Súradnice: 48°46′17″S 21°14′39″V﻿ / ﻿48,7713°S 21,2442°V﻿ / 48.7713; 21.2442

 **Pstružník** je potok v Košickom regióne v meste Košice v mestskej časti Kavečany a v mestskej časti Sever obe v okrese Košice I a v obci Kostoľany nad Hornádom v okrese Košice-okolie. Je to pravostranný prítok Hornádu, ktorý ústi do Slanej na území Maďarska; má dĺžku 2,8 km. Je vodným tokom V. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-32-03-1486. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Čierna hora, geomorfologický podcelok Hornádske predhorie a geomorfologický celok Košická kotlina, geomorfologický podcelok Košická rovina.

Prameň
------

Pramení v nadmorskej výške 389 m n. m. východne od intravilánu Kavečian v poľnohospodárskom extraviláne mestskej časti Kavečany.

Opis toku
---------

Tečie východným smerom poľnohospodárskym extravilánom, pri južnom brehu obteká pole s rovnomenným názvom *Pstružník* ležiace medzi brehom potoka a Budanovou ulicou, v nadmorskej výške 376 m n. m. vteká bez zmeny smeru do lesa spočiatku kombinovaného s poľnohospodárskymi pozemkami, ľavým brehom obteká pole *Stredné pece*; pravým brehom obteká vodojem, vo výške 344 m n. m. priteká na obecnú hranicu medzi Kavečanmi a Kostoľanmi nad Hornádom a zároveň aj na okresnú hranicu medzi okresom Košice I a okresom Košice-okolie; sleduje túto hranicu; vo výške 338 m n. m. vodný tok začína sledovať obecnú hranicu medzi Kostoľanmi nad Hornádom a mestskou časťou Košice - Sever až do ústia, vyteká z lesa a vteká do intravilánu Kostolian nad Hornádom; podteká cestu III/3390 z mestskej časti Sever cez Kostoľany nad Hornádom do Obišoviec a vo výške 213 m n. m. ústi do Hornádu ako jeho pravostranný prítok. Potok *Pstružník* nemá prítoky.
Preteká juhovýchodnou časťou katastrálneho územia Kavečany, od nadmorskej výšky 344 m n. m. až po ústie do Hornádu tvorí južnú hranicu obce Kostoľany nad Hornádom najprv v malom úseku s Kavečanmi a ďalej s mestskou časťou Sever; táto hranica je zároveň aj okresnou hranicou medzi okresom Košice-okolie a okresom Košice I.
Pramení, preteká a ústi na pomedzí geomorfologického celku Čierna hora, geomorfologického podcelku Hornádske predhorie s geomorfologickým celkom Košická kotlina a jej geomorfologickým podcelkom Košická rovina.

Pôvod názvu
-----------

Hydronymum *Pstružník* má pôvod v charakteristickom výskyte rýb označovaných menom *pstruh* s významom *druh ryby z rodov Salmo a Oncorhynchus s výnimkou lososov s chutným mäsom žijúca v chladných horských bystrinách*; zo slovného základu apelatíva *pstruh* po doplnení formantom *-n-ík* bol utvorený jednoslovný nepredponový odvodený názov *Pstružník* ako súčasť skupiny názvov v slovenskej toponymii vrátane hydronymie. Porovnaj aj hydronymá napr. Kalník, Mútnik, Rudník, Smolník, Zlatník. Podobnú motiváciu pomenovania ako *Pstružník* majú aj potoky Pstružný potok a Pstruhový potok.

Názov vodného toku *Pstružník* bol štandardizovaný v roku 1975.
Hydronymum *Pstružník* bolo prenesené bez zmeny na pole *Pstružník* v pramennom priestore na pravom brehu potoka.

História názvu
--------------

Pomenovací akt hydronyma *Pstružník* prebehol v slovenskom jazykovom prostredí zo slovanského apelatíva *pЬstrǫgЪ* → *pstruh*. Po prisídlení maďarského obyvateľstva do okolia dnešných Košíc bol tento názov s dobovou modifikáciou prevzatý do maďarčiny; prevzatie sa uskutočnilo ešte pred prvou polovicou 12. storočia, lebo v tomto čase došlo v slovenčine k substitúcii *g → h*. K roku 1261 sa viaže latinsky písaná listina s opisom hraníc, kde sa o území Horných Košíc uvádza, že ležia medzi Črmeľom, Pstružníkom (s podobou názvu *Pistrungus potoc*) a Hornádom.

V 19. storočí sa objavila z pera kartografa podoba hydronyma *Strážnik*, ktorá mohla byť motivovaná podobnosťou ťažko vysloviteľnej spoluhláskovej skupiny na začiatku hydronyma *Pstružník* pre kartografa neslovenského pôvodu ako aj prítomnosťou neďalekého vrchu s názvom *Stráža*: 1820 *Straznyík*, 1876 *Strážnik*, 1952 *Strážnik*. Od polovice dvadsiateho storočia sa používa výlučne podoba názvu *Pstružník*.

Referencie
----------

1. ↑   Názvy vodných tokov. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky. Dostupné online  (cit. 2021-11-09).
2. ↑   KOČICKÝ, Dušan a IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska. Bratislava : Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011. Dostupné on-line na  [cit. 2021-11-10].
3. ↑   Rozhodnutie Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky č. P-702/2013 zo dňa 31.1.2013 o štandardizácii 251 názvov geografických objektov z územia Slovenskej republiky. Príloha č. 1. Spravodajca ÚGKK SR, 2013, ročník 45, čiastka 1, s. 5. Dostupné na  [cit. 2021-11-10].
4. ↑   Rozhodnutie Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky č. P-1913/2007 zo dňa 21.3.2007 o štandardizácii názvov nesídelných geografických objektov. Príloha č. 1. Spravodajca ÚGKK SR, 2007, ročník 39, čiastka 1, s. 6. Dostupné online  [cit. 2021-11-10.]
5. ↑  ] [cit. 2021-11-10].
6. ↑   Názvy vrchov a dolín Slovenskej socialistickej republiky A6. Geografické názvoslovné zoznamy OSN ČSSR. Bratislava: Slovenský úrad geodézie a kartografie, P-250/1986 z 5.8.1986. 211 s. S. 8, 10. 079-902-87 NVA.
7. ↑  Andrea Goótšová; Alexandra Chomová; Jaromír Krško. *Hydronymia slovenskej časti povodia Hornádu*. 1. vyd. Banská Bystrica : Univerzita Mateja Bela Filozofická fakulta, 2014. 549 s. (Hydronymia Slovaciae.) ISBN 978-80-557-0785-3. S. 328.
8. ↑  Milan Majtán. *Z lexiky slovenskej toponymie*. 1. vyd. Bratislava : Veda vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 1996. 191 s. ISBN 80-224-0480-2. S. 24, 141-143.
9. ↑   Geografické názvoslovie Základnej mapy ČSSR 1:50 000 z územia Slovenskej socialistickej republiky, 1. Názvy nesídelných geografických objektov, Východoslovenský kraj. Slovenský úrad geodézie a kartografie, č. P-378/1975 z 19.11.1975, Kartografické informácie 8. 153 s. S. 105. Bratislava 1976. 79-002-76.
10. ↑  Vladimír Šmilauer. *Vodopis starého Slovenska*. 1. vyd. Praha a Bratislava : Nákladem Učené společnosti Šafaříkovy v Bratislavě, 1932. 564 s. S. 404, 472.
11. ↑  Branislav Varsik. *Slovanské (slovenské) názvy riek na Slovensku*. 1. vyd. Bratislava : Veda vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 1990. 184 s. ISBN 80-224-0163-3. S. 127.
12. ↑  György Györffy. *Az Árpád-kori Magyarország történeti földrajza, I. A-Cs*. 3. vyd. Budapest : Akadémiai kiadó, 1987. 4 zv. (907 s.) ISBN 963 05 4200 Chybné ISBN. S. 40, 105.
13. ↑  Druhé vojenské mapovanie, sekcia 36, stĺpec XL
14. ↑  Tretie vojenské mapovanie, sekcia 4566
15. ↑  Špeciálna mapa 1:25 000, Vojenský zeměpisný ústav Praha 1936-1952

| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí Hornádu (od Hnilca po štátnu hranicu) |
| --- |
| 
* **Belá**
* Bystrá
* Čečatovský potok
* **Črmeľ**
* Dlhý potok
* Hrubša
* Kuncov potok
* Malý Ružinok
* Marovka
* Moňok
* **Myslavský potok**
* Nový potok
* **Olšava**
* Paldzínsky potok
* Pstružník
* Rakytina
* Ružinok
* **Sartoš**
* Sedlický potok
* **Sopotnica**
* **Svinka**
* **Torysa**
* Trenkov potok
* Trstenský potok
* Uhrinče
* Valalický kanál
* Veščeník
* Viničný potok
* Viselec
* Židovský potok

 |
| 
Súvisiace šablóny
Vodné toky v povodí Belej
Vodné toky v povodí Črmeľa
Vodné toky v povodí Hornádu (2. časť)
Vodné toky v povodí Myslavského potoka
Vodné toky v povodí Olšavy
Vodné toky v povodí Sartoša
Vodné toky v povodí Svinky
Vodné toky v povodí Torysy (3. časť)
 |