**Brno dolní nádraží** (iné názvy: **Brno-dolní**, **Rosické nádraží**) je nákladná železničná stanica v Brne, ktorá sa nachádza vo štvrti Trnitá na ulici Rosická 505/1a v km 2,420 dvojkoľajnej elektrifikovanej trate Brno-Horní Heršpice - Brno-Maloměřice. Disponuje ôsmimi dopravnými a dvanástich manipulačnými koľajami, sú do nej zaústené tri vlečky.

Dejiny
------

Po dvojstanici KFNB/StEG (dnes stanica Brno hlavní nádraží, predtým tiež *horní nádraží*) ide o tretiu najstaršiu brniansku stanicu. Sprevádzkovaná bola 2. januára 1856 na okraji brnianskeho predmestia Trnitá ako koncová stanica Brniansko-Rosickej železnice (odtiaľ „Rosické nádraží"), ktorá si tu zriadila aj výhrevne.

V roku 1870 prevzala prevádzku na tejto dráhe StEG, ktorá na Rosickú trať napojila v Střeliciach svoju vlastnú novú dráhu z Hrušovan nad Jevišovkou (resp. z Viedne). Aby spojila svoju časť Horního nádraží s Dolným nádražím (ktoré bolo podstatne rozšírené), postavila tohto roka StEG tiež spojku vedúcu po násype okolo dnešnej Vaňkovka a obchodného domu Tesco (pozdĺž ulice Dornych) k severnému zhlaviu hlavného nádražia pred viaduktom cez Chrenovú ulicu.

Odvtedy bolo už Dolní nádraží využívané iba ako nákladná stanica, osobné vlaky tu nezastavovali a pokračovali po tomto prepojení až na Hlavní nádraží.

V roku 1879 sa Brniansko-Rosická dráha stala súčasťou StEG.

Do severného zhlavia Rosického nádraží bola v roku 1887 privedená ďalšia trať StEG, Vlárská dráha (vrátane židenickej spojky), na ktorú bola napojená v roku 1890 nákladná Svitavská pobrežné dráha, ktorú využívali nákladné vlaky z Tišnova pre priamu jazdu na Dolní nádraží, ktoré bolo opäť rozšírené. Osobné vlaky z Vlárskej dráhy v prvých rokoch dochádzali na Rosické nádraží a následne zosúvali po spojke na Horní nádraží, od roku 1900 už na Dolní nádraží nezachádzali a využívali židenickú spojku. V roku 1904 postavila StEG pred riekou Svratkou z južného zhlavia stanice odbočujúcu střelickú spojku na trať KFNB, ktorú začali využívať pre jazdu na hlavní nádraží osobné vlaky od Střelic. V roku 1909 bola StEG zoštátnená. V rokoch 1966-1970 bola trať Brno-Horní Heršpice - Brno dolní nádraží - Brno-Židenice prestavaná na nákladný prieťah, ktorý je v tejto podobe využívaný dodnes; zároveň bola roku 1970 zrušená priama spojka na hlavní nádraží k viaduktu na Křenovej.

Výhrevňu Brniansko-Rosickej dráhy na dolním nádraží začala v roku 1870 využívať StEG, ktorá ju postupne rozširovala a stala sa pre ňu hlavnou brnianskou výhrevňou. Po zoštátnení išlo o jedno z dvoch hlavných rušňových dep v meste, zlúčené boli až v roku 1994. Teraz je súčasťou DKV Brno.

Pôvodná výpravná budova s novo postaveným dreveným prístreškom pre cestujúcich v lete 2013
V rokoch 2010-2012 bolo po nákladnom prieťahu každodenne vedených niekoľko vlakov linky S1 IDS JMK, Rosickým nádražím však iba prechádzali.

V roku 2013, prvýkrát od roku 1870, bolo Dolní nádraží využité aj pre osobnú dopravu. Kvôli rozsiahlej rekonštrukčnej výluke hlavního nádraží bolo na mieste tretej staničnej koľaje dolního nádraží vybudované 200 m dlhé provizórne nástupište, pri ktorom od 13. júla do 11. augusta 2013 zastavovali diaľkové vlaky (EuroCity a expresy). Regionálne vlaky väčšinou končili v staniciach na okrajoch mesta, iba integrovaná linka S3 nákladným prieťahom prechádzala bez zastavenia.

V mieste Dolního nádraží počítajú plány s výstavbou nového, presunutého brnianskeho Hlavního nádraží.

Referencie
----------

1. ↑   *Staniční řád železniční stanice Brno dolní nádraží* [online]. Eu07.pl, [cit. 2014-05-11]. Dostupné online.
2. ↑  KOTOUL, Vlastimil a kol.. *130 let Brněnsko-rosické uhelné dráhy Brno – Zastávka u Brna, Lokomotivního depa Brno a historie vzniku brněnského železničního uzlu*. Brno : Sdružený klub železničářů Brno, 1986. S. 53.
3. 1 2  HÁJEK, Zdeněk. *160 let železnice v Brně*. Ed. Jiří Kotrman. Brno : České dráhy, 1999. Historický vývoj provozu a oprav železničních vozidel v uzlu Brno – Výtopny a depa, s. 45–50.
4. 1 2 3 4  KOTRMAN, Jiří. *160 let železnice v Brně*. Ed. Jiří Kotrman. Brno : České dráhy, 1999. Historický vývoj brněnského železničního uzlu, s. 30–42.
5. 1 2  NOHEL, Petr. *Léto ve znamení rozsáhlých výluk na jižní Moravě* [online]. Spz.logout.cz, 2013-07, [cit. 2014-05-11]. Dostupné online.
6. ↑  Kotoul, s. 55.
7. ↑   *Poslední vlak přes dolní nádraží* [online]. Jza.smerem.cz, 2012-12-07, [cit. 2014-05-11]. Dostupné online.
8. ↑   *Letní výluky vlaků v Brně* [online]. Integrovaný dopravní systém Jihomoravského kraje, [cit. 2014-05-11]. Dostupné online.
9. ↑  TAUŠOVÁ, Zuzana. *Vlaky z Brna do Prahy pojedou v létě až od Zvonařky* [online]. idnes.cz, 2013-05-24, [cit. 2014-05-11]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Brno dolní nádraží**

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Brno dolní nádraží na českej Wikipédii.*


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Český portál |

| * z
* d
* u
Železničná trať 250 (Havlíčkův Brod – Kúty) |
| --- |
| 
* Havlíčkův Brod
* Pohledští Dvořáci
* Pohled
* Stříbrné Hory
* Přibyslav zastávka
* Přibyslav
* Ronov nad Sázavou
* Nížkov
* Sázava u Žďáru
* Hamry nad Sázavou
* Žďár nad Sázavou
* Ostrov nad Oslavou
* Laštovičky
* Sklené nad Oslavou
* Křižanov
* Ořechov
* Osová Bítýška
* Vlkov u Tišnova
* Níhov
* Řikonín
* Dolní Loučky
* Tišnov
* Hradčany
* Čebín
* Kuřim
* Česká
* Brno-Řečkovice
* Brno-Královo Pole
* Brno-Lesná
* Brno-Židenice
* Brno hlavní nádraží
* Brno-Horní Heršpice
* Modřice
* Popovice u Rajhradu
* Rajhrad
* Vojkovice nad Svratkou
* Hrušovany u Brna
* Žabčice
* Vranovice
* Pouzdřany
* Popice
* Šakvice
* Zaječí
* Rakvice
* Podivín
* Ladná
* Břeclav
* Lanžhot
* Brodské
* Kúty

 |