Súradnice: 48°18′54.77″S 19°05′23.61″V﻿ / ﻿48,3152139°S 19,0898917°V﻿ / 48.3152139; 19.0898917

**Bzovík** (-normovaný názov; iné názvy: **hrad/zámok/kláštor Bzovík**, **Bzovícky zámok** [- toto bol aj normovaný názov v rokoch 1981-1990], **Bzovský zámok**, **Bzovícky/Bzovský hrad**, **Bzovícky/Bzovský kláštor**) je pôvodne benediktínsky (neskôr premonštrántsky) kláštor prestavaný na pevnosť (zámok), neďaleko obce Bzovík v okrese Krupina v Banskobystrickom kraji.

Objekt bzovíckeho kláštora je dôkazom toho, že niekedy určiť jednoznačne druh stavebnej pamiatky nie je jednoduché. Kláštory bývali v histórii často terčom útokov nepriateľov a to vyvolalo potrebu ich fortifikačnej prestavby na opevnené objekty alebo pevnosti. V oblasti, ktorá sa dostala v 16. storočí do sféry ohrozenia tureckým nebezpečenstvom, sa urýchleným tempom opevňovali mestá a neskôr aj oba najstaršie kláštory v Hronskom Beňadiku a v Bzovíku.

Dejiny
------

Kláštor v Bzovíku vznikol v prvej polovici 12. storočia, presnejšie medzi rokmi 1127 – 1131. Zakladacia listina bola vydaná v roku 1135 a pôvodne išlo o benediktínsky kláštor zasvätený prvému uhorskému kráľovi sv. Štefanovi. Za jeho zakladateľa je považovaný príslušník rodu Hunt-Poznanovcov gróf Lampert. Benediktínov vystriedali niekedy medzi rokmi 1179 – 1181 premonštráti z Olomouca, ktorí šírili duchovnú kultúru a vzdelanosť, no tiež nové hospodárske poznatky a nové spôsoby obrábania pôdy.

Románsky dvojvežový kostol, ku ktorému pribudla neskôr po dostavbách kláštorná budova s rajským dvorom a krížovou chodbou, bol jednou z našich najvýznamnejších románskych stavebných pamiatok. Kostol s kláštorom sa v priebehu 15. storočia často stávali terčom útokov; viackrát objekt vyhorel, načo ho vzápätí opravili a čiastočne prestavali. 

Nádvorie kláštora
Do centra pozornosti sa kláštor dostal po moháčskej katastrofe. Jeho majiteľom bol v uvedenom období jeden z oligarchov stredného Slovenska Žigmund Balaša, príslušník rodiny Balašovcov, ktorá sa neskôr „preslávila" nielen v majetkových sporoch medzi šľachtou, ale najmä bezohľadnou krutosťou voči poddaným. Žigmund vyhnal z kláštora rehoľníkov a hneď nato (v roku 1530) začal kláštor prestavovať na kaštieľ obohnaný mohutným opevnením. Múry dostali mohutné strielne a vnútorné ochodze. K nim pristavali z vnútornej strany obydlia pre vojakov a hospodárske budovy. Celý areál chránili široké priekopy a mohutné nárožné bašty. 

I ďalšie osudy objektu boli pestré. V roku 1620 kláštor vyhorel, koncom 17. storočia sa opäť vrátil cirkvi. V roku 1678 ho dobyli povstalci Imricha Tököliho. 

Ďalšie obdobie už spelo k jeho zániku. Po krátkom vlastníctve rádu jezuitov a ostrihomského arcibiskupa začal objekt začiatkom 19. storočia pustnúť. Poslednú ranu v procese chátrania mu uštedrili boje počas druhej svetovej vojny i následné ničenie miestnymi obyvateľmi.

Opis
----

Areál bývalého kláštora sa nachádza v stave zrúcaniny, okrem vonkajšieho opevnenia, ktoré vykazuje známky zachovalosti a rekonštrukcie. Je dobre viditeľný po odbočení z hlavnej cesty južne od obce.

Referencie
----------

1. ↑   *Názvy hradov a zámkov* [PDF online]. Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky, rev. 2017-03-28, [cit. 2020-08-29]. Dostupné online.
2. 1 2 3   *Kláštor v Bzovíku za vlády Arpádovcov* [online]. hontdejiny.sk, 2022-03-27, [cit. 2022-11-04]. Dostupné online.

Zdroj
-----

* HNILICA, Ján. Kláštor v Bzovíku. In: ŠIMONČIČ, Jozef (Ed.). Dejiny a kultúra rehoľných komunít na Slovensku. Trnava: Trnavská univerzita, 1994, s. 155-173.
* LÁSZLÓOVÁ, Henrieta. Dejiny premonštrátskeho prepoštstva v Bzovíku. In: ŠIMONČIČ, Jozef (Ed.). Studia historica Tyrnaviensia 3. Trnava: Trnavská univerzita, 2003, s. 113-129.
* PISOŇ, Štefan. *Hrady, zámky a kaštiele na Slovensku*. 1. vyd. Martin : Osveta, 1973.

* ZREBENÝ, Alexander. Z dejín Bzovíka. In: *Vlastivedný časopis*. Roč. 21. 1972, č. 3, s. 97 - 104.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bzovík (opevnený kláštor)**

Externé odkazy
--------------

* Hrad Bzovík - na stránke obce Bzovík
* Bzovík - na stránke hrady.sk
* Kláštor Bzovík - na stránke Hrady a zámky na Slovensku
* Bzovícka pevnosť na stránke Múzea vo Svätom Antone Archivované 2008-07-31 na Wayback Machine

| * z
* d
* u
Krupinská planina |
| --- |
| Podcelky | 
* Bzovícka pahorkatina
* Dačolomská planina
* Modrokamenské úboče
* Závozská vrchovina

 |
| Národné prírodné rezervácie | 
* Mäsiarsky bok

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Čabraď
* Čebovská lesostep
* Modrokamenská lesostep
* Šinkov salaš
* Šípka

 |
| Prírodné pamiatky | 
* Kamenná žena
* Kosihovský Kamenný vrch
* Krehora
* Tesárska roklina
* Zlepencová terasa

 |
| Chránené areály | 
* Holica

 |
| Kultúrne a historické pamiatky | 
* Bzovík
* Čabraď
* Modrý Kameň

 |
| Vybrané vrcholy Krupinskej planinyZoznam vrcholov | 
* Dlhý diel (818 m n. m.)
* Kopaný závoz (775 m n. m.)
* Vŕšok (770 m n. m.)
* Žiar (756 m n. m.)
* Sebatin kút (751 m n. m.)
* Chlm (744 m n. m.)
* Horná hora (737 m n. m.)
* Medveďov vrch (728 m n. m.)
* Jaseňový vrch (724 m n. m.)
* Bralo (723 m n. m.)
* Mavercová (709 m n. m.)
* Brezie (704 m n. m.)
* Končitý hrádok (701 m n. m.)
* Španí laz (643 m n. m.)

 |