAY (1782 – 1866) Slávny banskobystrický zlatník a strieborník.* In: Radničné noviny mesta Banská Bystrica, ročník XII. číslo 10. október 2018, s. 12.
* GLOCKO, Filip: *Samuel Libay - život a dielo banskobystrického zlatníka.*Banská Bystrica, Stredoslovenské múzeum, 2018, ISBN 978-80969866-7-5
* JURKOVIČ, Emil: *Dejiny kráľovského mesta Banská Bystrica.* Vydalo OZ Pribicer – 1. banskobystrická vzdelávacia a kultúrna spoločnosť pre Mesto Banská Bystrica. Banská Bystrica, Tlačiarne BB 2005, ISBN 80-969366-2-X
* MIHALIK, Sándor: *Beszterczebányai ötvösök a XV – XIX. században*. In: Múzeumi és könyvtári értesítő, s. 134 – 136.
* SKLENKA, Vladimír: *Samuel Libay*. In: Pamätihodnosti mesta Banská Bystrica 1. Vydalo Mesto Banská Bystrica 2012. ISBN 978-80-971174-5-0, s. 81.
* ŠIŠMIŠ, Milan: *K otázke pôvodu zlatníckej rodiny Libayovcov*. In: Vlastivedný časopis 1, ročník XXXVI.1987, s. 44 – 45.
* ŠOKA, Milan: *Storočnica Stredoslovenského múzea*. In: Metodický spravodaj 3/1989
* ŠOKA, Milan: *Medailón na pamiatku*. In: Národná 9. 10. 1988.
* TORANOVÁ, Eva: *Samuel Libay, banskobystrický zlatník 19.storočia*.In: Vlastivedný časopis 1, ročník XII.1963, s. 35 – 36.
* TORANOVÁ, Eva: *Z dejín a technológie zlatníctva na Slovensku*. In: Vlastivedný časopis 4, ročník XIV.1965,s. 158 – 163.
* TORANOVÁ, Eva: *Výrobky domácich zlatníkov a pamiatky zlatníckych cechov v zbierkach slovenských múzeí*, Obzor Martin, 1968, s. 7, 9, 16, 17.
* TORANOVÁ, Eva: *Goldschmiedekunst in der Slowakei*, Tatran Bratislava 1975, s. 120, 125 – 127.
* TORANOVÁ, Eva: *Zlatníctvo na Slovensku*, Neografia Martin, Tatran Bratislava 1983, s. 5 – 12, 220 – 236.
* TORANOVÁ, Eva: *Goldschmiedekunst in der Slowakei*, Tatran Bratislava 1983, s. 12 – 14, 165, 169, 214, 228, 231 – 232, 251.
* ŽILÁK, Ján: *Genealógia zlatníckeho rodu Libayovcov z Banskej Bystrice.* In: Banská Bystrica. Historicko-etnologické štúdie 1. [Zostavila]: Bitušíková, Alexandra. Banská Bystrica, Inštitút sociálnych a kultúrnych štúdií – Fakulta humanitných vied Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici 2000. ISBN 80-8055-324-6, s. 74 – 94.
* ŽILÁK, Ján: *Genealógia zlatníckeho a strieborníckeho rodu Libayovcov.* In: Medzinárodný seminár – Európske ložiská striebra a vplyvy ich ťažby na životné prostredie SBM Banská Štiavnica 2002, ISBN 80-88924-23-5, s. 113 – 124.

Externé odkazy
--------------

* Záznam o narodení a krste v matrike evanjelického zboru v Modre; záznam číslo 77; pokrstený ako Samuel Libay
* Regionálne osobnosti VKMK – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Autoritné údaje: * GND: 1019358785
* ISNI: 0000 0003 6228 4670
* PIM: PIM101864
* VIAF: 224458651