Súradnice: 41°53′38″S 12°29′00″V﻿ / ﻿41,893888888889°S 12,483333333333°V﻿ / 41.893888888889; 12.483333333333

**Bazilika Panny Márie na oltári nebies** (tal. *Basilica di Santa Maria in Aracoeli*, lat. *Basilica Sanctae Mariae de Ara coeli in Capitolio*) je románsko-gotická sakrálna stavba v Ríme. Najstaršia spomedzi rímskych bazilík patrí k dominantným stavbám Kapitolu, jedného z rímskych starovekých siedmich pahorkov. Kostol je po stavebnej i duchovnej stránke ukážkovým príkladom kontinuity antického a kresťanského Ríma.

Pôvod pomenovania
-----------------

Za svoje zvláštne pomenovanie bazilika vďačí starovekej legende. Podľa nej na tunajšom mieste existoval oltár, na ktorom sa vynímal nápis *Haec est Ara Filii Dei - Toto je oltár Syna Božieho*. Oltár vznikol ako reakcia na proroctvo, ktoré vyriekla veštkyňa Tiburská Sibyla prvému z rímskych cisárov, Augustovi. Cisár raz veštkyni položil otázku, či niekedy bude na svete dôležitejšieho muža ako je on. Sibyla mu prorokovala, že čoskoro príde na svet „Kráľ vekov" aby zboril oltáre bohov a podmanil si celý svet. Augustus dostal počas veštby zjavenie: videl Matku s Dieťaťom stojacu v oslnivom svetle a z diaľky k nemu doliehal hlas *„Toto je oltár Božieho Syna."* Na mieste označenom v proroctve dal cisár postaviť chrám bohyne Juno s oltárom, nad ktorým sa vznášala bohyňa ozdobená nápisom *Ara Deae coelistis - Oltár bohyne nebies*. Prestavbou svätyne na mariánsky chrám a skomolením nápisu sa vysvetľuje dnešný názov baziliky.

O legende nachádzame zmienku v prvom sprievodcovi Ríma z 12. storočia. Pochybnosť o hodnovernosti legendy môže rozptýliť fakt, že jeden zo stĺpov v bazilikálnej lodi nesie nápis *A cubiculo Augustorum*, čo pravdepodobne dokazuje pôvod v niekdajšom cisárovom paláci.

Stavebné dejiny kostola
-----------------------

Podľa historických záznamov neďaleko miesta, na ktorom dnešná bazilika stojí existovalo tzv. Auguraculum, posvätný okrsok, kde sa konali dôležité obrady späté s panovníckou hodnosťou.

Augustov chrám časom nahradil kresťanský kostol, stavba v štýle starovekej baziliky, ktorý podľa tradície dala vybudovať cisárovná Helena, matka prvého kresťanského cisára Konštantína Veľkého. Už od 6. storočia v susedstve kostola existovalo byzantské opátstvo. V 10. storočí sa kostol dostal do správy Svätej stolice, ktorá ho zverila reholi benediktínov. V roku 1249 ju pápež Inocent IV. zveril františkánom. Tí ju v roku 1320 stavebne upravili čím nadobudla dnešný románsko-gotický vzhľad.

Vzhľadom k svojej polohe, v blízkosti Senátorského paláca (*Palazzo del Senatore*), bol kostol od nepamäti využívaný rímskym senátom na vyhlasovanie zákonov; kvôli tomu dostal prívlastok „kapitolská bazilika".

Ďalšie stavebné úpravy prebiehali aj v nasledujúcich storočiach. K dôležitej úprave prišlo počas pontifikátu Pia IV. (1559 - 1565), ktorý dal strhnúť starú apsidu a nahradil ju novým chórom.

Bazilika zažila i neradostné časy; napr. počas napoleonovej okupácie Ríma v roku 1797 vojaci vyhnali františkánskych mníchov a v ich kláštore si zriadili kasárne a dokonca stajne pre kone.

Prehliadka baziliky
-------------------

Pohľad do interiéru bazilikyNež sa návštevník dostane do baziliky musí vyjsť širokým monumentálnym schodiskom tvoreným stodvadsiatimi štyrmi schodmi. Bolo vybudované v roku 1348 ako poďakovanie Panne Márii za ukončenie strašného moru. Schodisko je jedinou verejnou stavbou, ktorá vznikla v Ríme počas tzv. avignonského zajatia pápežov. Vzhľadom k monumetálnosti schodiska ako aj faktu, že vedie k bazilike *Panny Márie na oltári nebies* časom získalo ľudové pomenovanie *Schody do neba*.

Exteriér baziliky zaujme predovšetkým svojou strohosťou. Hladké priečelie neobsahuje žiadne fasádne ozdoby. Plány na jej freskovú výzdobu neboli nikdy realizované.

V protiváhe jednoduchému exteriéru návštevníka očarí interiér baziliky. Trojloďová stavba zaujme predovšetkým dvoma stĺporadiami (po jedenástich stĺpoch), oddeľujúcimi hlavnú loď od postranných. Zaujímavosťou je fakt, že každý zo stĺpov je iného tvaru čo sa vysvetľuje tým, že každý pochádza pôvodne z inej stavby.

Stĺporadie podopiera nádherný, zlatom bohato zdobený kazetový strop, ktorý chrámu venovali občania mesta na znak vďaky za víťazstvo kresťanských vojsk nad Turkami v námornej bitke pri Lepante v roku 1571.

Po obvode chrámu sa nachádza viacero bočných kaplniek, z ktorých najvýznamnejšiu nájdeme hneď vpravo pri vchode. Kaplnka zasvätená svätému Bernardinovi, reformátorovi františkánskej rehole, je známa aj pod označením Bufaliniho kaplnka (*Capella Bufalini*). Pomenovaná bola po Ricomannovi Bufalinim, prelátovi z Città di Castello, mesta na severe dnešného regiónu Umbria, ktorý v Ríme pracoval ako kuriálny právnik. Ten výzdobou svojej pohrebnej kaplnky poveril slávneho renesančného umelca Bernardina di Betto, známeho pod menom Pinturicchio. Fresky vytvorené v rokoch 1484 - 1486, patria, popri maľbách v Borgiových apartmánoch a Piccolominiho knižnici v Siene, k umelcovým najznámejším. Tri bočné steny pokryl maľbami zachytávajúcimi scény zo života svätých Bernardina a Františka z Assisi. Krížová klenba rozdelená na štyri polia obsahuje maľby štyroch evanjelistov. Spomedzi nástenných fresiek sa najzaujímavejšie nachádzajú na čelnej a ľavej stene. *Oslávenie svätého Bernardina* na oltárnej stene zachytáva scénu kedy dvaja anjeli korunujú na skale stojaceho Bernardina. Udalosti sú prítomní po bokoch stojaci svätý Augustín a svätý Anton Padovský. Pozadie fresky tvorí typická umbrijská krajina. 

Pinturicchio, *Oslávenie svätého Bernardina*, 1484 - 1486, freska, Bufaliniho kaplnkaFresku svojím geometrickým rozvrhom pripomínajúcu Peruginovu maľbu *Kristus dáva kľúče Petrovi* v Sixtínskej kaplnke nájdeme na ľavej stene kaplnky. Maľba s názvom *Smrť svätého Bernardina* znázorňuje moment svätcovho skonu kedy sa okolo katafalku zišiel zástup smútiacich, medzi ktorými umelec zachytil postavu mecéna kaplnky ako aj členov jeho rodiny. 

Ďalšiu z pozoruhodných kaplniek baziliky nájdeme v ľavom transepte. Oktogonálny priestor obsahuje hrobky svätej Heleny, matky prvého kresťanského cisára Konštantína Veľkého, pápeža Honoria IV. a bosnianskej kráľovnej Kataríny.

Zrejme najvyhľadávanejším miestom v chráme je malá kaplnka po ľavej strane hlavného oltára, do ktorej sa vstupuje cez sakristiu. Nachádza sa v nej soška jezuliatka zvaná *Il Bambinello dell'Aracoeli* (*Dieťatko od Aracoeli*). Ide o malú drevenú sošku (súčasná je však iba kópia), ktorú podľa legendy vyrezal z jedného kusa olivovníkového dreva, pochádzajúceho priamo z Getsemanskej záhrady, istý františkánsky mních v roku 1480. Soška má vraj zázračné účinky a uctievajú si ju hlavne deti.

Na hlavnom oltári je obraz Panny Márie na dreve v byzantskom štýle, datovaný do 12. storočia. Ľudová tradícia vraví, že obraz niesol pápež Gregor I. v procesii v roku 594 ulicami Ríma s prosbou o odvrátenie veľkého moru.

Bazilika Santa Maria in Aracoeli obsahuje aj ďalšie umelecky hodnostné diela. Za zmienku stojí náhrobok rímskeho senátora Lucu Savelliho, dielo z 13. storočia pripisované Arnolfovi di Cambio či náhrobok rodiny Bracciovcov vytvorený pravdepodobne podľa Michelangelovho návrhu. Kaplnky obsahujú maľby slávnych maliarov talianskej renesancie, napr. Benozza Gozzoliho, Giulia Romana a ďalších. Medzi všetkými umeleckými dielami však dominuje Pinturicchiov cyklus v Bufaliniho kaplnke.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bazilika Panny Márie na oltári nebies**

Zdroje
------

* B. Hitzen-Bohlen, *Řím - umění a architektura*, Slovart, Praha, 2008, ISBN 978-80-7391-061-7
* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Santa Maria in Aracoeli na anglickej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
* Santa Maria in Aracoeli - dostupné online

  


| * z
* d
* u
Turistické zaujímavosti Ríma |
| --- |
| Sakrálne stavby | 
* Bazilika svätého Petra
* Bazilika Santa Maria Maggiore
* Bazilika svätého Pavla za hradbami
* Bazilika svätého Jána v Lateráne
* Bazilika Santa Croce in Gerusalemme
* Bazilika Santa Maria degli Angeli
* Bazilika Santa Maria in Aracoeli
* Bazilika Santa Maria in Cosmedin
* Bazilika Santa Maria in Trastevere
* Bazilika San Pietro in Vincoli
* Bazilika Sant'Andrea della Valle
* Bazilika San Clemente
* Bazilika Santa Maria sopra Minerva
* Bazilika Santa Maria del Popolo
* Bazilika San Lorenzo fuori le mura
* Bazilika Santi Quattro Coronati
* Bazilika Santi Cosma e Damiano
* Bazilika Santa Maria in Montesanto
* Bazilika Santa Maria degli Angeli
* Kostol Sant'Agnese in Agone
* Kostol Trinità dei Monti
* Kostol Sant'Andrea al Quirinale
* Kostol Santa Maria dei Miracoli
* Kostol Sant'Ignazio di Loyola
* Kostol Santa Maria in Vallicella
* Kostol San Luigi dei francesi
* Kostol San Pietro in Montorio
* Kostol Santa Maria della Vittoria
* Kostol San Carlo alle Quattro Fontane
* Kostol Santa Maria della Pace
* Kostol del Gesù
* Sixtínska kaplnka

 |
| Rímske villy a paláce | 
* Palazzo Venezia
* Palazzo Nuovo
* Palazzo Senatorio
* Palazzo dei Conservatori
* Palazzo Farnese
* Palazzo Doria Pamphilj
* Villa Medici
* Villa Giulia
* Villa Borghese
* Villa Farnesina
* Palazzo Barberini
* Palazzo Colonna
* Lateránsky palác
* Apoštolský palác

 |
| Iné zaujímavosti | 
* Rímske katakomby
* Národný pamätník Viktora Emanuela II.
* Piazza di Spagna
* Piazza Navona
* Námestie svätého Petra
* Piazza del Popolo
* Piazza del Campidoglio
* Fontana di Trevi
* Fontána štyroch riek
* Vatikánske záhrady
* Ponte Sant’Angelo
* Pincio
* Sväté schody

 |
| Rímske múzeá | 
* Kapitolské múzeá
* Palatínske múzeum
* Museo Nazionale Romano
* Musei Vaticani
* Galleria Borghese
* Galleria Doria Pamphilj
* Galleria Nazionale d'Arte Antica

 |
| Staroveké rímske stavby | 
* Basilica Aemilia
* Víťazný oblúk Septimia Severa
* Forum Romanum
* Konštantínov oblúk
* Titov oblúk
* Koloseum
* Caesarovo fórum
* Augustovo fórum
* Trajánovo fórum
* Trajánov stĺp
* Stĺp Marka Aurelia
* Panteón
* Ara Pacis Augustae
* Forum Boarium
* Circus Maximus
* Caracallove kúpele
* Castel Sant’Angelo
* Curia Iulia

 |
| Sedem pahorkov Ríma | 
* Kapitol
* Palatino
* Quirinale
* Esquilino
* Celio
* Aventino
* Viminale

 |