Drevená päťposchodová pagoda *Godžú-no-Tó* v Hórjúdži v Japonsku, postavená v 7. storočí, jedna z najstarších drevených stavieb na svete.
**Pagoda** (iné termíny pozri nižšie; sans. भगवत् *bhagavat*, tamil. *pakavatà*, perz. *butkede*, viet. *chùa*, čín. 塔 *tcha*, pchin-jin *ta,* jap. 塔 *to*, port. *pagode*) je všeobecné označenie pre východoázijský orientálny alebo budhistických vežovitý chrám. Stavba je stupňovito sa zužujúca, ktorej rôzne typy možno vidieť najmä v Číne, Japonsku a Kórei. Vyvinula sa z indickej stúpy, slúži na uchovávanie posvätných ostatkov, každé poschodie má vybiehajúcu strechu. Stúpy sa vyvinuli do niekoľkých odlišných foriem v rôznych častiach Ázie. Pagoda mala pôvodne slúžiť rovnako k uchovávaniu ostatkov alebo iných cenných predmetov napríklad sútram. Ozdobný špic na vrchu strechy má pravdepodobne korene v hinduizme, ktorý predchádza budhizmu a taoizmu, v symboloch joni a lingam. Štýl stavby sa postupne stal podlhovastejším a valcovitejším, až kým horná časť nezískala zoštíhlený vežovitý vzhľad. Obvykle sú postavené v rámci chrámových komplexov alebo ich blízkosti. V rôznych krajinách majú rôznu podobu a výzdobu. Pagody sú viacposchodové štíhle veže v tvare štvorca alebo osemuholníka. Na vrchu sa nachádza špic s rozličným počtom kruhov. Niektoré pôdorysy napodobujú tvar mandaly. Stavby sú prevažne z dreva, kameňa a tehál. Tento typ stavby pravdepodobne pochádza z Nepálu, ktorý neskôr doniesli nepálski majstri do Číny, kde získala nové formy a rozšírila do ďalších krajín. Okrem náboženského využitia inšpirovali mnoho umelcov. Najstaršie a najvyššie boli postavené z dreva. Niektoré pagody boli pevné a nemali vôbec žiadny interiér. Ostatné boli duté a vo vnútri sa nachádzal malý oltár alebo malá pagoda. Neboli to obytné budovy a nemali podlahy alebo miestnosti. Interiér obsahuje len sériu schodísk, ktoré umožňujú návštevníkovi vystúpiť na hornú časť. Mnoho filipínskych zvoníc je veľmi ovplyvnených pagodami prostredníctvom čínskych pracovníkov najatých Španielmi.

Terminológia
------------

* **dágoba**, **dagopa** alebo **dagop**
* **stúpa**

Tieto termíny sa používajú v niektorých krajinách, ako synonum slova pagoda. Môžu sa vzťahovať na iné náboženské štruktúry. V Barme,Thajsku alebo Indii môže tento výraz často splývať s označením stúpa. S výrazom dágoba sa môžme stretnúť v Indii a na Srí Lanke. Naopak vo Vietname a Kambodži je všeobecnejším pojmom označujúcim miesto uctievania, hoci pagoda nie je presným slovom na popísanie budhistickej viháry. V Číne označuje taoistickú svätyňu podobného typu.

Etymológia
----------

Termín pagoda je európske označenie pochádzajúce z 18.storočia, ktoré vzniklo skomolením Portugalcami. Slovo pochádza pravdepodobne preložením zo sankriského slova भगवत् (*bhagavat*). Preklad slova bol cez drávidské jazyky do portugalčiny, čo znamená posvätný a slávny. Ďalšia etymológia pagody pochádza zo sinhálskeho slova *dāgaba*, ktoré je odvodené zo sanskritského *dhātugarbha* alebo pálijskeho slova *dhātugabbha* čo znamená schránka na relikvie. Ďalšou navrhovanou etymológiu je čínske slovo 八角塔 (*Pa-ťiao tcha*), ktoré označuje vežu s ôsmimi rohmi. Táto možnosť je posilnená s menom slávnej pagody, s ktorou sa stretlo mnoho raných európskych návštevníkov Číny, *Pcha-čou tcha* (čín. 琶洲 塔). Ďalšou navrhovanou etymológiou je perzské slovo *butkede* (*but* znamená idol a *kede* chrám alebo obydlie).

Opis
----

Pagoda *Sung-jüe tcha* v kláštore *Sung-jüe* na hore *Sung-šan* v provincii Che-nan (Čína).
Pagoda sa zvyčajne spája s budhistickým chrámovým komplexom, a preto sa zvyčajne nachádza vo východnej a juhovýchodnej Ázii, kde bol budhizmus dlho prevládajúcim náboženstvom. Štruktúra pagody vychádza zo stavby stúpy, kupolovitá mohyla, ktorá bola prvýkrát postavená v starovekej Indii. Spočiatku tieto stavby symbolizovali posvätné hory a slúžili na uchovávanie relikvií alebo pozostatkov svätcov a kráľov. Vyvinuli sa do niekoľkých odlišných foriem v rôznych častiach Ázie. Vrch zdobí špic ktorý má pravdepodobne korene v hinduizme a predchádza budhizmu a taoizmu (symbol joni a lingam). Štýl stavby sa postupne stal podlhovastejším a valcovitejším, až kým horná časť nezískala zoštíhlený vežovitý vzhľad.

Tento tvar stúpy prijal budhizmus ako vhodnú formu schránky na relikvie. V Číne sa pre tento účel sformovala malá podzemná stavba známa ako dračí palác alebo dračia jaskyňa, ktorá sa skladá hlavne z miestnosti obloženej tehlami alebo kameňmi. Táto stavba bola niekedy zdobená nástennými maľbami, obsahovala nádobu, do ktorej boli uložené relikvie a pohrebné predmety. Nádoba v ktorom boli uložené posvätné predmety, bol obvykle umiestnený v jednej alebo dokonca niekoľkých väčších nádobách. Toto miesto bolo zakryté základňou pagody. S vývojom typu konštrukcie sa základňa stala komplikovanejšou a nakoniec mala podobu podstavca. Tie boli v neskorších obdobiach často bohato zdobené. S rastom a rozvojom obchodu a obchodných záujmov, po zemi aj po mori, sa rozšírili aj budhistické misie. Nasledoval proces, ktorý je známy ako indianizácia ďalších oblastí Ázie. V Barme, Thajsku, Kambodži a Laose získala pagoda pyramídový alebo kužeľovitý tvar a v Číne, Kórei a Japonsku sa vyvinula do podoby veže, ktorá predstavuje najznámejšiu formu pagody. Vysoká veža pozostávajúca z vertikálneho opakovania základne. Jednotlivé štýly sa stávajú typickými pre daný región. Napríklad v Japonsku je päťposchodová pagoda bežná, pričom každý poschodie predstavuje jeden z piatich prvkov: zem, voda, oheň, vietor a prázdnota (obloha, nebo). Špic na vrchu je tiež rozdelený do piatich častí. Tvar poschodí sa líši; môžu byť kruhové, štvorcové alebo mnohouholníkové. Každé poschodie vo východoázijskej pagode má svoju vlastnú vyčnievajúcu hranu strechy. Všeobecne je pagoda určená predovšetkým ako chrám.

Jedna z najstarších dochovaných čínskych pagod je v kláštore Sung-jüe na hore Sung-šan v provincii Che-nan. Je to dvanásťuholníková kamenná stavba postavená počas dynastie Pej-wej v období šiestich dynastií. Chrám Hórjúdži v prefektúre Nara v Japonsku, prestavaný po požiari v roku 670, je súčasťou skupiny budhistických pamiatok v tejto oblasti. V roku 1993 bol zapísaný do zoznamu svetového dedičstva UNESCO. Medzi zvlášť známe pagody juhovýchodnej Ázie patria Zlatá pagoda v Rangúne (Barma), *Phra Pathom Chedi* v Nakhon Pathom (Thajsko), Strieborná pagoda (oficiálne *Wat Preah Keo Morokat*) v Phnom Pénh (Kambodža) a *Pha That Luang* vo Vientiane a Laose.

Galéria
-------

* Veľká stúpa v Sáňčí (India) Veľká stúpa v Sáňčí (India)
* Zlatá pagoda v Rangúne (Barma) Zlatá pagoda v Rangúne (Barma)
* Pagoda Cch'-šou S' Tcha v Pekingu (Čína). Pagoda *Cch'-šou S' Tcha* v Pekingu (Čína).
* Pagoda Čcheng-ling Tcha v kláštore Lin-ťi S', Čen-ting, provincia Che-pej (Čína). Pagoda *Čcheng-ling Tcha* v kláštore *Lin-ťi S'*, Čen-ting, provincia Che-pej (Čína).
* Pagoda Ling-siao tcha, Čen-ting, provincia Che-pej (Čína). Pagoda *Ling-siao tcha*, Čen-ting, provincia Che-pej (Čína).
* Pagoda Ta-jen tcha, Si-an, provincia Šen-si (Čína). Pagoda *Ta-jen tcha*, Si-an, provincia Šen-si (Čína).
* Drevená pagoda Fo-kung S' Š'-ťia Tcha, Jing, provincia Šan-si (Čína). Drevená pagoda *Fo-kung S' Š'-ťia Tcha*, Jing, provincia Šan-si (Čína).
* Pagoda Siang-šan Liou-li Tcha, Peking (Čína). Pagoda Siang-šan Liou-li Tcha, Peking (Čína).
* Pagoda Tchie-tcha (Železná pagoda), Kchaj-feng, provincia Che-nan (Čína). Pagoda *Tchie-tcha* (Železná pagoda), Kchaj-feng, provincia Che-nan (Čína).
* Pagoda Wu-jing Tcha, Wu-chan, provincia Chu-pej (Čína). Pagoda *Wu-jing Tcha*, Wu-chan, provincia Chu-pej (Čína).
* Východná pagoda Tótó v Jakušidži (Japonsko). Východná pagoda *Tótó* v Jakušidži (Japonsko).
* Pagoda Cchung šen čchan-š' še-li tcha, Čao Sien, provincia Che-pej (Čína).Pagoda *Cchung šen čchan-š' še-li tcha*, Čao Sien, provincia Che-pej (Čína).

Referencie
----------

1. ↑  An-čching In:  *Encyclopaedia Beliana* [online]. Slovenská akadémia vied, [cit. 2020-11-06]. Dostupné online. ISBN 978-80-89524-30-3.
2. ↑  pagoda In: *Slovenské slovníky* [online]. Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied, [cit. 2020-11-06]. Dostupné online.
3. ↑  pagoda In: SYROVÝ, Bohuslav. *Architektura oborový slovník*. 2. vyd. Praha : Státní nakladatelství technické literatury, 1972. S. 151.
4. ↑  pagoda In:BLAŽÍČEK, Oldřich; KROPÁČEK, Jíři. *Slovník pojmů z dějin umění*. Praha : Odeon, 2013. ISBN 9788072991044. S. 209.
5. 1 2 3 4   *pagoda | Hrvatska enciklopedija* [online]. www.enciklopedija.hr, [cit. 2020-11-08]. Dostupné online.
6. ↑  pagoda In: *Ottova všeobecná encyklopédia M-Ž*. 1. vyd. Zväzok 2. Bratislava : Agentúra Cesty, 2006. Kolektív autorov. ISBN 80-969159-4-0. S. 186.
7. 1 2 3 4 5   *Pagoda | architecture* [online]. Encyclopedia Britannica, [cit. 2020-11-06]. Dostupné online. (po anglicky)
8. 1 2 3   *Stúpy a pagody | World Trend* [online]. [Cit. 2020-11-06]. Dostupné online.
9. ↑  dágoba In: *Slovenské slovníky* [online]. Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied, [cit. 2020-11-06]. Dostupné online.
10. ↑  dagop In: SYROVÝ, Bohuslav. *Architektura oborový slovník*. 2. vyd. Praha : Státní nakladatelství technické literatury, 1972. S. 63.
11. ↑  stúpa In: *Slovenské slovníky* [online]. Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied, [cit. 2020-11-06]. Dostupné online.
12. ↑   *Stúpa | buddhismus* [online]. www.buddhismus.cz, [cit. 2020-11-08]. Dostupné online. Archivované 2020-06-01 z originálu.
13. ↑   *pagoda | Search Online Etymology Dictionary* [online]. www.etymonline.com, [cit. 2020-11-08]. Dostupné online.

Literatúra
----------

* FAHR-BECKER, Gabriele. *The Art of East Asia*. Kolín nad Rýnom : Könemann Verlag, 1999. ISBN 3-8290-1745-6.
* FISHER, Robert E.. *Buddhist Art and Architecture*. Londýn : Thames and Hudson, 1993. ISBN 0-500-20265-6.
* KUAN, Petra H.. *Kuan Yu-Chien: Magnificent China*. HongKong : Joint Publishing Co. 1987. ISBN 962-04-0566-8.
* pagoda. In:  *Lexikon východní moudrosti : buddhismus, hinduismus, taoismus, zen*. Preklad Jan Filipský et al. 1. vyd. Olomouc; Praha : Votobia; Victoria Publishing, 1996. 565 s. ISBN 80-7198-601-1,  80-7187-997-5. S. 326 – 327.
* MITRA, Debala. *Sanchi*. Naí Dillí : Archaeological Survey of India, 2003. ISBN 81-87780-18-5.
* SÜAN, Cang. *Zápisky o západních krajinách za Velkých Tchangů*. Praha : Academia, 2002. ISBN 80-200-0985-X.

Pozri aj
--------

* Čínska architektúra

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Pagoda**

Externé odkazy
--------------

* Japonské pagody (po nemecky)
* Budhistická architektúra Archivované 2021-05-07 na Wayback Machine
* Stúpy a pagody