Súradnice: 42°50′00″S 23°30′00″V﻿ / ﻿42,83333°S 23,50000°V﻿ / 42.83333; 23.50000

**Balkanidy** (srb. балканиди – balkanidi, bulh. балканиди) je horský systém vo východnej časti Balkánskeho polostrova. Najvyšším vrchom je staroplaninský Botev (2 376 m n. m.) a horstvo je provinciou Alpsko-himalájskej sústavy.

Polohopis
---------

Súbor pohorí sa tiahne západo-východnom smerom z východného Srbska cez stredné Bulharsko až k Čiernemu moru a do európskej časti Turecka. Z geomorfologického hľadiska tvorí subsystém Alpsko-himalájskeho systému. Os a najvyššiu časť Balkaníd tvorí pohorie Stará planina (bulh. *Стара планина*) zriedkavo nazývané alebo tiež *Balkán*. 

Vrchoviny v severnom podhorí nesú spoločný názov Predbalkán (*bulh. Предбалкан*) a sú väčšinou zreteľne tektonicky oddelené od Dolnodunajskej nížiny. Južné podhorie, oddelené od hlavného hrebeňa spleťou kotlín, sa nazýva Srednogorie (*bulh. Средногорие*) alebo tiež *Sredna gora (Средна гора)*. Jeho svahy spadajú do Hornotráckej nížiny *(bulh. Горнотракийска низина)*, ktorá vedie juhovýchodným smerom a na bulharsko-grécko-tureckom trojmedzí opúšťa Bulharsko. K juhovýchodu sa stáča aj Srednogorie, ktoré má vo východnom Bulharsku zanedbateľnú nadmorskú výšku, ale pri tureckých hraniciach sa znova dvíha masívom Strandža.

Balkanidy nadväzujú na Srbské Karpaty. Hranice medzi oboma subsystémami nie je geologická, preto sa pramene rozchádzajú v otázke, kadiaľ má byť vedená. Srbskí geografi napospol považujú hrebene Ozren, Devica a Rtanj severne od Nišu ešte za súčasť Karpát a hranicu vedú údolím riek Timok, Svrljiški Timok po mesto Svrljig a odtiaľ do údolia Nišavy k Nišu. Podľa iných prameňov je Ozren a Device už súčasťou Balkaníd (hranica vedie po spojnici miest Stalać - Sokobanja - Knjaževac), iní do Karpát nezaradzujú ani Rtanj.

Na juhozápade na balkanidy nadväzuje Rilsko-rodopský masív s jednoznačným vymedzením iným geologickým zložením. Rodopy sú vybudované z veľmi starých hornín Trácko-macedónskeho masívu, no v teréne je ich hranica málo zreteľná. Patrí sem dno tzv. Vardarskej jazvy (údolie Vardaru, Južnej a Veľkej Moravy), priliehajúce hornatiny na jeho západnej strane (siaha na severe až k Juhoru, ktorý spadá do Panónskej panvy) a od Nišu aj na východnej strane. Nišská kotlina aj hrebeň Seličevica južne od Nišu patria pod Rodopidy. Suva planina (Suchá hora, juhovýchodne od Nišu) a Svrljiške planine patria pod balkanidy. Súčasťou rodopskej sústavy je Ruj planina na bulharských hraniciach, zo starých hornín je vybudovaná aj Vitoša južne od Sofijskej kotliny. Ďalej na východ už sú oba systémy zreteľnejšie oddelené Hornotráckou nížinou.

Na tureckom území terén postupne klesá a pri Istanbule je dokonca zatopený morom (prieliv Bospor). Na protiľahlom, už ázijskom brehu na neho nadväzujú Pontské vrchy (*Pontida*), ktoré sa potom tiahnu na východ pozdĺž tureckého pobrežia Čierneho mora až k Arménskej vysočine.

Referencie
----------

1. ↑  balkanidy. In:  *Encyclopaedia Beliana*. 1. vyd. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV; Veda, 1999. 696 s. ISBN 80-224-0554-X. Zväzok 1. (A – Belk), s. 565.

  



Pohľad na časť pohoria Stará planina

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Balkanidy na českej Wikipédii.*


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Geografický portálPortál vedy o Zemi |