**X-47A Pegasus** je americký technologický demonštrátor bojového bezpilotného lietadla, ktorý nadväzoval na projekt X-47A Pegasus.

Vznik a vývoj
-------------

X-47B je vylepšeným variantom bezposádkového lietadla Pegasus X-47A, ktoré bolo v roku 2001 vyvinuté v rámci spoločného programu amerického letectva a amerického námorníctva s označením J-UCAS. Program financovala agentúra DARPA a spoločnosť Northrop Grumman ako hlavný dodávateľ. Vo februári 2006 bol však vývojový program UCAS zrušený tak zo strany US Air Force ako aj zo strany US Navy. Vývoj X-47B, ktorý sa začal v júni 2005, bol dočasne zastavený a následne zrušený.

Veliteľstvo námorných leteckých systémov USA (NAVAIR) v auguste 2007 uzavrelo zmluvu so spoločnosťou Northrop Grumman na konštrukciu a demonštráciu dvoch lietadiel X-47B v rámci programu UCAS-D. Cieľom programu UCAS-D bolo vydláždiť cestu pre vývoj potenciálnych budúcich bezposádkových systémov schopných operovať z paluby lietadlových lodí.

Prvé z lietadiel X-47B nieslo označenie Air vehicle 1 (AV-1) a bolo dokončené v októbri 2009. V júli 2010 bol tento stroj premiestnený na leteckú základňu Edwards, kde mal podstúpiť letové skúšky. Druhé lietadlo s označením AV-2 dorazilo na túto základňu v marci 2011.

X-47B tankuje počas letu (apríl 2015)
Prvý letový test X-47B sa uskutočnil 4.februára 2011. Prvý štart X-47B z katapultu vykonaný v novembri 2012 na leteckej stanici amerického námorníctva Patuxent River. Prvá séria skúšok na mori, ktorá zahŕňala operácie z paluby lietadlovej lode USS Harry S Truman (CVN 75), bola dokončená v decembri 2012. V apríli 2015 sa X-47B zapísalo do histórie letectva tým, že ako prvé bezpilotné lietadlo úspešne vykonalo autonómne doplnenie paliva počas letu.

V roku 2015 bol program programu UCAS-D ukončený a krátko na to boli obe lietadlá X-47B uložené v závode spoločnosti Northrop Grumman Plant 42 v Palmdale v Kalifornii. V auguste 2022 spoločnosť oznámila, že drony X-47B budú vystavené v leteckých múzeách.

Konštrukcia
-----------

X-47B so zloženými krídlami na palube lode USS George H.W. Bush (CVN 77)
X-47B mal stealth konštrukciu s ohľadom na čo najnižší radarový odraz. Lietadlo bolo bez zvislých riadiacich plôch s rozpätím krídel 18,9 m. Stroj bol dlhý 11,63 m a vysoký 3,1 m. Maximálna vzletová hmotnosť X-47B bola 20 215 kg, pričom v zbraňovej šachte bolo možné niesť 2 041 kg výzbroje.

Činnosť X-47B bola riadená počítačom a dron bol schopný autonómneho letu. Dráha letu bola vopred naprogramovaná a jej operácie boli monitorované operátorom misie. X-47B mal hybridný systém navigácie založený na GPS a systéme obrazových dát. Lietadlo bolo vybavené elektrooptickými systémami, infračervenými senzormi, radarom so syntetickou apertúrou (SAR), indikátormi pohybujúcich sa pozemných a námorných cieľov. Stroj bol tiež vybavený systémom dopĺňania paliva počas letu.

X-47B bol poháňaný jedným dvojprúdovým motorom Pratt & Whitney F100-220U bez prídavného spaľovania.

Špecifikácie
------------

### Hlavné charakteristiky

* **Posádka**: 0
* **Dĺžka**: 11,63 m
* **Rozpätie krídel**: 18,9 m
* **Výška**: 3,1 m
* **Maximálna vzletová hmotnosť**: 20 215 kg
* **Pohonná jednotka**: 1 × dvojprúdový motor Pratt & Whitney F100-220U s ťahom 65 kN

### Výkony

* **Maximálna rýchlosť**: Mach 0.9
* **Dolet**: 3 900 km
* **Dostup**: 12 800 m

Referencie
----------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Letecký portál |

1. ↑   *X-47B UCAS* [online]. northropgrumman.com, 2020-12-05, [cit. 2023-04-29]. Dostupné online.
2. ↑  ROGOWAY, Tyler. *Historic X-47B Carrier-Capable Unmanned Jets Are Headed To Museums* [online]. thedrive.com, 2022-08-25, [cit. 2023-04-29]. Dostupné online.
3. ↑   *X-47B Unmanned Combat Air System (UCAS)* [online]. naval-technology.com, 2021-02-19, [cit. 2023-04-29]. Dostupné online.