**Segedín** (maď. Szeged) je s rozlohou 280,84 km² a 160 tisíc obyvateľmi tretím najväčším mestom Maďarska. Je hospodárskym a administratívnym centrom juhovýchodného Maďarska a sídlom Čongrádsko-čanádskej župy.

Segedínska univerzita je považovaná za najlepšiu vysokoškolskú inštitúciu v Maďarsku.

Podľa sčítania obyvateľstva z roku 2001 tu žilo 93,5 % Maďarov, 0,7 % Rómov, 0,5 % Nemcov, 0,2 % Srbov, 0,2 % Rumunov, 0,1 % Chorvátov, 0,1 % Slovákov a 5,9 % iných národností. Slovenskú komunitu tu reprezentuje Spolok segedínskych Slovákov a volená Segedínska slovenská samospráva.

Poloha
------

Mesto je situované 165 km od Budapešti na juhu krajiny v tesnej blízkosti hraníc so Srbskom a Rumunskom. Leží južne od sútoku riek Tisa a Mureš vo Veľkej dunajskej kotline, pričom sa rozprestiera na oboch brehoch ohybu rieky Tisa.

Dejiny
------

Územie prvýkrát spomína už Ptolemaios v 2. polovici 2. storočia pod označením *Partiscus* ako významný riečny brod. Striedalo sa tu osídlenie Slovanov (Slovenov) Húnov, Gepidov, Avarov a Bulharov, až sa tu na konci 9. storočia usídlili Maďari, ktorí tu podľa kronikára Anonyma pri dnešnej obci *Ópusztaszer* držali prvé „národné zhromaždenie". Ich vodca Arpád pridelil spravovanie okolitej krajiny náčelníkovi *Ondovi*.

Prvá písomná zmienka o meste je z roku 1183. Ide o listinu kráľa Bela III. kde sa spomína ako prístav lodí prepravujúcich po Dunaji soľ do Nitry. Mesto prosperovalo za vlády Anjuovcov a na slobodné kráľovské mesto bolo povýšené Žigmundom Luxemburským v roku 1498, kedy sa v súvislosti s tureckou hrozbou stalo pevnosťou a zhromaždiskom vojska. V rokoch 1543 až 1686 bolo súčasťou Osmanskej ríše, kedy tu bola zavedená tradícia pestovania papriky.

V roku 1719 sa opäť zaradilo medzi uhorské slobodné kráľovské mestá s privilégiami a novoudeleným mestským erbom. V roku 1728 sa tu odohral najväčší súdny proces s bosoráctvom v celom Uhorsku vôbec. Rada mesta dala spáliť 13 podozrivých na *Bosoráckom ostrove* (*Boszorkánysziget*). Segedín mal začiatkom 19. storočia ešte početné slovenské obyvateľstvo.

Počas Uhorskej revolúcie 1848 – 1849 mesto hralo významnú úlohu ako posledná bašta ustupujúcich revolucionárov, za čo bolo po potlačení povstania potrestané. S dorazením prvej železnice v roku 1854 sa prosperita vrátila. Do roku 1869 siahajú korene známej továrne na výrobu miestnej salámy – *Pick Salámy*. V roku 1879 došlo k veľkej povodni, ktorá zničila celé mesto. Panovník František Jozef I. Segedín navštívil a sľúbil jeho skorú obnovu. Tá sa uskutočnila za medzinárodnej pomoci skutočne veľkorysým spôsobom. Široké okružné triedy lemované najmódnejšími palácovými budovami rakúsko-uhorskej secesie kladú Segedín medzi najvýstavnejšie a najorganizovanejšie maďarské mestá.

Po prvej svetovej vojne stratil Segedín veľkú časť svojho prirodzeného zázemia, keď rozsiahle územia na juhu boli pripojené k Rumunsku a Juhoslávii. V roku 1921 sa sem presťahovala univerzita z Kluža a v roku 1923 tu bolo premiestnené sídlo arcibiskupa z Temešváru.

Za druhej svetovej vojny bolo zavraždených okolo 6 000 obyvateľov. Po roku 1945 sa mesto stalo strediskom poľnohodpodárskeho a ľahkého priemyslu južného Maďarska. V roku 1965 boli v jeho blízkosti nájdené ropné ložiská. Výstavbou sídlisk (najväčšie *Tarján* na severovýchode) sa populácia zvyšovala do roku 1989, kedy mesto dosiahlo rekordných 189 tisíc obyvateľov. Následne obyvateľstva ubúdalo. Segedín je v súčasnosti atraktívnou turistickou destináciou s tradíciou *Festivalu drámy*, konaným od roku 1931 každé leto pod holým nebom na *Katedrálnom námestí*.

Zaujímavosti
------------

Neoklasicistické *Klauzálovo námestie*
* *Klauzálovo námestie* – neoklasicistické námestie s obľúbenou cukrárňou *Virág*
* *Katedrála* – postavená v neorománskom štýle v rokoch 1913 – 1930, vysoká 91 metrov
* *Segedínske národné divadlo* – neobaroková stavba z rokov 1883 – 1886
* *Mestská radnica* – neorokoková stavba z rokov 1879 – 1883
* *Múzeum Františka Móra* – oblastné múzeum v monumentálnej neoklasicistickej budove z roku 1896
* *Annine kúpele* – kúpele so stredomorskou atmosférou v eklektickom komplexe z roku 1896
* *Reökov dom* – typická ukážka segedínskej secesie z roku 1907
* *Grófov palác* – ďalšia ukážka segedínskej secesie z rokov 1912 – 1913
* *Déryho dom* – expozícia grafika Jánosa Kassa
* *Botanická záhrada*

Doprava
-------

Miestne letisko je upravené pre prijímanie menších a stredne veľkých lietadiel, ale pravidelné letecké linky tu nesmerujú. Železnica dorazila do mesta už v roku 1854 z Budapešti, vlaky smerujú aj na srbskú Suboticu a do Békešskej Čaby. Zo separovanej malej železničnej stanice v mestskej časti *Újszeged* na druhom brehu Tisy odchádzajú regionálne vlaky do východnej časti Čongrádskej župy.

Od roku 2005 je mesto spojené s Budapešťou diaľnicou M5 smerujúcej ďalej na Srbsko. Od roku 2015 je mesto spojené s Rumunskom odbočkou diaľnicou M43 smerom na Arad, tam je pripojená na dialnicu A1 smerom na Bukurešť. Cez rieku Tisu vedú na druhý breh dva mosty: *Stredomestský most* do centra mesta a *Most sv.Bernarda* po vonkajšom mestskom okruhu. Mestská hromadná doprava začala premávať v roku 1884 v podobe konskej dráhy, ktorá bola elektrifikovaná v roku 1908. Mestská sieť, na niektorých úsekoch stále jednokoľajná, pozostáva z troch frekventovaných liniek. V roku 1979 boli zavedené aj trolejbusy, ktorých sieť sa rozširovala v 80. aj 90. rokoch. Dnes je v obehu päť liniek.

V súčasnosti prebieha výstavba nových úsekov električkovej a trolejbusovej dopravy v meste, financovaná z fondov EU. Autobusová doprava začala v meste jazdiť od roku 1955 a je prevádzkovaná samostatným dopravným podnikom, spoločným s prímestskou autobusovou dopravou.

Osobnosti mesta
---------------

* Albert Szent-Györgyi (\* 1893 – † 1986), biochemik a fyziológ, laureát Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu
* Katalin Nováková (\* 1977), maďarská politička

Partnerské mestá
----------------

* United Kingdom Cambridge, Spojené kráľovstvo
* Germany Darmstadt, Nemecko
* Ukraine Charkov, Ukrajina
* Israel Jeruzalem, Izrael
* Montenegro Kotor (mesto v Čiernej Hore), Čierna Hora
* Cyprus Larnaka, Cyprus
* Belgium Liège, Belgicko
* Poland Łódź,Poľsko
* France Nice, Francúzsko
* Ukraine Odesa, Ukrajina
* Italy Parma, Taliansko
* Croatia Pula, Chorvátsko
* Netherlands Rotterdam, Holandsko
* Slovakia Rožňava, Slovensko
* Serbia Subotica, Srbsko
* Romania Târgu Mureş, Rumunsko
* Romania Timişoara, Rumunsko
* USA Toledo, Ohio, Spojené štáty
* Finland Turku, Fínsko
* China Weinan, Čína

Galéria
-------

* Radnica z rokov 1879 – 1883Radnica z rokov 1879 – 1883
* Múzeum Františka Móra z roku 1896Múzeum Františka Móra z roku 1896
* Demeterova veža z 13. storočiaDemeterova veža z 13. storočia
* Divadlo z rokov 1883 – 1886Divadlo z rokov 1883 – 1886
* KatedrálaKatedrála
* Vodná veža z roku 1902Vodná veža z roku 1902
* SynagógaSynagóga
* Sídlo Čongrádskej župySídlo Čongrádskej župy
* Rieka Tisa je neoddeliteľnou súčasťou scenérie mestaRieka Tisa je neoddeliteľnou súčasťou scenérie mesta
* barcelonskými vplyvmi inšpirovaná stavba inžiniera Ivana Reökabarcelonskými vplyvmi inšpirovaná stavba inžiniera Ivana Reöka
* Annine kúpele z roku 1896Annine kúpele z roku 1896
* Secesný dom Unger-Mayer z roku 1911Secesný dom Unger-Mayer z roku 1911

Referencie
----------

1. ↑   *Exonymá obcí* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky, rev. 2011-06-01, [cit. 2015-08-01]. Dostupné online.
2. ↑  Academic ranking of world universities.
3. ↑  Stránky segedínskych Slovákov.
4. ↑   *The history of the town.* [online]. [Cit. 2009-04-09]. Dostupné online. Archivované 2007-09-04 z originálu.
5. ↑  PAPRIKA.
6. ↑  List of Important Events for the Witch Hunts.
7. ↑  Szeged Tram project.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Segedín**

Externé odkazy
--------------

* Mestské stránky Archivované 2009-04-19 na Wayback Machine (po anglicky)
* Propagačné stránky (po nemecky)
* Stránky Festivalu drámy (po anglicky)

| * z
* d
* u
Segedínsky okres |
| --- |
| 
* Algyő
* Deszk
* Dóc
* Domaszék
* Ferencszállás
* Klárafalva
* Kübekháza
* Röszke
* Sándorfalva
* Szatymaz
* Szeged
* Tiszasziget
* Újszentiván

 |

| * z
* d
* u
Administratívne členenie Maďarska |
| --- |
| Časti krajiny | 
* Zadunajsko
* Stredné Maďarsko
* Alföld és Észak ("Dolná zem a sever")

 | Vlajka Maďarska |
| Regióny | 
* Západné Zadunajsko
* Stredné Zadunajsko
* Južné Zadunajsko
* Stredné Maďarsko
* Severné Maďarsko
* Észak-Alföld ("Severná Dolná zem")
* Dél-Alföld ("Južná Dolná zem")

 |
| Župy | 
* Báčsko-malokumánska župa (Bács-Kiskun megye)
* Baranská župa (Baranya megye)
* Békešská župa (Békés megye)
* Boršodsko-abovsko-zemplínska župa (Borsod-Abaúj-Zemplén)
* Čongrádsko-čanádska župa (Csongrád-Csanád megye)
* Hajducko-bihárska župa (Hajdú-Bihar megye)
* Hevešská župa (Heves megye)
* Jasovsko-veľkokumánsko-solnocká župa (Jász-Nagykun-Szolnok megye)
* Komárňansko-ostrihomská župa (Komárom-Esztergom megye)
* Novohradská župa (Nógrád megye)
* Peštianska župa (Pest megye)
* Rábsko-mošonsko-šopronská župa (Győr-Moson-Sopron megye)
* Sabolčsko-satmársko-berežská župa (Szabolcs-Szatmár-Bereg megye)
* (Stolično)Belehradská župa (Fejér megye)
* Šomodská župa (Somogy megye)
* Tolnianska župa (Tolna megye)
* Vašská župa /Železná župa/ (Vas megye)
* Vesprémska župa (Veszprém megye)
* Zalianska župa (Zala megye)

 |
| Mestá so župným právom | 
* Baja
* Békešská Čaba (Békéscsaba)
* Budapešť (Budapest)
* Debrecín (Debrecen)
* Dunaújváros
* Érd
* Győr
* Hódmezővásárhely
* Jáger (Eger)
* Kaposvár
* Kecskemét
* Miškovec (Miskolc)
* Veľká Kaniža (Nagykanizsa)
* Níreďháza (Nyíregyháza)
* Ostrihom (Esztergom)
* Pécs
* Salgótarján
* Šopron (Sopron)
* Segedín (Szeged)
* Stoličný Belehrad (Székesfehérvár)
* Szekszárd
* Szolnok
* Szombathely
* Tatabánya
* Vesprém (Veszprém)
* Zalaegerszeg

 |
| Hlavné mesto | 
* Budapešť (Budapest)

 |
| Okresy | pozri Zoznam okresov v Maďarsku |