**Parížske hradby** bol systém mestského opevnenia Paríža, ktoré obklopovalo mesto až do začiatku 20. storočia. S tým ako sa zväčšoval Paríž, rozširovali sa i prstence hradieb okolo nej, takže sa počas storočí vytvorilo niekoľko odlišných opevňovacích systémov. Rozlišuje sa sedem základných hradieb. 

Najstaršie mohlo byť predpokladané galské opevnenie, po ňom nasledovalo galo-rímske. V stredoveku potom boli postavené hradby Filipa II. Augusta a Karola V. Ďalšie hradby, tzv. *žlté priekopy* (Fossés jaunes) dal postaviť Ľudovít XIII. Na konci 18. storočia vznikli hradby zvané *Fermiers généraux* a po nich v polovici 19. storočia tzv. Thiersove hradby, ktoré boli odstránené až po roku 1919. S výnimkou obdobia 1670 (kedy dal Ľudovít XIV. zbúrať hradby svojho otca Ľudovíta XIII.) až 1785 (kedy bola zahájená výstavba *Fermiers généraux*), bol Paríž vždy až do prvej svetovej vojny obklopený hradbami. 

Mnohé hradby zanechali po sebe tiež stopy v štruktúre parížskych ulíc. Tzv. veľké bulváre (Grands Boulevards), t. j. *Beaumarchais*, *Filles-du-Calvaire*, Temple, *Saint-Martin*, *Saint-Denis*, *Bonne-Nouvelle*, *Poissonnière*, *Montmartre*, *Italiens*, *Capucines* a *Madeleine* vznikli na mieste hradieb Ľudovíta XIII. Tzv. vonkajšie bulváre (boulevards extérieurs) ukazujú, kadiaľ viedol múr hradieb *Fermiers généraux* (*Charonne*, *Ménilmontant*, *Belleville*, *La Villette*, *La Chapelle*, *Rochechouart*, *Clichy*, *Batignolles* a *Courcelles*). Tzv. maršalské bulváre (Boulevards des Maréchaux) pomenované po maršaloch Francúzska: Soult, Poniatowski, Général-Jean-Simon, Masséna, Kellermann, Jourdan, Brune, Lefebvre, Victor, Général-Martial-Valin, Murat, Suchet, Lannes, Amiral-Bruix, Gouvion-Saint-Cyr, Berthier, Bessières, Ney, MacDonald, Sérurier, Mortier a Davout sa nachádzajú na mieste Thiersových hradieb a konečne Boulevard périphérique boli postavené na mieste tzv. zone non aedificandi. Samotných hmotných zvyškov sa do dnešnej doby dochovalo len veľmi málo. Sú to najmä časti hradieb Filipa II. Augusta v štvrti Marais a niektoré stavby *Fermiers généraux*.

Dejiny
------

### Najstaršie hradby

Rímska aréna v 5. obvode
Už Caesar nazýval Paríž oppidom, teda opevneným sídliskom:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „ | Id est oppidum Parisiorum, quod positum est in insula fluminis Sequanae | "|
| – Julius Caesar, Zápisky o vojne galskej |

Teda: *Je to oppidum Parisiov, ktoré sa nachádza na ostrove v rieke Seine.* Nie je isté, či ide skutočne o dnešný ostrov Cité. Istá je však informácia, že v roku 285 pri nájazdoch barbarov počas sťahovanie národov utiekli obyvatelia z Lutetie na ľavom brehu a opevnili sa na ostrove Cité, kde na východnej strane postavili hradby z kameňov z Arènes de Lutèce. Toto galorímske opevnenie teda chránilo len ostrov. Čo sa týka najstaršieho opevnenie mesta z 10. storočia, ktoré už stálo na pravom brehu, existovali dlhú dobu len hypotézy vychádzajúce z umiestnenia ulíc a z miestnych názvov. Až nedávno však boli nájdené stopy opevnenia na rohu ulíc *Rue de l'Arbre-Sec* a Rue de Rivoli v 1. obvode, čo umožnilo určiť aspoň približne jeho trasu.

### Hradby Filipa II. Augusta

Viac je toho známe o hradbách kráľa Filipa II. Augusta, ktorý dal rozšíriť opevnenie okolo mesta v rokoch 1190 - 1215 a územie zahŕňalo 253 ha na oboch stranách rieky. Tieto múry boli neskôr čiastočne zakomponované do neskorších hradieb, čiastočne i do obytných domov. Výstavba hradieb prebiehala počas bojov francúzskeho kráľa s Platagenetovcami. Aby ochránil mesto v čase svojej neprítomnosti, nariadil pred odjazdom na tretiu križiacku výpravu vybudovať kamenné hradby okolo celého Paríža. Na pravom brehu vznikali hradby v rokoch 1190 - 1209 a na ľavom brehu 1200 - 1215. Uprednostnenie pravého brehu pri výstavbe malo strategické dôvody. Prípadný útok anglického kráľa by pravdepodobne viedol od severozápadu a ľavý breh nebol z dôvodu menšieho osídlenia tak významný. Pri tejto príležitosti bol dobre opevnený i kráľovský palác Louvre.

### Hradby Karola V.

Parížske hradby na pláne z roku 1572
Hoci hradby z prelomu 12. a 13. storočia zahŕňali i ornú pôdu a vinohrady, pre prípad dlhodobého obliehania, počet obyvateľov stále stúpal, pôda bola zaberaná pre výstavbu a pestovanie poľnohospodárskych plodín sa presúvalo mimo mestské hradby. Rozvíjali sa predmestia, najmä Saint-Honoré na západe. Storočná vojna medzi Francúzskom a Anglickom si vyžiadala výstavbu nových mestských hradieb. V roku 1356 začal na pravom brehu Étienne Marcel stavať hlinený val niekoľko sto metrov od hradieb, ktorý bol dokončený v roku 1358. Kráľ Karol V. potom nariadil, aby bol tento val opevnený a doplnený vodnou priekopou napájanou zo Seiny. Výstavba nových mestských hradieb bola dokončená v roku 1383 za jeho nástupcu Karola VI. Na pravom brehu nahradili predchádzajúce opevnenie Filipa II. Augusta. Nový múr obklopoval územie o rozlohe 439 ha, na ktorom žilo asi 150 000 obyvateľov. Hradby boli rozšírené len na pravom brehu Seiny západne od Louvru, ktorý tak prestal byť súčasťou opevnenia a zahŕňali najmä štvrť Marais. Karol V. počas povstania Étienna Marcela opustil kráľovský palác na ostrove Cité a presídlil do paláca Saint-Pol na pravom brehu. Ten však bol zle chránený, preto bol systém hradieb spevnený práve tu. Súčasťou týchto hradieb bola i pevnosť Bastila postavená v rokoch 1370-1382.

### Hradby Ľudovíta XIII.

Pri príležitosti výstavby nového opevnenia bola táto stredoveká hradba čiastočne zbúraná a nahradená novou za vlády Ľudovíta XIII. V rokoch 1633 - 1636 k nej bola pripojená ešte ďalšia časť hradieb na západe podľa plánov Jacquesa Lemerciera. Aj tieto hradby boli rozšírené len na pravom brehu rieky. Toto opevnenie sa tiež nazýva „žlté priekopy" (*Fossés jaunes*).

Tieto hradby boli zbúrané relatívne skoro, v roku 1670 za nástupcu Ľudovíta XIV. Stavby boli zbúrané, priekopy zasypané a namiesto nich boli vytvorené široké bulváre. Z týchto hradieb sa dochovalo len veľmi málo hmotných zvyškov. V mieste starých brán boli postavené triumfálne oblúky Porte Saint-Denis a Porte Saint-Martin.

Barrière d'Enfer na place Denfert-Rochereau
### Fermiers généraux

V rokoch 1785 - 1788 bol okolo Paríža postavený múr zvaný *Fermiers généraux*. Na rozdiel od predchádzajúcich hradieb nebolo jeho hlavným cieľom chrániť hlavné mesto, ale slúžil na daňové účely. Na tovar dovezený do Paríža bola uvalená nepriama daň (spotrebná daň) tzv. akzise a všetok tovar prúdiaci do Paríža mohol prechádzať len cez brány tohto múra. Výberom tejto dane bola poverená finančná spoločnosť *Ferme générale* založená v roku 1726, ktorá sa starala o výber nepriamych daní. Múr *Fermiers generaux* zahŕňal už 3 370 ha. Bol zbúraný po roku 1860, kedy sa hranice Paríža posunuli až k novým hradbám. Dnes sa z tohto opevnenia dochovali niektoré stavby slúžiace práve na kontrolu tovaru a výberu daní.

Zvyšok Thiersových hradieb v 13. obvode
### Thiersove hradby

V rokoch 1840 - 1845 boli za vlády Ľudovíta Filipa postavené nové hradby vo väčšej vzdialenosti (asi 5 km od mesta), ktoré presadil politik Adolphe Thiers. V roku 1860 boli hranice Paríža posunuté až k týmto hradbám a bolo začaté odstránenie múru *Fermiers généraux*. Nové hradby boli dlhé 33 km a mali 94 bášt a 17 mestských brán. Za hradbami sa ešte ťahal pás voľného priestranstva tzv. zone non aedificandi, kde mohli byť v prípade potreby umiestnené ťažké zbrane. Avšak už v dobe svojho vzniku bol tento druh obrany mesta zastaraný, čo sa ukázalo počas prvej svetovej vojny, kedy vojnová technika, najmä delá tzv. Tlstá Berta alebo Parížanka mohli ostreľovať Paríž z veľkej vzdialenosti. 19. apríla 1919 vstúpil do platnosti zákon podľa ktorého mesto odkúpilo hradby za 100 miliónov frankov s podmienkou zákazu výstavby v zone non aedificandi. V tom istom roku bola začatá ich postupná demolícia.

### Prstenec pevností

Súbežne s výstavbou Thiersových hradieb bol budovaný systém opevnení vo vzdialenosti asi 5 km od nich. Išlo o 16 pevností okolo Paríža.

Pretože sa počas prusko-francúzskej vojny ukázalo opevnenie Paríža ako neúčinné, bol v rokoch 1874 – 1885 vybudovaný okolo Paríža ďalší pás pevností vo vzdialenosti asi 20 km. Išlo o 196 stavieb (58 malých pevností a 278 delostreleckých batérii):

Galéria
-------

* Hradby Filipa II. Augusta v podzemnom parkovisku Rue MazarineHradby Filipa II. Augusta v podzemnom parkovisku *Rue Mazarine*
* Hradby Filipa II. Augusta v podzemí LouvruHradby Filipa II. Augusta v podzemí Louvru
* Hradby Filipa II. Augusta v Rue ClovisHradby Filipa II. Augusta v *Rue Clovis*
* Fermiers generaux: Rotonde de la Villette*Fermiers generaux*: Rotonde de la Villette

* Fermiers generaux: Barrière de Chartres v Parc Monceau*Fermiers generaux*: Barrière de Chartres v Parc Monceau
* Letecký pohľad na Fort de Charenton v Maisons-AlfortLetecký pohľad na Fort de Charenton v Maisons-Alfort
* Fort de Montrouge po bombardovaní v roku 1870Fort de Montrouge po bombardovaní v roku 1870
* Najrozsiahlejšia časť hradieb Filipa II. Augusta v Rue Jardins-St-PaulNajrozsiahlejšia časť hradieb Filipa II. Augusta v *Rue Jardins-St-Paul*

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Parížske hradby**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Pařížské hradby na českej Wikipédii.*