**Teória záhaľčivej triedy** je sociologická teória od amerického sociológa a ekonóma Thorsteina Veblena. Teóriu sformuloval v rovnomennej knihe v roku 1899 (ang. *The Theory of the Leisure Class*), ktorá pojednáva o kritike spoločnosti založenej iba na majetkovom súťažení.

Kniha Teória záhaľčivej triedy patrí k najslávnejším prácam tzv. kritickej sociológie, v ktorej Veblen kritizuje okázalú spotrebu (*conspicuous consumption*) v súvislosti so spoločenskou triedou a konzumizmom, odvodených zo spoločenského rozvrstvenia ľudí a deľby práce, ktoré sú sociálne inštitúcie feudálneho obdobia a tie pokračovali rovnako v modernej ére. 

Podľa Veblena má človek vrodený tzv. pracovný inštinkt, ktorá vedie človeka k pozitívnemu postoju k produkcií, k užitočnej práci a k všetkému, čo mu skutočne slúži, zjednodušene, má vrodenú túžbu k užitočnosti. Správanie záhaľčivej triedy je v priamom rozpore s autorovým presvedčením, čo je dôvodom na jeho kritiku. O určitom pracovnom inštinkte sa stretávame práve u nižších tried, ktorých obvyklým prostriedkom získavania statkov je pracovitosť, produktívna práca a šetrnosť (prostá spotreba).

V novodobej anonymnej spoločnosti je okázalá záhaľka (*conspicuous leisure*) vytlačovaná okázalou spotrebou. Oba tieto typy sú založené na mrhaní materiálnymi hodnotami, ale výstredná útrata ako prostriedok dosvedčenia výšky bohatstva prevyšuje neproduktívne trávenie času. 

Kritika konzumizmu sa objavila už v dobe ekonóma a filozofa Karla Marxa. Je zrejmé, že Veblen z hľadiska prístupu k spoločnosti bol ovplyvnený práve ním. Marx má hlavný podiel na spopularizovaní pojmu *trieda*. Tento pojem ale nebol v ekonomickej, filozofickej a sociologickej terminológii novinkou.

Záhaľčivá trieda
----------------

Vyššie (vládnuce) triedy sú tradične ( od feudalizmu) zbavené nutnosťou venovať sa výrobnými činnosťami alebo sú z nich úplne vylúčené a zaoberajú sa len takými zamestnaniami, ktorým je prikladaný určitý stupeň úctyhodnosti. Platí, že bohatstvo dodáva človeku úctu a prestíž. Zbohatlíkom nestačí len majetok vlastniť, ako formu zvyšovania sociálneho statusu, majú potrebu ho demonštrovať okoliu. Veblen prostriedky, ktorými vyššie vrstvy predvádzajú svoje bohatstvo definoval ako okázalú (nápadnú) záhaľku a okázalú spotrebu. 

### Okázalá záhaľka

Podľa Veblena sa práve táto vyššia trieda venuje tzv. okázalej záhaľke, ktorú nedefinuje ako nehybný pokoj a nečinnosť, ale označuje ako neproduktívne trávenie času. Čas sa trávi neproduktívne, pretože produktívna práca je pociťovaná ako niečo nedôstojné. Tento termín autor použil k zobrazeniu chovania zbohatlíkov, spoločenskej triedy, ktorá sa vytvára v 19. storočí ako dôsledok zhromaždenia peňazí majiteľmi manufaktúr počas druhej priemyselnej revolúcie. 

Fyzická práca, výroba, všetko, čo má nejakú priamou spojitosť s obstarávaním každodenných životných potrieb, je výlučnou doménou nižšej triedy. Tato nižšia trieda zahrňuje nevoľníkov a iné závislé osoby, obvykle ženy. 

### Okázalá spotreba

Pracujúca trieda, narozdiel od triedy vyššej, môže míňať na veci nezbytne potrebné k prežitiu. Vyššia spoločenská vrstva má potrebu odlíšiť sa od pracujúcich. Na to využíva tzv. okázalú spotrebu. Luxus a komfort patrí jedine záhaľčivej triede. Tá zbytočnosť pracovať a zároveň schopnosť plytvať peniazmi na predmety, ktoré si pracujúca trieda nemôže dovoliť, využíva ako prostriedok na udržiavanie či zvyšovanie sociálneho statusu.

Pozadie vzniku teórie
---------------------

Teória je založená na myšlienke evolučného vývoja inštitúcií (sociálnych a ekonomických), ktoré definujú spoločnosť. Veblen argumentuje tým, že technológie a remeslá sú základom ekonomickej produkcie, ale zároveň upozorňuje, že je nimi účelne plytvané. Thorstein Veblen hovorí o pomeroch v továrňach ako o diskriminačných. Robotníci musia byť pilní, efektívni a musia vzájomne spolupracovať, zatiaľ čo majitelia tovární akumulujú zisky a verejne sa nimi chvália.

Spoločenské pravidlá, až na malé výnimky, zaručujú vyšším triedam oslobodenie od produktívnej činnosti, čo môžeme chápať aj ako ekonomický výraz nadriadenosti týchto tried.

Konzumná spoločnosť slúži k zneužívaniu priemyslu za vidinou slávy a bohatstva. Glorifikácia skazenej spoločnosti vedie jedine k tomu, že zaháľčivej triedy pribúda na miesto toho, aby sme sa bránili a šli proti nej.

Veblen taktiež hovorí, že každý tieto princípy zneužíva, pokiaľ mu to jeho majetky dovolia. Často dochádza k tomu, že túžba na niekoho zapôsobiť je silnejšia, než túžba po vlastnom pohodlí a po naplneniu najzákladnejších materiálnych potrieb.

Referencie
----------

1. ↑  VEBLEN, Thorstein. *Teorie záhalčivé třídy*. [s.l.] : [s.n.]. S. 19.
2. ↑  VEBLEN, Thorstein. *Teorie záhalčivé třídy*. [s.l.] : [s.n.]. S. 34.
3. ↑  WAWROSZ, Petr. *Thorstein Veblen a americká meziválečná institucionálni ekonomie* [online]. 2007, [cit. 2016-11-30]. Dostupné online. Archivované 2016-03-25 z originálu.
4. ↑  VEBLEN, Thorstein. *Teorie zahálčivé třídy*. [s.l.] : [s.n.]. S. 9.
5. ↑  VEBLEN, Thorstein. *Teorie zahálčivé třídy*. [s.l.] : [s.n.]. S. 40.
6. ↑  VEBLEN, Thorstein. *Teorie záhalčivé třídy*. [s.l.] : [s.n.]. S. 10.
7. ↑  VEBLEN, Thorstein. *Teorie záhalčivé třídy*. [s.l.] : [s.n.]. S. 60.

### Literatúra

* VEBLEN, Thorstein Bunde, *Teorie zahálčivé třídy*. Praha : Sociologické nakladatelství. 1999, 344 s. ISBN 80-85850-71-0 (česky)
* VOJTÍŠEK, Jiří a kol.: *Politická ekonomie - kapitalismus.* Praha : Svoboda. 1980, 673 s. (česky)