Mapa Šalamúnových ostrovov; bledozelené patria štátu Šalamúnove ostrovy a tmavozelené Papuy-Novej Guiney
Fyzická mapa súostrovia
**Šalamúnove ostrovy** je názov súostrovia v juhozápadnej časti Tichého oceánu, severovýchodne od Austrálie a juhovýchodne od ostrova Nová Guinea v regióne Melanézia. Súostrovie je v súčasnosti politicky rozdelené medzi dva štáty – Papuu-Novú Guineu a Šalamúnove ostrovy, ktoré nesú rovnaké meno ako celé súostrovie, pretože väčšina ostrovov súostrovia patrí práve do tohto štátu.

Geografia
---------

Súostrovie má pretiahnutý tvar v smere severovýchod-juhozápad. Na dĺžku dosahuje 1 100 km, na šírku potom 600 km, celková rozloha dosahuje približne 40 000 km². Je tvorené ako vulkanickými aj koralovými ostrovmi. Panuje tu tropické podnebie.

### Prehľad najväčších ostrovov

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Bougainville (9 318 km²)
* Guadalcanal (5 336 km²)
* Malaita (4 307 km²)
* Choiseul (3 847 km²)
* Makira (3 188 km²)
* Santa Isabel (2 999 km²)
 |  | * New Georgia (2 037 km²)
* Vella Lavella (652 km²)
* Kolombangara (705 km²)
* Vangunu (509 km²)
* Buka (500 km²)
 |

História
--------

Prví ľudia sa na súostrovie dostali pravdepodobne už okolo roku 30 000 pred Kristom v období mladšej kamennej doby z Novej Guiney a Bismarckovho súostrovia. Pre Európanov objavil ostrovy v roku 1568 španielsky objaviteľ Álvaro de Mendaña de Neira. 

V roku 1885 vyhlásilo Nemecké cisárstvo protektorát nad severnými Šalamúnovmi ostrovmi (ostrovy Bougainville, Buka, Choiseul, Santa Isabel, ostrovy Shortland, Ontong Java a ďalšie menšie ostrovy), o 7 rokov neskôr vznikol britský protektorát Šalamúnových ostrovov, ktorý zahŕňal južnú časť súostrovia. Po podpísaní zmluvy medzi Nemeckom, Veľkou Britániou a USA v roku 1899, v ktorej sa tieto mocnosti dohodli na rozdelení sfér vplyvu a teritoriálnych nárokoch v Pacifiku, odovzdali Nemci v roku 1900 ostrovy vo svojej držbe (s výnimkou ostrovov Buka a Bougainville) do rúk Britov. Británia naopak prenechala Nemecku Západnú Samou. 

Bouganiville a Buka zostali súčasťou nemeckej kolónie Nová Guinea až do roku 1914 a vypuknutia prvej svetovej vojny, krátko na to ich obsadila Austrália. Počas druhej svetovej vojny tu prebehlo mnoho bitiek, pričom zrejme najznámejšia bola bitka o Guadalcanal. Samostatný štát Šalamúnove ostrovy vznikol 7. júla 1978. Na ostrovoch Buka a Bougainville, ktoré majú autonómne postavenie v rámci Papuy-Novej Guiney, existuje v súčasnosti silné hnutie za nezávislosť. Bougainville dokonca viedol secesionistickú vojnu, v mierovej zmluve z roku 2001 centrálna vláda prisľúbila referendum o nezávislosti, ktoré sa uskutočnilo od 23. novembra do 7. decembra 2019 s dvoma možnosťami hlasovania – rozšírenou autonómiou a nezávislosťou autonómnej oblasti. Výsledok referenda je pre parlament Papuy-Novej Guiney nezáväzný a konečné rozhodnutie závisí od rokovaní parlamentu.

Referencie
----------

1. ↑  COCHRANE, Liam. *Papa New Guinea PM Peter O'Neill visits Bougainville as countries seek reconciliation following civil war* [online]. abc.au, 2014-01-30, [cit. 2014-05-13]. Dostupné online. (angličtina)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Šalomounovy ostrovy (souostroví) na českej Wikipédii.*