**Gent** (franc. Gand, angl. Ghent) je mesto v Belgicku. Leží na sútoku Šeldy a Leie asi 55 km západne od hlavného mesta Bruselu a je správnym centrom flámskej provincie Východné Flámsko. 1. januára 2019 malo 262.219 obyvateľov a jeho rozloha je asi 156 km².

V stredoveku bol Gent významným a prosperujúcim centrom. Počtom obyvateľov bol len o niečo menší než Paríž a väčší ako napríklad Londýn. Dnes je Gent univerzitným a prístavným mestom. Gentský prístav sa rozkladá na 36 km² a vďaka kanálom má spojenie s morom.

Dejiny
------

### Najstaršie dejiny

Podľa archeologických výskumov bolo okolie sútoku riek Šeldy a Leie osídlené už v dobe kamennej a železnej. Názov mesta súvisí s jeho geografickou polohou. Pochádza totiž pravdepodobne z keltského slova „ganda", ktoré sa dá preložiť ako „sútok riek". Niekedy okolo začiatku letopočtu sa územie ocitlo pod kontrolou Rimanov a v tej dobe na sútoku týchto riek začala vznikať osada. Rímska nadvláda skončila na začiatku 5. storočia, kedy do oblasti vpadli Frankovia a osídlili ju.

### Stredovek

V 7. storočí do Gentu prišiel misionár sv. Amandus, bývalý šľachtic z Akvitánska, aby tu šíril kresťanstvo. Založil tam dve opátstva – opátstvo sv. Bavona (Sint-Baafsabdij) a opátstvo sv. Petra (Sint-Pietersabdij). Vďaka vytvoreniu nových cirkevných inštitúcii sa okolie Gentu stalo bezpečnou oblasťou v ktorej bol poriadok. Počet obyvateľov v okolí oboch opátstiev rástol a prichádzali aj obchodníci z cudziny. Na začiatku 9. storočia za vlády Karola Veľkého sa obe opátstva rýchlo rozvíjala a ich význam stúpol najmä potom čo bol ich spoločným predstaveným menovaný Karolov životopisec Einhard.

Sľubný vývoj však netrval dlho. V rokoch 879 – 883 do mesta vtrhli Vikingovia a vyplienili ho. Obe opátstva boli zrovnané so zemou.

Po invázii Vikingov sa stal Gent súčasťou flámskeho grófstva, ktoré patrilo k francúzskemu kráľovstvu.  

Na mieste dnešného donjonu hradu *Gravensteen* na ľavom brehu rieky Leie bola vybudovaná drevená pevnosť.
Vďaka tomu sa oblasť stala opäť bezpečnou a začali sa v nej usadzovať obyvatelia z okolia, ktorí sa koncentrovali najmä v priestore medzi Šeldou a Leie.  

Kvôli nárastu počtu obyvateľov bolo treba vybudovať nové cirkevné budovy. Najvýznamnejší z nich bol kostol sv. Jána, dnešná katedrála sv. Bavona.

Počas 11. až 13. storočia sa Gent stal dôležitým obchodným centrom. Jeho význam spočíval najmä v produkcii kvalitného súkna na ktorého výrobe sa podieľala značná časť pracujúcich obyvateľov. Súkno sa vyvážalo do veľa zemí, napr. do Nemecka, do Francúzska, na Pyrenejský polostrov a dokonca i do oblastí severnej Afriky. Naopak do Gentu sa z cudziny dovážal rôzny spotrebný tovar, najdôležitejšou dovoznou surovinou však bola anglická vlna, ktorú bolo treba na výrobu súkna.

Spoločne s rozvojom priemyslu stúpal v Gente počet obyvateľov. Odhaduje sa, že v 13. – 15. storočí žilo v meste približne 65 000 ľudí a bolo po Paríži druhým najväčším mestom Európy na sever od Álp.

Hrad Gravensteen z roku 1180
Vďaka ekonomickému vzostupu Gentu bohatla najmä vrstva podnikateľov (pôvodných majiteľov pôdy). Takmer výlučnú ekonomickú moc v Gente malo v rukách menej než päťdesiat rodín.
Flanderský gróf Filip Alsaský mal obavy, že sa tieto rodiny budú miešať do politických záležitostí a usilovať sa o osamostatnenie Gentu na flanderskom grófstve, a aby posilnil svoju kontrolu nad mestom, dal v roku 1180 prebudovať drevenú pevnosť na ľavom brehu rieky Leie na kamenný hrad zvaný *Gravensteen*.

Majetkové rozdiely medzi majetnou a pracujúcou vrstvou sa postupne zväčšovali a na začiatku 14. storočia sa situácia stala neúnosnou v Gente i v iných flámskych mestách, napr. v Bruggách. Okrem toho v tej dobe prišlo k zhoršeniu vzťahov s francúzskym kráľom Filipom IV. ktorý sa snažil posilniť svoju moc vo Flámsku na úkor flámskeho grófa Guya z Dampierre. 11. júla 1302 sa odohrala bitka pri Courtrai, ktorá býva označovaná ako „bitka zlatých ostrúh". V tejto bitke bojovali obyčajní občania flámskych miest spoločne s flámskym grófom proti francúzskej armáde, pričom majetné vrstvy sa pridali na stranu Francúzska. Oproti očakávaniu bitka skončila zdrvujúcim víťazstvom flámskych občanov. Po tejto udalosti sa situácia remeselníkov v Gente zlepšila. Od tej doby boli remeselníci združení v cechoch, ktoré mali možnosť podieľať sa na politickom rozhodovaní v mestskej rade.

Socha Jacoba van Arteveldeho na *Vrijdagmarkte*
K ďalšej kríze prišlo počas storočnej vojny.  

Flámsky gróf Ľudovít I. sa vtedy pridal na stranu Francúzska proti Anglicku. Z toho dôvodu bol prerušený dovoz anglickej vlny do Flámska, čo malo za následok obrovský nárast nezamestnanosti v Gente a ďalších flámskych mestách, ktoré boli jednostranne ekonomicky závislé na produkcii súkna.  

V tejto nepriaznivej situácii sa obyvatelia Flámska búrili a vypuklo ľudové povstanie v čele ktorého stál bohatý mešťan z Gentu Jacob van Artevelde. V roku 1338 sa Artevelde ujal vlády vo Flámsku a gróf Ľudovít I. musel utiecť do Francúzska. Artevelde sa rozhodol vyriešiť krízu diplomatickou cestou a nadviazal kontakt s anglickým kráľom Eduardom III. V roku 1340 bol Eduard III. pozvaný do Gentu, kde bol verejne vyhlásený za kráľa Francúzska. Po tomto bol obnovený dovoz anglickej vlny a Jacob van Artevelde zostal vo Flámsku pri moci do roku 1345, kedy bol zavraždený.

V roku 1369 sa dcéra posledného flámskeho grófa Ľudovít II. vydala za burgundského vojvodu Filipa Smelého a v rokoch 1384 – 1477 bolo Flámsko súčasťou burgundského vojvodstva. V období burgundskej nadvlády sa v Gente objavovali snahy o osamostatnenie mesta, ale boli potlačené.  

Nakoniec Gent utrpel ťažkú porážku od vojska burgundského vojvodu Filipa III. v bitke pri Gavere v roku 1453.

Po ekonomickej stránke sa však Gentu i naďalej darilo, a to i napriek tomu, že produkcia súkna už nebola tak výnosná ako predtým kvôli konkurencii výrobcov v iných mestách v Brabantsku, Holandsku a Anglicku. Hlavným zdrojom príjmov bol vtedy obchod s obilím a s vínom.

### Novovek

V roku 1500 sa v Gente narodil Karol V. ktorý sa neskôr stal cisárom Rímsko-nemeckej ríše a kráľom Španielska. V roku 1506 zdedil po svojom otcovi Filipovi Habsburskom územie Burgundska ku ktorému patrila i oblasť Nizozemsko vrátane Flámska.  

Karol V. viedol početné vojny, ktoré bolo treba financovať, a preto v roku 1537 zaviedol v Nizozemsku vysoké dane. To však pobúrilo gentských občanov, a tak v roku 1539 vypuklo v meste povstanie.  

Karol V. osobne prišiel do Gentu a povstanie tvrdo potlačil. Okrem toho na mesto uvalil prísny trest v podobe obmedzenia jeho práv a vodcovia povstania museli bosí a so slučkou okolo krku prosiť Karola V. o milosť.
Odvtedy sú obyvatelia Gentu nazývaní *„stropdrager"* (alebo skrátene *„stropke"*), čo sa dá preložiť ako *„ten, kto nesie slučku"*.

V druhej polovici 16. storočia prichádzalo v Gente k náboženským konfliktom medzi protestantmi a katolíkmi. Protestanti ničili cirkevné budovy ako kostoly a kláštory.

V rokoch 1577 – 1584 bol Gent mestským štátom v ktorom vládli kalvinisti, v roku 1584 však španielska armáda znovu nastolila katolicizmus. Veľa ľudí, najmä protestantov, v tej dobe odišlo do emigrácie do severného Nizozemska, Nemecka, alebo Anglicka. V prvej polovici 17. storočia boli opravené, alebo znovu postavené cirkevné budovy poškodené, alebo zničené v období náboženských nepokojov.

V 18. a 19. storočí sa v meste opäť rozvíjal textilný priemysel a v rokoch 1824 – 1827 bol vybudovaný kanál spájajúci Gent s mestom Terneuzen na pobreží dnešného Holandska.  

V roku 1814 bola v Gente podpísaná tzv. gentská zmluva medzi Anglickom a USA v ktorej sa obe strany dohodli na mieri po anglicko-americkej vojne.  

Po belgickej revolúcii v roku 1830 vznikla v meste prvá odborová organizácia v Belgicku. Žilo tu 83 843 obyvateľov

V roku 1913 sa v Gente konala svetová výstava Expo a pri tej príležitosti boli rekonštruované niektoré historické budovy, napr. hrad *Gravensteen*.
Počas prvej i druhej svetovej vojny mesto okupovali Nemci a v septembri 1944 boli niektoré jeho časti bombardované. Od konca 2. svetovej vojny sa v Gente rozvíjajú rôzne priemyselné odvetvia.

Mestské časti
-------------

Mestské časti

* I Gent
* II Mariakerke
* III Drongen
* IV Wondelgem
* V Sint-Amandsberg
* VI Oostakker
* VII Desteldonk
* VIII Mendonk
* IX Sint-Kruis-Winkel
* X Ledeberg
* XI Gentbrugge
* XII Afsnee
* XIII Sint-Denijs-Westrem
* XIV Zwijnaarde

Obyvateľstvo
------------

1. júla 2005 malo mesto 231 671 obyvateľov a v okrese Gent žilo 506 596 obyvateľov. Nezamestnanosť činila 1. januára 1999 7,3 %, čo je menej než belgický priemer 9,5 %. 63 % zamestnaných pracuje v službách, 25 % v priemyslu a 12 % sú súkromníci (údaje z roku 1995). Každý deň dochádza do Gentu za prácou 35 000 ľudí.

### Vývoj počtu obyvateľov

* Zdroj: NIS. Poznámka: údaje z rokov 1806 až 1970 vrátane sú výsledky sčítania ľudu z 31. decembra; od roku 1977 sa uvedený počet obyvateľov vzťahuje k 1. januáru.
* 1927: pripojenie častí území obcí Desteldonk, Ertvelde, Evergem, Kluizen, Mendonk, Oostakker, Sint-Kruis-Winkel a Zelzate (+ 8 km² a 1 250 obyvateľov)
* 1965: pripojenie obcí Desteldonk, Mendonk a Sint-Kruis-Winkel a časti území obcí Kluizen, Oostakker, Wachtebeke a Zaffelare. (+ 31,08 km² a 3 200 obyvateľov)
* 1977: pripojenie obcí Afsnee, Drongen, Gentbrugge, Ledeberg, Mariakerke, Oostakker, Sint-Amandsberg, Sint-Denijs-Westrem, Wondelgem, Zwijnaarde; územné zmeny medzi obcami Gent (Zwijnaarde) a Merelbeke (rozšírenie Gentu: + 87,34 km² a 108 952 obyvateľov)

Náboženstvo
-----------

Mesto je sídlom rímskokatolíckej diecézy.

Osobnosti mesta
---------------

* Henrich z Gentu (\* cca 1217 – † 1293), scholastický filozof
* Jacob van Artevelde (\* cca 1290 – † 1345), štátnik a politický vodca
* Ján z Gentu (\* 1340 – † 1399), vojvoda z Lancasteru
* Jan van Eyck (\* cca 1385 – † 1441), maliar
* Hugo van der Goes (\* cca 1440 – † 1482), maliar
* Jacob Obrecht (\* cca 1457 – † 1505), renesančný hudobný skladateľ
* Karol V. (\* 1500 – † 1558), cisár a španielsky kráľ
* Lieven de Key (\* 1560 – † 1627), holandský barokový architekt
* Johan Philip Lansberg (\* 1561 – † 1632), holandský astronóm
* Ľudovít XVIII. (\* 1755 – † 1824), francúzsky kráľ, v Gente strávil v exile sto dní Napoleonovej vlády v roku v 1815
* Adolphe Quetelet (\* 1796 – † 1874), astronóm, matematik, štatistik a sociológ
* Victor Horta (\* 1861 – † 1947), secesný architekt
* Maurice Maeterlinck (\* 1862 – † 1949), básnik, dramatik, esejista, nositeľ Nobelovej ceny
* Leo Hendrik Baekeland (\* 1863 – † 1944), chemik a vynálezca bakelitu
* George Van Biesbroeck (\* 1880 – † 1974), belgicko-americký astronóm
* Corneille Heymans (\* 1892 – † 1968), psychológ a nositeľ Nobelovej ceny
* Jacques Rogge (\* 1942), lekár-ortopéd a prezident MOV
* Frank De Winne (\* 1961), astronaut
* Bradley Wiggins (\* 1980), britský dráhový a cestný cyklista

Partnerské mestá
----------------

* USA  Des Moines, Iowa, USA
* Japonsko  Kanazawa, Japonsko
* Nemecko  Melle, Nemecko
* Maroko  Mohammedia, Maroko
* Spojené kráľovstvo  Nottingham, Spojené kráľovstvo
* Francúzsko  Saint-Raphaël, Francúzsko
* Estónsko  Tallinn, Estónsko
* Nemecko  Wiesbaden, Nemecko

Referencie
----------

1. ↑   *Archivovaná kópia* [online]. [Cit. 2013-11-14]. Dostupné online. Archivované 2013-11-14 z originálu.
2. 1 2   *History of Ghent* [online]. www.gent.be, 5.5.2006, [cit. 2012-12-22]. Dostupné online. (anglický)
3. ↑  Illustration von Frans Hogenberg von 1576: Gendt in Flandren ein große Statt, Der Spanse hauff gefatzett hat,...
4. ↑  Cilli Kasper-Holtkotte: *Im Westen Neues. Migration und ihre Folgen: Deutsche Juden als Pioniere jüdischen Lebens in Belgien, 18./19. Jahrhundert*, Leiden 2003, S. 127.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Gent**

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Gent na českej Wikipédii.*


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Belgický portál |

| * z
* d
* u
Provincia Východné Flámsko |
| --- |
| Mestá | 
* Aalst
* Deinze
* Dendermonde
* Eeklo
* Gent
* Geraardsbergen
* Lokeren
* Ninove
* Oudenaarde
* Ronse
* Sint-Niklaas
* Zottegem

 | Erb |
| Obce | 
* Aalter
* Assenede
* Berlare
* Beveren
* Brakel
* Buggenhout
* De Pinte
* Denderleeuw
* Destelbergen
* Erpe-Mere
* Evergem
* Gavere
* Haaltert
* Hamme
* Herzele
* Horebeke
* Kaprijke
* Kluisbergen
* Knesselare
* Kruibeke
* Kruishoutem
* Laarne
* Lebbeke
* Lede
* Lierde
* Lochristi
* Lovendegem
* Maarkedal
* Maldegem
* Melle
* Merelbeke
* Moerbeke
* Nazareth
* Nevele
* Oosterzele
* Sint-Gillis-Waas
* Sint-Laureins
* Sint-Lievens-Houtem
* Sint-Martens-Latem
* Stekene
* Temse
* Waarschoot
* Waasmunster
* Wachtebeke
* Wetteren
* Wichelen
* Wortegem-Petegem
* Zele
* Zelzate
* Zingem
* Zomergem
* Zulte
* Zwalm

 |
| **Pozrite aj:** Belgicko · Flámsky región |