Súradnice: 48°41′26″S 19°03′2″V﻿ / ﻿48,69056°S 19,05056°V﻿ / 48.69056; 19.05056

**Badínsky prales** alebo **Kulisovo** je národná prírodná rezervácia v katastrálnom území obce Badín v Banskobystrickom kraji na strednom Slovensku. Rozloha samotnej rezervácie je 300 300 m², ochranné pásmo má rozlohu 1 234 300 m².

Prales je situovaný v Kremnických vrchoch, v oblasti Slovenské stredohorie a tiahne sa v okolí Badínskeho potoka, asi 5 km ZSZ smerom od obce. Nadmorská výška územia je v rozmedzí 620 až 1 025 m n. m. s rozlohou 153,46 ha, pričom výmera pralesa v najprísnejšom stupni ochrany je 30,03 ha, s ochranným pásmom 123,43 ha. Prevažujú expozície severné, severozápadné a severovýchodné. Pôvodne bola táto národná prírodná rezervácia vyhlásená v roku 1913, takže patrí medzi najstaršie chránené lokality na Slovensku. Ochranné pásmo bolo niekoľkokrát rozšírené. Badínsky prales je v Generele nadregionálneho ÚSES SR centrom nadregionálneho biocentra Laurín, a tiež súčasťou jadrového územia NECONET.

Dejiny
------

Informačná tabuľa
V roku 1908 prikázal uhorský minister poľnohospodárstva spracovať zoznam prírodných pamiatok Uhorska. V roku 1913 ministerstvo pôdohospodárstva v Budapešti vyhlásilo Badínsky prales za prísnu rezerváciu s výmerou 20,51 ha. V roku 1974 bolo ochranné pásmo rozšírené na výmeru 30,70 ha s ochranným pásmom v šírke asi 100 m pozdĺž hraníc chráneného územia. 1. mája 2002 bola stanovená výmera vlastného územia národnej prírodnej rezervácie na 30,03 ha a rozšírenie ochranného pásma na výmeru 123,43 ha. V súčasnosti má teda rozlohu 153,46 ha.

Geomorfológia a geológia
------------------------

Geologické podložie sa skladá najmä z vulkanitov Kremnických vrchov, z tufov a aglomerátov pyroxenických andenzitov, v strede západnej časti je možné nájsť tufity, a kompaktný andezit tvorí ostrovček v strednej časti. V severozápadnej časti sú tufitické siltovce a pieskovce. V juhozápadnej časti pralesa vystupujú na povrch zvyšky lávového prúdu, ktorý sa prejavuje ako skalné steny, stĺpy a previsy. Na strmších svahoch možno vidieť blokoviská a suťoviská. V okolí Badínskeho potoka sa nachádzajú sedimentárne horniny riečneho pôvodu.

Pedológia
---------

Kambizeme prevládajú nad andozemami. Pozdĺž vodného toku sa nachádzajú fluvizeme. Na území rezervácie sa vyskytujú typické hnedé pôdy, stredne hlboké až hlboké, slabohumózne až humózne, so značným podielom humusu ; rankrové stredne hlboké hnedé pôdy, ktoré sú silne skeletnaté; a paternia oglejená. Fyziologická hĺbka hnedej slabohumóznej, stredne hlbokej pôdy, je obmedzená na približne 45 cm, preto koreňový systém nepreniká až do tufitových vrstiev, čo zrejme v minulosti zapríčinilo vyvrátenie niektorých drevín pralesa.

Pôdy boli tvorené na báze andezitu, veľmi bohaté na živiny, podobne ako v bukových pralesoch východných Karpát. Tieto pôdy upravujú plochý tvar koreňa buku. Vysoká rozdielnosť priebehu nekromasy v rámci vývojového cyklu je daná významným nárastom jedle, a tiež vyvrátením vitálnych bukov na základe ich plytkého zakorenenia a klimatických zmien, najmä náhleho nárazového vetra. Pôdy sú náchylné na eróziu mierne až stredne.

Hydrológia
----------

Územím preteká Badínsky potok s dvoma prítokmi, táto časť patrí do povodia Hrona. Nad pralesom sa nachádza aj Badínsky vodopád, ktorý je často navštevovaný turistami.

Badínsky potok
Pohľad na údolie Badínskeho potoka

Klimatické pomery
-----------------

Badínsky prales sa nachádza v chladnej klimatickej oblasti. Na základe klimaticko-geografického členenia je táto oblasť zaraďovaná do klimaticko-geografického typu s horskou klímou, typická je malá teplotná inverzia a vlhké až veľmi vlhké podnebie. Priemerná ročná teplota je približne 5,5 až 6,0 °C, priemerný úhrn ročných zrážok 850 až 900 mm.
Dĺžka vegetačného obdobia je 120 – 140 dní a doba trvania snehovej pokrývky 140 – 150 dní v roku.

Vegetácia
---------

Podľa fytocenologického členenia patrí toto územie do oblasti západokarpatskej flóry (*Carpaticum occidentale*) do obvodu predkarpatskej flóry (*Praecarpaticum*). Nachádza sa tu až 16 lesných typov. Vegetácia má charakter pôvodného zmiešaného lesa, ale nájdeme tu aj bohato zastúpené druhy podhorského a horského stupňa.

V ochrannom pásme na lesných biotopoch bolo zistených 140 druhov cievnatých rastlín, z toho 34 drevín a 106 bylín. Z bylín dominujú mesačnica trváca (*Lunaria rediviva*), bažanka trváca (*Mercurialis perennis*), pakost smradľavý (*Geranium robertianum*), lipkavec marinkový (*Galium odoratum*), hluchavník žltý (*Galeobdolon luteum*), ostružina srstnatá (*Rubus hirtus*), ostružina malinová (*Rubus idaeus*), zubačka cibuľkonosná (*Dentaria bulbifera*), papraď samčia (*Dryopteris filix–mas*), papradka samičia (*Athyrium filix–femina*), samorastlík klasnatý (*Actaea spicata*), kyslička obyčajná (*Oxalis acetosella*), vranovec štvorlistý (*Paris quadrifolia*), srnovník purpurový (*Prenanthes purpurea*), šalvia lepkavá (*Salvia glutinosa*), žindava európska (*Sanicula europaea*), starček vajcovitolistý (*Senecio ovatus*), pŕhľava dvojdomá (*Urtica dioica*), fialka lesná (*Viola reichenbachiana*), šalátovka múrová (*Mycelis muralis*). 
Z bylín sú ďalej zastupené hviezdica hájna (*Stellaria nemorum*), deväťsil biely (*Petasites albus*), kopytník európsky (*Asarum europaeum*), iskerník chlpatý (*Ranunculus lanuginosus*), iskerník plazivý (*Ranunculus repens*), veronika horská (*Veronica montana*), papraď ostnatá (*Dryopteris carthusiana*), kokorík praslenatý (*Polygonatum verticillatum*), čarovník obyčajný (*Circaea lutetiana*), pľúcnik tmavý (*Pulmonaria obscura*), slezinovka striedavolistá (*Chrysosplenium alternifolium*), krkoška chlpatá (*Chaerophyllum hirsutum*), ostrica oddialená (*Carex remota*), ostrica lesná (*Carex sylvatica*), lipnica hájna (*Poa nemoralis*) kostrava obrovská (*Festuca gigantea*), praslička roľná (*Equisetum arvense*), konopáč obyčajný (*Eupatorium cannabinum*), túžobník brestový (*Filipendula ulmaria*), konopnica úhľadná (*Galeopsis speciosa*), štiavec tupolistý (*Rumex obtusifolius*), záružlie močiarne (*Caltha palustris*), vŕbovka horská (*Epilobium montanum*), mäta dlholistá (*Mentha longifolia*) a iné.

### Lesy

Národná prírodná rezervácia Badínsky prales je v zmysle platného lesného hospodárskeho plánu so stavom k 1. januáru 1999 situovaná v lesnom hospodárskom celku Badín a lesnom užívateľskom celku Lesy Badín. V ochrannom pásme prevažujú hospodárske lesy – 78,8 %, na zvyšných 21,2 % pripadajú lesy osobitného určenia (pôvodné ochranné pásmo).

Okolo 70% Badínskeho pralesa patrí do lesa typu skupiny kvetnatá, alebo typická bučina (*Fagetum typicum*). Dominujúcou drevinou je buk lesný (*Fagus sylvatica* 58%), jedľa biela (*Abies alba* 21 %), smrek obyčajný (*Picea abies* 10%) (gloncak). Vysoké zastúpenie majú aj javor horský (*Acer pseudoplatanus*), jaseň štíhly (Fraxinus excelsior), lipa malolistá (*Tilia cordata*), lipa veľkolistá (*Tilia platyphyllos*) a brest horský (*Ulmus glabra*). Na kalamitných plochách rastú aj vŕba rakytová (*Salix caprea*), topoľ osikový (*Populus tremula*) a jarabina vtáčia (*Sorbus aucuparia*) 

Na východnej strane prežívajú porasty ktorých vek sa odhaduje na viac ako 75 rokov. Prevládajú tu dvojetážové, dokonca trojetážové porasty.

### Huby

Huby žijúce na rozkladajúcich sa kmeňoch stromov sú nenahraditeľné organizmy v lesnom ekosystéme, pretože zabezpečujú premenu mŕtvej drevnej hmoty na také látky, ktoré potom môžu slúžiť ako zdroj energie pre ďalšie organizmy. Huby vyskytujúce sa len v pralesoch, pretože k svojmu životu potrebujú veľa odumretého dreva, a teda aj v Badínskom pralese, sú v podobných podmienkach amylopórovka aljašská (*Amyloporia sitchensis*), tvarožník laponský (*Amylocystis laponica*) a ohňovec Pouzarov (*Phellinus pouzarii*). V Badínskom pralese sa zatiaľ našla len posledná.

Živočíchy
---------

Bohaté zastúpenie má samozrejme hmyz, chrobáky ako bystruška zlatá (*Carabus auronitens*), bystruška potočná (*Carabus variolosus*) krasoň jedľový (*Eurythyrea austriaca*), fúzač alpský (*Rosalia alpina*). 
V pralese sa nachádza veľké množstvo mŕtveho dreva, na ktoré sú viazané saproxylické chrobáky, najčastejšie sú to červotoč (*Ptilinus ectinicornis*), ďalej *Xyleborus dispar*, *Hylecoetus dermestoides* a drevokaz (*Xyloterus domesticus*). 
Medzi najčastejšie vyskytujúce sa obojživelníky patria mlok karpatský (*Triturus montandoni*), mlok horský (*Triturus alpestris*), salamandra škvrnitá (*Salamandra salamandra*), ale tiež rosnička zelená (*Hyla arborea*), ropucha bradavičnatá (*Bufo bufo*), ropucha zelená (*Bufo viridis*) a kunka žltobruchá (*Bombina variegata*). 
Z plazov sú rozšírené najmä jašterica živorodá (*Lacerta vivipara*), jašterica múrová (*Lacerta muralis*), jašterica zelená (*Lacerta viridis*), užovka hladká (*Coronella austriaca*) a vretenica severná (*Vipera berus*).

Prales poskytuje veľmi dobré príležitosti pre hniezdenie vtákov ako ďateľ bielochrbtý (*Dendrocopos leucotos*) a muchárik červenohrdlý (*Ficedula parva*). Pomerne hojne zastúpené sú napr. tetrov hlucháň (*Tetrao urogallus*), výr skalný (*Bubo bubo*), kuvik vrabčí (*Glaucidium passerinum*), dudok chochlatý (*Upupa epops*), jariabok hôrny (*Bonasa bonasia*), a iné.

Cicavce majú tiež pomerne bohaté zastúpenie, napríklad piskor vrchovský (*Sorex alpinus*), myšovka horská (*Sicista betulina*), rys ostrovid (*Lynx lynx*), netopier Bechsteinov (*Myotis bechsteinii*), netopier obyčajný (*Myotis myotis*), medveď hnedý (*Ursus arctos*), vlk dravý (*Canis lupus*).

Ochrana prírody
---------------

Papraď samčia
Mladý ihličnan
Badínsky prales je vďaka svojmu prírodnému bohatstvu navrhnutý do NATURY 2000, čiže do sústavy chránených území členských krajín Európskej únie, a teda je územím európskeho významu, s cieľom ochrany ohrozených a vzácnych rastlinných a živočíšnych druhov a ich biotopov. Hlavným dôvodom na zaradenie do zoznamu NATURA 2000 je prítomnosť biotopov, ktoré sú predmetom ochrany:

* 8220 Silikátové skalné steny a svahy so štrbinovou vegetáciou
* 9130 Bukové a jedľové kvetnaté lesy
* 9180 Lipovo-javorové sutinové lesy

a druhov, ktoré sú predmetom ochrany:

* kunka žltobruchá (*Bombina variegata*)
* mlok karpatský (*Triturus montandoni*)
* fúzač alpský (*Rosalia alpina*/*Boros schneideri*)
* rys ostrovid (*Lynx lynx*)
* netopier Bechsteinov (*Myotis bechsteinii*)
* netopier obyčajný (*Myotis myotis*)
* medveď hnedý (*Ursus arctos*)
* vlk dravý (*Canis lupus*)

Na základe stupňa ochrany prírody je územie rezervácie rozdelené na **zónu A** a **zónu B**:

* **Zóna A** – **Vlastné územie pralesa** – piaty, najvyšší, stupeň ochrany so spoločenstvami bukového lesného vegetačného stupňa, ktoré sú súvisle vyvinuté len v dôsledku prírodných faktorov, a to do štádia klimaxového lesa. Sú to lesy s veľmi vysokou stabilitou a prebieha tu prirodzený autoregulačný proces. Je to územie bez vplyvu antropogénnej činnosti na vývojové a rastové procesy, a bez ľudských zásahov ostane aj v budúcnosti. Dôležité je rešpektovanie prírodných zákonitostí.
* **Zóna B** – **Súčasné ochranné pásmo NPR Badínsky prales** – štvrtý stupeň ochrany, sem patria lesy, ktoré majú prevažne prirodzené drevinové zloženie, ale v minulosti boli už cielene obhospodarované. Je tu 16 lesných typov, niekde má väčší výskyt smrek, ktorý ako nepôvodná drevina bude postupne redukovaný. Možno tu nájsť aj spoločenstvá lúk, a to vlhkomilné, vo východnej časti, alebo mezofilné lúčne spoločenstvá. V súčasnosti je hlavným cieľom vytvoriť štruktúru blízku charakteru vlastného územia pôvodného pralesa, tak aby následne mohli byť zaradené do zóny A, a tiež obnovenie prírodných procesov. Na lúčnych spoločenstvách by mala prebehnúť sekundárna sukcesia drevín.

V rámci navrhovaných opatrení je dôležitým aj usmerňovanie návštevnosti územia. Samovoľný vstup do pralesa je zakázaný, možný je len pre odborné exkurzie so sprievodcom z Lesov SR, Štátnej ochrany prírody SR, Lesníckej fakulty Technickej univerzity vo Zvolene, alebo iných vedecko-výskumných inštitúcií. Pohyb mimo náučného chodníka v 5. stupni ochrany sa považuje za priestupok, ktorý môže byť pokutovaný.

Správcom územia je CHKO Poľana.

Badínsky prales je jedným z kandidátov na zápis na zoznam Svetového prírodného dedičstva UNESCO .

Referencie
----------

1. ↑  Badínsky prales. In:  *Zoznam osobitne chránených častí prírody SR* [online]. Banská Bystrica: Štátna ochrana prírody SR, [cit. 2016-03-25]. Dostupné online.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Natura 2000 Sústava chránených území členských krajín Európskej únie
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16  Peter Glončák, Posúdenie prirodzenosti drevinového zloženia ochranného pásma NPR Badínsky prales
4. ↑  Pralesy Slovenska
5. 1 2 3 4  Š. Korpeľ, Pralesy Slovenska. Najucelenejšia publikácia o slovenských pralesoch z pera jedného z najväčších odborníkov na problematiku stredoeurópskych prirodzených lesov
6. 1 2  M. SANIGA, J. P. SCHÜTZ, Relation of dead wood course within the development cycle of selected virgin forests in Slovakia, JOURNAL OF FOREST SCIENCE, 48, 2002 (12): 513 – 528
7. ↑  UJHÁZY, K. et al. Herb layer dynamics of primeval fir-beech forests in central Slovakia, Department of Phytology, Faculty of Forestry, Technical University in Zvolen
8. ↑  Technická univerzita vo Zvolene 2009, ACTA FACULTATIS FORESTALIS ZVOLEN Slovakia, Jozef Zrak, Peter Jaloviar: Svetelné pomery v bukovom prírodnom lese NPR Badín, str. 59.
9. ↑  Stanislav Glejdura, Vladimír Kunca, Pavel Mathé, Huby v pralesoch Slovenska
10. 1 2 3 4  Správa CHKO Poľana, Živočístvo CHKO Poľana
11. ↑  Peter Zach, Milada Holecová, SAPROXYLICKÉ CHROBÁKY (COLEOPTERA) V PRÍRODNOM A HOSPODÁRSKOM LESE: ODCHYTY DO NÁRAZOVÝCH LAPAČOV
12. 1 2 3  Nadacia IUCN, Svetova unia ochrany prirody, Slovensko, NAVRH NARODNEJ EKOLOGICKEJ SIETE 
SLOVENSKA – NECONET
13. 1 2  ŠOP SR, Natura 2000, popis lokality Badínsky prales
14. ↑  Oficiálna stránka obce Badín,Badínsky prales

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Badínsky prales**

| * z
* d
* u
Kremnické vrchy |
| --- |
| Podcelky (časti) | 
* Flochovský chrbát
* Jastrabská vrchovina
* Kunešovská hornatina
* Malachovské predhorie
* Turovské predhorie

 |
| Veľkoplošné chránené územie |   |
| Národné prírodné rezervácie | 
* Badínsky prales
* Boky
* Harmanecká tisina
* Mláčik
* Svrčinník

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Bujačia lúka
* Harmanecký Hlboký jarok
* Kremnický Štós
* Pavelcovo
* Uňadovo

 |
| Národné prírodné pamiatky | 
* Harmanecká jaskyňa

 |
| Prírodné pamiatky | 
* Čertova skala
* Horná Roveň
* Ihráčske kamenné more
* Jastrabská skala
* Králická tiesňava
* Kremenie
* Tajovská kopa
* Turovský sopúch

 |
| Chránený areál | 
* Malachovské skalky
* Podlavické výmole

 |
| Kultúrne a historické pamiatky | 
* Mestský hrad v Kremnici
* Mincovňa Kremnica

 |
| Vybrané vrchy Kremnických vrchovZoznam vrcholov | 
* Flochová (1 316)
* Svrčinník (1 312)
* Vyhnatová (1 282)
* Zlatá studňa (1 265)
* Velestúr (1 254)
* Smrečník (1 249)
* Skalka (1 231)
* Mýtny vrch (1 221)
* Tabla (1 178)
* Horná skala (1 140)

 |
| Sedlá Kremnických vrchov | 
* Bystrické (1 190)
* Flochovej (1 297)
* Kordícke (1 117)
* Králické (1 185)
* Tri kríže (1 180)
* Tunel (1 150)

 |