**Mělnická kotlina** je geomorfologický podcelok v severozápadnej časti Středolabskej tabule ležiaci v okresoch Mělník, Nymburk, Mladá Boleslav a Praha-východ Stredočeského kraja a v okrese Litoměřice Úsťanského kraja.

Poloha a sídla
--------------

Vltavská niva pri Kralupoch
Labská niva pri Brandýsi
Územie podcelku sa rozkladá zhruba medzi mestami Kralupy nad Vltavou na západe, Liběchov na severe, Lysá nad Labem na východe a Český Brod na juhovýchode. Ďalej do podcelku zasahujú, alebo úplne vo vnútri ležia mesta Mělník, Neratovice, Brandýs nad Labem-Stará Boleslav a Čelákovice.

Charakteristika územia
----------------------

Je to plochá erózne denudačná zníženina pri dolnom toku Vltavy a priľahlom úseku stredného Labe (nad ústie Jizery). Je tvorená prevažne turónskymi vápnitými ílovcami, slieňovcami a prachovcami, väčšinou zakrytými štvrtohornými riečnymi sedimentami. Vyznačuje sa prevažne akumulačným reliéfom stredopleistocénnych a mladopleistocennych riečnych terás a údolných nív. Leží tu kráľovské mesto Mělník s nápadnou kostolnou vežou. Sú tu rozsiahle pieskovne (opustené, zavážané rôznym odpadom popr. využívané pre rekreáciu a i.).

Geomorfologické členenie
------------------------

Podcelok Mělnická kotlina (podľa značenia Jaromíra Demka VIB-3C) patrí do celku Středolabská tabule. Ďalej sa člení na okrsky Lužecká rovina (VIB-3C-1) na severozápade, Staroboleslavská rovina (VIB-3C-2) v centre a na východe, Všetatská pahorkatina (VIB-3C-3) na severe, Labsko-vltavská niva (VIB-3C-4) pretínajúca jednotku, Vojkovická rovina (VIB-3C-5) na západe, Kostelecká rovina (VIB-3C-6) na juhu a Čelákovická pahorkatina (VIB-3C-7) na juhovýchode.

Podľa členenia Balatku a Kalvodu má Mělnická kotlina len 3 okrsky, ktoré sú územne rozsiahlejšie (Lužecká kotlina, Staroboleslavská kotlina, Všetatská pahorkatina).

Kotlina susedí s ďalšími podcelkami Středolabskej tabule (Nymburská kotlina na východe a Českobrodská tabule na juhu) a s celkami Jizerská tabule na severe a Dolnooharská tabule na západe.

Kompletné geomorfologické členenie celej Středolabskej tabule uvádza nasledujúca tabuľka:


| Geomorfologické členenie Středolabskej tabule  |
| --- |
| **ČESKÁ VYSOČINA** • **Česká tabule** • Středočeská tabule |
| NYMBURSKÁKOTLINA | Sadská rovina |
| Milovická tabule |
| Poděbradská rovina |
| Ovčárská pahorkatina | Oškobrh (285 m) |
| Středolabská niva |
| ČÁSLAVSKÁKOTLINA | Žehušická kotlina |
| Ronovská tabule | U Písku (341 m) |
| Labsko-klejnárská niva |
| MĚLNICKÁKOTLINA | Lužecká rovina |
| Staroboleslavská rovina |
| Všetatská pahorkatina |
| Labsko-vltavská niva |
| Vojkovická rovina | Dřínov (247 m) |
| Kostelecká rovina |
| Čelákovická pahorkatina |
| MRLINSKÁTABULE | Královéměstecká tabule |
| Rožďalovická tabule | Ostrá hůrka (278 m) |
| ČESKOBRODSKÁTABULE | Kojetická pahorkatina |
| Čakovická tabule |
| Bylanská pahorkatina |
| Kouřimská tabule | Dílce (366 m) |
| Kolínská tabule |
| **PROVINCIA** • **Subprovincia** • Oblasť / **Celok** / **PODCELOK** • **Okrsok** • Vrchol |

Najvyššie vrcholy
-----------------

Najvyšším vrcholom Mělnickej kotliny je Dřínov (247 m n. m.)

* Dřínov (247 m), Vojkovická rovina
* Cecemín (238 m), Všetatská pahorkatina
* Záboří  (229 m), Všetatská pahorkatina
* Šibeňák (205 m), Čelákovická pahorkatina
* Jenišovický vrch (188 m), Lužecká rovina

Referencie
----------

1. 1 2 3  DEMEK, Jaromír; MACKOVČIN, Peter, a kolektív. *Zeměpisný lexikon ČR: Hory a nížiny*. 2. vyd. Brno : AOPK ČR, 2006. 582 s. ISBN 80-86064-99-9.
2. ↑  BALATKA, Břetislav; KALVODA, Jan. *Geomorfologické členění reliéfu Čech*. Praha : Kartografie Praha, 2006. ISBN 80-7011-913-6.

Externé odkazy
--------------

* Geomorfologické mapa na Mapy.nature.cz (J. Demek et al. 2006)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Mělnická kotlina na českej Wikipédii.*