Zámok Blatná
**Zámok Blatná** sa nachádza v rovnomennom meste asi 60 kilometrov severne od Českých Budějovíc a 95 km južne od Prahy. Blatná patrí medzi stavebne historicky najhodnotnejšie a architektonicky najvýznamnejšie pamiatky svojho druhu v Česku.

Pôvodne to bola tvrdza, ktorej počiatky siahajú do 13. storočia. Počas 14. storočia získala charakter gotického hradu.

Dejiny
------

Južný pohľad na zámok s Rožmitálskym a Rejtovým palácom
Celkový pohľad na zámok v júli 2010
Svoje meno získal hrad a po ňom i osada, ktorá pri ňom vyrastala, od močiarov, uprostred ktorých bol postavený.
Prvá písomná zmienka o „Blatnom hrade" pochádza z roku 1235. Z pôvodného hradu sa dodnes zachovali len zvyšky románskej kaplnky z 13. storočia, ktoré boli vykopané v roku 1926.

Od 13. storočia patril hrad do majetku pánov Bavorov zo Strakoníc. Podľa správy z roku 1253 tu sídlili johaniti a od roku 1391 páni z Rožmitálu. Vtedy tiež prešiel hrad prvou významnou prestavbou. Za Zdeňka z Rožmitálu († 1398) bol starý dvorec (okrem románskej kaplnky) zbúraný a na jeho mieste postavili kamenný palác s monumentálnou hranolovou vežou v čele. Hrad bol obohnaný kamennou stenou, vodnou priekopou a hlineným valom. Prestavbu dokončil Zdeňkov syn Jan.

Najvýznamnejšia doba hradu nastala v 15. storočí. Vtedy ho vlastnil kráľovský kastelán Zdeněk Lev z Rožmitálu, ktorý si tu vybudoval reprezentatívne sídlo. Prestavbu paláca, hradných múrov a vodnej priekopy viedol Benedikt Rejt.

Po smrti pána Zdeňka Leva (1535) prešiel hrad v roku 1541 do majetku rodu Šternberkovcov. Tí ho však krátko po tom, v roku 1579, predali Janovi z Rozdražova. Jeho syn Václav vystaval na severnej strane nový renesančný palác.

V roku 1695 hrad získal rod uhorských grófov Serényiovcov, za ktorých vlády hrad zachvátil požiar. V dôsledku toho boli v rokoch 1763 – 1767 vykonané na hrade rozsiahle opravy.

V roku 1798 kúpil Blatnú Karel Hildprandt z Ottenhausenu. Hildprandtovci zámok vlastnili až do konfiškácie v rokoch 1948 – 1952. Za nich došlo k pretvoreniu obory na anglický park, bola zbúraná románska kaplnka a niektoré ďalšie budovy a prestavané niektoré časti paláca. K poslednej väčšej úprave došlo za Roberta Hildprandta v rokoch 1850 – 1856, kedy bol hrad pod vedením architekta B. Grubera regotizovaný.

Po roku 1989 sa Kornélia Hildprandtová a jej dcéry Jozefína a Jana, každá so svojím synom, vrátili späť z emigrácie do vlasti a po reštitúcii v roku 1992 pokračujú ďalej v rozsiahlej v rekonštrukcii zámku.

Referencie
----------

1. ↑   *História zámku (po česky)* [online]. [Cit. 2014-01-03]. Dostupné online. Archivované 2009-12-04 z originálu.
2. ↑   *Stavebný vývoj hradu (po česky)* [online]. [Cit. 2014-01-03]. Dostupné online. Archivované 2008-09-21 z originálu.
3. 1 2   *Zámek Blatná (po česky)* [online]. [Cit. 2014-01-03]. Dostupné online. Archivované 2009-09-07 z originálu.
4. 1 2 3 4 5 6  Kolektiv. *Umělecké památky Čech. I. svazek A - J.* 1. vyd. Praha: Academia, 1977. 644 s. bez ISBN
5. ↑   *Rod Hildebrandtov z Ottenhausenu (po česky)* [online]. [Cit. 2014-01-03]. Dostupné online. Archivované 2010-04-07 z originálu.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Zámok Blatná**

Externé odkazy
--------------

* Blatná
* Zámok Blatná Archivované 2009-09-07 na Wayback Machine
* História zámku/hradu Blatná Archivované 2009-12-04 na Wayback Machine

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Blatná (zámek) na českej Wikipédii.*