Družicová snímka *Baltského mora* v marci
Mapa *Baltského mora*
**Baltské more**(staršie  [resp. podľa niektorých názorov nesprávne ]: *Baltické more*, hovorovo **Baltik** ; po rusky *Балтийское море* - Baltijskoje more, po nemecky *Ostsee*, po dánsky *Østersøen*, po švédsky *Östersjön*, po poľsky *Morze Bałtyckie*, po fínsky *Itämeri*, po estónsky *Läänemeri*, po litovsky *Baltijos jūra*, po lotyšsky *Baltijas jūra*) je šelfové vnútrozemské more Atlantického oceánu, s ktorým ho spájajú prielivy Kattegat, Skagerrak a Severné more. Nachádza sa v severnej Európe. Je obklopené Škandinávskym polostrovom, pevninou východnej a strednej Európy a Jutským polostrovom s dánskymi ostrovmi. 

Zaberá plochu 422 700 km² dosahuje priemernú hĺbku 48 m, maximálnu 470 m. Priemerná teplota na hladine v zime je na otvorenej časti mora 1 – 3 °C, v lete 18 – 20 °C, v centrálnych častiach je slanosť vrchných vrstiev 7 – 7,5 ‰. V zime zvykne zamŕzať Botnický záliv, Fínsky záliv a Rižský záliv.

Zálivy a ostrovy
----------------

Ostrov Gotland v máji
Súčasťou mora sú zálivy:

* Botnický záliv na severe
* Fínsky záliv na východe
* Rižský záliv na juhovýchode
* Kaliningradský záliv na juhovýchode
* Gdanská zátoka na juhu
* Štetínska zátoka na juhu
* Meklenburská zátoka
* Kielská zátoka na juhozápade

Medzi najväčšie ostrovy patria:

Gotland, Saaremaa, Hiiumaa, Öland, Bornholm, Rujana a súostrovie Alandy

Morský ľad
----------

Pobrežie Baltského mora v Rewalu
Morský ľad sa v *Baltskom mori* zvyčajne začína tvoriť v polovici novembra v najsevernejších zátokách Botnického zálivu. Maximum zvykne dosahovať vo februári alebo marci, keď je okrem Botnického zálivu zamrznutý aj Fínsky záliv, Rižský záliv a more v oblasti súostrovia Ålandy. Počas najchladnejších zím môže nastať situácia, že zamrzne celé Baltské more. Naposledy sa tak stalo v zime 1986/1987. Topenie ľadu začína zvyčajne v apríli, pričom v máji ľad prežíva len v severnej časti Botnického zálivu, kde sa môžu zvyšky udržať až do začiatku júna.

Prítoky a úmorie
----------------

Najvýznamnejšie rieky ústiace do mora sú: 

Visla, Odra, Daugava, Gauja, Nemunas (rieka), Narva, Neva, Kymijoki, Kokemäenjoki, Oulujoki, Kemijoki, Tornionjoki (Torneälven), Luleälven, Skellefteälven, Umeälven, Ångermanälven, Indalsälven a Dalälven
Do úmoria Baltského mora patrí okrem krajín na jeho pobreží aj:

Bielorusko, Česko, Nórsko, Slovensko a Ukrajina.

Obyvateľstvo
------------

Na pobreží mora leží 9 štátov: Dánsko, Estónsko, Fínsko, Litva, Lotyšsko, Nemecko, Poľsko, Rusko, Švédsko. 

K najdôležitejším prístavným mestám sa radia: 

Štetín, Gdansk, Gdynia, Rostock, Lübeck, Štokholm, Riga, Petrohrad, Kaliningrad, Klaipėda, Liepāja, Tallinn, Helsinki, Kodaň, Turku, Pori, Vaasa, Oulu, Luleå, Umeå, Gävle, Norrköping, Karlskrona, Malmö, Wismar a Kiel.
Na západe je more spojené so Severným morom (Kattegat) cez prielivy Malý Belt, Veľký Belt a Öresund.

História
--------

V praveku a rímskej dobe bol kraj okolo Baltského mora (Pobaltie) spojený s Jadranským morom jantárovou cestou. V priebehu storočí o vplyv v oblasti Baltského mora bojoval Rád nemeckých rytierov, Rusko, Švédsko, Poľsko, Prusko a i. Významná bola severná vojna, vďaka ktorej Rusko znížilo vplyv Švédska. 

Keď skončila 1. svetová vojna, získalo obnovené Poľsko prístav Gdansk (*Danzig*), čo pobúrilo Nemecko, ktoré počas 2. svetovej vojny obsadilo južne a východné pobrežie *Baltu*. Po vojne dostalo južné pobrežie Poľsko, východné Sovietsky zväz, ktorý zabral pobaltské republiky a vytvoril Kaliningradskú oblasť. Po rozpade ZSSR sa stav nezmenil.

Galéria
-------

* Západné Pomoransko, mapa s 1635Západné Pomoransko, mapa s 1635
* Hrad Malbork – sídlo Rádu nemeckých rytierovHrad Malbork – sídlo Rádu nemeckých rytierov
* Švédsko v roku 1658Švédsko v roku 1658
* Krajiny na pobreží Baltského mora v roku 1939, pred začiatkom 2. svetovej vojnyKrajiny na pobreží *Baltského mora* v roku 1939, pred začiatkom 2. svetovej vojny
* Krajiny na pobreží Baltského mora v rokoch 1945 – 1990Krajiny na pobreží *Baltského mora* v rokoch 1945 – 1990

Referencie
----------

1. ↑  Názvy geografických objektov z územia mimo SR
2. ↑  baltský in: Slovník slovenského jazyka
3. ↑  Baltické more. In:  *Slovenský náučný slovník*. Ed. Pavel Bujnák. Zväzok I. A – D. Bratislava; Praha : Litevna, literárne a vedecké nakladateľstvo Vojtech Tilkovský, 1932. 344 s.
4. ↑  IVANOVÁ-ŠALINGOVÁ, Mária; ŠALING, Samo; MANÍKOVÁ, Zuzana. *Slovenčina bez chýb*. 1. vyd. Veľký Šariš : SAMO, 1998. 399 s. ISBN 80-967524-3-X. S. 94.
5. ↑  Baltik. In: Veľký slovník cudzích slov 2000, S. 147
6. ↑   *Ice conditions in the Baltic Sea* [online]. [Cit. 2012-12-04]. Dostupné online. (angličtina)

Pozri aj
--------

* Rád nemeckých rytierov
* Severná vojna
* Dejiny Ruska

Iné projekty
------------

CommonsWikislovník
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Baltské more**
* Spolupracuj na Wikislovníku Wikislovník ponúka heslo ****Baltské more****

Externé odkazy
--------------

* Mapy Baltského mora.
* Portál Baltského mora
* Encyklopédia histórie Baltu
* Vraky lodí v Baltskom mori
* Ako sa Baltské more menilo – Prehistória Baltského mora od poľského geologického inštitútu
* Baltic Environmental Atlas: Interaktívna mapa regiónu Baltského mora
* Zoznam všetkých trajektov v Baltskom mori
* Baltice.org – informácie viažúce sa k navigácii v Baltskom mori v zime
* Baltic Sea Wind – Predpoveď počasia pre lode
* The Baltic Sea portal
* The Baltic Sea ice services

  


| * z
* d
* u
Atlantický oceán |
| --- |
| Moria | 
* Azovské more
* Baltské more
* Čierne more
* Egejské more
* Iónske more
* Írske more
* Jadranské more
* Karibské more
* Keltské more
* Krétske more
* Labradorské more
* Levantské more
* Líbyjské more
* Ligúrske more
* Marmarské more
* Nórske more
* Sardínske more
* Sargasové more
* Severné more
* Stredozemné more
* Škótske more
* Tyrrhenské more

 | Atlantický oceán |
| Zálivy | 
* Benátsky záliv
* Biskajský záliv
* Botnický záliv
* Davisov záliv
* Fínsky záliv
* Fundyjský záliv
* Guinejský záliv
* Hudsonov záliv
* Jamesova zátoka
* Mexický záliv
* Narviansky záliv
* Rižský záliv
* Záliv svätého Vavrinca
* Tarentský záliv

 |
| Prielivy | 
* Bonifácky prieliv
* Bospor
* Calaiská úžina
* Dánsky prieliv
* Dardanely
* Davisov prieliv
* Floridský prieliv
* Gibraltársky prieliv
* Hudsonov prieliv
* Kattegat
* Kerčský prieliv
* Korzický prieliv
* Lamanšský prieliv
* Messinský prieliv
* Öresund
* Otrantský prieliv
* Severný prieliv
* Sicílsky prieliv
* Skagerrak
* Prieliv svätého Juraja
* Veľký Belt
* Yucatánsky prieliv

 |
| Prúdy | 
* Antilský prúd
* Benguelský prúd
* Brazílsky prúd
* Falklandský prúd
* Golfský prúd
* Guayanský prúd
* Guinejský prúd
* Irmingerov prúd
* Južný rovníkový prúd
* Kanársky prúd
* Nórsky prúd
* Rovníkový protiprúd
* Severný rovníkový prúd
* Severoatlantický prúd
* Východný príhon
* Západný príhon

 |

Súradnice: 57°13′53″S 19°43′53″V﻿ / ﻿57,231503°S 19,731445°V﻿ / 57.231503; 19.731445