Súradnice: 49°00′05″S 22°13′48″V﻿ / ﻿49,001318°S 22,230062°V﻿ / 49.001318; 22.230062

**Stakčín** je obec na Slovensku v okrese Snina. Obec sa nachádza v údolí rieky Cirocha, medzi Sninou a Starinou, pri sútoku potokov Ternovec a Oľchovec. Je obkolesená na juhu južným úpätím masívu Nastaz, ktorý je súčasťou Bukovských vrchov a Vihorlatským pohorím. Obec je vstupnou bránou do Národného parku Poloniny.

Ulice
-----

Slovenského národného povstania, Dlhá, Duchnovičova, Parková, Sadová, Ševčenkova, Švermova, Záhradná, Československej armády, Fučíkova, Lesná, Cirkevná, Dobrianskeho, Partizánska, Mieru, Duklianská

Vodné toky
----------

* Cirocha
* Oľchovec
* Kolonička
* Chotinka
* Ternovec

Dejiny
------

O osídlení tejto oblasti už v dobe bronzovej, teda v období na prelome 2. a 1. tisícročia pred naším letopočtom, naznačuje nález zachovalej bronzovej sekerky s tuľajkou a s uškom, zdobenej plastickými rebrami. Našla sa juhovýchodne od Stakčína, blízko cesty vedúcej do Uble pri výkopových prácach pre elektrické vedenie v roku 1964.

V roku 1317 daroval Karol Róbert šľachticovi Filipovi Drugethovi početné rozsiahle územné majere. Medzi darovanými bola aj dedina Stakčín. Pričom v darovacej listine je o nej prvá správa z roku 1492.

V 2. polovici 14. storočia sa do Stakčína prisťahovalo početné rusínske obyvateľstvo so šoltýsom a postupne nadobudlo v dedine úplnú prevahu. Syn tamojšieho šoltýsa bol od roku 1492 členom zbojníckej a zločineckej skupiny. Práve z roku **1492** je zachovaná **prvá písomná zmienka o obci Stakčín**. V bardejovskom archíve sa nachádza list, v ktorom odosielatelia vypovedali bardejovským mešťanom nepriateľstvo za popravu svojich druhov. Pisateľom bola zbojnícka družina (mala 50 členov) na čele s Fedorom Hlavatým, rodákom z Ruskej Volovej. Prvé údaje sú zachované z 30.3.1492, keď zbojnícka družina prepadla panské majetky pri Svidníku. V zozname sa nachádza aj *Hricov syn Miha zo Stakčína*.

V 15. – 16. storočí v obci existovala pravoslávna cerkev, ale písomné správy sú až od 17. storočia. Stakčínske valašské domácnosti boli v roku 1567 zdanené daňou kráľovi od 8,5 porty.

V roku 1600 tu bolo obývaných 61 domov, 1 – 2 domy šoltýsov, dom farára a chrám. V roku 1612 sa v Stakčíne nachádzal vodný mlyn a píla. V rokoch 1641 – 1645 sa rozšírila epidémia cholery, ktorá takmer o polovicu znížila počet obyvateľov. Následkom toho sa zhoršili sociálne pomery, rozšírilo zbojníctvo. V roku 1657 roľníci odopreli poslušnosť pánovi a vzniklo roľnícke povstanie „Ruthénske" (Rusínske). V roku 1660 bol v Stakčíne zákonom chránený dubový lesík, ktorý obhospodarovala hostonická kúria a stakčínska píla, ktorá dodávala dosky a trámy pre humenský kaštieľ.

V roku 1703 sa občania Stakčína a okolitých obcí zapojili do Rákociho povstania, lebo sa nazdávali, že získajú svoje staré práva. V roku 1728 sa spomínajú dve hájovne, ktoré slúžili pre ochranu lesov a boli majetkom panstva. V roku 1725 žil v obci 1 arendátor. V roku 1772 bol postavený gréckokatolícky chrám a súčasne aj fara.

V roku 1806 bol vlastníkom Stakčínskeho panstva barón Johan Fröhlinch. V rokoch 1812 – 1818 v obci pôsobil gréckokatolícky kňaz Vasiľ Duchnovič (otec Alexandra V. Duchnoviča).

7. októbra 1944 počas oslobodzovania obce bola jej časť vypálená, úplne zničených bolo 114 a ťažko poškodených 147 domov.

V roku 1957 bol zbúraný gréckokatolícky chrám z roku 1772. Príčinou bolo likvidácia gréckokatolíckej cirkvi (po akcii P) komunistami a násilné presadzovanie pravoslávia. V marci 1959 bola dokončená výstavba novej modernej školy. V roku 1994 bol posvätený novopostavený gréckokatolícky chrám Pokrovu (Ochrany) presvätej Bohorodičky. Chrám bol postavený na pôvodných základoch chrámu, ktorý zbúrali v 50-tych rokoch po likvidácii gréckokatolíckej cirkvi.

Názvy obce
----------

* 1567 – Ztaxin
* 1773 – Strakcžín
* 1808 – Stakčín (maď. Sztakcsin, Takcsány)

Kultúra a zaujímavosti
----------------------

### Stavby a pamiatky

Pravoslávny chrám svätej Trojice
Rímskokatolícky kostol svätého Pia X.
* Pravoslávny chrám svätej Trojice - stavba, ktorá bola postavená v 20. storočí v byzantskom štýle. Slúži ako chrám pre pravoslávnych veriacich v obci.
* Gréckokatolícka cerkev Ochrany (Pokrovu) presvätej Bohorodičky - stavba, ktorá bola postavená v 20. storočí na pôvodných základoch chrámu z roku 1772, ktorý zbúrali v 50-tych rokoch po likvidácii gréckokatolíckej cirkvi komunistickým režimom. Slúži ako chrám pre gréckokatolíckych veriacich v obci.
* Rímskokatolícky kostol svätého Pia X. postavený v roku 1995.

Hospodárstvo a infraštruktúra
-----------------------------

### Doprava

Pamätná tabuľa osadená pri príležitosti storočnice otvorenia železničnej trate Humenné - Stakčín
Obyvatelia obce si môžu vybrať z dvoch druhov dopravy: autobusovú alebo vlakovú.

* **Autobusová doprava** celkový počet autobusových zastávok v obci je 8.
* **Vlaková doprava** obec má jednu železničnú stanicu, ktorá je najvýchodnejšou vlakovou stanicou na Slovensku. Železnica v obci existuje už od roku 1909 kedy bola dokončená trať medzi Humenným, Sninou a Stakčínom.

### Priemysel

V obci pôsobí poľnohospodárska a strojnícka spoločnosť.

### Školstvo

V obci sa nachádza jedna ZŠ s MŠ. Výstavba novej modernej školy bola dokončená v marci 1959.

Referencie
----------

1. ↑   *Registre obnovenej evidencie pozemkov* [online]. Bratislava: ÚGKK SR, [cit. 2011-12-31]. Dostupné online.
2. ↑   *Počet obyvateľov podľa pohlavia – obce (ročne)* [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, rev. 2023-04-03, [cit. 2023-04-12]. Dostupné online.
3. ↑   *Voľby do orgánov samosprávy obcí 2022 : Zoznam zvolených starostov* [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, 2022-10-30. Dostupné online.
4. ↑  MANIAK, Marcel. *Nikdy viac! : príbeh vypálených obcí*. [Poprad] : Popradská tlačiareň, vydavateľstvo s.r.o. 2019. 231 s. ISBN 978-80-89613-26-7. S. 84.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Stakčín**

Externé odkazy
--------------

* Oficiálny web

| * z
* d
* u
Obce okresu Snina (1 + 33) |
| --- |
| Mestá | 
* Snina

 |
| Ostatné obce | 
* Belá nad Cirochou
* Brezovec
* Čukalovce
* Dlhé nad Cirochou
* Dúbrava
* Hostovice
* Hrabová Roztoka
* Jalová
* Kalná Roztoka
* Klenová
* Kolbasov
* Kolonica
* Ladomirov
* Michajlov
* Nová Sedlica
* Osadné
* Parihuzovce
* Pčoliné
* Pichne
* Príslop
* Runina
* Ruská Volová
* Ruský Potok
* Stakčín
* Stakčínska Roztoka
* Strihovce
* Šmigovec
* Topoľa
* Ubľa
* Ulič
* Uličské Krivé
* Zboj
* Zemplínske Hámre

 |

Autoritné údaje: * LCCN: no2015080691
* NK ČR: ge1065028
* SNK: 86374
* VIAF: 316561346
* WorldCat: lccn-no2015080691