Súradnice: 41°00′35″S 28°58′52″V﻿ / ﻿41,009722°S 28,981111°V﻿ / 41.009722; 28.981111

**Hagia Eiréné** (iné názvy pozri nižšie) bol kresťanský byzantský chrám v Konštantínopole zasvätený Božiemu Mieru. Dnešná budova vznikla za vlády Justiniána I. no neskôr prešla početnými zmenami. Po roku 1453 (dobytie Konštantínopola Osmanmi) slúžila budova ako vojenský sklad janičiarov (arzenál) a nikdy nebola premenená na mešitu. Dnes slúži ako múzeum a koncertná sála. Budova sa nachádza na prvom nádvorí paláca Topkapi.

Názvy
-----

* starogr. Ἁγία Εἰρήνη – *Hagia Eiréné*, iné prepisy: *Hagia Eirene*, *Hagia Eirini*, v doslovnom preklade: Boží Mier
* tur. *Aya İrini*
* **Chrám svätej Ireny**, písané aj s ch- ako: **chrám svätej Ireny**, (rozumej v zmysle: chrám svätého Božieho Mieru, nie svätice Ireny)
* **chrám Eiréné** (mieru)
* **Hagia Irena**

História
--------

Plán chrámu zobrazujúci chrám po roku 740
Podľa tradície bol pôvodný chrám vystavaný už pred vládou cisára Konštantína I. ktorý ho mal len zväčšiť a zasvätiť Božiemu mieru. Pred výstavbou a vysvätením prvého (nie dnešného) chrámu Hagie Sofie (360) slúžil ako hlavný katedrálny chrám v meste. Svoj význam si zachoval aj v nasledujúcom období, keď v ňom slúžil rovnaký klér ako v susednej Sofii. Je možné, že sa v chráme konal Prvý konštantínopolský koncil, a že po požiari Hagie Sofie v roku 440 slúžil dočasne opäť ako hlavný biskupský chrám. Počas povstania Niká v roku 532 bol výrazne poškodený, čo cisár Justinián I. využil na jeho prestavbu v duchu novej byzantskej architektúry. V roku 740 chrám postihlo zemetrasenie. Pravdepodobne za vlády Konštantína V. bol výrazne prebudovaný. Z obrazoboreckého obdobia sa zachovala vzácna mozaiková výzdoba znázorňujúca jednoduchý kríž. V období neskorších byzantských dejín sa chrám spomína menej. Po roku 1453 nebol ako jeden z mála kresťanských kostolov v Konštantínopole premenený na mešitu. Budova bola využívaná janičiarmi ako sklad vojenského materiálu a bola prezývaná *İç Cebehane*. V 19. storočí sa stala múzeom. Okrem iného do nej bolo premiestnených niekoľko purpurových cisárskych sarkofágov a reťaz, ktorá bola kedysi natiahnutá cez Zlatý roh a chránila mesto z mora. V roku 1939 bola Hagia Eiréné pridružená k múzeu Hagia Sofia, no voľný prístup do nej bol zavedený až od roku 2014.

Architektúra a umelecká výzdoba
-------------------------------

Apsida chrámu s jednoduchou obrazoboreckou mozaikou kríža
Ide o druhý najväčší dodnes stojaci byzantský chrám v Istanbule (Chrám svätých Apoštolov bol zbúraný v 15. storočí). Spája v sebe prvky byzantského umenia z justiniánskeho obdobia (spodná časť budovy) a prvky z obdobia neskorších renovácií (najmä úpravy z obdobia obrazoborectva po roku 740, no i osmanské). Plán budovy tak kombinuje trojloďovú baziliku s budovou s centrálnym plánom a kupolou. Druhá, slepá kupola sa nachádza na západnej strane lode chrámu, ktorú delí na dve časti. Loď bola zrejme pôvodne kratšia a mala zaklenutie. Arkádové stĺporadia oddeľujú hlavný priestor od bočných lodí a pôvodne niesli tribúny. Na západe sa nachádza poschodový nartex, ktorý bol tiež prerobený. Chrám má ako jeden z mála raných byzantských chrámov zachované átrium a synthronon (polkruhová stupňovitá amfiteátrová štruktúra na sedenie) so šiestymi radami. V chráme sa nachádza niekoľko stĺpov z justiniánskeho obdobia, niektoré boli ale vymenené Osmanmi. Zachovala sa tiež časť mozaikovej výzdoby. Najzachovanejší je čierny kríž na zlatom podklade. Mozaika je umiestnená v apside chrámu a je ohraničená oblúkovitou ozdobnou bordúrou s citátmi zo Starého zákona. Ide o jeden z mála príkladov zachovanej mozaiky z obrazoboreckého obdobia. Zvyšky mozaiky sú aj v nartexe. V južnej uličke sa nachádza nefigurálna freska.

Galéria
-------

* Exteriér budovy, v pozadí Hagia SofiaExteriér budovy, v pozadí Hagia Sofia
* ExteriérExteriér
* ExteriérExteriér
* ExteriérExteriér
* ExteriérExteriér
* Nartex chrámuNartex chrámu
* Átrium chrámu, pohľad z nartexuÁtrium chrámu, pohľad z nartexu
* Interiér chrámu, koncertná sieňInteriér chrámu, koncertná sieň
* Interiér chrámuInteriér chrámu
* Interiér chrámu, stĺporadie deliace hlavnú loď od vedľajšíchInteriér chrámu, stĺporadie deliace hlavnú loď od vedľajších

Referencie
----------

1. 1 2   *Hagia Eirene* [online]. The Byzantine Legacy, [cit. 2020-08-18]. Dostupné online. (po anglicky)
2. 1 2 3  sv. Eirene (Boží Mír) In: VAVŘÍNEK, Vladimír; BALCÁREK, Petr. *Encyklopedie Byzance*. Praha : Libri; Slovanský ústav AV ČR, 2011. 552 s. (Práce Slovanského ústavu AV ČR. Nová řada; zv. 33.) ISBN 978-80-7277-485-2,  978-80-86420-43-1. S. 141.
3. ↑  byzantské výtvarné umenie a architektúra. In:  *Encyclopaedia Beliana*. 1. vyd. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV; Veda, 2001. 686 s. ISBN 80-224-0671-6. Zväzok 2. (Bell – Czy), s. 420.
4. ↑  RICE, David Talbot. *Byzantské umenie*. Preklad Marián Fridrichovský. 1. vyd. Bratislava : Tatran, 1968. (z anglického originálu Art of the Byzantine Era). S. 47, 59, 74 – 75.
5. ↑   *Slovensko-turecká konverzácia*. Bratislava : Lingea, 2014-11-06. Dostupné online. ISBN 978-80-8145-090-7.
6. ↑  NOVOTNÝ, Bohuslav. *Encyklopédia archeológie*. Bratislava : Obzor, 1986. S. 150.
7. ↑  SCHNEIDER, Filip; ORAVEC, Jozef. Erazmus v Istanbule, alebo ako sme sa janičiarmi stali. *Via Historiae* (Trnava: Katedra historických vied a stredoeurópskych štúdií, Filozofická fakulta, Univerzita svätých Cyrila a Metoda v Trnave), roč. 5, čís. 1, s. 25. ISSN 1339-1801.
8. 1 2  IRENE, CHURCH OF SAINT. In:  *The Oxford Dictionary of Byzantium*. Ed. Alexander P. Kazhdan. New York : Oxford University Press, 1991. 2338 s. ISBN 0-19-504652-8. S. 1009. (po anglicky)
9. ↑  ZÁSTĚROVÁ, Bohumila, et al. *Dějiny Byzance*. Vyd. 1. Praha : Academia, 1992. 529 s. ISBN 80-200-0454-8. S. 430.

Pozri aj
--------

* byzantské výtvarné umenie, byzantská architektúra
* náboženstvo v Byzantskej ríši
* obrazoborectvo