recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Účastník olympijských hierÚčastník olympijských hier

**Viera Klimková**, rodená *Leskovjanská* (\* 11. august 1957, Spišská Nová Ves) je bývalá všestranná slovenská bežkyňa na lyžiach, reprezentantka Česko-Slovenska. Neskôr trénerka juniorskej reprezentácie.

Kariéra
-------

Viera Leskovjanská sa narodila v 1957 roku v Košickým kraju. Od septembra 1972 do 1976 študovala na SPŠE (Stredná priemyselná škola
elektrotechnická) v Liptovskym Hrádku. Pôsobila pod vedením trénerov Miloslava Húsku a Jána Michalíka v čase od 1. septembra 1972 do 15. okóbra 1977 v TJ Tesla Liptovský Hrádok (Telovýchovná jednota Tesla Liptovský Hrádok – dnes ŠKM Liptovský Hrádok). Neskôr členka ČH Štrbské Pleso (Červena hviezda Štrbské Pleso – dnes ŠKP Štrbské Pleso).

Od roku 1974 byla členkou juniorského družstva ČSSR. Prvýkrát v zastúplení žien Česko-Slovenska sa objavila 9. januára 1982 na otvorení Svetového pohára v behoch na lyžiach 1981/82 v nemeckom Klingenthalu. Účastníčka na Zimných olympijských hrách (XIV. ZOH) Sarajevo v roku 1984 v behu na lyžiach 20 km, kde obsadila 24. miesto. 
Na súťaži v Novom Měste na Moravě získala 18. februára 1985 tretie miesto. 

Reprezentovala Česko-Slovensko na Majstrovstvách sveta v behu na lyžiach v roku 1985, kde v pretokoch na 5 km klasickou technikou v Seefelde obsadila 21. februára šieste miesto z casom 15:36.7.

Na Zimných olympijských hrách 1988 (XV. ZOH) v Calgary získala siedme miesto v štafetovom behu žien 4×5 km. 4. februára 2003 v bežeckom lyžovaní na Majstrovstvách sveta veteránov v rakúskom Seefelde získala bronzovú medailu.

Viera Klimková je trénerkou juniorskej reprezentácie. Desať rokov bola trénerkou Martina Otčenáša v ŠKP Štrbské Pleso. Neskôr trénerka Lucie Klimkovej.

Referencie
----------

1. ↑  FRONKO, Dr. Milan. *Olympionici Liptova – s. 33; Viera Klimková* [online]. Liptov: Olympijski klub Liptova, 2003, [cit. 2017-07-27]. Dostupné online. Archivované 2016-09-22 z originálu.
2. ↑   *Bežecké lyžovanie – Na MS veteránov v Seefelde Viera Klimková s bronzom* [online]. Bratislava: SME Šport, 2003-02-04, [cit. 2017-07-29]. Dostupné online.
3. ↑  BAĎOVÁ, Nikola. *Martin Otčenáš: „Mám rád celý biatlon"* [online]. , 2014-11-23, [cit. 2018-03-08]. Dostupné online.
4. ↑   *Klimková Lucia* [online]. FIS – Fédération internationale de ski, [cit. 2018-04-14]. Dostupné online. (po anglicky)

Externé odkazy
--------------

* (po anglicky) Klímková, Vera fis-ski.com
* (po anglicky) Klímková, Viera sport-references.com
* (po český) Viera Klimková Český olympijský výbor
Súradnice: 48°52′18.7″S 13°53′26.9″V﻿ / ﻿48,871861°S 13,890806°V﻿ / 48.871861; 13.890806

**Volarský potok** je ľavostranný prítok Teplej Vltavy v okrese Prachatice v Juhočeskom kraji. Dĺžka toku je 10,5 km. Plocha povodia meria 33,1 km².

Priebeh toku
------------

Potok pramení približne 3 km severozápadne od Volarov na severovýchodnom úbočí Jedlovej (1088 m) v nadmorskej výške cca 1000 m. Na hornom toku tečie juhovýchodným smerom, preteká mestom Volary, podľa ktorého je tento potok pomenovaný. V predošlých časoch bol jeho tok využívaný ako kanalizácia, preto sa občas nazýva hanlivo „smradlák". V súčasnej dobe je zrevitalizovaný a tečie pod mestom. Pod zem sa stráca pri reštaurácii „U potůčku" a na povrch vyteká až za autobusovou stanicou. Potok preteká tiež Volarskou čističkou, ktorá tu bola vybudovaná v roku 1995. Potom sa odkláňa od Volarov k osade Mlýny, pod ktorou je tiež v potrubí. Potom už iba meandruje po lúkach smerom k Teplej Vltave, do ktorej sa vlieva z ľavej strany v nadmorskej výške 736 m.

### Väčšie prítoky

Potok má sedem prítokov dlhších než 1 km, z toho 5 ľavostranných a 2 pravostranné, ale iba dva sú pomenované. Mlýnský potok dlhý temer 4 km, pritekajúci zľava a Luční potok ktorého dĺžka je niečo málo cez 3 km, ktorý priteká z pravej strany. Ostatné sú iba väčšie prírodné struhy. Inak má potok mnoho prítokov v podobe lesných kanálikov a priesakov.

Vodný režim
-----------

Priemerný prietok v ústí činí 0,37 m³/s.

### Povodeň v roku 2009

Neskoro večer 25. júna 2009 o 22:45 hodín sa potok vo Volaroch vylial zo svojho koryta. Zapríčinili to prívalové dažde a výdatné zrážky, ktoré začali už 22. júna. Za tieto dni v meste napršalo 89 l/m². Intenzita zrážok dosiahla hodnoty 145,8 mm/h.

Referencie
----------

1. 1 2  
 *Zeměpisný lexikon ČSR. Vodní toky a nádrže*. Praha : Academia, 1984. S. 296.
2. ↑  Dĺžka toku podľa mapy VÚV činí približne 11,1 km.
3. ↑   *Hydrologický seznam podrobného členění povodí vodních toků ČR* [online]. [Cit. 2010-11-27]. Dostupné online. [nefunkčný odkaz]
4. ↑  V *Zemepisnom lexikóne ČSR* je uvedená nadmorská výška 900 m.
5. ↑  Ako zdroj bola použitá mapa VÚV.
6. ↑   *Internetový deník PrachatickoNews – Bouřka rozvodnila Volarský potok* [online]. [Cit. 2010-11-27]. Dostupné online. [nefunkčný odkaz]

Externé odkazy
--------------

* HEIS VÚV T.G.M.

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Volarský potok na českej Wikipédii.*
**Variácia** (angl. arrangement), presnejšie ***k*-prvková variácia z *n* prvkov množiny *M*** alebo **variácia *k*-tej triedy z *n* prvkov množiny *M***, je ľubovoľné injektívne zobrazenie množiny {\displaystyle \{1,2,\ldots ,k\}} do množiny *M*. Niekedy sa definuje aj ako ľubovoľná permutácia niektorej *k*-prvkovej kombinácie z *n* prvkov množiny *M*, pričom tieto definície možno považovať za ekvivalentné. 

Intuitívne možno o *k*-prvkovej variácii z *n* prvkov množiny *M* uvažovať ako o usporiadanej *k*-tici obsahujúcej každý prvok množiny *N* maximálne jeden raz. Medzi variáciami a takýmito *k*-ticami totiž existuje vzájomne jednoznačné zobrazenie, avšak charakter týchto dvoch štruktúr je rozdielny.

Variácie definované vo vyššie uvedenom zmysle sa nazývajú aj **variácie bez opakovania**. **Variácia s opakovaním** *k*-tej triedy z *n* prvkov množiny *M* sa definuje ako ľubovoľná usporiadaná *k*-tica pozostávajúca z prvkov množiny *M*.

Variácia bez opakovania
-----------------------

Variácia k-tej triedy z n prvkov bez opakovania je ľubovoľné injektívne zobrazenie množiny {\displaystyle \{1,2,\ldots ,k\}} do množiny *M*.

Počet možných variácií bez opakovanía je:  

{\displaystyle V\_{k}(n)={\frac {n!}{(n-k)!}}=n\cdot (n-1)\cdot ...\cdot (n-k+1)}

### Príklad

Koľkými spôsobmi môžu byť obsadené prvé tri miesta na šachovom turnaji, ak sa ho zúčastnili 8 hráči?  

Riešenie: {\displaystyle V\_{3}(8)=8\cdot 7\cdot 6={\frac {8!}{(8-3)!}}={\frac {8!}{5!}}=336}

Variácia s opakovaním
---------------------

Variácia k-tej triedy s opakovaním z n prvkov je každá usporiadaná k-prvková skupina zostavená iba z týchto n prvkov tak, že sa každý prvok môže ľubovoľne krát opakovať.

Počet možných variácií s opakovaním je:   

{\displaystyle V\_{k}^{\prime }(n)=n^{k}}

### Príklad

Koľkými spôsobmi možno zvoliť 4 - miestny kód trezoru, ak na ľubovoľnom mieste môže byť ľubovoľná číslica od 0 po 9?  

Riešenie: {\displaystyle V\_{4}(10)=10^{4}=10000}

Pozri aj
--------

* Kombinatorika
* Permutácia (kombinatorika)
* Kombinácia (kombinatorika)
* Faktoriál

Referencie
----------

1. ↑  Comtet, L.: Advanced Combinatorics. D. Reidel Publishing Company, 1974.

Použitá literatúra
------------------

* Marián Olejár a kol.: *Zbierka vzorcov z matematiky*, Vydavateľstvo Young Scientist, ISBN 80-88792-16-9

Externé odkazy
--------------

* Variacie na priklady.eu
* Variácie na http://www.oskole.sk
Rozhľadňa Vartovna
**Vartovna** je rozhľadňa na rovnomennom vrchu na kóte 651 m n. m. východne od obce Seninka na Valašsku.

História rozhľadne
------------------

Rozhľadňa Vartovna bola slávnostne sprístupnená 17. novembra 2009, stavba trvala 7 mesiacov. Autorom je architekt Ivan Bergmann. Názov kopca Vartovna sa traduje zrejme od začiatku 18. storočia. Vtedy tu vartovali (strážili) hliadky Portášov a zapaľovaním ohňov upozorňovali vrchnosť na blížiace sa nebezpečenstvo.

Prístup na vyhliadku je vonkajším ľavotočivým schodiskom. V päte rozhľadne je priestor pre služby návštevníkom. Prístup na rozhľadňu je celoročne voľný, cez víkend a počas sviatkov s obsluhou a je spoplatnený.

Prístup
-------

K rozhľadni vedie lesná cesta z obce Seninka po žltej turistickej značke (cca 2 km), chodník z obce Liptál po zelenej značke (4 km). Peší prístup je možný aj zo Vsetína, Pozděchova a Všeminy. K rozhľadni takisto vedie cyklotrasa č. 6117 Vsetín – Halenkov – Vsetín.

Výhľad
------

Na vyhliadkovej plošine sa nachádza päť informačných tabúľ s popisom vyhliadky. Je možné uvidieť Zlín, ďalej potom Vizovickú vrchovinu, Javorníky, Hostýnské a Vsetínske vrchy, Chřiby, Beskydy a slovenské pohorie Malá Fatra.

Referencie
----------

1. ↑   Archivované 2011-10-01 na Wayback Machine Prevádzka rozhľadne Vartovna v roku 2011

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Vartovna na českej Wikipédii.*

Externé odkazy
--------------

* Oficiálne stránky
* Rozhledna Vartovna u Seninky
* Rozhledna Vartovna
**Vietnamistika** (vietnamsky Ngành Việt Nam học) je vedný odbor, ktorý sa zaoberá lingvistikou, literatúrou a dejinami Vietnamu. Odborník vo vietnamistike je vietnamista.

Tento odbor je vo svete pomerne ojedinelý. V krajinách okrem Vietnamu je možné študovať vietnamistiku (*Vietnamese studies*) napríklad vo Francúzsku, USA, Spojenom kráľovstve a Česku (pri FF UK v Prahe pôvodný odbor vietnamistika zanikol a v roku 2005 vznikol nový bakalársky program *etnológia so špecializáciou vietnamistika*). Vietnamistiku je možné študovať na Seminári vietnamských štúdií na FF MU v Brně a na Katedre ázijských štúdií FF UPOL v Olomouci. Na slovenských akademických pracoviskách vietnamistika ako samostatný študijný odbor neexistuje.

Slovenskí vietnamisti
---------------------

Zo slovenských vietnamistov bol známy Ján Múčka, ktorý absolvoval tento odbor na Filozofickej fakulte UK v Prahe. Dcéra Jána Múčku – Eva Antoshchenko Múčková, pracuje na Inštitúte Ázijských a Afrických štúdií na Moskovskej univerzite. Na Ústave ďalekého východu FF UK v Prahe v rokoch 2004 – 2015 pôsobil Ján Ičo. Absolventom odboru vietnamistika na Filozofickej fakulte UK v Prahe je aj Stanislav Mištik (rok ukončenia 2009 v odbore etnológia so špecializáciou vietnamistika), ktorý pracuje ako diplomat.

Okrem vietnamistov sa Vietnamom zaoberal aj Michal Semotam, ktorý vydal *Nový česko-vietnamský slovník*, *Vietnamsko-španielsku konverzáciu* a *Orientálne povesti.*

Na Slovensku ide o pomerne ojedinelú špecializáciu, napriek tomu, že tu žije niekoľko tisíc vietnamských občanov.

Externé odkazy
--------------

* Etnologie se specializací vietnamistika FF UK v Prahe
* Asijská studia a medzinárodní vzťahy, zameranie juhovýchodná Ázia, MU Praha Archivované 2012-07-30 na Wayback Machine
* Seminár vietnamských štúdií (Masarykova univerzita v Brne)
* Katedra asijských studií (Univerzita Palackého v Olomouci)
* SOAS Londýn BA Vietnamese Archivované 2010-11-06 na Wayback Machine
* Klub Hanoi (CZ)
**Vietove vzťahy** (iné názvy: **Vietove formuly, Vietove vzorce, zovšeobecnená Vietova veta, súvis medzi koreňmi a koeficientmi algebrickej rovnice**) sú vzorce na vyjadrenie súvisu medzi koreňmi polynómu a jeho koeficientmi.

Všeobecný prípad
----------------

Vietove vzťahy znejú:

Ak je daný polynóm {\displaystyle f(x)=x^{n}+a\_{1}x^{n-1}+a\_{2}x^{n-2}+...+a\_{n}}

a x1, x2, ... xn sú jeho korene (nulové body), potom: 

{\displaystyle {\begin{matrix}a\_{1}&=&-(x\_{1}+x\_{2}+\ldots +x\_{n})\\a\_{2}&=&x\_{1}x\_{2}+x\_{1}x\_{3}+\ldots +x\_{1}x\_{n}+x\_{2}x\_{3}+\ldots +x\_{n-1}x\_{n}\\a\_{3}&=&-(x\_{1}x\_{2}x\_{3}+x\_{1}x\_{2}x\_{4}+\ldots +x\_{n-2}x\_{n-1}x\_{n})\\&&\ldots \\a\_{n-1}&=&(-1)^{n-1}(x\_{1}x\_{2}\ldots x\_{n-1}+x\_{1}x\_{2}\ldots x\_{n-2}x\_{n}+\ldots +x\_{2}x\_{3}...x\_{n})\\a\_{n}&=&(-1)^{n}x\_{1}x\_{2}\ldots x\_{n}\end{matrix}}.}

Príklad: Kvadratická rovnica
----------------------------

Ak je daná všeobecná kvadratická rovnica {\displaystyle ax^{2}+bx+c=0}, potom:

{\displaystyle x\_{1}+x\_{2}=-{\frac {b}{a}}}
{\displaystyle x\_{1}x\_{2}={\frac {c}{a}}}

Externé odkazy
--------------

* Vietove vzťahy  Archivované 2017-05-17 na Wayback Machine


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Matematický portál |
**Vatovec obrovský** (*Langermannia gigantea*) je jedlá huba z čeľade prášnicovité (*Lycoperdaceae*).

Opis
----

Vatovec je veľký 10–50 (90) cm v priemere, dosahuje hmotnosť až 4 kg, je okrúhly, bez hlúbika. Pokožka je hladká a na dotyk kožovitá. Farba je výrazne jasne biela za mlada, neskôr sa zmení na šedú až tmavo-hnedú. Vnútorná hmota je spočiatku rovnako biela a počas dospievania sa mení na olivovohnedú a práškovitú konzistenciu.
Táto huba sa považuje za najplodnejší organizmus na Zemi. Plodnica s hmotnosťou 4 kg obsahuje 1,5×1012 výtrusov.

Výskyt
------

Vatovce rastú od júna do septembra prevažne na lúkach a lesných čistinkách, riedkych čistinkách lesov, v riedkych borovicových lesoch a skôr na suchých miestach. Charakteristické miesta sú mladé borovicové leso-čistinky, kde sa vatovce vyskytujú v rodinkách v kruhovom priestore s priemerom asi 10 m.

Príprava jedál
--------------

Mladé plodnice majú výbornú chuť, hodia sa prevažne ako rezne.

Galéria
-------

* malý vatovecmalý vatovec
* na lúke, v kruhuna lúke, v kruhu
* vnútrovnútro

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Vatovec obrovský**

Externé odkazy
--------------

* nem.
* nem
**Vasiľ Turok** (\* 8. január 1940 - † 7. november 2005, Prešov) bol rusínsky dramatik, dramaturg a kultúrny pracovník žijúci na Slovensku. 

Narodil sa v Habure pri Medzilaborciach.Po stredoškolských a vysokoškolských štúdiách v Bratislave sa vrátil na východ, kde bol pedagógom na Strednej všeobecno-vzdelávacej škole na ul. vtedy Revolučnej (dnes Dilongovej), neskôr aj na Pravoslávnej bohosloveckej fakulte v Prešove. Zapojil sa do procesu obrody rusínstva, identity Rusínov. Neodškriepiteľný je jeho významný prínos v divadelníctve, najmä ako dramaturg, prekladateľ i režisér v jedinom na svete profesionálnom Divadle Alexandra Duchnoviča v Prešove. Bol pri zrode prvej rusínskej kultúrno-národnostnej organizácie vo vtedajšom Česko-Slovensku – Rusínskej obrody, bol prvým predsedom Svetovej rady Rusínov (SRR) ako výkonného výboru prvej medzinárodnej rusínskej organizácie – Svetového kongresu Rusínov.

Externé odkazy
--------------

* Spomienky na V. Turoka na stránkach obce Habura[nefunkčný odkaz]
*Vryp minerálu môže byť aj lesk vrypu minerálu, pozri lesk vrypu minerálu.*
**Vryp minerálu** (iné názvy: **farba vrypu minerálu/nerastu**, **farba vrypu**, **vryp nerastu**, **vryp**) je jedna zo základných fyzikálnych vlastností minerálov, ktorá je jednoduchou pomôckou pri ich rozlišovaní. Pozoruje sa ako farba jemnozrnného prášku, ktorý vzniká pri trení o neglazovanú porcelánovú platničku.

Spôsob určovania
----------------

Vrypom sa možno presvedčiť, či je minerál (nerast) farebný alebo zafarbený. Skúšaný minerál je potrebné trieť po drsnom povrchu bielej nepolievanej porcelánovej doštičky a potom pozorujeme farbu vzniknutého prášku t. j. farbu vrypu. Na určovanie farby vrypu používame vždy čerstvé, nezvetrané kúsky minerálov. Farebné minerály majú vždy farebný vryp viac - menej zodpovedajúci vlastnej farbe nerastu, často so svetlejším odtieňom. Bezfarebné a biele nerasty majú farbu vrypu bielu. Mimoriadne veľký rozdiel medzi vlastnou farbou a farbou vrypu je pri kovovolesklých nerastoch. Žltý pyrit má čiernozelený vryp, čierny alebo striebristý hematit ma višňovočervený vryp. Pre niektoré minerály je farba vrypu jednoduchá a pritom určujúca pomôcka.

Referencie
----------

1. ↑  Klein, C. 2006: *Mineralógia.* Oikos-Lumon, Bratislava, s. 25

Zdroj
-----

* Zdroj, z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok Archivované 2005-05-17 na Wayback Machine


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál vedy o Zemi |
**Vsevolod Emilievič Mejerchoľd** (rus. Всеволод Эмильевич Мейерхольд, nem. Karl Kasimir Theodor Meyerhold; \* 28. január 1874, Penza, Rusko – † ? 2. február 1940, Moskva, Rusko) bol jedným z najvýznamnejších ruských a sovietskych divadelníkov. Je považovaný za zakladateľa socialistického divadla, všestranného umelca a režiséra, ktorého význam ďaleko prekročil hranice Sovietskeho zväzu.

Život
-----

Narodil sa v ruskej Penze v roku 1874 ako Karl Kasimir Theodor Meyerhold. Najprv sa vydal do Moskvy, kde študoval právo, ale po roku ho škola omrzela a prešiel na moskovskú divadelnú školu, ktorú viedol Vladimír Ivanovič Nemirovič-Dančenko. Po jej absolvovaní pôsobil štyri roky ako herec v Moskovskom umeleckom akademickom divadle a potom v roku 1905 založil vlastný súbor, tzv. Prvé štúdio.

Kvôli nezhodám so Stanislavským opustil Moskvu a odišiel do Petrohradu a Tbilisi. Režíroval činoherné a operné predstavenia, písal vedecké práce a vydával časopis o divadle. Práve na doskách petrohradského divadla začal rozvíjať svoj avantgardný štýl réžie. 

Po revolúcii v roku 1917 sa zapojil do politického života, stal sa členom komunistickej strany a dokonca zastával funkciu politického komisára v Červenej armáde. V Moskve viedol divadelné oddelenie Ľudového komisariátu osvety. V roku 1920 založil vlastné divadelné štúdio pod názvom Prvé divadlo Ruskej federácie, od roku 1923 nieslo divadlo meno svojho zakladateľa, avšak v roku 1938 bol Mejerchoľd v rámci stalinských čistiek zatknutý a divadlo zrušené. 1. februára 1940 bol odsúdený na trest smrti zastrelením. Presný dátum jeho smrti nie je známy, niektoré zdroje však uvádzajú ako dátum jeho smrti 2. február. V roku 1955 bol posmrtne rehabilitovaný.

Externé odkazy
--------------

* Meyerhold Memorial Museum Archivované 2007-08-31 na Wayback Machine; stránka Meyercholdovho múzea (po anglicky) (po rusky)
* Meyerhold's theatrical system; Mejerchoľdov divadelný systém (po anglicky)
* Meyerhold's biomechanics; Mejerchoľdova biomechanika (po anglicky)
* Театр имени Вс. Мейерхолда Archivované 2004-06-08 na Wayback Machine; oficiálna stránka Mejerchoľdovho divadla (po rusky)

Autoritné údaje: * abART: 18111
* BnF: 11915455n
* GND: 118641050
* ISNI: 0000 0000 8150 725X
* LCCN: n50029001
* NK ČR: jn19990216125
* SNK: 205527
* ULAN: 500120764
* VIAF: 71394940
* WorldCat: lccn-n50029001
Súradnice: 49°05′27″S 18°48′49″V﻿ / ﻿49,09083°S 18,81361°V﻿ / 49.09083; 18.81361

**Vysielač Veľká lúka** (1 475 m n. m.) je bývalý rádiový vysielač na Slovensku. Nachádza sa na rovnomennom vrchu v pohorí Lúčanská Malá Fatra, medzi mestami Žilina a Martin. Je vzdialený iba cca 300 m od vysielacieho strediska Krížava.

Konštrukcia
-----------

Pôvodná konštrukcia priehradového stožiara má výšku 40 m, novšia, postavená vedľa prvej okolo 80m a počas jeho prevádzky šíril signál Rádia Zet a Fun Radia. Až do ukončenia prevádzky patril s vyžarovaným výkonom 20x2 kW medzi výkonnejšie vysielače na Slovensku a vďaka značnej nadmorskej výške bol jeho signál dostupný na veľkej časti územia Slovenska. Presah umožňoval prijímať signál i na Liptove, Orave, Strednom Považí, časti Moravy a Sliezska, no nezriedka i v Podunajskej nížine.

Ukončeniu prevádzky vysielača predchádzalo skúpenie okolitých pozemkov na Veľkej lúke spoločnosťou Towercom (vlastník vysielača Krížava) a následný presun vysielania Funrádia späť na Krížavu. Rádio Zet ukončilo prevádzku ešte pred skupovaním, z dôvodu odňatia licencie. Jeho nástupca, rádio Sever už vysielalo z Krížavy.

Prístup
-------

K neďalekému vysielaču na Krížave vedie asfaltová cesta z Vrútok, odtiaľ po chodníku.

Referencie
----------

1. ↑   *Rozhlasové vysielače v pásme VKV* [online]. Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky, [cit. 2011-08-12]. Dostupné online.

Pozri aj
--------

* Vysielač Krížava
* Zoznam vysielačov na Slovensku

Externé odkazy
--------------

* Stránka o vysielači

| * z
* d
* u
Slovenské TV a FM vysielače |
| --- |
| Základné vysielače | 
* Dubník (KE)
* Kamzík (BA)
* Kráľova hoľa (PP)
* Krížava (ZA)
* Sitno (BS)
* Suchá hora (BB)
* Veľká Javorina (NM)

 |
| Doplnkové vysielače | 
* Blatný vrch (LC)
* Dievčenská skala (RV)
* Dubník (SE)
* Kotník (SL)
* Magurica (SV)
* Magurka (NO)
* Modrý vrch (ST)
* Nad oborou (TN)
* Stebnícka Magura (BJ)
* Španí laz (VK)
* Trebišov (TV)
* Úložisko (RK)
* Zobor (NR)

 |
**Vyznamenanie Za statočnosť** je česko-slovenské štátne vyznamenanie, založené vládnym nariadením číslo 30/1951 Zb. zo dňa 3. apríla 1951, ktorým sa zakladajú rady a vyznamenania a upravuje udeľovanie čestného titulu „Hrdina práce".

Vyznamenanie Za statočnosť sa udeľovalo  tým, ktorí preukázali statočnosť alebo obetavosť v zápase s rozvratníkmi a inými nepriateľmi štátu alebo pri obrane nedotknuteľnosti štátnych hraníc, alebo za iné vynikajúce prejavy občianskej statočnosti a odvahy. Udeľoval ho na návrh vlády prezident republiky a zároveň s vyznamenaním dostal vyznamenaný diplom a preukaz ako doklad na nosenie radu.

Zrušené bolo s účinnosťou od 15. októbra 1990 zákonom číslo 404/1990 Zb.

Opis vyznamenania
-----------------

Opis vyznamenania je uvedený v Stanovách Vyznamenania Za statočnosť: „*Vyznamenanie Za statočnosť má tvar kruhu priemeru 33 mm. V ľavej polovici vyznamenania sú dve ratolesti, vavrínová a lipová, sviazané dole stuhou s nápisom „Za statečnost"; vpravo od ratolestí sú písmená ČSR. Na rube sú vavrínové a lipové ratoliestky a uprostred štítok s matričným číslom. Vyznamenanie je razené zo striebra. Strieborným závesným krúžkom je zavesené na stuhe 38 mm širokej a 55 mm dlhej; stuha je modrá s 9 mm širokým pruhom v štátnych farbách uprostred. Vyobrazenie je pripojené.*"

Autorom výtvarného návrhu je umelec Otakar Španiel, stuhu navrhol umelec Antonín Kybal.

Poznámky
--------

1. ↑  v slovenskej Zbierke zákonov je použitý výraz *udeľuje*, česká *Sbírka zákonů* používa výraz *propůjčuje*
2. ↑  po zmene názvu štátu sa používalo ČSSR

Referencie
----------

1. 1 2 3   *Vládne nariadenie č. 30/1951 Zb. ktorým sa zakladajú rady a vyznamenania a upravuje udeľovanie čestného titulu „Hrdina práce".* [online]. Bratislava: Ministerstvo spravodlivosti SR, 1951-04-03, [cit. 2018-03-28]. Dostupné online.
2. ↑   *Vládní nařízení č. 30/1951 Sb. kterým se zakládají řády a vyznamenání a upravuje udělování čestného titulu „Hrdina práce".* [PDF online]. Praha: Ministerstvo vnitra ČR, 1951-04-03, [cit. 2018-03-29]. Dostupné online.
3. ↑   *Zákon č. 404/1990 Zb. o štátnych vyznamenaniach Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky* [online]. Bratislava: Ministerstvo spravodlivosti SR, 1990-10-02, [cit. 2018-03-28]. Dostupné online.
4. ↑  PULEC, Vladivoj. *Československá státní vyznamenání, státní čestná uznání a ceny*. 1. vyd. Praha : SNTL – Nakladatelství technické literatury, 1980. 183 s. S. 26. (po česky)

Externé odkazy
--------------

* Vyznamenanie Za statočnosť: zoznam nositeľov
*O českom autorovi detektívok pozri Václav Erben.*

Mjr. **Václav Erban** (\* 24. marec 1935) je bývalý český moderátor, major ZNB a autor detektívok, ktoré publikoval pod pseudonymom **Václav Baner**. V rokoch 1978-1989 pôsobil ako starší referent špecialista IX. správy Federálneho ministerstva vnútra (správa pre politickovýchovnú, vzdelávaciu, kultúrnu a propagačnú činnosť FMV) v Ústrednej redakcii armády, bezpečnosti a brannosti (ÚRABB) Československej televízie, kde uvádzal reláciu *Federálna kriminálna ústredňa pátra, radí, informuje* (čes. *Federální kriminální ústředna pátrá, radí, informuje*). Je spoluautorom scenára čs. filmu *Pavučina* (1986).

Dielo
-----

* 1984 – *Mikrofórum pátrá* – Supraphon, kód: 10183547 (spolu s Ivo Jahelkou a Tomášom Slámou)

Filmy
-----

Václav Erban si zahral sám seba (cameo) v týchto česko-slovenských filmoch:

* *Koncert* (1980)
* *Třetí skoba pro Kocoura* (1983)
* *Černá punčocha* (1987)

Moderátor
---------

* *Federálna kriminálna ústredňa pátra, radí, informuje*
* *Fakta* (1989)

Referencie
----------

1. ↑  Václav Baner
2. ↑  Jiří Šťastný: Činné zálohy. Str. 195-234. In: Securitas Imperii 10: Sborník k problematice vztahů čs. komunistického režimu k „vnitřnímu nepříteli".
3. ↑  Odborný komentář k televiznímu pořadu „Fakta".
4. 1 2  Václav Erban.
5. ↑  Mikrofórum pátrá.
6. ↑  Televizní pořad „Fakta".

Autoritné údaje: * NK ČR: xx0065440
* VIAF: 85726171
**Toulouse Business School** je európska biznis škola nachádzajúca sa v Paríži, Londýne, Casablancae, Barcelone a Toulouse. Bola založená v roku 1903.

Charakteristika
---------------

Toulouse Business School je pridružená k University of Toulouse, prestížnej francúzskej škole, ktorá má 1 % obchodných škôl s "trojitou korunou" medzinárodných akreditácií: AMBA, EQUIS a AACSB. Škola má cca 30 000 absolventov v 75 krajinách sveta, reprezentujúcich vyše 150 národností. Významnými absolventmi sú Nicolas Todt (CEO ART Grand Prix). Škola je známa pre svoje tituly v letectve (v spolupráci s *École nationale de l’aviation civile*).

Študijné programy
-----------------

TBS má svoj Master in Management program, niekoľko Masters programov v rôznych oblastiach ako napríklad marketing, financie, mmédiá, ľudské zdroje. V portfóliu sú tak isto Executive MBA, ktoré je podobné dennému štúdiu MBA. TBS udeľuje aj PhD titul.

Referencie
----------

1. ↑  Toulouse Business School amplifie sa stratégie internationale
2. 1 2   *TBS Education, France* [online]. www.study.eu, [cit. 2022-12-05]. Dostupné online. (po anglicky)
3. ↑   *About TBS Education | TBS Education* [online]. , [cit. 2022-12-05]. Dostupné online. (po anglicky)
4. ↑  Nicolas TODT
5. ↑  Comment Toulouse Business School et l’ENAC ont monté leur filière aéronautique
6. ↑  Pourquoi l'executive MBA de TBS est dans le top 100 mondial

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka
* Stránka absolventov
Súradnice: 44°59′24″S 6°6′56″V﻿ / ﻿44,99000°S 6,11556°V﻿ / 44.99000; 6.11556

**Vénosc** je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Isère, v regióne Rhône-Alpes.

Poloha
------

Obec má rozlohu 25,06 km². Najvyšší bod je položený 3 465 m n. m. a najnižší bod 816 m n. m.

Život horalov
-------------

Na jar sa venovali obrábaniu pôdypočnúc aprílom vynášali znova na polia vo svahoch pôdu, ktorá sa z nich v zime zosunula, zároveň z polí zbierali kamene. Kamene hromadili na okrajoch pozemkov, kde slúžili na označenie ich hraníc. V máji a júni zvieratá vychádzali na deň z maštalí, večer sa do nich vracali.
V júli sa zvieratá vyviedli na letnú pašuľudia aj dobytok vystúpili z údolia na vysokohorské lúky v Deux-Alpes. V lete sa kosili lúky a sušilo seno. Balíky sena sa spúšťali na lane natiahnutom medzi Deux-Alpes a Vénoscom, medzi ktorými je prevýšenie 700 m.
Jeseňpočnúc septembrom rodiny schádzali späť do údolia kvôli práci na poli a zberu plodín, najmä vykopávaniu zemiakov. 22. septembra sa konal jarmok v Bourg-d'Oisans. Dedinčania tam chodili predávať nadbytočné zvieratá, o ktoré ešte mohol byť na trhu záujem. S príchodom zimy bolo veľmi dôležité znížiť počet hladných zvieracích krkov.
Zima bola vyhradená putovnému predajutáto činnosť bola počas 19. storočia medzi obyvateľmi Vénoscu veľmi rozšírená. Muži na zimu opúšťali dedinu, aby sa pokúsili zarobiť trocha peňazí predajom všetkého možného. Vénosc sa stal spolu s Mont-de-Lans metropolou putovného predaja kvetov. Stávalo sa, že semená a cibule predávali dokonca aj v zahraničí. Ženy ostávali doma, aby chovali dobytok a starali sa o deti.

Obyvateľstvo
------------

Počet obyvateľov obce je 806 (2011).

Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.

Zdroje: INSEE

Referencie
----------

1. ↑   *Répertoire Géographique des Communes* [online]. Institut national de l'information géographique et forestière (IGN). Dostupné online. (po francúzsky)
2. ↑  La vie autrefois... Office de tourisme de Vénosc
3. ↑  Populations légales 2009 [online] Institut national de la statistique et des études économiques (Insee). Dostupné online. (po francúzsky)
4. ↑  Résultat du recensement de la population 2008 [online] Institut national de la statistique et des études économiques (Insee). Dostupné online. (po francúzsky)

Pozri aj
--------

* Zoznam obcí departementu Isère


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Francúzsky portál |
**Víťazoslav Kubička** (\* 11. október 1953, Bratislava) je slovenský hudobný skladateľ.

Život
-----

Vyštudoval kompozíciu u Juraja Pospíšila na Konzervatóriu v Bratislave a u Jána Cikkera na VŠMU (1975 – 1980), ako aj súkromne u Iľju Zeljenku. 

V rokoch 1979 – 1991 pôsobil ako hudobný redaktor Slovenského rozhlasu v Bratislave, zároveň dramaturg Experimentálneho štúdia Slovenského rozhlasu a organizátor komorných koncertov súčasnej hudby (o. i. Štúdio mladých). Od 2002 pôsobil ako profesor kompozície na Cirkevnom konzervatóriu v Bratislave. Od 1. júna 2011 je v slobodnom povolaní.

Je autorom opier *Evanjelium podľa Lukáša*, *Znovuzrodenie*, *Martin Luther*, *Kristov dotyk*, *Betlehem*, *Marína Havranová*, *Šavol*, *Genezis*, *Evanjelium podľa Jána*, *Jakub Kray*, *Pieseň piesní*, *Kráľovstvo lesa, Evanjelium podľa Marka, Maliar a pes.* Skomponoval takmer dve stovky diel v oblasti komornej, zborovej a orchestrálnej hudby, piesne, árie, ako aj takmer šesťsto hudobných opusov pre rozhlas, televíziu, divadlo a film. Jeho diela zazneli na koncertoch v Japonsku, Nemecku, Švajčiarsku, Chorvátsku, Rakúsku, Taliansku, Česku a Austrálii. 
Vo svojich operách spolupracoval s orchestrom Slovenskej filharmónie Košice, ako aj s poprednými opernými sólistami Máriou Eliášovou, Petrom Cingeľom, Matúšom Tomkom a Katarínou Krčmárovou. V posledných rokoch sa stala výraznou interpretkou Kubičkových piesní Miriam Žiarna. Koncertnú pieseň Ave Maria uviedla v Krakove, Varšave a Paríži. V roku 2014 uviedla speváčka Nao Higano pieseň Ave Maria so sprievodom sláčikového orchestra v Tokiu. 

Stálym dirigentom Kubičkových opier je Adrián Kokoš (dirigoval všetky opery okrem Evanjelia podľa Lukáša, dir. Marián Vach, a Genezis). Režisérom opier Marína Havranová, Šavol a Evanjelium podľa Jána bol Michal Babiak.

Ocenenia
--------

* 9. miesto – UNESCO Paríž za kompozíciu Fantázia pre flautu a klavír (1979)
* Cena Jána Levoslava Bellu – SHF (1994)
* Cena Telemúza – za scénickú hudbu (Slovenská televízia 1996)

Nahrávky
--------

* Musica Slovaca – Hudobný fond SF 0005 2131 (1992) Jesenná hudba op. 73; Slovenský komorný orchester Bohdana Warchala – Bohdan Warchal (vn)
* Elektroakustická hudba – Radio Bratislava CECM EM CD 001, 002 (1992)"…a plakal by aj kameň" op. 10
* Hrad prepevný - opera o Martinovi Lutherovi (záznam opery premiérovo uvedenej v Kežmarku v televíznej úprave a réžii Fedora Bartku, vyrobila RTVS v roku 2017)

Externé odkazy
--------------

* Biografia V. Kubičku na Hudobnom centre Archivované 2011-06-16 na Wayback Machine

Autoritné údaje: * BnF: 16376526g
* GND: 117294993X
* ISNI: 0000 0000 7911 5791
* LCCN: nr97030912
* NK ČR: ola2002143789
* VIAF: 311580690
* WorldCat: lccn-nr97030912
**Verchojanský chrbát** (rus. Верхоянский хребет) je pohorie na ruskom Ďalekom východe, v Rusku. Najvyšším vrchom je Mus-Chaja (2 959 m) na juhovýchode v Suntar-Chajata.

Charakteristika pohoria
-----------------------

Pohorie sa tiahne od Severného ľadového oceánu na juh, až zhruba k mestu Chandyga, na rieke Aldan. Je dlhé zhruba 1 200 km, prechádza celým Jakutskom a vypína sa takmer do výšky 3 000 metrov nad morom. Pramení tu mnoho prítokov ako Leny, tak aj už spomínaného Aldanu alebo rieky Jany, časť pohoria leží v hornom povodí Indigirky. Na západnej strane sa pohorie prudko zvažuje do údolia Leny, na východe potom plynulo prechádza v ďalšie horské systémy - Čerského chrbát. Celá oblasť týchto hôr je len veľmi riedko osídlená, panujú tu veľmi kruté zimy - tie najchladnejšie v celom Rusku; leta sú tiež studené. Sneh tú zostáva takmer po celý rok. Na tomto území sa nachádzajú zásoby uhlia, striebra, olova a zinku. Pohorie je pomenované podľa mesta Verchojansk, ktorý leží na rieke Jane.

Externé odkazy
--------------

* Obrázky pohoria z vesmíru
* Expedícia + fotky a mapa (po rusky)

Referencie
----------

1. ↑   *Názvy geografických objektov z územia mimo SR* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky, rev. 2011-06-01, [cit. 2016-05-22]. Dostupné online.

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Verchojanské pohoří na českej Wikipédii.*
Súradnice: 40°28′00″S 140°55′00″V﻿ / ﻿40,46667°S 140,91667°V﻿ / 40.46667; 140.91667

**Towada** je názov neaktívnej vulkanickej kaldery, nachádzajúcej sa na severe ostrova Honšú. Kaldera má priemer 11 km a je zaliata vodou, vytvárajúc tak jazero s rovnakým názvom. Kaldera vznikla pred 40 000 rokmi šiestomi explozívnymi erupciami, predkalderové štádium vulkanizmu oblasti Towada má viac ako 2 mil. rokov.

Neskoršie štádium (po vytvorení kaldery) dalo za vznik niekoľkým menším stratovulkánom rôzneho zloženia (od bazaltových cez andezitové až po ryolitové horniny) na okrajoch kaldery. Posledná erupcia komplexu sa odohrala v roku 915, keď lávový dóm *Ogura-jama* vyprodukoval väčšie objemy (2,3 . 108 m3) vulkanického popola a pyroklastík.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **kaldera Towada**

Externé odkazy
--------------

* www.volcano.si.edu - kaldera Towada na Global Volcanism Program (po anglicky)
Toxikológia
**Toxikológia** je multidisciplinárna veda, stojaca na okraji niekoľkých oblastí, najmä chémie a medicíny.

Toxikológia sa zameriava na skúmanie negatívneho vplyvu chemických zlúčenín na živé organizmy. Je blízko príbuzná s farmakológiou.

Toxikológia sa zaoberá bezprostredným vplyvom zlúčeniny na organizmus:

* toxicita

… a tiež vplyvom dlhodobým:

* mutagenita – vznik genetických defektov
* rakovinotvornosť (kancerogenita, karcinogenita) – vznik nádorov
* teratogenita – vznik chýb vývoja nenarodeného plodu
* alergia
* poruchy spracovania iných zlúčenín

Všeobecná toxikológia pojednáva o vzťahoch medzi chemickou látkou a jej toxickým účinkom na živý organizmus. Má teda veľa spoločného so všeobecnou farmakológiou, pretože rozdiel medzi toxickým a farmakologickým účinkom je v mnohých prípadoch iba kvantitatívny, tzn. že mechanizmus toxického účinku chemickej látky je totožný s jej farmakologickým mechanizmom. Jed a liek od seba odlišuje iba dávka.

Toxikologické vyšetrenia pre štátne orgány, právnické a fyzické osoby na Slovensku vykonáva (aj?) Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou.

Referencie
----------

1. ↑   *Činnosť úradu* [online]. Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, [cit. 2014-11-08]. Dostupné online. Archivované 2014-11-08 z originálu.

Pozri aj
--------

* otrava
* protijed

Externé odkazy
--------------

* Chemický portál, toxikologická databáza chemických látok Archivované 2019-02-19 na Wayback Machine – (po anglicky) (po česky)
Súradnice: 44° 37′ 25.57″ s.š. 22° 40′ 01.38″ v.d.

Moderná rekonštrukcia mosta
Ruiny na začiatku 20. storočia
**Trajánov most** bol rímsky segmentový oblúkový most a prvý most postavený na dolnom toku Dunaja. Viac ako tisíc rokov bol najdlhším oblúkovým na svete a to v celkovej dĺžke aj v rozpätí oblúka. Most postavil starogrécky architekt Apollodoros z Damasku, na príkaz cisára Trajána, aby bolo zabezpečené zásobovanie rímskeho vojska pri ťažení do Dácie v roku 105.

Most sa nachádzal východne od Železných vrát, blízko dnešného mesta Drobeta-Turnu Severin (Rumunsko) a Kladovo (Srbsko). Jeho dĺžka bola 1 135 metrov (šírka Dunaja v tomto úseku je 1 071 m), šírka 15 m a výška od hladiny rieky 19 m. Na každom konci bol okolo vstupu na most postavený rímsky vojenský tábor *kastrum*. Konštrukciu tvorili drevené oblúky na 20 kamenných pilieroch (z kameňa, malty a puzolánového cementu), ktoré boli od seba vzdialené 38 metrov.. Most bol postavený za veľmi krátky čas od roku 103 do 105, čo sa pravdepodobne podarilo odklonením toku rieky.

Po ústupe rímskych vojsk bol most zničený. V roku 1856, keď bola hladina Dunaja rekordne nízko, bolo viditeľných všetkých 20 pilierov. V roku 1906 boli dva piliere zničené aby neobmedzovali lodnú dopravu. V roku 1932 bolo 16 pilierov pod vodou a v roku 1982 ich bolo archeológmi zmapovaných iba 12 (zvyšné boli pravdepodobne odplavené). V súčasnosti sú viditeľné iba piliere na oboch brehoch Dunaja.

Referencie
----------

1. ↑  Z pohľadu celkovej dĺžky bol most pravdepodobne prekonaný ďalším rímskym mostom cez Dunaj, Konštantínovým mostom. O moste sa zachovalo málo údajov. Jeho dĺžka bola 2 437 metrov (Tudor 1974b, s. 139; Galliazzo 1994, s. 319).
2. ↑   *Immovable cultural monuments register* [online].. Dostupné online. (po anglicky)
3. ↑  TROYANO, Leonardo Fernández: "Bridge Engineering - A Global Perspective", Thomas Telford Publishing, 2003
4. ↑  ZIMONJIC, Vesna Peric. *Romans Rise from the Waters* [online]. IPS, 1. november 2003, [cit. 2010-09-09]. Dostupné online. (po anglicky)

### Literatúra

* GALLIAZZO, Vittorio (1994), *I ponti romani. Catalogo generale*, 2. vydanie, Treviso: Edizioni Canova, s. 320–324 (No. 646), ISBN 88-85066-66-6
* TUDOR, D. (1974b), "Le pont de Constantin le Grand à Celei", Les ponts romains du Bas-Danube, Bibliotheca Historica Romaniae Études, 51, Bukurešť: Editura Academiei Republicii Socialiste România, s. 135–166

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Trajánov most**

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Trajan's Bridge na anglickej Wikipédii.*
**Všetky básne** je súhrn Quasimodových básní. Skladá sa zo zbierok Acque e terre, Oboe sommerso, Erato e Apollion, Nuove poesie. 

V pôvodnom vydaní boli texty v opačnom poradí – od sekcie posledne napísaných (Nuove poesie), po staré (Acque e terre). Tieto zbierky zahŕňajú dôležité etapy autorovho života, zanechajúc v ňom znamenia. Vo svojom literárnom diele prejavil svoj hĺbavý a hlboko ľudský charakter. Spontánne sa obrátil na hermetizmus, pre jeho prirodzenú potrebu konkrétnosti a pretože v novej poézii videl podporu proti romantizmu, sentimentalizmu, autobiografii, a niečo užitočné pre dosiahnutie jednej z najdôležitejších vízií. Jeho hermetizmus sa v každom prípade javí originálne, hoci je poznačený typickou clonou smútku. Veľa uvažuje o samote a snaží sa priblížiť všetkým ľuďom v snahe pomôcť im v obnove antických hodnôt. Okrem toho je uňho značná vôľa konať niečo pre zmenu reality a pre uskutočňovanie lepšieho sveta. 
Ja som si prečítala básne zo zbierky "Ed e subito sera" v origináli. Netreba ani čítať slovenský preklad, aby čitateľ približne zistil, nad čím rozmýšľa a čo tým chce asi povedať. Ak chce čitateľ nájsť ich pravý zmysel, niekedy treba aj dlhšie rozjímať.
Myslím, že pri tvorbe ho určitým spôsobom ovplyvnilo priateľstvo s Montalem, čo vidno jednak na štýle a tiež v tematickom okruhu. Až na niektoré básne to určite nie je oddychová poézia. Ale na druhej strane nie je to až také náročné ako poézia Montaleho.

Rozbor básní
------------

### Convalescenza

Toto je príklad smutno-veselej básne. Smutnej preto, lebo začína ťažkými myšlienkami o blúdení, neistote a hľadaní seba samého. Ku koncu autor akoby sa zmieril s osudom a našiel pokoj v duši (teda to zotavenie) a vysvetľuje príčinu potreby uzdravenia sa z detstva, ktoré ako vieme, nebolo priveľmi ideálne a šťastné. Možno tu cítiť malý náznak pokoja a lepšieho pocitu z toho, že sa autor podelil o svoje trápenie, ktoré ho ťažilo.

### Tu chiami una vita

6 veršov, ktoré hovoria o živote – čo to vlastne je a čím je. Veľmi precítené, mala som pocit, akoby žialil za zomrelou manželkou. Opäť spomína smútok, námahu a trápenie, lebo tým život je. No na konci odhodlanie a záblesk nádeje.

### Dolore di cose che ignoro

Smutná báseň, autor vraví o veciach. ktoré neberie na vedomie, no pritom ho to utláča a bolí. Kvári ho myšlienka smrti.

Externé odkazy
--------------

* Básne o láske Archivované 2008-08-18 na Wayback Machine


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Literárny portál |
**W-CDMA** (**Wideband Code Division Multiple Access**) je európsko-japonský 3G štandard siete mobilných telefónov. Je súčasťou rodiny 3G štandardov ITU-2000. 

Definuje aj terestrickú (pozemnú) aj satelitnú mobilnú službu. Tej pozemnej sa hovorí UTRA (UMTS Terrestrial Radio Access). Satelitná S-UMTS alebo USRA sa zatiaľ ani vzdialene neblíži implementácii.

Z dôvodu širšej kompatibility je tu definovaný frekvenčne delený duplex (FDD či UTRA FDD) pre párové spektrum a časovo delený duplex TDD pre spektrum nepárové, nazývaný aj TD-CDMA alebo UTRA TDD. Šírka pásma je štandardne 5 MHz, zvažujú sa aj časti a násobky tejto základnej šírky pásma.

Štandard W-CDMA sa často označuje aj ako UMTS - zatiaľ čo W-CDMA je technický názov naznačujúci, že ide o širokopásmové CDMA, teda WideBand CDMA. Označenie UMTS je názov ekonomicko-politický.

Prvá sieť založená na W-CDMA odštartovala v Japonsku v roku 2001 a išlo o sieť Foma spoločnosti NTT DoCoMo.

Externé odkazy
--------------

* WCDMA – fyzická vrstva UMTS (po slovensky)

| * z
* d
* u
Štandardy mobilnej komunikácie |
| --- |
| 0G | 
* PTT
* MTS
* IMTS
* AMTS
* AMR
* **0.5G**: Autotel/PALM
* ARP

 |
| 1G | 
* NMT
* AMPS
* Hicap
* CDPD
* Mobitex
* DataTac

 |
| 2G | 
* GSM
* cdmaOne
* iDEN
* D-AMPS
* PDC
* CSD
* **2.5G**: GPRS
* EDGE/EGPRS
* **2.75G**: CDMA2000 1xRTT

 |
| 3G | 
* W-CDMA
* UMTS
* FOMA
* CDMA2000 1xEV
* TD-SCDMA
* **3.5G**: HSDPA
* **3.75G**: HSUPA

 |
| 4G | 
* WiMAX (IEEE 802.16e)
* LTE (E-UTRA)
* **4G (IMT-Advanced)**:
* WiMAX-Advanced (IEEE 802.16m)
* LTE Advanced

 |
| 5G | 
* 5G NR

 |
**Wayd** je slovenská metalová skupina z Prešova. Vznikli v roku 1994, spojením bývalých členov kapiel Marion a Dysentery.

Skupina hrá experimentálny, avant-gardný technický death metal, resp. progresívny death metal s prvkami moderného džezu. Zaujímavosťou kapely sú dvaja speváci a obohatenie viacerých skladieb o saxofón. Kapela na poslednom albume *Ghostwalk* prešla od nahrávacej spoločnosti Metal Age Production do HROM Records. Skupina koncertuje niekedy v pozmenej zostave kde poväčšine supluje bubeník a gitarista. Počas svojho pôsobenia vystupovali v Nemecku, Poľsku a v Česku.

Aktuálna zostava
----------------

* Drahoš Juřík –basa, vokály
* Milan Savko – guitara, hlavné vokály
* Richard Majer – gitara
* Braňo Kóša – bicie

Štúdiové albumy
---------------

* *The Ultimate Passion* 1997
* *Barriers* 2001
* *Decadance* 2003
* *Ghostwalk* 2007

Demá
----

* *Shape of Your Mind* 1995

Video
-----

* *Rivers of the night* 2007 video Rivers Of The Night

Externé Odkazy
--------------

* oficiálny web
* Myspace

Referencie
----------

* Wayd.sk
**Waleština** (po walesky *Cymraeg*, vyslov [kəmraig]) je keltský jazyk z britskej podskupiny, príbuzný bretónčine. Hovorí ním vyše 700 000 ľudí vo Walese v Spojenom kráľovstve a emigranti, najmä v Patagónii. Prevažne waleské sú západné a severozápadné oblasti Walesu. 

Začiatky waleštiny spadajú do 14. storočia. Jej predchodca ranowaleština je však doložená už od 6. storočia, starowaleština sa používala od 9. do 11. a stredowaleština, z ktorej sa (nová) waleština vyvinula sa používala od 11. do 14. storočia.

V 13. storočí územie pripadlo anglickej korune. Do 16. storočia jazyk (na rozdiel od angličtiny) málo zasiahla latinčina alebo francúzsko-normanské vplyvy. V 18. a 19. storočí ožilo waleské národné povedomie. V 20. storočí ním už hovorilo prevažne len vidiecke obyvateľstvo. V súčasnosti má jazyk všestrannú podporu úradov (školy, tlač, TV, divadlá a podobne sú vo waleštine).

Externé odkazy
--------------

* Rada pre waleský jazyk Archivované 2011-01-30 na Wayback Machine

Iné projekty
------------

CommonsWikislovník
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Waleština**
* Spolupracuj na Wikislovníku Wikislovník ponúka heslo ****Waleština****
**Tributylcín** je organická zlúčenina cínu.

Za bežných podmienok bezfarebná kvapalina, teplota topenia – 45 °C, a teplota varu 180 °C. Rozpustnosť vo vode nízka, lepšia v tukoch, alkoholoch či halogénuhľovodíkoch.

Použitie
--------

Komerčne dostupný ako zmes s dibutylcínom, tetrabutylcínom a zlúčeninami trialkylcínu. Pridáva sa napríklad do lodných náterov, konzervantov dreva alebo pesticídov. Používa sa proti plesňam v chladiacich systémoch a vežiach elektrární, papierní, textiliek alebo pivovarov. Slúži ako aditívum v PVC, inhibítor korózie, prípravok k hubeniu, dezinfekcia v nemocniciach či na športoviskách.

Ekologické riziká
-----------------

Zlúčeniny tributylcínu sú toxické látky ohrozujúce vodné ekosystémy. Kumulujú sa v sedimentoch, kde ich pomaly degradujú. Môžu sa hromadiť v tukových tkanivách organizmov (bioakumulácia). Ich toxicita pre ryby veľmi kolíše, pre ustrice, škľabky a kôrovce je vysoká. U niektorých mäkkýšoch spôsobujú tributylcíny vývoj samčích znakov u samíc tým, že ovplyvňujú hladinu niektorých hormónov.

Zdravotné riziká
----------------

Je toxický pre obličky a nervovú sústavu. Nová štúdia ukazuje, že výskyt tributylcínu v životnom prostredí môže súvisieť aj s prudkým nárastom prípadov obezity v posledných desaťročiach. Japonskí vedci zistili, že tributylcín aj vo veľmi nízkych koncentráciách aktivuje bunkové receptory RXRs (retinoid X receptors), ktoré stimulujú rast tukových buniek. Experimenty ukázali u myší, že vystavenie tributylcínu v čase vnútromaternicového vývoja vedie k abnormálne veľkému množstvu tukového tkaniva v neskoršom živote.

Externé odkazy
--------------

Tributylcín a zlúčeniny Archivované 2008-12-28 na Wayback Machine (po česky)

Referencie
----------

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Tributylcín na českej Wikipédii.*

1. 1 2  Martina Otčenášková: Souvisí obezita se znečištěním?, Český rozhlas - Leonardo, 1.12.2008
2. ↑   *Tributylcín a sloučeniny* [online]. [Cit. 2009-11-04]. Dostupné online. Archivované 2008-12-28 z originálu.
Súradnice: 49°4′44″S 0°39′23″Z﻿ / ﻿49,07889°S 0,65639°Z﻿ / 49.07889; -0.65639

**Villers-Bocage** je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Calvados, v regióne Dolná Normandia.

Poloha
------

Obec má rozlohu 5,76 km². Najvyšší bod je položený 217 m n. m. a najnižší bod 95 m n. m.

Dejiny
------

Počas druhej svetovej vojny v priebehu Spojeneckého vylodenia v Normandii dostali 12. júna 1944 britské tankové a mechanizované jednotky 7. obrnenej divízie za úlohu vpadnúť cez nechránené pozície pri Villers-Bocage do tyla nemeckej tankovej divízie Panzer Lehr cez tzv. Caumontskú medzeru. Nemci však podobný krok Britov očakávali a do oblasti Villers-Bocage vyslali svoje jediné mobilné zálohy, ktorými bol 101. ťažký tankový pluk SS. Obranou okolia obce bol poverený veliteľ 2. roty SS-Obersturmführer Michael Wittmann. 2. rota, rovnako ako zvyšok jednotky utrpela v predošlých dňoch ťažké straty v dôsledku útokov spojeneckého letectva a paľby spojeneckých lodí. Ráno 13. júna Nemci zamaskovali svoje tanky južne od návršia kóty 213 západne od obce. Po tom, čo britské jednotky vošli do obce a začali postupovať po ceste smerom na západ na nich Nemci spustili paľbu. Čoskoro tankovej rote SS prišli na pomoc jednotky divízie Panzer Lehr a 2. tankovej divízie, takže sa obchvat nemeckých pozícii pri Caen cez Villers-Bocage stal nemysliteľný. Briti stratili vyše 20 tankov a mali vyše 200 padlých, nezvestných a ranených. Nemecké straty boli podstatne menšie.

Obyvateľstvo
------------

Počet obyvateľov obce je 2994 obyvateľov (2009).

Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.

Zdroje: INSEE

Referencie
----------

1. ↑   *Répertoire Géographique des Communes* [online]. Institut national de l'information géographique et forestière (IGN), [cit. 2012-03-23]. Dostupné online. Archivované 2011-05-02 z originálu. (po francúzsky)
2. ↑  Populations légales 2009 [online] Institut national de la statistique et des études économiques (Insee). Dostupné online. (po francúzsky)
3. ↑  Résultat du recensement de la population 2008 [online] Institut national de la statistique et des études économiques (Insee). Dostupné online. (po francúzsky)

Pozri aj
--------

* Zoznam obcí departementu Calvados


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Francúzsky portál |