**Samuel Augustíni mladší** s predikátom „ab Hortis" (\* 26. august 1729, Veľká Lomnica – † 10. apríl 1792, Spišská Sobota) bol uhorský prírodovedec, geológ, mineralóg, historik a evanjelický kňaz. Jeho etnická identita bola nemecká.

Životopis
---------

Otcom bol evanjelický farár Samuel Augustíni starší (1678 – 1755), zeman a evanjelický farár; jeho starým otcom bol známy kežmarský lekár, lekárnik a mineralóg Kristián Augustíni (1598, Kežmarok – 1650, Veľká Lomnica), osobný lekár cisára Ferdinanda II. ktorý mu v roku 1631 udelil šľachtický titul s predikátom „ab Hortis".

Do školy chodil v Poprade a v Kunovej Teplici, neskôr študoval na gymnáziu v Levoči. Od 1746 bol študentom práva na kolégiu v Prešove. V rokoch 1754 až 1757 študoval teológiu a prírodné vedy na univerzitách vo Wittenbergu, Greifswalde, a v Berlíne. V rokoch 1758 – 1761 pôsobil ako konrektor evanjelického lýcea v Kežmarku. V rokoch 1761 – 1792 pôsobil ako evanjelický farár v Spišskej Sobote, kde aj zomrel.

Venoval sa najmä geológii a mineralógii, zhromaždil veľkú zbierku minerálov. Bol autorom dizertačnej práce z matematiky, mnohých štúdií a článkov z oblasti geológie, mineralógie, topografie a histórie. Svoje príspevky uverejňoval prevažne vo viedenských listoch *K.-k. privilegierte Anzeigen*. Časť jeho prác zostala v rukopisoch, čerpal z nich neskôr A. Cirbes. V roku 1900 vydal Rudolf Weber v Kežmarku topografickú štúdiu o rieke Poprad a jej poriečí. Významnou prácou bolo jeho 39 novinových článkov s názvom „O dnešnom stave, zvláštnych mravoch a spôsobe života, ako aj o ostatných vlastnostiach a danostiach Cigánov v Uhorsku" (1755). Sú významným prameňom pre poznanie spôsobu života a kultúry Rómov nielen na Slovensku, ale aj v Európe. Patril medzi vedúcich činiteľov spišskej pobočky prešovskej slobodomurárskej lóže s názvom „Zum tugenhaften Reisender".

Dielo
-----

* *Dissertatio de methodo gnerali construendi omnes aequationes algebraicas.* Berlin 1755
* *Dissertatio de vocatione divina naturali.* Berlin 1756
* *Topographische Beschreibung des Flusses Poprad oder Popper in der Zips aus dem Jahr 1782.* Käsmark/Kežmarok 1900
* *Cigáni v Uhorsku : o dnešnom stave, zvláštnych mravoch a spôsobe života, ako aj o ostatných vlastnostiach a danostiach Cigánov v Uhorsku.* Bratislava : Štúdio -dd-, 1995. 203 s. ISBN 80-967263-2-3

Referencie
----------

1. ↑  Dátumy narodenia a úmrtia podľa *Slovenského biografického slovníka* (heslo Samuel Augustíni, I. zv. (A - D). Martin : Matica slovenská, 1986, s. 85.). Uvádzajú sa aj iné dátumy úmrtia.
2. ↑  AUGUSTÍNY ab Hortis. In: NOVÁK, Jozef; VÍTEK, Peter. *Lexikón erbov šľachty na Slovensku*. Ilustrácie Ladislav Čisárik. Zväzok II : Liptovská stolica : zemianske rody podľa Matiašovského zbierky erbov. Bratislava : Hajko & Hajková, 2004. 175 s. ISBN 80-88700-60-4. S. 5–6.

Zdroje
------

* AUGUSTÍNI, Samuel. In:  *Slovenský biografický slovník: od roku 833 do roku 1990*. Zväzok I A – D. Martin : Matica slovenská, 1986. 583 s. S. 85.
* KOLLÁROVÁ, Zuzana a kol.: *Biografický slovník mesta Poprad.* Poprad : Mestský úrad, 2004, s. 17 - 18. ISBN 80-969037-6-4.

Autoritné údaje: * GND: 135838452
* ISNI: 0000 0000 7911 8626
* PIM: PIM41671
* SNK: 151659
* VIAF: 44285182