Umelcova predstava interakcie slnečného vetra s magnetosférou Zeme
Slnečný vietor
**Slnečný vietor** je prúd nabitých častíc (napr. plazma), ktoré sú emitované z vrchnej atmosféry hviezdy (v prípade hviezdy inej ako zemského Slnka sa môže nazývať **hviezdny vietor**). 

Je zložený väčšinou z vysokoenergetických elektrónov a protónov ~ 500 keV), ktoré unikajú hviezdnej gravitácii vďaka svojej veľkej termálnej energii. Slnečným vetrom možno vysvetliť mnoho javov, ako geomagnetické búrky, ktoré vyraďujú vedenia elektrických sietí na Zemi, polárnu žiaru (známu aj ako aurora), chvosty komét mieriace vždy od Slnka a vytváranie vzdialených hviezd.

História
--------

V roku 1958, Eugene Parker objavil, že od Slnka vanie neprestajne silný tuhý vietor, ktorý zaplňuje lokálny medziplanetárny priestor ionizovaným plynom (plazmou). Pred týmto objavom vedci považovali vesmír za čisté vákuum. Objav navždy zmenil u vedcov vnímanie vesmíru a pomohol vysvetliť mnohé javy od geomagnetickej búrky, ktorá vyraďuje elektrickú rozvodnú sieť na Zemi, až po vytváranie vzdialených hviezd.

Približne v 30. rokoch 20. storočia vedci vypočítali, že teplota slnečnej koróny musí byť milión stupňov Celzia, kvôli spôsobu akým vystupuje do vesmíru (videné počas úplných slnečných zatmení). Dômyselná detektívna práca potvrdila spektroskopickými meraniami túto neobyčajnú teplotu. V polovici 50-tych rokov britský matematik Sydney Chapman spočítal vlastnosti plynu pri takých teplotách a zistil, že je ide o supervodič tepla, ktorý musí byť predĺžený ďaleko do vesmíru, až za obežnú dráhu Zeme. Tiež v 50-tych rokoch nemeckého vedca menom Ludwig Biermann zaujal fakt, že nezáleží či kométa mieri k alebo od Slnka, jej chvost vždy mieri od Slnka. Biermann predpokladal, že sa to deje, pretože Slnko vyžaruje stabilný prúd častíc, ktoré neustále posúvajú chvost kométy ďalej.

Parker si uvedomil, že žiara prúdiaca zo Slnka v Chapmanovom modeli a kometárny chvost odfukovaný od Slnka v Biermannovej hypotéze musia byť výsledkom toho istého javu. Parker ukázal, že aj keď slnečná koróna je silne priťahovaná gravitáciou Slnka, je takým dobrým vodičom tepla, že je stále veľmi horúca aj pri veľkých vzdialenostiach. A pretože gravitácia slabne, keď sa vzdialenosť od Slnka zvyšuje, vonkajšia koronálna atmosféra uniká do medzihviezdneho priestoru.

Odpor voči Parkerovej domnienke o slnečnom vetre bol silný. Práca, ktorú poslal do Astrophysics Journal v roku 1958, dvaja recenzenti odmietli. Zachránil ju však vydavateľ Subrahmanyan Chandrasekhar (ktorý neskôr v roku 1983 dostal Nobelovu cenu za fyziku).

V 60-tych rokoch bola táto hypotéza potvrdená cez priame satelitné pozorovania slnečného vetra, čo tiež umožnilo vysvetliť magnetické búrky, polárnu žiaru a iné slnečno-pozemské javy.

Vlastnosti
----------

V slnečnej sústave je zloženie slnečného vetra identické slnečnej koróne, 73% vodíka, 25% hélia a zvyškové nečistoty. Presné zloženie nebolo doteraz odmerané. Genesis vesmírna misia so zachytenými vzorkami sa vrátila na Zem v roku 2004 a jej vzorky sú analyzované, bola však poškodená tvrdým pristátím, keď sa jej neotvorili padáky pri návrate do zemskej atmosféry.

V blízkosti Zeme sa rýchlosť slnečného vetra mení od 200 do 889 km/s. Priemer je 450 km/s. Približne 1 milión ton hmoty za sekundu sa stráca zo Slnka vytryskovanej ako slnečný vietor, čo je zanedbateľné množstvo oproti svietivému výkonu Slnka, ktorý zodpovedá približne 4,5 Tg (4.5×109 kg) hmoty konvertovanej na energiu každú sekundu.

Keďže slnečný vietor je plazma, nesie so sebou magnetické pole Slnka. Až do vzdialenosti približne 160 Gm (160 000 000 km), slnečná rotácia zakrúca slnečný vietor do špirálovitého vzoru a ťahá so sebou jeho magnetické čiary, no za touto vzdialenosťou sa slnečný vietor pohybuje smerom von bez ďalších vplyvov priamo zo Slnka. Neobvykle energetické výbuchy slnečného vetra spôsobené slnečnými protuberanciami a ďalšími podobnými javmi slnečného počasia sú známe ako „solárne búrky" a môžu vystaviť vesmírne sondy a satelity silným dávkam radiácie. Čiastočky slnečného vetra zachytené v zemskom magnetickom poli majú tendenciu sústrediť sa vo van Allenovom radiačnom páse a zapríčiňovať tak polárnu žiaru, keď dopadajú do Zemskej atmosféry blízko pólov. Ostatné planéty s magnetickými poľami podobnými tomu zemskému majú tiež vlastné polárne žiary.

Slnečný vietor vydúva „bublinu" v medzihviezdnej látke (zriedené plyny vodíka a hélia, ktorými je galaxia presiaknutá). Bod, v ktorom už nie je sila slnečného vetra dostatočne silná, aby zatlačila na medzihviezdnu látku sa nazýva heliopauza a je často považovaný za vonkajšiu „hranicu" slnečnej sústavy. Vzdialenosť k heliopauze nie je presne známa a pravdepodobne sa značne mení podľa aktuálnej rýchlosti slnečného vetra a lokálnej hustoty medzihviezdnej látky, ale je známe, že leží ďaleko za obežnou dráhou Neptúna.

Pozri aj
--------

* Magnetopauza
* Magnetosféra
* Ionosféra
* Tlaková vlna
* Wolf-Rayetova hviezda
* Slnečná plachetnica

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Slnečný vietor**

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálHviezdny portálPortál slnečná sústava |

* Objaviteľ slnečného vetra (po anglicky)

| * z
* d
* u
Slnko |
| --- |
| Vnútorná stavba | 
Jadro Slnka · 
Oblasť žiarivej rovnováhy · 
Styčná vrstva · 
Konvektívna zóna
 |
| Slnečná atmosféra | 
Fotosféra · 
Chromosféra · 
Prechodová oblasť · 
Koróna
 |
| Vonkajšie štruktúry | 
Slnečná konštanta · 
Slnečný vietor · 
Heliosféra · 
Heliopauza · 
Rázová vlna
 |
| Útvary na povrchu Slnka a v slnečnej atmosfére | 
Slnečné škvrny · 
Fakuly · 
Flokuly · 
Fibrily · 
Granulácia · 
Obrie cely · 
Spikuly · 
Protuberancie · 
Slnečné erupcie · 
Koronálne diery · 
Aktívne oblasti · 
Oblasť M · 
Koronálna kondenzácia
 |
| Javy súvisiace so slnečným diskom | 
Zatmenie Slnka · 
Astronomický prechod · 
Bishopov prstenec
 |
| Ostatné | 
Slnečná sústava · 
Pohyb Slnka · 
Slnečné dynamo · 
Slnečné spektrum · 
Slnečná aktivita · 
Slnečná radiácia · 
Rádiová búrka · 
Magnetická búrka
 |

| * z
* d
* u
Slnečná sústava |
| --- |
|  |
| 
* **Slnko**
* Merkúr
* Venuša
* Zem
	+ Mesiac
* Mars
* *Ceres*
* Jupiter
* Saturn
* Urán
* Neptún
* *Pluto*
	+ *Cháron*
* *Haumea*
* *Makemake*
* *Eris*

 |
| 
* planétky
* kométy
* mesiace
* Pásmo planétok
* Kuiperov pás
* transneptúnske telesá
* Oortov mrak komét
* slnečný vietor
* vznik a vývoj slnečnej sústavy
* dejiny výskumu slnečnej sústavy

 |

| * z
* d
* u
Hviezda |
| --- |
| Vývoj | 
Vznik ·  Pred hlavnou postupnosťou ·  Hlavná postupnosť ·  Horizontálna vetva ·  Asymptotická vetva obrov ·  Dredge-up ·  Nestabilný pruh ·  Červená skupina ·  Planetárna hmlovina ·  Protoplanetárna hmlovina ·  Wolfova-Rayetova hviezda ·  Supernova impostor ·  Supernova ·  Hypernova ·  Hertzsprungov-Russellov diagram
 |
| Protohviezdy | 
Molekulárny mrak ·  Bokova globula ·  Mladý hviezdny objekt ·  Herbigov-Harov objekt ·  Hayashiho čiara ·  Henyeyho stopa ·  Premenná hviezda typu T Tauri ·  Hviezda typu Herbig Ae/Be
 |
| Typy | 
Podtrpaslík (Podtrpaslík typu B) · 
Trpaslík (Modrý · Oranžový · Červený · Žltý) · 
Podobor · 
Obor (Modrý · Červený) · 
Jasný obor · 
Nadobor (Modrý · Červený · Žltý) · 
Hyperobor (Žltý) · 
Modrý tulák · 
Lastúrová hviezda · 
Individuálna hviezda (Ap hviezda · Báriova hviezda · Uhlíkatá hviezda · CH hviezda · Ortuťovo-mangánová hviezda · Am hviezda · Hviezda typu S) · 
Technéciova hviezda · 
Premenná hviezda (Nepravidelná · Polopravidelná · Orión)
 |
| Pozostatky | 
Biely trpaslík (čierny trpaslík) · 
Neutrónová hviezda (Pulzar · Magnetar) · 
Hviezdna čierna diera
 |
| Špeciálna kompaktná hviezda | 
Kvarková hviezda ·  Q-hviezda ·  Bozónová hviezda ·  Gravahviezda ·  Čierna hviezda
 |
| Podhviezdne telesá | 
Hnedý trpaslík ·  Hnedý podtrpaslík ·  Planetar
 |
| Štruktúra hviezdy | 
Jadro ·  Konvektívna zóna ·  Oblasť žiarivej rovnováhy ·  Fotosféra ·  Hviezdna škvrna ·  Chromosféra ·  Koróna ·  Hviezdny vietor ·  Bublina hviezdneho vetra ·  Asteroseizmológia ·  Eddingtonova svietivosť
 |
| Nukleosyntéza | 
Alfa reakcia ·  3-alfa reakcia ·  Protón-protónový cyklus ·  Héliový záblesk ·  Uhlíkový cyklus ·  Horenie uhlíka ·  Horenie neónu ·  Horenie kyslíka ·  Horenie kremíka ·  S-reakcia ·  R-reakcia
 |
| Vlastnosti | 
Klasifikácia · 
Označenie · 
Dynamika · 
Efektívna teplota · 
Kinematika (Vlastný pohyb · Radiálna rýchlosť) · 
Magnetické pole · 
Veľkosť (Absolútna · Zdanlivá · Fotografická) · 
Hmotnosť · 
Metalicita · 
Mikroturbulencia · 
Oscilácia · 
Planetárna sústava · 
Rotácia · 
Hviezdna sústava (Dvojhviezda · 
Kontaktná dvojhviezda · 
Viacnásobná hviezda) · 
UBV systém
 |
| Zoznamy | 
Zoznam hviezd podľa súhvezdia ·  Zoznam hviezd s planétami ·  Zoznam najbližších hviezd ·  Zoznam najbližších jasných hviezd ·  Zoznam najjasnejších hviezd ·  Zoznam najmenších hviezd ·  Zoznam najväčších hviezd ·  Zoznam najľahších hviezd ·  Zoznam najťažších hviezd ·  Zoznam polopravidelných premenných hviezd ·  Zoznam premenných hviezd ·  Zoznam pulzarov ·  Zoznam röntgenových pulzarov ·  Zoznam tradičných názvov hviezd
 |
|  **Astronomický portál** |