Súradnice: 42°08′51.08″S 24°45′08.45″V﻿ / ﻿42,1475222°S 24,7523472°V﻿ / 42.1475222; 24.7523472

**Dom Klianti**, alebo **Kliantiho dom** (bulh. Къща Клианти – *Kăšta Klianti*), známy aj ako **Dom Georgiho Kliantiho** (bulh. Къщата на Георги Клианти – *Kăštata na Georgi Klianti*) je obrodenecký meštiansky dom v centrálnej časti mesta Plovdiv v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku. Kultúrna pamiatka národného významu. Patrí medzi kultúrne pamiatky v Plovdive, ktoré boli vybrané pre digitalizáciu v rámci projektu, ktorý bol spolufinancovaný Európskou úniou.

Lokalita
--------

Dom Klianti leží v centrálnej časti mesta Plovdiv v hraniciach architektonicko-historickej rezervácie Starý Plovdiv na ulici „Todor Samodumov" (bulh. улица „Тодор Самодумов", doslova *ulica Todora Samodumova*) č. 3 vo vrcholovej časti pahorku Džambaz tepe v susedstve budov Ritorovho domu, Lamartinovho domu, Antovovho domu a Žltej školy, ktoré sú všetky kultúrnymi pamiatkami národného významu a s ktorými tvorí unikátny architektonický ansábel.

Dejiny
------

S výstavbou budovy sa začalo v strede 18. storočia, čo z domu robí jeden z najstarších domov z obdobia bulharského národného obrodenia nielen v rámci architektonicko-historickej rezervácie Starý Plovdiv, ale aj v rámci celého Bulharska. V priebehu výstavby bol zároveň niekoľkokrát prestavovaný a tak k jeho dokončeniu v súčasnej podobe došlo v roku 1816. V tomto čase bol dom majetkom pogréčteného Bulhara Georgiho Kliantiho (alebo Kleantisa) – pôvodne Georgiho Christova. V roku 1817 bola vyzdobený interiér budovy.

V roku 1846 bol dom reštaurovaný po tom, čo bol vážne poškodený v dôsledku požiaru. Tuto reštauráciu vykonali neznámi bracigovskí staviteľskí majstri, rovnakí ktorí postavili aj Katedrálu svätej Bohorodičky. V rámci reštaurácie prebehli aj stavebné úpravy. Prízemie bolo rozšírené smerom na sever, pričom tak vznikol krytý dvor. Od roku 1855 sa v dome (rovnako ako v Kujumdžievovom dome a Georgiadiho dome) začali konať koncerty pianistu Vasilaki Kliantisa (syna Georgiho Kliantiho), ktorý sa v tom čase do Plovdivu vrátil po ukončení štúdií na konzervatóriu vo Viedni.

12. januára 1878, teda týždeň po oslobodení od osmanskej nadvlády, sa v Kliantiho dome konalo stretnutie medzi predstaviteľmi mesta a ruským vojenským velením, pri ktorom bol oficiálne určený prvý starosta Plovdivu – Atanas Samokovec. V rokoch 1882 a 1920 prebehli dve prestavby okolitých ulíc, pri ktorých bola časť domu zlikvidovaná a dom tak stratil svoj pôvodný autentický vzhľad, pričom roku 1882 bola zbúraná západná časť budovy a v roku 1920 bola „odrezaná" časť juhovýchodného uhla budovy.

V roku 1949 budova získala štatút národnej starožitnosti. V roku 1963 bol budove udelený štatút kultúrnej pamiatky.

V roku 1971 sa začal výskum spojený s reštauráciou budovy. Tento prvotný výskum a zhotovenie architektonických nákresov budovy mal na starosti architekt Petăr Dikidžiev.

dobová snímka zachytávajúca priebeh reštaurácie v roku 1972
O trinásť rokov neskôr, v roku 1984, bola začatá druhá etapa, ktorá pozostávala z vyhotovenia nákresov a fotografií výzdoby a cenných umeleckých artefaktov v budove. Tieto práce mal na starosti umelecký reštaurátor Zdzislav Karčevski a jeho tím. Následne v roku 1992 prebehol v budove architektonický výskum, ktorý vykonala architektka Žana Džugalanova z pobočky *Trakija* Národného inštitútu pre kultúrne pamiatky.

V roku 1995 bol budove udelený štatút kultúrnej pamiatky národného významu.

Medzi rokmi 2005 – 2007 prebehli najväčšie reštauračné práce na budove. Vedenie tímu, ktorý sa reštauraciou zaoberal sa skladalo z architektky Very Kolarovovej, inžiniera Peja Manova, umeleckých reštaurátorov Zdzislava Karčevského a Eleny Krivošievovej a ďalších. Posledná fáza reštaurácie bola vykonaná v rokoch 2013 – 2016 pod vedením architektky Rumiany Projkovovej, umeleckej reštaurátorky Eleny Krivošievovej a reštaurátora so špecializáciou na drevené elementy, Marina Stojanova. Výskum a reštaurácia, ktoré sa začali v roku 1971 a prebiehali v niekoľkých etapách boli nakoniec úplne dokončené v roku 2017, keď sa konali ešte finálne dokončovacie práce. V rovnakom roku dom získal prestížne ocenenie *Budova roku* (bulh. Сграда на годината – *Sgrada na godinata*) a bol premenený na múzeum.

Charakteristika
---------------

Ide o predstaviteľa raného obrodeneckého nesymetrického domu plovdivského typu. Budova je dvojposchodová.

V súčasnosti sú zachované približne 2/3 z pôvodného domu.

### Interiér

Na prvom poschodí je najzaujímavejším prvkom kryté nádvorie. V severovýchodnej časti tejto miestnosti sa nachádza zreštaurované pôvodné ohnisko nad ktorým sa nachádza baldachýn.

Druhé poschodie pozostáva z celkovo štyroch miestností – ide o tri spálne, ktoré sa rozprestierajú okolo rozmernej obývacej izby (salónu). Zaujímavou súčasťou sú dve nízke (výška dosahuje 1,6 metra) skladové miestnosti, ktoré sa nachádzajú pod dvoma hlavnými spálňami v priestore tzv. medziposchodia. V priestore salónu sa nachádza schodisko, ktoré vedie do dvoch hlavných miestností na prízemí.

### Výzdoba interiéru

Budova je veľmi bohatá na výzdobu, ktorá zahŕňa fresky, drevené stropy zdobené drevorezbou, alafrangy, drevorezbou zdobené dvere, vstavané poličky. Mnohé z detailov sú unikátne a nie je možné ich vidieť v žiadnom inom plovdivskom obrodeneckom dome. Väčšina výzdoby pochádza z roku 1817.

Fresková výzdoba zahŕňa predovšetkým rôzne krajinky a monumentálne kompozície rastlinných ornamentov, maľbou sú bohato vyzdobené aj alafrangy.

Stropy sú považované za najviac a najrozmanitejšie vyzdobené stropy zo všetkých obrodeneckých domov v rámci architektonicko-historickej rezervácie Starý Plovdiv. Výzdoba stropov zahŕňa okrasnú drevorezby spojenú s detailmi zo skla, maľbu a pozlatenie 22 karátovým zlatom. V drevorezbe sa objavujú predovšetkým geometrické motívy a motívy kvetov.

Múzeum
------

V súčasnosti (2023) dom funguje ako múzeum predstavujúce architektúru a pôvodnú výzdobu obrodeneckých domov. Múzeum bolo otvorené pre návštevníkov 22. júna 2017, teda štyridsaťšesť rokov po začiatku reštaurácie budovy.

Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany
----------------------------------

Kategória: kultúrna pamiatka národného významu

Budova bola vyhlásená za kultúrnu pamiatku v Štátnom vestníku č. 4 z roku 1995, pričom ako dôvod ochrany boli stanovené architektonicko-staviteľská a umelecká hodnota budovy. Názov budovy ako je uvedený na zozname kultúrnych pamiatok národného významu je *Kăštata na Georgi Klianti* (bulh. Къщата на Георги Клианти, doslova *Dom Georgiho Kliantiho*).

Galéria
-------

* pohľad na juhovýchodný roh domupohľad na juhovýchodný roh domu
* pohľad na južnú fasádupohľad na južnú fasádu
* centrálna časť južnej fasádycentrálna časť južnej fasády
* detail z južnej fasádydetail z južnej fasády
* detail z južnej fasádydetail z južnej fasády
* detail zo spodnej časti arkierovito rozšíreného druhého poschodiadetail zo spodnej časti arkierovito rozšíreného druhého poschodia
* vchod do domu z ulice Todor Samodumovvchod do domu z ulice *Todor Samodumov*

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14  TOTEV, Božidar. Enciklopedija na Plovdiv. Sofia : Božidar Totev/Bulged OOD. 2017. 608 s. ISBN 9786191881383. S. 270. (po bulharsky)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18  KALINKOVA, Penka. Poznatijat nepoznat Plovdiv. Plovdiv : Obština Plovdiv – Rakursi OOD. 2018. 272 s. ISBN 9789548852845. S. 36 – 39. (po bulharsky)
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  RAJČEVSKI, Georgi. Plovdivska enciklopedija – šesto preraboteno i dopălneno izdanie. Plovdiv : Izdatelska kăšta „Glas". 2017. 474 s. ISBN 9789544915537. S. 222. (po bulharsky)
4. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14  CVETANOV, Momčil. Pătevoditel: Oblast Plovdiv, Oblast Pazardžik. Sofia : Domino. 2020. 220 s. ISBN 9789546513199. S. 74. (bulharsky)
5. 1 2 3 4 5   *Министерство на културата на Република България* [online]. mc.government.bg, [cit. 2023-04-11]. Dostupné online.
6. 1 2 3 4 5 6 7 8 9   *Lost in Plovdiv* [online]. lostinplovdiv.com, [cit. 2023-04-21]. Dostupné online.
7. ↑   *Дигитализират недвижимото културно наследство на Пловдив* [online]. gradat.bg, 2015-12-28, [cit. 2023-04-15]. Dostupné online.
8. ↑   *Недвижимо културно наследство* [online]. digital.plovdiv.bg, [cit. 2023-04-21]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Dom Klianti**