**Čas** (značka *t* z angl. *time*, lat. *tempus*) je v súčasnosti definovaný ako jedna z niekoľkých fundamentálnych kvantít (kvantít, ktoré nemožno definovať pomocou iných kvantít, pretože v súčasnosti nepoznáme nič fundamentálnejšie). Preto, podobne ako v prípade iných fundamentálnych kvantít (ako priestor a hmota), je čas definovaný meraním. V súčasnosti je štandardný časový interval (zvaný *konvenčná sekunda* alebo jednoducho *sekunda*) definovaný ako 9 192 631 770 oscilácií špecifikovaného prechodu v atóme Cs-133.

Čas ako fyzikálna veličina vyjadruje interval medzi dvoma udalosťami alebo dobu trvania deja.

Základná jednotka SI pre čas je sekunda. Ďalšie používané odvodené jednotky sú rok, mesiac, týždeň, deň, hodina *h*, minúta min, sekunda *s*, milisekunda *ms*.

Pokusy o pochopenie času boli po dlhú dobu predovšetkým doménou filozofov a vedcov. Na zmysel času existuje množstvo odlišných pohľadov a je preto ťažké ponúknuť nekontroverznú a jasnú definíciu s výnimkou fyzikálnej definície – „nepriestorové lineárne kontinuum, v ktorom sa udalosti dejú v zjavne nenávratnom poradí".

Meraním času sa tiež zaoberajú hlavne vedci a technici a v minulosti bolo prvotnou motiváciou pre astronómiu. Čas má tiež značný sociálny význam, ekonomickú („čas sú peniaze") a tiež osobnú hodnotu, ak si uvedomíme jeho obmedzené množstvo počas ľudského života. Čas bol vždy dôležitou témou pre spisovateľov, umelcov a filozofov. Jednotky času zodpovedajú dĺžke trvania udalostí a intervalom medzi nimi. Pravidelne sa opakujúce udalosti a objekty so zjavne pravidelným pohybom slúžili dlho ako štandardy pre jednotku času. Medzi takéto javy patrí pohyb Slnka po oblohe, fázy Mesiaca a kmity kyvadla.

Pred relativistickou fyzikou Alberta Einsteina sa s časom a priestorom zaobchádzalo ako s oddelenými rozmermi; Einstein spojil čas a priestor do časopriestoru. Einstein ukázal, že ľudia cestujúci rozličnými rýchlosťami namerajú odlišné časy udalostí a vzdialeností predmetov, hoci sú tieto rozdiely malé pre rýchlosti pohybu pozorovateľa menšie ako blízke rýchlosti svetla. Mnohé subatomárne častice existujú iba určitý zlomok sekundy v laboratóriu v relatívnom pokoji, ale iné, cestujúce rýchlosťou blízkou rýchlosti svetla sú detegované po dlhšiu dobu a väčšiu vzdialenosť, ako by sme očakávali. Podľa špeciálnej teórie relativity vo vysokorýchlostnom referenčnom rámci častice táto existuje po rovnako dlhú dobu ako zvyčajne a vzdialenosť, ktorú prekonala je taká, akú by sme pri danej rýchlosti očakávali. Vzhľadom na referenčný rámec v pokoji sa zdá, že sa pre ňu plynutie času „spomalilo". Vzhľadom na vysokorýchlostnú časticu sa zdá, že sa vzdialenosti skrátili. Aj v newtonovských termínoch času môžeme uvažovať štvrtý rozmer pohybu; ale Einstein ukázal, ako je možné zmeniť („warp") časové a priestorové miery pomocou vysokorýchlostného pohybu.

*Einstein: Zmysel relativity (1968)*: „Dve udalosti odohrávajúce sa v dvoch bodoch A a B systému K sú súčasne prebiehajúce, ak sa zdá, že sa odohrávajú súčasne pri pohľade zo stredového bodu M intervalu AB. Čas je potom definovaný ako súbor indikácií podobných hodín, vzhľadom na K relatívne v pokoji, ktoré rovnakú udalosť zaznamenávajú simultánne.

Vlastnosti časopriestoru s rôznym počtom dimenzií  

Vodorovná os: počet priestorových dimenzií  

Zvislá os: počet časových dimenzií  

UNPREDICTABLE: Správanie okolia sa nedá predpovedať zo znalosti príslušných parciálnych derivácií – spracúvanie informácií je nemožné  
 
TOO SIMPLE: Vesmír má príliš jednoduchú geometriu – napríklad jednotlivé nervy sa nemôžu „obísť", ale pretínajú sa. Tiež problémy s existenciou gravitačnej interakcie  

TACHYONS ONLY: Rýchlosť svetla je najnižšou možnou rýchlosťou šírenia hmoty – skladá sa teda len z tachyónov  

UNSTABLE: Obežné dráhy (elektrónov, planét, hviezd atď.) alebo samotné protóny sú nestabilné  

We are here (náš vesmír): má práve také matematické a fyzikálne vlastnosti, že poskytuje najbohatšie prostredie pre život

Fine-tuned universe
-------------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Fine-tuned universe*
Na výnimočnosť nastavenia dimenzionality nášho časopriestoru (tri priestorové a jedna časová dimenzia) upozornili niekoľkí autori. Súčasné aj rozpracované fyzikálne teórie sa pri makroskopickom popise nášho vesmíru zhodujú na tomto počte. Tento problém bol skúmaný z fyzikálneho aj čisto matematického hľadiska. Iné počty makroskopických dimenzií vedú k vesmírom, v ktorých buď neexistuje stabilita dráh planét či stavebných blokov hmoty, alebo sú len veľmi jednoduché.

Jednotka
--------

| Jednotka | Roky | Mesiace | Dni | Hodiny | Minúty | Sekundy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Planckov čas |  |  |  | ~1,5 × 10−47 | ~9 × 10−46 | ~5,4 × 10−44 |
| Pikosekunda |  |  |  |  |  | 10−12 |
| Nanosekunda |  |  |  |  |  | 10−9 |
| Mikrosekunda |  |  |  |  |  | 10−6 |
| Milisekunda |  |  |  |  |  | 10−3 |
| **Sekunda** | 3.1709792 × 10-8 |  |  |  |  | **zákl. jednotka SI** |
| Minúta |  |  |  |  | 1 | 60 |
| Hodina |  |  |  | 1 | 60 | 3600 |
| Deň |  |  | 1 | 24 | 1440 | 86 400 |
| Týždeň |  |  | 7 | 168 | 10 080 | 604 800 |
| Mesiac |  | 1 | 28 až 31 |  |  |  |
| Rok | 1 | 12 | 365 | 8 760 | 525 600 | 31 536 000 |
| Priestupný rok |  | 12 | 366 | 8 784 | 527 040 | 31 622 400 |
| Tropický rok |  |  | 365,24219 | 8765.81256 |  |  |
| Desaťročie | 10 | 120 | 3 650 | 87 600 | 5 256 000 | 315 360 000 |
| Generácia | 25 – 30 |  |  |  |  |  |
| Storočie | 100 | 1 200 | 36 500 | 876 000 | 52 560 000 | 3 153 600 000 |
| Tisícročie | 1000 | 12 000 | 365 000 | 8 760 000 | 525 600 000 | 31 536 000 000 |

Desaťročie, storočie a tisícročie sú bez priestupných rokov

Referencie
----------

1. 1 2  Tegmark, Max.: "On the dimensionality of spacetime". Classical and Quantum Gravity 14 (4): L69–L75. 1997
2. ↑  Barrow J. D. Tipler F. J.: The Anthropic Cosmological Principle. Oxford: Clarendon Press, 1986

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Čas (fyzika)**