recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Jupiterovi Trójania zobrazení zelenou na obrázku vnútra slnečnej sústavy
**Trójania** je súhrnné označenie pre planétky, ktoré obiehajú po rovnakej dráhe okolo Slnka ako jedna z planét napr. Jupiter, teda ich obežné dráhy sú v komensurabilite 1:1. V dôsledku rezonancie planéty sú sústredné okolo bodov predchádzajúcich a nasledujúcich planétu o 60˚, teda okolo libračných bodov L4 a L5 sústavy Slnko-planéta. V užšom zmysle sú Trójania iba planétky (v okolí týchto bodov) na obežnej dráhe Jupitera a v najužšom zmysle planétky v okolí libračného bodu L5 na obežnej dráhe Jupitera (t.j. opak Grékov).

Trójania Jupitera
-----------------

Prvého Trójana objavil Max Wolf 22. februára 1906, bol to Trójan Jupitera, planétka 588 Achilles. 588 Achilles sa pohybuje okolo libračného bodu L4. K 13. júnu 2009 je Jupiterovych Trójanov známych 3183, niekoľko z nich však bolo pozorovaných len niekoľko nocí. Sú sústredené v dvoch rozľahlých oblastiach okolo libračných bodov, pričom v oblasti "pred" Jupiterom (okolie bodu L4) ich poznáme 1813 a v oblasti "za" Jupiterom (okolie bodu L5) je ich známych 1370. Teória nepredpokladá a ani pozorovania neukázali nijaké výrazné rozdiely medzi týmito dvoma skupinami. Planétky sa môžu značne (až o 88,7°) vzdialiť od libračného bodu. 

### Charakteristika

Vo väčšine prípadov ide o planétky typu D. Majú nízke albedo priemerne okolo 0,065. Len 20 zo známych Trójanov má 100 a viac km v priemere. Najväčší z nich je 624 Hektor s priemerom 191 km. Za ním nasledujú 911 Agamemnon a 1143 Odysseus, ktoré majú rozmery 158 km a 155 km. 

### Vznik

Pôvodné teórie predpokladali, že telesá boli na týchto pozíciách zachytené, ale najnovšie štúdie ukázali, že Jupiterovi Trójania už na tejto dráhe vznikli, resp. boli tu zachytené v posledných štádiách formovania slnečnej sústavy. Tomu však nenapovedajú vysoké priemerné sklony ich dráh, pretože teória ich zachytenia počas formovania slnečnej sústavy predpokladá naopak nízke sklony. Sklony dráh sa však mohli dodatočne meniť, ale mechanizmus ich zmeny nie je v súčasnosti ešte celkom objasnený.

Zdroj
-----


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálPortál slnečná sústava |

PITTICH, Eduard. *Astronomická ročenka 2010*. Hurbanovo : Slovenská ústredná hvezdáreň, 2009. ISBN 978-80-85221-63-3. Kapitola Planétky, s. 117. 

| * z
* d
* u
Malé telesá slnečnej sústavy |
| --- |
| 
* Vulkanoidy
* Blízkozemské planétky
* Pásmo planétok
* Trójania
* Kentauri
* Damokloidy
* Kométy
* transneptúnske objekty
	+ Kuiperov pás
	+ Rozptýlený disk
	+ Oortov mrak komét

 |
| **Iné telesá a oblasti**: Skupiny a rodiny planétok, Binárne planétky, mesiace planétok a slnečná sústava; **Kompletný zoznam**: Zoznam planétok |
Mapa Afganistanu s Vachánskym koridorom (vpravo hore, ukazuje naň šipka)
**Wáchán** alebo **Váchán** (po perzsky واخان – daríjska výslovnosť:wáchán, iránskoperzská výslovnosť: váchán, po rusky *Vachan*), geograficky aj **Wáchánsky/Váchánsky/Vachanský/Wakkanský koridor** je úzky, riedko obývaný koridor vo východnom Afganistane, v ktorého najvýchodnejšej časti hraničí Afganistan s Čínskou ľudovou republikou. Na rovnakom mieste je rovnomenný afganský okres.

Poloha
------

Wáchánsky koridor leží v Badachšánskej provincii Afganistanu, v pohorí Pamír. Je veľmi úzky, jeho šírka v niektorých miestach nepresahuje 10 kilometrov. Na severe hraničí s Tadžikistanom (Hornobadachšánskou autonómnou oblasťou), na juhu s Pakistanom (časťou Kašmíru, spravovanou Pakistanom) a na východe s Čínskou ľudovou republikou (čínskym Turkestanom, teraz autonómnou oblasťou Sin-ťiang). Na hranici s Čínskou ľudovou republikou sa nachádza v nadmorskej výške 4 923 m n. m. ťažko priechodný Vakdžirský priesmyk. Na afgansko-čínskej hranici dochádza k najväčšej časovej zmene na svete – z +4:30 UTC na +8 UTC (celá Čínska ľudová republika má jednotný pekingský čas).

Vachánsky okres v Badachšánskej provincii

Dejiny
------

Terénom súčasného koridoru viedla jedna z obchodných ciest z Číny do Strednej Ázie, prechádzal tadeto okrem iného Marco Polo v roku 1271. 
Súčasný Wáachánsky koridor bol vytvorený na konci 19. storočia, v rámci tzv. Veľkej hry medzi Britským impériom a Ruskou ríšou. Ako súčasť Durandovej línie bol zámerne vklinený medzi ruské a britské dŕžavy a slúžil ako nárazníková zóna medzi Britskou Indiou a ruským Turkestanom. Vznikla tak krátka čínsko-afganská hranica, ktorej priebeh Čínska ľudová republika zmluvne uznala až v roku 1963.

Referencie
----------

1. ↑  Roux (2007), str. 323
2. 1 2  Strnad a kol. (2003), str. 757

Literatúra
----------

* Roux, Jean-Paul: Dějiny Střední Asie, Nakladatelství Lidové noviny (2007), Praha, ISBN 978-80-7106-867-9
* Strnad, Jaroslav, Filipský, Jan, Holman, Jaroslav, Vavroušková, Stanislava: Dějiny Indie, Nakladatelství Lidové noviny (2003), Praha, ISBN 80-7106-493-9

Pozri aj
--------

* Durandova línia
* Veľká hra

Externé odkazy
--------------

* Prameň Oxu - cesta do Vachánskeho Pamíru a cez Dilisangský priesmyk do Misgaru (en)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Vachánský koridor na českej Wikipédii.*
**William Robertson Smith** (\* 8. november 1846 – † 31. marec 1894) bol škótsky orientalista a evolucionalista. Bol prispievateľom a editorom Encyclopædia Britannica a Encyclopedia Biblica. Venoval sa výskumu archaických semitských náboženstiev. Vyslovil mienku, že Starý zákon je súborom mytologických a historických textov odlišného veku. Za vyslovenie tohto názora bol obvinený z herézy predstaviteľmi Free Church of Scotland a bol vylúčený z Cirkvi. Vychádzal z názoru, že náboženstvo, keďže sa podávalo z otca na syna v rámci určitej skupiny, vyskytovalo sa výlučne v určitej skupine v rámci jednej rasy (napr. judaizmus). Ako prvý uplatnil komparatívne-evolucionistický prístup na štúdium starého zákona. Smith nechápal archaické náboženstva ako prejav zlyhania intelektuálneho výkladu sveta, ale zdôrazňoval jeho sociálne funkcie a videl v ňom dôležitý zdroj pre udržanie spoločenskej súdržnosti.

Dielo
-----

* *Kinship and Marriage in Early Arabia* 1885.
* *Lectures on the Religion of the Semites*, 1889.

Referencie
----------

1. ↑  Budil I. *Mýtus, jazyk a kultúrní antropologie*. Praha: Triton, 2003. s. 149.

Autoritné údaje: * BnF: 123758929
* GND: 11861505X
* ISNI: 0000 0001 0922 9547
* LCCN: n79007049
* VIAF: 88901103
* WorldCat: lccn-n79007049
**William Arthur Pailes** (\* 26. jún 1952, Hackensack, New Jersey, USA) je americký vojak, astronaut, 186. človek vo vesmíre po lete v raketopláne.

Krátky životopis
----------------

Jeho život je úplne venovaný službe v armáde. V roku 1974 ukončil úspešne United States Air Force Academy v odbore informatika, kde získal titul bakalára. V roku 1981 získal titul magistra v rovnakom odbore na Texas A&M University. Bol vojenským letcom na viacerých základniach v USA a Veľkej Británii. V roku 1982 bol zaradený do armádneho výcvikového strediska budúcich astronautov, po troch rokoch absolvoval let raketoplánom a potom sa vrátil k vojenskej službe. Zo strediska kozmonautov USAF odišiel v roku 1988. Používal prezývku Bill.

Let do vesmíru
--------------

Zúčastnil sa rýdzo vojenskej misie, špionážnej a tiež veľmi utajovanej, s označením NASA STS-51-J, podľa evidencie COSPAR 1985-092A. V posádke boli samí vojaci-dôstojníci: plukovník Karol Bobko, podplukovník Ronald Grabe, major David Hilmers, plukovník Robert Lee Stewart a major William Pailes z kozmickej divízie USAF. Počas letu, ktorý štartoval na kozmodróme Cape Canaveral Air Force Station na Floride 3. októbra 1985 vypustili dve vojenské družice typu DSCS-3 s desaťročnou životnosťou a po štyroch dňoch sa vrátili v poriadku na leteckú základňu Edwards v Kalifornii. Počas letu raketoplán dosiahol výškový rekord 515 km nad Zemou.

* STS-51-J Atlantis, štart 3. októbra 1985, pristátie 7. októbra 1985.

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Kozmonautický portál |

* Osobná stránka na MEK
* Let raketoplánom
* Osobná stránka na Space40

Zdroje
------

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku William Pailes na českej Wikipédii.*
SecurID tokeny od RSA Security
**Bezpečnostný token** alebo **hardvérový token** alebo skrátene iba **token** je fyzické hardvérové zariadenie určené na autorizáciu v informačnom systéme. Tento termín môže znamenať aj softvérový token.

Tieto zariadenia sú obyčajne dostatočne malé na to, aby mohli byť uschované vo vrecku alebo v peňaženke a bývajú navrhované tak, aby na ne bolo možné pripevniť klasické kľúče. Niektoré môžu obsahovať kryptografické kľúče, ako napríklad digitálny podpis alebo biometrické dáta, napríklad odtlačok prsta. Niektoré prevedenia sú v teplo odolnom puzdre, iné môžu mať malé tlačidlá na zadanie PIN kódu.

Fungujú na princípe neustále sa meniaceho kódu, ktorý sa zobrazuje na displeji tokenu a ktorý slúži ako autentifikačný kód na vstup do informačného systému spolu s identifikačnými údajmi držiteľa. Každý kód má časovo obmedzenú platnosť a používateľ je informovaný aj o tom, ako dlho ešte bude daný kód platný. Po vypršaní času platnosti sa automaticky kód zmení.

Tokeny sa používajú predovšetkým v aplikáciách, kde je vyžadovaná vysoká bezpečnosť, napríklad v systémoch internetového bankovníctva.
Vlajka Mongolska
**Vlajka Mongolska** – tvoria ju tri zvislé pruhy – červený, svetlo modrý a červený; v červenom pruhu pri žrdi je umiestnený žltý ideogram *sojombo* - národný symbol Mongolska. Jednotlivé prvky *sojomba* majú symbolický význam. Najhornejšia figúra predstavuje oheň, symbol šťastia a spokojnosti. Jeho tri plamene znamenajú minulosť, prítomnosť aj budúcnosť. Slnko a mesiac sú predstavou „*sveta*" a večnosti (mladý mesiac je otcom Mongolska a zlaté slnko jeho matkou). Ďalší prvok, trojuholník (iný je na spodku ideogramu), symbolizuje šíp a kopiju obrátené hrotom k zemi, čo v mongolskej heraldike znamená „*smrť nepriateľovi*". Úzky obdĺžnik (opäť vo dvojici) pripomína rovinu stepi, priamočiarosť, spravodlivosť a čestnosť. Uprostred znaku je kruh „Jin-jang", starý budhistický symbol jednoty protikladov (ohňa a vody, neba a zeme, muža a ženy), pripomínajúci tu telá dvoch rýb primknutých k sebe a v nekonečnom kruhu prechádzajúcich jedna v druhú. Zľava aj sprava sú dva vysoké obdĺžniky, symbolizujúce piliere, pevnosť, tvrdosť a príslovie „*dvaja priatelia sú silnejší ako kamenná hradba*". Žltá farba predstavuje zlato a jeho stálosť, nemeniacu sa ani pri skúške ohňom, modrá je tradičná mongolská farba a pripomína bezoblačné oblohy, červená je symbolom revolúcie, ale tiež lásky a víťazstva.

Vlajka bola zavedená roku 1940.

Galéria
-------

* Vlajka Mongolska (1921-1924) Vlajka Mongolska (1921-1924)
* Vlajka Mongolska (1924-1940) Vlajka Mongolska (1924-1940)
* Vlajka Mongolska (1949-1992) Vlajka Mongolska (1949-1992)
* SojomboSojombo

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Vlajka Mongolska**

| * z
* d
* u
Vlajky ázijských krajín |
| --- |
| 
* Afganistan Afganistan
* Arménsko Arménsko
* Azerbajdžan Azerbajdžan
* Bahrajn Bahrajn
* Bangladéš Bangladéš
* Bhután Bhután
* Brunej Brunej
* Cyprus Cyprus
* Čína Čína
	+ Hongkong Hongkong
	+ Macao Macao
	+ Taiwan Taiwan
* Filipíny Filipíny
* Gruzínsko Gruzínsko
* India India
* Indonézia Indonézia
* Irak Irak
* Irán Irán
* Izrael Izrael
* Japonsko Japonsko
* Jemen Jemen
* Jordánsko Jordánsko
* Kambodža Kambodža
* Katar Katar
* Kazachstan Kazachstan
* Kirgizsko Kirgizsko
* Kórejská ľudovodemokratická republika Kórejská ľudovodemokratická republika
* Kórejská republika Kórejská republika
* Kuvajt Kuvajt
* Laos Laos
* Libanon Libanon
* Malajzia Malajzia
* Maldivy Maldivy
* Mjanmarsko Mjanmarsko
* Mongolsko Mongolsko
* Nepál Nepál
* Omán Omán
* Pakistan Pakistan
* Palestína Palestínske autonómne územia
* Rusko Rusko
* Saudská Arábia Saudská Arábia
* Singapur Singapur
* Spojené arabské emiráty Spojené arabské emiráty
* Srí Lanka Srí Lanka
* Sýria Sýria
* Tadžikistan Tadžikistan
* Thajsko Thajsko
* Turecko Turecko
* Turkménsko Turkménsko
* Uzbekistan Uzbekistan
* Vietnam Vietnam
* Východný Timor Východný Timor

 |  |
Vlajka Mjanmarska
Súčasná vlajka Mjanmarska  bola prijatá spolu s novou ústavou v roku 2010 a je zložená z troch horizontálnych pruhov v červenej, zelenej a žltej farbe. Uprostred vlajky je umiestnená pomerne veľká biela paťramenná hviezda. Vlajka je inšpirovaná vlajkou Barmy z obdobia okolo druhej svetovej vojny. Žltý pruh značí solidaritu medzi národmi, zelený prírodné bohatstvo krajiny, červený odvahu tunajšej populácie počas početných bojov a biela hviezda symbolizuje nádej v jednotu všetkých národov žijúcich v krajine. Vlajka však nie je všetkými vnímaná pozitívne, opozícia súčasnej vlády ju považuje za symbol pokusov o násilnú asimiláciu etnických skupín.

**Vlajka Mjanmarska** má červený list s modrým poľom v ľavom hornom rohu, v ktorom je biele ozubené koleso so štrnástimi zubami a uprostred neho dva biele ryžové klasy. Po obvode kolesa je umiestnených do kruhu štrnásť bielych päťramenných hviezd, každá oproti jednému zubu. Ich počet predstavuje štrnásť štátov a oblastí jednotného Mjanmarska. Ozubené koleso a dvojica ryžových klasov symbolizujú nerozbitný zväzok robotníkov a roľníkov. Červená a biela pripomínajú farby vlajky hnutia odporu z doby druhej svetovej vojny, *Antifašistickej ligy národného oslobodenia*. Červená znamená statočnosť, biela čistotu a čestnosť, modrá mier a pevnosť.

Vlajka v tejto podobe bola zavedená začiatkom roku 1974; pred tým bola od roku 1947 v modrom poli veľká biela päťramenná hviezda obklopená piatimi podobnými hviezdami menšími.

Galéria
-------

* Vlajka Barmy (1948 – 1974)Vlajka Barmy (1948 – 1974)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Vlajka Mjanmarska**

| * z
* d
* u
Vlajky ázijských krajín |
| --- |
| 
* Afganistan Afganistan
* Arménsko Arménsko
* Azerbajdžan Azerbajdžan
* Bahrajn Bahrajn
* Bangladéš Bangladéš
* Bhután Bhután
* Brunej Brunej
* Cyprus Cyprus
* Čína Čína
	+ Hongkong Hongkong
	+ Macao Macao
	+ Taiwan Taiwan
* Filipíny Filipíny
* Gruzínsko Gruzínsko
* India India
* Indonézia Indonézia
* Irak Irak
* Irán Irán
* Izrael Izrael
* Japonsko Japonsko
* Jemen Jemen
* Jordánsko Jordánsko
* Kambodža Kambodža
* Katar Katar
* Kazachstan Kazachstan
* Kirgizsko Kirgizsko
* Kórejská ľudovodemokratická republika Kórejská ľudovodemokratická republika
* Kórejská republika Kórejská republika
* Kuvajt Kuvajt
* Laos Laos
* Libanon Libanon
* Malajzia Malajzia
* Maldivy Maldivy
* Mjanmarsko Mjanmarsko
* Mongolsko Mongolsko
* Nepál Nepál
* Omán Omán
* Pakistan Pakistan
* Palestína Palestínske autonómne územia
* Rusko Rusko
* Saudská Arábia Saudská Arábia
* Singapur Singapur
* Spojené arabské emiráty Spojené arabské emiráty
* Srí Lanka Srí Lanka
* Sýria Sýria
* Tadžikistan Tadžikistan
* Thajsko Thajsko
* Turecko Turecko
* Turkménsko Turkménsko
* Uzbekistan Uzbekistan
* Vietnam Vietnam
* Východný Timor Východný Timor

 |  |
**Jaromír Tůma** (\* 26. apríl 1946, Mělník) je český hudobný publicista, dramaturg a moderátor.

Život
-----

Po absolvovaní mělnického gymnázia v roku 1964 pokračoval štúdiom ekonomiky zahraničného obchodu na Vysokej škole ekonomickej v Prahe, z ktorej odišiel v 4. ročníku, v roku 1968. Časť obsahu diplomovej práce na tému *Hit-Parades, charts, žebříčky* napriek tomu uverejnil v zborníku *Taneční hudba a jazz 1968–69* (Praha, s. 162-175). 

Od roku 1965 sa zameriava na publicistiku, pôsobil v časopisoch *Melodie*, neskôr *Mladý svět* (stránka *Echo*), ako dramaturg spolupracoval na pražských beatových festivaloch, uvádzal relácie v Česko-slovenskom rozhlase a televízii a pôsobil v Supraphone. Na singloch sa objavoval aj v pozícii rapera a do roku 1991 pracoval ako diskdžokej. 

V rokoch 1991 – 1993 zastával post šéfredaktora časopisu *Melodie*, od septembra 1993 potom šéfdramaturga hudobných relácií na TV Nova, v rokoch 1995-2002 bol zamestnaný v českej mutácii *Playboya*, potom prispieval do rôznych periodík, okrem iného bol redaktorom TEP regiónu. V súčasnej dobe (2014) moderuje reláciu *Větrník* na Rádiu Beat

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Jaromír Tůma na českej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * ISNI: 0000 0000 4089 744X
* LCCN: no99035190
* NK ČR: jn19990209938
* VIAF: 36550575
* WorldCat: lccn-no99035190
Vlajka Malty
**Vlajka Malty** má dva zvislé pruhy, biely a červený, a v hornom rohu šedý (strieborný) červeno lemovaný kríž zo sv. Jurajom na koni v kruhu s opisom *FOR GALLANTRY* (Za statočnosť). Toto vyznamenanie udelil 15. 4. 1942 Malte anglický kráľ Juraj VI.. za hrdinstvo, s ktorým Malťania odolali sústredeným Nemecko - talianskym bombardovaniam v prvých rokoch druhej svetovej vojny. Vlajka v tejto podobe bola zavedená roku 1964, keď Malta získala nezávislosť, v rokoch 1943 - 1964 bol kríž položený na modrom poli. Po odstránení modrého poľa bol kríž oddelený od bieleho poľa červeným lemovaním. Farby vlajky odpovedajú farbám štítu skoršieho štátneho znaku, prisudzujú sa však normandskému grófovi Rogerovi Sicilskému (bratrancovi Viliama Dobyvateľa), ktorý na ostrove pristál roku 1090 a oslobodil ho od moslimov.

* Obchodná vlajka MaltyObchodná vlajka Malty

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Vlajka Malty**

| * z
* d
* u
Vlajky európskych krajín |
| --- |
| 
* Albánsko Albánsko
* Andorra Andorra
* Belgicko Belgicko
* Bielorusko Bielorusko
* Bosna a Hercegovina Bosna a Hercegovina
* Bulharsko Bulharsko
* Cyprus Cyprus
* Česko Česko
* Čierna Hora Čierna Hora
* Dánsko Dánsko
* Estónsko Estónsko
* Fínsko Fínsko
* Francúzsko Francúzsko
* Grécko Grécko
* Holandsko Holandsko
* Chorvátsko Chorvátsko
* Island Island
* Írsko Írsko
* Lichtenštajnsko Lichtenštajnsko
* Litva Litva
* Lotyšsko Lotyšsko
* Luxembursko Luxembursko
* Maďarsko Maďarsko
* Malta Malta
* Moldavsko Moldavsko
* Monako Monako
* Nemecko Nemecko
* Nórsko Nórsko
* Poľsko Poľsko
* Portugalsko Portugalsko
* Rakúsko Rakúsko
* Rumunsko Rumunsko
* Rusko Rusko
* San Maríno San Maríno
* Severné Macedónsko Severné Macedónsko
* Slovensko Slovensko
* Slovinsko Slovinsko
* Španielsko Španielsko
* Spojené kráľovstvo Spojené kráľovstvo
* Srbsko Srbsko
* Švajčiarsko Švajčiarsko
* Švédsko Švédsko
* Taliansko Taliansko
* Turecko Turecko
* Ukrajina Ukrajina
* Vatikán Vatikán

 |
| 
* **Ostatné územia:** Ålandy Ålandy
* Faerské ostrovy Faerské ostrovy
* Gibraltár Gibraltár
* Guernsey Guernsey
* Jersey Jersey
* Man Man

 |
Súradnice: 54°35′36″S 160°16′24″V﻿ / ﻿54,59333°S 160,27333°V﻿ / 54.59333; 160.27333

**Krašeninnikov** (Vulkan Krašeninnikovа, Вулкан Крашенинникова) je názov kaldery vulkanického pôvodu, nachádzajúcej sa vo východnej časti ruského polostrova Kamčatka, asi 15 km severne od stratovulkánu Kichpinyč a 25 km juhozápadne od Kronockej sopky. Je pomenovaná po Stepanovi Krašeninnikovi, ruskom geografovi a objaviteľovi, ktorý začiatkom 18. storočia vydal prvý ucelený opis Kamčatky.

Masív komplexu tvorí staršia kaldera s rozmermi 8 × 11 km, v ktorej sa nachádzajú dva mladšie, prekrývajúce sa stratovulkány. Kaldera samotná sa sformovala počas erupcie pred 39 000 rokmi, vek vzniku južného stratovulkánu sa odhaduje na 11 000 rokov a vek severného centra na 6 000 rokov pred Kr. Severný stratovulkán má zaujímavú stavbu - jeho vrchol tvorí 2 km široká kaldera, v nej sa nachádza asi 800 m kráter a v ňom mladý lávový dóm. Vrchol sa tak podobá na matriošku - vo väčšej štruktúre sa skrýva menšia. Južný stratovulkán je ukončený len jednoduchým kráterom. Posledná aktivita komplexu, už spomínaný lávový dóm severného centra, má len niekoľko storočí. Jediným prejavom vulkanizmu v súčasnosti sú ojedinele sa vyskytujúce fumaroly.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **kaldera Krašeninnikov**

Externé odkazy
--------------

* www.volcano.si.edu - kaldera Krašeninnikov na Global Volcanism Program (po anglicky)
Vlajka Niue
**Vlajka Niue** – britský *Union Jack* v ľavom hornom rohu žltej vlajky pripomína britský protektorát, ktorý bol nad ostrovom vyhlásený roku 1900.

Žltá farba symbolizuje jasné slnko ostrova a vrelé vzťahy jeho obyvateľov k Novému Zélandu, pod ktorého správu bol Niue prevedený roku 1901. Štyri žlté hviezdy na ramenách sväto-jurského kríža *Union Jacku* naznačujú – aj keď v inej farbe a konštelácii – súhvezdie Južného kríža z novozélandskej vlajky a väčšia žltá hviezda na tmavo modrom kruhu uprostred tohto kríža je symbolom ostrova Niue.

Vlajka bola zavedená roku 1974.

| * z
* d
* u
Vlajky krajín Austrálie a Oceánie |
| --- |
|  Austrália | 
* Austrália
* Vianočný ostrov
* Kokosové ostrovy
* Norfolk

 |
|  Melanézia | 
* Fidži
* Nová Kaledónia
* Papua-Nová Guinea
* Šalamúnove ostrovy
* Vanuatu
* Východný Timor

 |
|  Mikronézia | 
* Guam
* Kiribati
* Marshallove ostrovy
* Nauru
* Severné Mariány
* Mikronézia (štát)
* Palau

 |
|  Polynézia | 
* Americká Samoa
* Cookove ostrovy
* Francúzska Polynézia
* Nový Zéland
* Niue
* Pitcairnove ostrovy
* Samoa
* Tokelau
* Tonga
* Tuvalu
* Wallis a Futuna

 |
**DVD-RAM** (DVD–Random Access Memory) je štandard ktorý v roku 1996 predstavilo DVD Forum. Určuje prepisovateľné DVD-RAM média a náležité DVD mechaniky. Médiá DVD-RAM sa v počítačoch, videokamerách a videorekordéroch používajú od roku 1998.

Konštrukcia
-----------

DVD-RAM je jednou z troch súperiacich technológií v oblasti prepisovateľných DVD. Konkurenciou sú formáty DVD-RW a DVD+RW. Technológia DVD-RAM zabezpečuje dobrú integritu a uchovanie dát pred poškodením pomocou viacerých mechanizmov a vlastností, čím je formát DVD-RAM vnímaný u ľudí (ktorí potrebujú uchovávať svoje dáta na DVD na dlhšie obdobie) ako lepšia voľba než ostatné formáty DVD používané pre bežné počítačové úlohy ako je všeobecné uchovávanie dát a archivácia. 

Štandardy Mount Rainier Format a SecurDisc pre DVD+/-RW (ktoré taktiež pracujú s DVD-RAM, CD-R a CD-RW) tak trochu zmenšujú vnímané výhody formátu DVD-RAM v kategórii integrity dát, nie však v kategórii uchovania, alebo ochrany dát pred poškodením.
Vlajka Luxemburska
Námorná a letecká vlajka Luxemburska
Luxembursko bolo väčšinu 19. storočia súčasťou Holandska. Nezávislosť získalo v roku 1890 a je posledným nezávislým vojvodstvom v Európe. Luxembursko nemalo vlajku až do roku 1830, keď sa vlastenci zasadzovali o zdôraznenie národných farieb. Vlajka bola definovaná v roku 1848 ako vodorovne 

červeno-bielo-modrá trojfarba, oficiálne však bola prijatá až v roku 1972. Trojfarebná vlajka je takmer identická s vlajkou Holandska, len je dlhšia a modrý pruh má svetlejší odtieň. Červená, biela a modrá farba boli odvodené z erbu veľkovojvodu, ktorý pochádza z 13. storočia.

Civilná Vlajka
--------------

Od roku 1972 sa vlajka veľkovojvodu používa ako civilná vlajka. Využíva sa najmä v námorníctve, na odlíšenie obchodných a iných lodí od vojenských. List sa skladá z modrých a bielych brvien, v stredovej časti je červený lev.

Zdroj
-----

Kniha: 

VŠETKY VLAJKY SVETA 

PRÍRUČKA DO KAŽDEJ RODINY

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Vlajka Luxemburska**

| * z
* d
* u
Vlajky európskych krajín |
| --- |
| 
* Albánsko Albánsko
* Andorra Andorra
* Belgicko Belgicko
* Bielorusko Bielorusko
* Bosna a Hercegovina Bosna a Hercegovina
* Bulharsko Bulharsko
* Cyprus Cyprus
* Česko Česko
* Čierna Hora Čierna Hora
* Dánsko Dánsko
* Estónsko Estónsko
* Fínsko Fínsko
* Francúzsko Francúzsko
* Grécko Grécko
* Holandsko Holandsko
* Chorvátsko Chorvátsko
* Island Island
* Írsko Írsko
* Lichtenštajnsko Lichtenštajnsko
* Litva Litva
* Lotyšsko Lotyšsko
* Luxembursko Luxembursko
* Maďarsko Maďarsko
* Malta Malta
* Moldavsko Moldavsko
* Monako Monako
* Nemecko Nemecko
* Nórsko Nórsko
* Poľsko Poľsko
* Portugalsko Portugalsko
* Rakúsko Rakúsko
* Rumunsko Rumunsko
* Rusko Rusko
* San Maríno San Maríno
* Severné Macedónsko Severné Macedónsko
* Slovensko Slovensko
* Slovinsko Slovinsko
* Španielsko Španielsko
* Spojené kráľovstvo Spojené kráľovstvo
* Srbsko Srbsko
* Švajčiarsko Švajčiarsko
* Švédsko Švédsko
* Taliansko Taliansko
* Turecko Turecko
* Ukrajina Ukrajina
* Vatikán Vatikán

 |
| 
* **Ostatné územia:** Ålandy Ålandy
* Faerské ostrovy Faerské ostrovy
* Gibraltár Gibraltár
* Guernsey Guernsey
* Jersey Jersey
* Man Man

 |


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Luxemburský portál |
Olympijské striebroOlympijské striebro

**Li Kchaj-lin** (čín. 李凱琳, pchin-jin: *Lǐ Kǎi-lín*; \* 15. júl 1992) je taiwanská džudistka, strieborná medailistka na Letných paralympijských hrách 2012 v Londýne.

Športová činnosť
----------------

Na Letných paralympijských hrách 2012 v Londýne získala striebornú medailu v kategórii pod 48 kilogramov. Vtedy 20-ročná Li získala prvú medajlu pre Taiwan na týchto paralympijských hrách.

Zúčastnila sa tiež Letných paralympijských hrách 2016 v Riu a Letných paralympijských hrách 2020 v Tokiu kde v oboch prípadoch prehrala v súťaži o bronz.

Referencie
----------

1. 1 2   *JudoInside - Kai-Lin Lee Judoka* [online]. judoinside.com, [cit. 2022-12-10]. Dostupné online.
2. ↑  台北時報. *Taiwanese judoka Lee wins Paralympic silver* [online]. taipeitimes.com, 2012-09-01, [cit. 2022-12-10]. Dostupné online.
3. ↑   *Kai Lin Lee* [online]. paralympic.org, [cit. 2022-12-10]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Profil na stránke JudoInside
**DVB-T2** (z anglického *Digital Video Broadcasting – Terrestrial*) je nový štandard digitálneho televízneho vysielania pomocou pozemských vysielačov. Vďaka tomu štandardu je možné do jedného vysielacieho multiplexu vložiť viac televíznych programov. Tento štandard vychádza zo štandardu DVB-T. Vydalo ho konzorcium DVB

V súčasnosti sa používa na vysielanie v Spojenom kráľovstve, Taliansku, Švédsku, Ukrajine a niekoľkých ďalších krajinách, najnovšie aj v Rakúsku. Jeho testovanie prebehlo aj na Slovensku, kde sa však v súčasnosti na vysielanie digitálnej televízie používa štandard DVB-T.

Kompatibilita DVB-T a DVB-T2
----------------------------

Súčasné zariadenia, ktoré sú schopné prijímať DVB-T nie sú kompatibilné (nie sú schopné) prijímať DVB-T2. Aj keď máte novšie zariadenie, ktoré podporuje MPEG4, FullHD a podobné technológie, pokiaľ nie je výslovne v návode uvedená podpora DVB-T2, tak zariadenie nie je schopné prijímať toto vysielanie.

Formáty kompresie
-----------------

Vysielanie v DVB-T využívalo kompresný formát MPEG-2, prípadne MPEG-4. V prípade DVB-T2 prichádzajú do úvahy kompresné formáty staršie H.264 a novšie H.265 (HEVC). Momentálne nie je rozhodnuté v akom kompresnom formáte sa bude na slovenskom vysielať. Podľa vývoja v susedných krajinách, kde sa očakáva vysielania vo formáte H.265 (HEVC), možno usúdiť, že aj Slovensko sa prikloní k H.265 (HEVC).

Porovnanie parametrov DVB-T a DVB-T2
------------------------------------

|  | DVB-T | DVB-T2 |
| --- | --- | --- |
| FEC | Konvolučné kódovanie + Reed Solomonov kód 1/2, 2/3, 3/4, 5/6, 7/8 | *LDPC* + *BCH* 1/2, **3/5**, 2/3, 3/4, **4/5**, 5/6 |
| Vnútorná modulácia | QPSK, 16QAM, 64QAM | QPSK, 16QAM, 64QAM, **256QAM** |
| Ochranný interval | 1/4, 1/8, 1/16, 1/32 | 1/4, **19/256**, 1/8, **19/128**, 1/16, 1/32, **1/128** |
| Mód FFT (počet nosných) | 2k, 8k | **1k**, 2k, **4k**, 8k, **16k**, **32k** |

Čo prinesie DVB-T2
------------------

Názory na túto otázku sa rôznia. Z tohto pohľadu by prechod mohol priniesť nasledujúce:

* Pôjde lepšie a ďalej od vysielača naladiť digitálne vysielanie
* Zvýši sa kvalita obrazu
* Väčšie televízie budú vysielať v HD rozlíšení
* Pre menšie televízie sa zlacnie vysielanie v SD rozlíšení
* ? Zvýši sa počet televíznych staníc ?

Tieto klady sú dôsledkom dvoch veci. Po prvé sa pri vysielaní v DVB-T2 zväčší použiteľná šírka pásma pre prenos obrazu a za druhé sa bude vysielať iba v kompresnom formáte H.264 alebo H.265. Vzhľadom na to, že by sa mala zlacniť cena vysielania, môže sa stať, že začne vysielať viac staníc. Podobné očakávania bolo aj pri prechode z analógového vysielania na DVB-T a naplnilo sa iba z časti. Takže zostáva len jediné, nechať sa prekvapiť.

Referencie
----------

1. ↑   *Skúšobné vysielanie v štandarde DVB-T2* [online]. Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky, 31.8.2011, [cit. 2012-02-14]. Dostupné online.

Pozri aj
--------

* Digitálne televízne vysielanie
* DVB-T

Externé odkazy
--------------

* Prevádzkovateľ siete vysielačov na Slovensku Towercom a.s.
* Informačný server DVB-T2.sk
* Informačný server Satelitnatv.sk - DVB-T2
**Júlia Májeková** (\* 27. december 1919, Viedeň – † 30. január 1991, Bratislava) bola prvou prekladateľkou diel z holandskej a flámskej literatúry do slovenčiny, redaktorkou vo vydavateľstve Tatran a Lúč.

Životopis
---------

Júlia Májeková študovala počas rokov 1930 – 1938 na gymnáziu v Ružomberku, od roku 1939 do roku 1944 získavala vzdelanie na Filozofickej fakulte Slovenskej univerzity v Bratislave (dnešná UK), odbor slovenský a nemecký jazyk. Počas štúdia získala ročné štipendium na štúdium v Nemecku, takže v rokoch 1942 – 1943 sa venovala germanistike na univerzite v Lipsku. Chcela byť učiteľkou a po úspešnom ukončení štúdia pracovala dva roky ako učiteľka na obchodnej akadémii v Martine, no v roku 1947 začala postgraduálne štúdium nederlandistiky na univerzite v Leidene. Od roku 1949 pracovala ako redaktorka vo vydavateľstve Tatran. Po odchode do dôchodku v roku 1977 spolupracovala s vydavateľstvom Lúč ako lektorka a jazyková redaktorka.

Prekladateľská tvorba
---------------------

Zaujímavosťou je, že Júlia Májeková mala iba jazykovedné vzdelanie, nie prekladateľské. Už počas štúdia na vysokej škole preložila pár diel z nemeckého jazyka do slovenského, v poslednom ročníku dostala ponuku na preklad diela od flámskeho autora Ernesta Claesa „Herman Coene". Počas svojho života preložila 19 diel z nemeckého jazyka, 28 diel diel z holandského jazyka, zopár rozhlasových hier, v *Revue svetovej literatúry* boli uverejnené jej krátke preklady, je autorka viacerých doslovov a štúdii k preloženým dielam a taktiež kapitoly *Nizozemská literatúra* v Dejinách svetovej literatúry. Taktiež zostavila heslá holandských a flámskych autorov v Malej encyklopédii spisovateľov sveta. V tomto období bola jedinou slovenskou prekladateľkou z holandčiny do slovenčiny, neskôr ju nahradil Adam Bžoch.

Ocenenia
--------

V roku 1974 získala Cenu Jána Hollého za preklad *Bohovia sa vracajú*, v roku 1978 vyhrala cenu Martinus Nijhoffprijs voor Vertalingen. Žiaľ si ju nemohla prevziať priamo v Holandsku, ale len v Prahe. Správa poroty sa o jej prekladoch vyjadrila, že majú svedomitý prístup nielen k originálu ale i k prekladu a taktiež optimálne narába s cieľovým jazykom.

Referencie
----------

1. ↑  ŽITNÝ, Milan. *Krátke dejiny nizozemskej literatúry – Adam Bžoch* [online]. Bratislava: Literárne informačné centrum, 2010, [cit. 2017-11-03]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Preklady Júlie Májekovej v súbornom katalógu Slovenskej národnej knižnice

Autoritné údaje: * abART: 140216
* ISNI: 0000 0000 5542 3837
* NK ČR: jx20050721045
* SNK: 171888
* VIAF: 67480042
**Júlia Gelleová** (rodená *Kocsisová*; \* 22. február 1889, Szin – † 3. máj 1982, Košice) bola funkcionárka ženského robotníckeho hnutia známa v meste Košice aj ako „Gelle Mama".

V roku 1949 ocenená Radom 25. februára 1948, dňa 22. februára 1964 bola v Prahe ocenená Radom práce.

Rodina
------

Narodila sa 22. februára 1889 v Szine v Maďarsku. Matka Julianna rod. Barossová (1868 – 1940), otec Michal Kocsis (1861 – 1936), mala 4 bratov a 2 sestry. Manžel Ján Gelle, robotník (1886 – 1960), mali spolu 3 dcéry a 2 synov.

Biografia
---------

Ľudovú školu vychodila v Szögligete. Najprv bola pomocníčka v domácnosti v Turnianskom Podhradí. V r. 1908 - 1913 kuchárka, v r. 1924 - 1942 príležitostná robotníčka v Košiciach. Pre svoju revolučnú činnosť bola často prepúšťaná z práce. V r. 1945 - 1948 robotníčka Hydinárskych závodov v Košických Oľšanoch, v r. 1948 - 1952 pracovala v Mäsopriemysle v Košiciach, od roku 1953 na dôchodku. Od roku 1921 bola členkou KSČ, od r. 1923 členka predsedníctva KSČ.

S robotníckym revolučným hnutím sa zoznámila pod vplyvom svojho manžela Jána - funkcionára sociálnych-demokratov, neskôr Červených odborov. V roku 1914 sa stala členkou Sociálno-demokratickej strany Uhorska, po r. 1918 Československej sociálno-demokratickej strany robotníckej. Bola príslušníčka marxistickej ľavice. Zakladajúca členka KSČ. Pracovala v ženskom hnutí, známa pod menom „Gelle mama". V rokoch 1923 – 1927 členka predsedníctva ženskej sekcie KSČ, v družstevnom hnutí - zakladajúca členka. Od roku 1939 členka predsedníctva robotníckeho konzumného družstva JEDNOTA. Účastníčka politických a hospodárskych triednych zápasov, kolportérka komunistickej tlače. V rokoch 1932 – 1936 obhajovala záujmy pracujúcich v košickom mestskom zastupiteľstve. Po roku 1938 účastníčka ilegálneho protifašistického hnutia. Za revolučnú činnosť prepúšťaná z práce a väznená. Po oslobodení funkcionárka miestnych straníckych orgánov. Zomrela v Košiciach dňa 3. mája 1982 a pochovaná je na verejnom cintoríne (parcela 15, riadok 26, miesto 84), ako čestná občianka Mesta Košice.

Zmienka o Júlii Gelleovej je v Martinskom štátnom archíve, z roku 1987, s. 178 a v Archíve Kancelárie Prezidenta republiky v Prahe (ČR), pod por.č. 2095.

Referencie
----------

1. 1 2   *Významné osobnosti pochované na Verejnom cintoríne v Košiciach* [online]. Košice: Rekviem s.r.o. [cit. 2018-03-23]. Dostupné online.
2. ↑  
 *Řád Práce - SEZNAM NOSITELŮ* [PDF online]. Praha: Archiv Kanceláře Prezidenta Republiky, 2012-11-30, [cit. 2018-03-23]. Dostupné online. (po česky)
3. ↑  GELLEOVÁ, Júlia. In:  *Slovenský biografický slovník*. Zväzok II E – J. Martin : Matica slovenská, 1987. 599 s. S. 178.
**Júlia Liptáková** (\* 8. apríl 1984, Nová Dubnica, Slovensko) je slovenská modelka.

Narodila sa a takmer celé svoje detstvo prežila v Novej Dubnici. Navštevovala gymnázium v Dubnici nad Váhom. 

V roku 2000 zvíťazila na súťaži Miss dievča v Novej Dubnici. V roku 2004 získala v Malajzii titul *Miss Body Beautiful of the World*[chýba zdroj] a v Číne špeciálnu cenu *Miss Bikini of the World*.[chýba zdroj] Na svetovom finále súťaže *Model Of The Year* v septembri 2005 v Južnej Kórei získala titul *2. vicemiss* a vyhrala v kategórii *Best Body In Swimsuit*.[chýba zdroj] V priamo nadväzujúcej súťaži *Global Beauty Queen*, ktorá sa konala v Číne sa umiestnila na 4. mieste (3rd runner up) a vyhrala v kategórii *Miss Disco Queen*. Koncom novembra 2006 získala v Číne prestížny titul *Miss Bikini International* a vyhrala v kategórii *Miss Body Beautiful*.[chýba zdroj]

Počas troch rokov (2008, 2009 a 2010) sa zúčastnila, spolu s Gabrielou Kořínkovou, väčšiny podnikov seriálu MotoGP ako Paddock Girl.

Je 174 cm vysoká, jej miery sú 90-61-89; má blond vlasy a modrozelené oči.

Referencie
----------

1. ↑  Paddock Girls Photos – 18 May, Le Mans, France (anglicky)
2. ↑  Paddock Girls Photos – 01 June, Mugello, Italy (anglicky)
3. ↑  Paddock Girls Photos – 26 July, Donington Park, Great Britain (anglicky)
4. ↑  Paddock Girls Photos – 06 June, Mugello, Italy (anglicky)
5. ↑  Paddock Girls Photos – 18 July, Sachsenring, Germany (anglicky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Júlia Liptáková**
**Karosa C 835** je medzimestský autobus, ktorý vyrábala spoločnosť Karosa Vysoké Mýto v rokoch 1997 až 1999.

Konštrukcia
-----------

Karosa C 835 je dvojnápravový autobus s hranatou, polosamonosnou karosériou panelovej konštrukcie. Motor je umiestnený za zadnou nápravou, v priestore zadného panela. Na vozidle sa nachádzajú dvoje dvojkrídlové výklopné dvere v pravom boku vozidla (prvé sú pred prednou nápravou, druhé pred zadnou nápravou). Vozidlo disponuje sedadlami s vyššími opierkami ako pri modele Karosa C 834, ktoré sú umiestnené na podestách, čím sa zväčšil objem batožinového priestoru, umiestneného pod podlahou medzi nápravami, na objem 5 m3. Sedačky sú rozmiestnené po štyroch v jednom rade so strednou uličkou. Konštrukčne aj dizajnom je Karosa C 835 takmer zhodná s modelom Karosa C 735, líši sa predovšetkým kvalitnejším zateplením, pretože Karosa C 835 bola primárne určená pre ruských dopravcov.

Výroba a prevádzka
------------------

Model Karosa C 835 sa začal vyrábať, podobne ako ostatné autobusy radu 800, pre krajiny bývalého Sovietskeho zväzu, kde boli problémy so schválením vozidiel novej série 900. Produkcia modelu Karosa C 835 prebiehala v rokoch 1997 až 1999, vyrobených bolo celkom 12 kusov. Drvivá väčšina vozidiel bola určená na export. Niekoľko kusov sa ale vzhľadom k finančným ťažkostiam kupcov ocitlo v Česku a na Slovensku. Niektoré vozidlá na území bývalého Česko-Slovenska boli tiež zakúpené ako náhradné karosérie pre staršie autobusy rady 700, od ktorých potom dostali doklady. Údajne jediný kus na Slovensku vlastní dopravca Slivtour z Bardejova.

Referencie
----------

1. ↑  Jelen, Tomáš; Kuchar, Dušan. *Autobusy Karosa - 10. diel - linkové autobusy radu 700.*. [s.l.] : [s.n.]. ISBN 1890572179.

Zdroje
------

Jelen, Tomáš; Kuchar, Dušan. *Autobusy Karosa - 10. diel - linkové autobusy radu 700.*. [s.l.] : [s.n.]. ISBN 1890572179. 

| * z
* d
* u
Autobusy vyrábané podnikom Karosa (teraz Iveco Czech Republic) vo Vysokom Mýte |
| --- |
| 
* Škoda 706 RO
* Tatra 500 HB
* Karosa SB
* Karosa A 30

 |
| Mestské | 
* 706 RTO MTZ
* 706 RTO MEX
* ŠM 11
* B 731
* B 732
	+ B 732.1670 Legobus
* B 831
* B 832
* B 931
* B 932
* B 951
* B 952
* Citybus 12M
* Citelis 10.5M
* Citelis 12M
* Crossway LE
* Urbanway 12M
* Urbanway 10.5M
* Streetway 12M

 |
| Prímestské | 
* 706 RTO CAR
* ŠL 11
* C 733
* C 734
* C 735
* C 834
* C 835
* C 934
* C 935
* C 954
* C 955
* C 956 (Axer)
* Récréo
* Ares
* Crossway
* Récréo
* Crossway LE

 |
| Diaľkové | 
* 706 RTO LUX
* ŠD 11
* LC 735
* LC 736
* LC 737 (HD 11)
* LC 757 (HD 12)
* LC 936
* LC 937 (GT 11)
* LC 956
* LC 957 (HD 12)
* Arway

 |
| Kĺbové | 
* 706 RTO-K
* ŠM 16,5
* B 741
* C 744
* B 841
* B 941
* B 961
* C 943
* Citybus 18M
* Citelis 18M
* Urbanway 18M
* Streetway 18M

 |
| Karosa radu Š · Karosa radu 700 · Karosa radu 800 · Karosa radu 900 |
O vrchu na Slovensku pozri *Baník (vrch v Starohorských vrchoch).*
Baníci
**Baník** je robotník pracujúci pri vyhľadávaní, dobývaní a úprave nerastných surovín. Povolanie baníka je veľmi staré, siaha do obdobia, kedy začal človek cielene používať nerastné suroviny vo väčšom meradle. Pôvodne robil každý baník všetky úkony spojené s ťažbou, až neskôr dochádzalo k deľbe práce a formovaniu rozličných kategórií baníkov ako boli haviari, beháči, pratači, vrátkári, vyklápači, banskí a povrchoví tesári a ďalší. Baníctvo je zdraviu škodlivá práca a je jedným z najnebezpečnejších zamestnaní. V niektorých krajinách nemajú baníci dostatočné sociálne istoty a aj v prípade úrazov sú ponechaní bez pomoci.

Cesta baníkov do bane sa nazýva fáranie.

Baníci v minulosti v podzemí dolovali rudu pomocou želiezka (dláta) a kladiva ľudovo nazývaných *šlegotajzne*, (z nem. *schlägel und eisen*). Používali sa tiež čakany a sochory. Na nakladanie materiálu grac, korýtko, jednokolesový vozík – fúrik. Neskôr sa začal používať aj štvorkolesový banský vozík (tzv. uhorský hunt). Takýto spôsob ťažby sa napriek nízkej efektivite zachoval až do 19. storočia, kedy sa začali používať výbušniny a pneumatické kladivá.

21. júna 1935 Medzinárodná organizácia práce prijala dohodu o zákaze práce žien a detí pod zemou. Dohodu prijalo 70 krajín, z ktorých ju 28 neskôr zrušilo.

Galéria
-------

* BaníkBaník
* Žena pracujúca v baniŽena pracujúca v bani
* Deti pracujúce v baniDeti pracujúce v bani

Referencie
----------

1. 1 2  baník. In:  *Encyklopédia ľudovej kultúry Slovenska 1*. Vyd. 1. Bratislava : Veda, 1995. 484 s. ISBN 80-224-0234-6. S. 32.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Baník**

Zdroje
------

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Havíř na českej Wikipédii a Miner na anglickej Wikipédii.*


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál vedy o Zemi |
Hrobka rodiny Cesnakovcov
**Július Gustáv Cesnak** (iný zápis: Česnak, maď. *Csesnák Gyula*; \* 26. marec 1863 Banská Bystrica - † 13. apríl 1933 Banská Bystrica) bol úradník a mešťanosta Banskej Bystrice, ktorý túto funkciu vykonával 30 rokov (1893 – 1923) a významne sa pričinil na rozvoji mesta.

Život
-----

Narodil sa 26. marca 1863 v Banskej Bystrici v evanjelickej rodine pekára Gustáva Cesnaka a Karolíny, rod. Korony. Študoval a zmaturoval na gymnáziu v Banskej Bystrici (1882). V rokoch 1883 – 1893 pôsobil ako mestský úradník. 19. mája 1893 ho jednomyseľne zvolili za mešťanostu. Počas obdobia výkonu tejto funkcie bol v Banskej Bystrici vybudovaný mestský vodovod, kanalizácia, pristúpilo sa k úprave ulíc, vytvoreniu parku a nábrežie Hronu (známe ako *Garampart*). V hospodárskej oblasti sa pričinil o reorganizáciu mestského lesného hospodárstva, postavenie mestskej hydroelektrárne a železničného prepojenia s Harmancom (dnes súčasť železničnej trate č. 170).

Taktiež pôsobil ako dočasný predseda (1895) a podpredseda (1897) Banskobystrickej historickej a archeologickej spoločnosti založenej na podporu a rozvoj mestského múzea a vybudovanie jeho prvej múzejnej expozície (1909). Zaslúžil sa o preloženie Štátnej odbornej školy kovorobnej z Gelnice do Banskej Bystrice. Počas prvej svetovej vojny zabezpečoval najmä zásobovanie obyvateľov potravinami, fungovanie zdravotníckej starostlivosti a pomoc chudobným občanom. Funkciu mešťanostu zastával do 28. decembra 1922, kedy za prítomnosti hlavného slúžneho Adolfa Pštrosa odstúpil a úrad odovzdal novozvolenému starostovi Kolomanovi Mikulovi, ktorý sa funkcie ujal 1. marca 1923. Zomrel 13. apríla 1933 v Banskej Bystrici a bol pochovaný na miestnom evanjelickom cintoríne.

Referencie
----------

1. 1 2  „Pred 150 rokmi sa narodil mešťanosta Július Cesnak", *Bystricoviny*, 2013, 2013-03-26, dost. 2014-08-27
2. ↑  *Lídri mesta v doterajšej histórii Banskej Bystrice*, NajkrajšíKraj.sk, 2013 (vyd. 2013-09-16), dost. 2014-08-27

Literatúra
----------

* Klimová, Anna; Némethová, Mária; Lauková, Oľga, edi. (2002), „Július Cesnak", *Kto bol kto v histórii Banskej Bystrice 1255 – 2000*, Banská Bystrica: Štátna vedecká knižnica v Banskej Bystrici, ISBN  8085169622

Pozri aj
--------

* Zoznam predstaviteľov mesta Banská Bystrica

Externé odkazy
--------------

* Záznam o narodení a krste v matrike evanjelického cirkevného zboru v Banskej Bystrici
* Regionálne osobnosti VKMK – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
**Školský poriadok** je dokument, ktorý upravuje práva a povinnosti žiakov školy ako aj práva a povinnosti pedagogických zamestnancov školy vyplývajúce z riadenia a organizácie výchovno-vzdelávacieho procesu školy.

Školský poriadok na Slovensku
-----------------------------

Na Slovensku je školský poriadok tvorený školami individuálne. „Vydávajú [ho] riaditelia po prerokovaní v školskej samospráve a v pedagogickej rade".

V júli 2013 navrhla vláda za porušenie školského poriadku žiakmi zastaviť rodičom prídavky na deti. Porušenia by sa mohli aj týkať mejkapu, piercingu a iných vecí týkajúcich sa zovňajšku žiaka. Už jedno porušenie poriadku by mohlo mať za následok zastavenie dávok. Riaditeľ školy by ho mal nahlásiť úradu práce, ktorý by rozhodol či dávky pozastaviť. Po troch mesiacoch by boli dávky obnovené ak by sa žiak vrátil k správaniu bez porušovania poriadku. Podobný postup zatiaľ neexistuje pri spáchaní priestupku ani trestného činu. Kritici návrh odmietajú. Podľa Laca Oravca z Nadácie Milana Šimečku: „Dôvody, z ktorých môže nevzniknúť nárok na prídavok, považujeme za veľmi prísne a vágne. Navyše umožňujú subjektívne zneužívanie a diskrimináciu."

Referencie
----------

1. 1 2 3 4  RAGÁČOVÁ, Katarína. *Za bozk detí v škole či mejkap navrhujú vziať rodičom prídavky* [online]. Petit Press, 23.07.2013, [cit. 2013-07-24]. Dostupné online.
Škrapy (Silberen)
Typické škrapy (Burren)
**Škrapy** sú rozmermi najmenšie povrchové krasové formy, ktoré zväčša nepresahujú dimenziu mikroforiem.

Vznikajú koróznou činnosťou presakujúcej vody obohatenej o oxid uhličitý na svahoch so sklonom 1° až 70°. Sú to ryhy s dĺžkou niekoľkých metrov, šírkou od niekoľkých centimetrov do niekoľkých metrov a hĺbkou maximálne 2 metre. Ich tvorbe účinne napomáhajú rozpustené organické látky.

Od vlastností podložných krasových hornín (napr. smer a hustota puklín) bude závisieť tvar, veľkosť a spôsob usporiadania škrapov. Podľa *tvaru* rozlišujeme:

* žliabkovité škrapy
* meandrovité škrapy
* jarčekovité škrapy
* šľapajovité škrapy
* misovité škrapy
* duté škrapy
* valcovité škrapy
* zmladené škrapy
* korunkové škrapy
* vrstevnaté škrapy
* puklinové škrapy.

Koncentráciou škrapov na väčších plochách vznikajú *škrapové polia*. Na niektorých nekrasových horninách (napr. na sopečných tufoch) vznikajú tvarovo podobné formy, ktoré sa označujú ako *pseudoškrapy*. Príčinou ich vzniku môže byť selektívne zvetrávanie hornín.


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál vedy o Zemi |
**Baptizmus** je protestantská, evanjelikálna cirkev. Prvý baptistický zbor na svete vznikol v Holandsku, v Amsterdame, v roku 1609. Baptizmus je rozšírený po celom svete, ale najmä v USA. 

Baptizmus uznáva jedinú autoritu - Bibliu ako produkt Božieho zjavenia, praktizuje krst po rozhodnutí nasledovať Ježiša Krista a po verejnom vyznaní svojej viery. Krst je vykonávaný ponorením. Krstení bývajú zvyčajne dospelí (alebo dospievajúci) ľudia. Baptisti majú kongregacionálne zriadenie, a zastávajú odluku cirkvi a štátu a slobody svedomia. 

Centrom bohoslužieb je kázeň, doprevádzaná spevom duchovných piesní a podstatnou časťou bohoslužieb sú aj spoločné modlitby. Baptisti nevysluhujú žiadne sviatosti, pretože podľa všeobecného chápania kresťanstva je sviatosť (sakramentum) niečím, čo je nevyhnutnou podmienkou pre spasenie. Krst a Večera Pánova (sväté prijímanie), ktorá je praktizovaná pod obojím (tzn. prijímanie chleba a vína spravidla všetkými členmi zboru), sú úžasnou výsadou Božích detí a zároveň vyjadrením ľudskej poslušnosti Bohu. 
Keďže baptisti vyznávajú slobodu svedomia a slobodu každého zboru, ich teologické a praktické dôrazy sa čiastočne odlišujú podľa miestnych pomerov. Teologicky sú vo výklade Biblie považovaní za konzervatívnych. 

Na svete sú baptisti združení do viacerých zoskupení. Najvýznamnejšími sú Svetová baptistická aliancia (angl. Baptist World Alliance) s 80 miliónmi členov, Európska baptistická federácia (EBF) a v USA Južná baptistická konvencia (angl. Southern Baptist Convention) so 16 miliónmi členov. Na Slovensku je predstaviteľom baptizmu Bratská jednota baptistov.

Externé odkazy
--------------

* Bratská jednota baptistov na Slovensku
* Svetová baptistická aliancia
* Európska baptistická federácia
* Južná baptistická konvencia
Stráňové, hlboko rozčlenené škrapové pole v JZ svahu Jasovskej planiny predstavuje výstupky horninového masívu waxeneckých (tisovských) vápencov na relatívne veľkej ploche v úpätných partiách planiny. Vzhľadom na priaznivé mikroklimatické pomery v stráňových ryhách býva pokryté pestrými spoločenstvami machov a lišajníkov.
**Škrapové pole** (angl. karren field, franc. champ des lapiés, nem. Karrenfeld) je plošný skalný povrchový krasový útvar. V. Panoš (2001) škrapové pole charakterizuje ako *časť skalného povrchu rozpustných hornín rozčleneného do škrapov rozpustnou činnosťou zrážkových vôd a vôd z topenia snehu*. Typické škrapové pole sa nachádza pri obci Kečovo v JZ časti Slovenského krasu (Kečovské škrapy), takisto pri Domici, kde však už podlieha silnej vegetačnej sukcesii. Viac ako 1 m vysoké škrapy sa nachádzajú v škrapovom poli v masíve Magas-tető na planine Alsó-hegy v Maďarsku a taktiež pri Silickej Brezovej. Škrapové pole s osobitou morfológiou a vývojom sa nachádza v masíve Lüd-bükk na Silickej planine.

Podľa *pokrytosti skalného povrchu* podľa V. Panoša (2001) rozlišujeme:

* holé škrapové pole
* sčasti prikryté, t. j. subkutánne škrapové pole
* reziduálnymi zvetralinami úplne prikryté škrapové pole (alebo prekryté alogénnymi sedimentmi).

Zdroj
-----

* Vladimír Panoš (2001): *Karsologická a spelologická terminologie*. Knižné centrum, vydavateľstvo, pre SSJ v L. Mikuláši a GÚ AV ČR v Prahe. 352 s. ISBN 8080641153.


|  |  |
| --- | --- |
|  | Portál vedy o Zemi |