**Invázia na Krétu** alias **operácia Merkúr** alebo **bitka o Krétu** predstavovala útok nemeckých vzdušných výsadkových vojsk a lietadlami prevážanej pechoty na Krétu. Zmyslom tejto operácie bolo obsadiť strategický ostrov Kréta a tým zabezpečiť južné krídlo Wehrmachtu (Balkán a severnú časť východného Stredomoria) pred začiatkom operácie Barbarossa a k zaisteniu rumunských ropných polí. Predstavuje jedinú významnú bitku histórie, v ktorej jedna zo strán s čiastočným úspechom nasadila iba výsadkové a lietadlami prevážané jednotky.

Priebeh akcie
-------------

Nemeckí výsadkári narazili na omnoho silnejšiu obranu (zoskoky priamo medzi novozélandské jednotky končili masakrom parašutistov), ako očakávali a mali problémy so zaistením letísk pre druhú vlnu výsadkárov. Nemecké velenie niekoľkokrát zvažovalo, že nariadi generálovi Studentovi akciu ukončiť, odradilo ich od toho generálove odhodlanie a vedomie, že by to znamenalo odpísanie všetkých už zhodených výsadkárov. Keď sa po takmer celom dni bojov podarilo zaistiť časť letiska Maleme a navzdory ostreľovaniu pristávajúcich strojov dopraviť na bojisko druhú vlnu výsadkárov a ťažšie zbrane, nabrala operácia očakávaný spád. 

Royal Navy napriek úplnej leteckej prevahe nepriateľa medzi 28. májom a 1. júnom z ostrova evakuovala 16 500 vojakov. Boli potopené tri krížniky (*Gloucester*, *Fiji*, *Calcuta*) a 6 torpédoborcov (Kelly, *Kashmir*, *Imperial*, *Greyhound*, Hereward a *Juno*). Dve bojové lode, jedna lietadlová loď, dva krížniky a torpédoborec boli poškodené tak ťažko, že museli odplávať na dlhodobé opravy do Ameriky a ďalších 9 lodí bolo poškodených ľahko. Na lodi *Orion*, vlajkovej lodi viceadmirála Pridham-Wippella, zabila jediná nemecká bomba 260 mužov a ďalších 280 zranila. V boji padlo najmenej 2 100 námorníkov.

Dohra a dôsledky
----------------

Závažnou chybou britského velenia bolo plošné rozmiestnenie vojsk, ktoré neumožnilo viesť sústredené údery do miest výsadkov. Za kritickú možno považovať neexistenciu mobilných záloh, ktoré by mohli byť nasadené proti výsadku na letisku Maleme. Takéto zálohy však neboli pripravené, okrem iného aj preto, že novozélandský veliteľ generálmajor Freyberg nepovažoval nemeckých výsadkárov za hrozbu a hlavné opatrenie od počiatku smeroval proti hypotetickému námornému výsadku. Obsadenie Kréty Nemcami malo vplyv na boje na Strednom východe a Severnej Afrike a vytlačilo spojenecké námorné sily z väčšiny východného Stredomoria.

Bitka skončila úspechom nemeckých a talianskych jednotiek a obsadením ostrova. Vážne problémy v priebehu akcie a ťažké straty v radách elitných výsadkových jednotiek priviedli Hitlera k záveru, že takto rozsiahle akcie nemajú budúcnosť. Zrejme aj z tohto dôvodu sa nikdy neuskutočnila podobná operácia plánovaná proti Malte.

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Invaze na Krétu na českej Wikipédii.*




1. ↑   *(Greek) page 10, retrieved on 27.5.2010: 474 officers and 10,977 soldiers* [online]. [Cit. 2011-11-07]. Dostupné online.
2. ↑   *Gavin Long, 1953,* Official Histories – Second World War Volume II – Greece, Crete and Syria *(1st ed.), Canberra: Australian War Memorial, p. 210* [online]. [Cit. 2011-11-07]. Dostupné online.
3. ↑  DAVIN, Daniel Marcus. *Crete*. Wellington, New Zealand : Historical Publications Branch, Department of Internal Affairs, Government of New Zealand, 1953. Dostupné online. Appendix V – Casualties, s. 486–488.
4. ↑  "Επίτομη Ιστορία του Ελληνοιταλικού και Ελληνογερμανικού πολέμου 1940 – 1941", General Army Staff, Army History DirectorateAthens 1985, page 260 **(Greek)**, as found in  Archivované 2011-07-17 na Wayback Machine, reteived on 19.2.10
5. ↑   [Cit. 2011-11-07]. Dostupné online. Archivované 2011-07-21 z originálu.