Súradnice: 42°12′14″S 24°31′37″V﻿ / ﻿42,203889°S 24,526944°V﻿ / 42.203889; 24.526944

**Pazardžiško-Plovdivsko pole** (bulh. Пазарджишко-Пловдивско поле, doslova *Pazardžicko-plovdivské pole*) je geomorfologická jednotka v Plovdivskej oblasti a v Pazardžickej oblasti v južnom Bulharsku.

Charakteristika
---------------

### Polohopis

Predstavuje západnú časť Hornotráckej nížiny. Z juhu je ohraničená severnými svahmi pohoria Rodopy, zo severu južnými svahmi Săštinskej Srednej gory. Na východe siaha po vysočinu Čirpanski văzvišenija.

### Rozmery a rozloha

Nížina má tvar elipsy, je dlhá približne 110 km a v najširších častiach dosahuje šíry približne 50 km. Je rozdelená riekou Marica na dve rozdielne veľké časti. Južná menšia časť je široká približne 10 km, väčšia severná časť dosahuje šírky 25 – 30 km. Najširšie časti sa nachádzajú v priečnych rozšíreniach nížiny, ktoré sú tvorené dolinami riek Asenica a Striama. Hlavná os nížiny prechádza v smere západ – východ.

Celková rozloha Pazardžicko-plovdivského poľa je približne 3500 km².

### Vznik

Nížina vznikla v období raného neogénu a kvartéru nahromadením a následným usadením riečnych nánosov.

### Reliéf

Reliéf nížiny je rovinatý, výnimku tvoria Plovdivské pahorky, tvorené syenitom, ktoré vystupujú z nížiny do nadmorskej výšky 286 m n. m..

### Geológia

Podložie nížiny je tvorené prevažne kryštalickými horninami. Pôdy sú prevážne aluviálne a úrodné.

### Vodstvo

Riečna sieť na území nížiny je pomerne hustá. Oblasť odvodňuje rieka Marica a jej prítoky, pričom medzi najdôležitejšie patria Topolnica, Luda Jana, Čepinska reka, Striama, Văča a ďalšie.

Vody z riek sú široko využívané na zavlažovanie nížiny.

### Klíma

Klíma je mierne prechodne-kontinentálne.

Osídlenie a hospodárstvo
------------------------

### Osídlenie

Nížina je husto osídlená, na jej území sa nachádza veľké množstvo miest, ako aj prevažne veľkých a stredne veľkých dedín. Najväčšími a najdôležitejšími sídlami sú mestá Plovdiv a Pazardžik. Medzi ďalšie dôležité mestá patria napríklad Septemvri, Stambolijski,Săedinenie, Rakovski, Părvomaj, alebo Sadovo.

### Hospodárstvo

Väčšina územia nížiny je široko využívaná pre poľnohospodárstvo. Pestuje sa zelenina, ovocie, vinič, obilniny (vrátane ryže), slnečnice, cukrová repa a tabak.

### Doprava

Cez nížinu prechádza hlavná medzinárodná železničná trať na Sofia – Plovdiv – Istanbul, rovnako aj medzinárodná diaľnica, tzv. *avtomagistrala Trakija*, spájajúca tie isté mestá. Okrem samotnej diaľnice sa na území nížiny nachádza rozsiahla sieť ciest ostatných tried.

Galéria
-------

* pohľad na nížinu z úpätia Rodop nad dedinou Ustinapohľad na nížinu z úpätia Rodop nad dedinou Ustina
* pohľad na severnú časť nížiny z Plovdivupohľad na severnú časť nížiny z Plovdivu
* geografická mapa Hornotráckej nížiny – Pazardžiško-Plovdivsko pole zaberá západnú časť nížinygeografická mapa Hornotráckej nížiny – Pazardžiško-Plovdivsko pole zaberá západnú časť nížiny

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18  KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 396. (po bulharsky)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19  KOLEKTÍV AUTOROV. Goľama enciklopedija BĂLGARIJA – tom 8 – mom-pan. Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Naučnoinformacionen centăr „Bălgarska enciklopedija". 2012. 4946 s. ISBN 9789548104302. S. 3278. (po bulharsky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Pazardžiško-Plovdivsko pole**