**Javier Gerardo Milei** (\* 22. október 1970, Buenos Aires) je argentínsky politik, ekonóm a spisovateľ, ktorý je od roku 2023 prezidentom Argentíny.

Ekonomicky sa radí medzi zástancov Rakúskej ekonomickej školy, postavenej proti štátnemu intervencionizmu a presadzujúcej ekonomickú liberalizáciu. Kritizoval fiškálnu politiku rôznych argentínskych samospráv a obhajoval zníženie vládnych výdavkov. Vyše dvadsať rokov pôsobil ako profesor ekonómie. Je autorom mnohých publikácií a moderoval rozhlasové programy. V roku 2021 vstúpil do politiky a bol zvolený za poslanca v poslaneckej snemovni za mesto Buenos Aires ako kandidát pravicovo-libertariánskej koalície La Libertad Avanza. Počas svojho funkčného obdobia sa zameral na kritiku toho, čo opisuje ako argentínsku *„politickú elitu"* a jej sklon k vysokým verejným výdavkom. Milei sa zaviazal, že nebude zvyšovať dane a vzdal sa svojho poslaneckého platu. V argentínskych voľbách v roku 2023 kandidoval na prezidenta spoločne s Victoriou Villarruelovou ako jeho viceprezidentskou kandidátkou. Postúpil do druhého kola prezidentských volieb, v ktorých sa stretol so Sergiom Massom. Dňa 19. novembra 2023 vyhral druhé kolo prezidentských volieb s 55% proti Massovým 45% a stal sa tak zvoleným prezidentom.

Politicky je rôzne označovaný ako krajne-pravicový alebo extrémny libertarián, ultralibertarián, ultrakonzervatívec či ultraliberál, zatiaľ čo on sám sa označuje ako *„liberálny libertarián",* zhodujúci sa s minarchistickými a anarchokapitalistickými princípmi a nasledujúci myšlienky osobností ako sú napríklad Henry Hazlitt, Ludwig von Mises, Murray Rothbard, Friedrich August von Hayek, Walter Block, Milton Friedman, Robert Lucas a Ayn Rand. Filozofickým presvedčením je anarchokapitalista, ktorý sa v prechodnom období zo štátneho zriadenia k anarchii pragmaticky chová ako minarchista, ku čomu sa vyjadruje nasledovne: *„som anarchokapitalista, pretože štát je nepriateľ. Ale žijete v realite a musíte stáť oboma nohami na zemi. V tomto kontexte som minarchista – teda niekto, kto verí, že štát by mal mať na starosti iba bezpečnosť a spravodlivosť."*

Detstvo a mladosť
-----------------

Javier Gerardo Milei sa narodil v roku 1970 v štvrti Palermo v Buenos Aires. Jeho otec, Norberto, bol vodičom autobusu, matka, Alicia, bola ženou v domácnosti. Milei neskôr vyhlásil, že ho rodičia bili a psychicky týrali, kvôli čomu sa s nimi niekoľko rokov nerozprával.

V detstve navštevoval katolícke školy, kde dostal prezývku *El Loco* („Šialenec"), kvôli svojim výbuchom hnevu a agresívnym prejavom. Ako mladistvý spieval v lokálnej skupine Everest, ktorá hrala najmä cover verzie piesní od The Rolling Stones. Do roku 1989 tiež hral na pozícii brankára vo futbalovom tíme CA Chacarita Juniors.

Milei vyrastal v období vlády vojenskej junty (1976–1983), počas ktorej sa výrazne zhoršila ekonomická situácia krajiny. Ekonomické represie vojenskej junty priviedli okolo 400 000 podnikov ku krachu a prejavovali sa vysokou mierou korupcie. Situácia vyústila do krízy platobnej bilancie a stagflácie. V rokoch 1989 a 1990 sa už jednalo o hyperinfláciu. Mileia stav ekonomiky krajiny veľmi zaujal, aj preto sa rozhodol študovať ekonómiu. Tú vyštudoval na súkromnej Universidad de Belgrano v Buenos Aires. Druhý magisterský titul získal na súkromnej Universidad Torcuato Di Tella.

Ekonomická kariéra
------------------

Celkom 21 rokov pôsobil ako univerzitný profesor makroekonómie, mikroekonómie a matematiky pre ekonómov. Zameriaval sa najmä na hospodársky rast.

Súčasne pôsobil ako ekonóm v privátnych fondoch a finančný poradca v poradenských firmách, ako aj vo vláde. Od roku 2012 viedol ekonomický úsek think-tanku Fundación Acordar. Pätnásť rokov pracoval ako hlavný ekonóm spoločnosti Corporación América.

Je členom ekonomickej skupiny v Medzinárodnej obchodnej komore, členom Svetového ekonomického fóra a poradcom v G20.

Za svoju kariéru spísal niekoľko kníh, vrátane *El camino del libertario* („Cesta libertariána") z roku 2022. Veľmi často bol pozývaný ako odborník do televíznych spravodajských a iných programov. V roku 2018 bol vyhodnotený ako najpozývanejší argentínsky ekonóm, kedy účinkoval v 235 rozhovoroch. Mal tiež vlastnú rádiovú reláciu s názvom *Demoliendo mitos* („Búranie mýtov").

Politická kariéra
-----------------

### Počiatky

Už v období desiatych rokov 21. storočia si vybudoval kontroverznú povesť, kedy v televíznych programoch opakovane hrubo urážal svojich názorových oponentov.

V roku 2017 kontroverzne vyznal obdiv ku Domingovi Cavallovi, ktorý bol v deväťdesiatych rokoch 20. storočia argentínskym ministrom pre ekonomiku. Cavallovi sa pomocou naviazania meny na americký dolár podarilo zastaviť infláciu. Súčasne podnikol sériu krokov k podpore trhovej ekonomiky vrátane privatizácie štátnych podnikov. Počas svojho druhého pôsobenia vo funkcii ministra počas hospodárskej krízy v roku 2001 však presadil radikálny reštriktívny návrh proti výberom úspor občanov, čo viedlo k násilným nepokojom z decembra 2001 a rezignácii prezidenta Fernanda de la Rúu. Medzi občanmi Argentíny sa tak Cavallo stal veľmi neobľúbeným politikom. V tom istom roku Milei vyvolal pozdvihnutie, keď obvinil Univerzitu v Buenos Aires, respektíve tamojšiu fakultu ekonómie, že je ovládaná keynesiánstvom a marxizmom a ovplyvňuje tak budúcich ekonómov.

V júni 2018 označil novinárku Teresitu Frías za „oslicu" po tom, čo jeho názory označila za totalitárne. Milei sa odmietol ospravedlniť. Miestny súd nariadil jeho psychologické vyšetrenie a následne mu bolo zakázané zúčastňovať sa politických debát na území mesta Metan.

V roku 2019 ho týždenník *Noticias* vyhlásil za jednu z najvplyvnejších osobností v krajine.

 Javier Milei vo vysielaní televíznej stanice Todo Noticias (2019)
### Poslanec

V roku 2020 vstúpil do pravicovej libertariálnej a konzervatívnej frakcie Avanza Libertad. Programovo frakcia deklarovala, že chce Argentínu vrátiť do jej ekonomickej a kultúrnej veľkosti, ktorú mala v roku 1900. Frakcia bola kritizovaná, že medzi jej členmi boli aj neonacisti a podporovatelia vlády vojenskej junty.

V roku 2021 kandidoval za Avanza Libertad do Poslaneckej snemovne argentínskeho Kongresu za hlavné mesto Buenos Aires. Jeho kampaň bola lacná a sústredila sa na podomové návštevy obyvateľov daného okrsku Buenos Aires. Jeho preferencie postupne rástli. Najväčší úspech mal medzi generáciou narodenou počas argentínskej krízy v rokoch 1999 až 2002, na ktorú navyše začala dopadať nová ekonomická stagnácia. V marci 2023 prieskumy ukazovali, že by ho takmer pätina voličov Argentíny chcela za prezidenta. Podľa prieskumov k nemu prešli aj skorší voliči Néstora Kirchnera, ktorí s ním síce nesúhlasili v ekonomických otázkach, ale napriek tomu dostal ich protestné hlasy.

V júli 2021 cez Libertariánsku stranu, ktorú viedol, sformoval politickú koalíciu La Libertad Avanza a vo voľbách do Poslaneckej snemovne s ňou skončil na treťom mieste s 17% hlasov. Koalícia bola definovaná ako antisystémové a antipolitické zoskupenie krajne pravicových a pravicových strán spájajúce libertariánov a konzervatívcov. Viedol kampaň pod sloganom „*Neprišiel som sem vodiť jahňatá, ale prebúdzať levy"*. Odsúdil ostatných politikov, ktorých označil za „*zločincov a neužitočných parazitov, ktorí nikdy nepracovali*". Odozvu zaznamenal hlavne u mladých, na ktorých svojou agresívnou rétorikou zacielil aj na sociálnych sieťach. Vo svojich sľuboch sa zaviazal, že nikdy nezdvihne dane ani nezavedie nové a nikdy nesiahne na súkromné vlastníctvo. Už ako poslanec odmietol brať poslanecký plat (zo štátnych financií) a každý mesiac ho daroval náhodnému človeku pod heslom „*navrát peňazí daňovým poplatníkom*".

Ako poslanec bol do polovice roku 2023 prítomný na rokovaniach snemovne v 52% prípadov, avšak nepodal žiaden návrh zákona ani sa nezúčastnil žiadnych poslaneckých výborov. Zožal kritiku za to, že kvôli jednej svojej absencii umožnil vláde vyhlasovať zvýšenie daní.

V júli 2023 čelil vyšetrovaniu za údajný predaj miest na kandidátnych listinách La Libertad Avanza, Milei však obvinenia odmietol.

 Javier Milei a Victoria Villarruel (2022)
### Prezidentské voľby v roku 2023

V roku 2023 kandidoval na prezidenta Argentíny ako predseda Libertariánskej strany. Jeho kandidátkou na viceprezidentku bola poslankyňa Victoria Villarruelová. Voľby sa konali počas situácie, kedy v máji 2023 inflácia prekonala hranicu 100%. Počas kampane v prezidentských primárkach predniesol rad kontroverzných výrokov, vrátane zámeru umožniť voľný predaj zbraní a ľudských orgánov. Súčasne odmietol právo na interrupciu a naopak podporil právo na život. Postupom roka sa ekonomická kríza zhoršovala a do chudoby sa prepadlo už 40% obyvateľov Argentíny. Milei následne uviedol, že nemá v úmysle rušiť programy sociálnej podpory. V augustových primárkach zvíťazil s takmer 30% hlasov. Na druhom mieste sa umiestnil poslanec Sergio Massa zo stredo-ľavej koalície. K víťazstvu mu zablahoželali pravicoví politici ako Jair Bolsonaro, José Antonio Kast, Santiago Abascal, alebo americký republikánsky senátor Ted Cruz.

Javier Milei a Santiago Abascal (2022)
Pred riadnymi októbrovými voľbami vyvolal ďalšie kontroverzie svojimi tvrdeniami, že napríklad nastaví výhodný menový kurz na výmenu pesa za americký dolár (tzv. dolarizácia) a podmaní si alebo zruší argentínsku centrálnu banku. V druhom kole volieb s účasťou 76% oprávnených voličov zvíťazil proti Massaovi so ziskom 55,65% hlasov. Jeho schopnosť na plnenie jeho sľubov bola ihneď spochybnená, pretože jeho aliancia nezískala politickú väčšinu v kongrese. Po zvolení ho znovu podporili Jair Bolsonaro alebo aj bývalý americký prezident Donald Trump a podnikateľ Elon Musk.

Prezident Argentíny
-------------------

### Inaugurácia

Milei a ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj v Buenos Aires, 10. decembra 2023
Milei a izraelský prezident Jicchak Herzog v Jeruzaleme, 6. február 2024
Javier Milei bol inaugurovaný 10. decembra 2023. Vo svojom prvom prejave vo funkcii prezidenta Milei varoval pred ekonomickým šokom, ktorý bol z ekonomického hľadiska opísaný ako šoková terapia, ktorá sa má použiť ako prostriedok na nápravu ekonomických problémov Argentíny. Po jeho inaugurácii jeho obľúbenosť stúpla. Po prvých vládnych a ekonomických reformách jeho a jeho kabinetu malo podľa prieskumu Aresco z 15. decembra 53% Argentínčanov na neho dobrý alebo veľmi dobrý názor.

### Prvé akty

V Mileiho kabinete sú ministri z La Libertad Avanza (Mileiova koalícia) a Juntos por el Cambio (koalícia strán vedená Republikánskym návrhom). Vo svojich prvých aktoch vo funkcii prezidenta podpísal Milei 13 dekrétov, ktoré sa väčšinou týkali členov jeho kabinetu. Znížil počet ministerstiev z 18 na 9, a po úprave zákona o zákaze menovania rodinných príslušníkov tiež vymenoval tri sekretariáty s portfóliovou hodnosťou vrátane svojej sestry do funkcie generálnej tajomníčky predsedníctva.

Milei podpísal dekrét 70/2023 o deregulácii argentínskej ekonomiky. Tento dekrét podlieha schváleniu Kongresom, ktorý bol zvolaný na mimoriadne zasadnutie, ktoré sa má konať v prvých mesiacoch roku 2024. V rámci opatrenia bude ovplyvnených odhadom 5 000 zamestnancov verejného sektora. Argentínsky súd zastavil pracovné reformy, ktoré boli súčasťou dekrétu. CGT, jeden z najväčších pracovných odborov v krajine, zorganizoval generálny štrajk proti navrhovanej politike, do ktorého sa zapojili desaťtisíce argentínskych pracujúcich v 12-hodinovom štrajku, ktorý viedol k zrušeniu stoviek letov.

Mileiova administratíva odložila plány na pripojenie sa k zoskupeniu BRICS, ku ktorému sa mala Argentína pripojiť 1. januára 2024.

Politické a osobné postoje
--------------------------

Na argentínskej politickej scéne je nezvyčajný svojimi radikálnymi a heterodoxnými postojmi, navrhol napríklad zrušenie Argentínskej centrálnej banky, čo by malo de facto za následok dolarizovanú ekonomiku a rozsiahlu prestavbu fiškálnej a štrukturálnej politiky krajiny. Rovnako sa dôrazne postavil proti interrupcii, ktorú považoval za porušenie libertariánskeho princípu neagresie, otázku potratov pokladal za majetkový spor, presnejšie ako vlastnícku otázku namiesto otázky etickej, a potraty prirovnal ku krádeži. Taktiež je aj proti eutanázii a povinnému očkovaniu a podporuje voľnejší predaj zbraní a privatizáciu školstva a zdravotníctva. Rovnaký dôraz kládol na odpor voči marxistickému mysleniu, vrátane toho, čo označil za *„kultúrny marxizmus",* ktorého existencia je považovaná za výmysel a krajne pravicovú konšpiračnú teóriu. Naproti tomu však podporuje manželstvo párov rovnakého pohlavia, legalizáciu drog a prostitúcie. V zahraničnej politike preferuje vzťahy s USA a Izraelom, je opartný vo vzťahoch s Čínou, podporuje Ukrajinu proti Rusku a obhajuje dialóg o falklandskej vojne. V rámci svojho anarchokapitalistického presvedčenia navrhol umožnenie voľného trhu s ľudskými orgánmi.

Milei sa hlásil ku katolíckej viere, ale súčasne kritizoval katolícku cirkev pod vedením pápeža Františka, ktorého pri rôznych príležitostiach označil za *„jezuitu, ktorý propaguje komunizmus"*. Pri svojej kritike štátneho zriadenia nezriedka citoval z Biblie, štát označil za *„dielo diablovo"* a jeho pohŕdanie štátom bolo také, že sám seba postavil pred radikálnu dilemu: *„Keby som si mal vybrať medzi štátom a mafiou, vybral by som si mafiu. Pretože mafia má svoj kódex, mafia sa adaptuje, mafia neklame. A predovšetkým, mafia súťaží."* V roku 2023 bol pod vedením moderne ortodoxného rabína Shimona Axela Wahnisha v procese konverzie k judaizmu, denne sa venoval štúdiu Tóry a navštívil hrob chasidského rabína Menachema Mendela Schneersona.

Milei sa venuje cosplayu so svojou superhrdinskou postavou menom *„Generál AnKap"*, odkazujúcou na jeho anarchokapitalistické presvedčenie.

Referencie
----------

1. ↑  CRIALES, José Pablo. *Javier Milei: The ultra-right libertarian and ‘anarcho-capitalist’ who represents angry Argentina* [online]. EL PAÍS, 2023-08-14, [cit. 2023-12-01]. Dostupné online. Archivované 2023-08-18 z originálu. (po anglicky)
2. ↑  TRUJILLO, María Alejandra. *Republican Senator Ted Cruz Advocates for Freedom Advances Candidate Milei in Party Debate Lineup* [online]. BNN Breaking, 2023-08-20, [cit. 2023-12-01]. Dostupné online. (po anglicky)
3. ↑  HERALD, Buenos Aires. *Right-wing politicians congratulate Milei on primaries win* [online]. 2023-08-16, [cit. 2023-12-01]. Dostupné online. (po anglicky)
4. ↑  KRIVOŠÍK, Lukáš. *Novozvolený prezident Argentíny / Javier Milei chce zrušiť centrálnu banku, je proti potratom a nadáva Františkovi* [online]. www.postoj.sk, 2023-11-20, [cit. 2023-12-01]. Dostupné online.
5. ↑  PHILLIPS, Tom; SALOMÓN, Josefina; BAYER, Lili. Trump and Bolsonaro salute Javier Milei as far right rejoice around the world. *The Guardian*, 2023-11-20. Dostupné online [cit. 2023-12-01]. ISSN 0261-3077. (po anglicky)
6. ↑   *Musk, Trump and Bolsonaro hail Milei's win in Argentina | Buenos Aires Times* [online]. www.batimes.com.ar, [cit. 2023-12-01]. Dostupné online.
7. ↑   *Argentínsky prezident Javier Milei zložil prísahu* [online]. Denník N, 2023-12-10, [cit. 2023-12-10]. Dostupné online.
8. ↑   *Argentine President Milei warns economic shock unavoidable in maiden speech* [online]. CNBC, 2023-12-10, [cit. 2024-03-10]. Dostupné online. (po anglicky)
9. ↑  BILLER, David; REY, Débora. *In inaugural speech, Argentina's Javier Milei prepares nation for painful shock adjustment* [online]. AP News, 2023-12-10, [cit. 2024-03-10]. Dostupné online. (po anglicky)
10. ↑  CHAVES, Facundo. *Una encuesta midió la primera semana de Javier Milei y cómo impactó en la sociedad el anuncio del ajuste* [online]. infobae, 2023-12-16, [cit. 2024-03-10]. Dostupné online. (po španielsky; kastílsky)
11. ↑  CARPENA, Ricardo. *Peleas y reacomodamientos: comienza el gobierno que transformará para siempre al PRO y a Juntos por el Cambio* [online]. infobae, 2023-12-10, [cit. 2024-03-10]. Dostupné online. Archivované 2023-12-10 z originálu. (po španielsky; kastílsky)
12. ↑  CABOT, Diego. *Nicolás Posse, el hombre clave para el futuro de las empresas públicas de acuerdo al diseño del nuevo gabinete* [online]. LA NACION, 2023-12-11, [cit. 2024-03-10]. Dostupné online. Archivované 2023-12-11 z originálu. (po španielsky; kastílsky)
13. ↑  AFP. Argentina's Milei orders major deregulation of economy. *The Hindu*, 2023-12-22. Dostupné online [cit. 2024-03-10]. ISSN 0971-751X. (po anglicky)
14. ↑   *Argentina's new president lays off 5,000 government employees hired in 2023, before he took office* [online]. AP News, 2023-12-26, [cit. 2024-03-10]. Dostupné online. (po anglicky)
15. ↑  BUSCHSCHLÜTER, Vanessa. *Court deals blow to Argentine leader Milei's plan for labour reform* [online]. BBC News, 2024-01-04, [cit. 2024-03-10]. Dostupné online. (po anglicky)
16. ↑  MISCULIN, Nicolás. *Argentine unions raise challenge to Milei with major strike, protest* [online]. Reuters, 2024-01-25, [cit. 2024-03-10]. Dostupné online. (po anglicky)
17. ↑  DUBÉ, Ryan; TUCKER, Emma. *Argentina’s President Promised a Free-Market Revolution, and Says He’s Delivering* [online]. The Wall Street Journal, 2024-01-28, [cit. 2024-03-10]. Dostupné online. (po anglicky)
18. ↑  TERAZ.SK. *Argentína odmietla vstúpiť do zoskupenia BRICS* [online]. TERAZ.sk, 2023-12-29, [cit. 2024-03-10]. Dostupné online.
19. ↑   *Cinco definiciones fuertes de Javier Milei: armas, drogas, homosexualidad, aborto y el Estado como enemigo* [online]. www.cronista.com, 2021-08-09, [cit. 2023-12-01]. Dostupné online. (po španielsky; kastílsky)
20. ↑   *Javier Milei: "Si soy presidente, mis aliados son EEUU e Israel"* [online]. diariolasamericas.com, [cit. 2023-12-01]. Dostupné online. (po španielsky; kastílsky)
21. ↑   Argentina’s Milei Says He’d Reject ‘Assassin’ China, Leave Mercosur. *Bloomberg.com*, 2023-08-16. Dostupné online [cit. 2023-12-01]. (po anglicky)
22. ↑  NUTTI, Francisco. *¡Insólita sesión! Milei llegó embanderado de Ucrania y otro diputado en monopatín* [online]. cronica.com.ar, 2022-01-03, [cit. 2023-12-01]. Dostupné online. (po anglicky)
23. ↑   *Milei presidente: qué es la ideología libertaria y qué tanto se adhiere a ella el presidente electo de Argentina* [online]. BBC News Mundo, 2023-08-19, [cit. 2023-12-01]. Dostupné online. (po španielsky; kastílsky)
24. ↑   *Argentine Congressman Javier Milei favors trade of human organs* [online]. MercoPress, [cit. 2023-12-01]. Dostupné online. (po anglicky)
25. ↑  LEPORE, Stephen M.. *Javier Milei WINS Argentina's presidential election* [online]. Mail Online, 2023-11-19, [cit. 2023-12-01]. Dostupné online.
26. ↑   *Argentina’s President-Elect To Visit Grave Of World-Famous Rabbi Where He Had Asked For Electoral Victory* [online]. The Daily Wire, 2023-11-24, [cit. 2023-12-01]. Dostupné online. (po anglicky)
27. ↑   Argentina’s New President Embraces Judaism. But Will He Be ‘Good for the Jews’?. *Haaretz*. Dostupné online [cit. 2023-12-01]. (po anglicky)
28. ↑   *Uráží papeže, obdivuje Trumpa. Divoký Milei chce radikálně "vyléčit" Argentinu | Aktuálně.cz* [online]. Aktuálně.cz - Víte, co se právě děje, 2023-11-21, [cit. 2023-12-01]. Dostupné online. (po česky)
29. ↑  HRDLIČKOVÁ, Adéla. *Make Argentina Right Again. Co chystá prezident Milei se svou motorovkou?* [online]. 2023-11-20, [cit. 2023-12-01]. Dostupné online. (po česky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Javier Milei**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Javier Milei na českej Wikipédii a Javier Milei na anglickej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Prezidenti Argentíny |
| --- |
|  Bernardino Rivadavia (1826–1827) •  Vicente López y Planes (1827) •  Justo José de Urquiza (1854–1860) •  Santiago Derqui (1860–1861) •  Juan Esteban Pedernera (1861) •  Bartolomé Mitre (1862–1868) •  Domingo Faustino Sarmiento (1868–1874) •  Nicolás Avellaneda (1874–1880) •  Julio Argentino Roca (1880–1886) •  Miguel Juárez Celman (1886–1890) •  Carlos Pellegrini (1890–1892) •  Luis Sáenz Peña (1892–1895) •  José Evaristo Uriburu (1895–1898) •  Julio Argentino Roca (1898–1904) •  Manuel Quintana (1904–1906) •  José Figueroa Alcorta (1906–1910) •  Roque Sáenz Peña (1910–1914) •  Victorino de la Plaza (1914–1916) •  Hipólito Yrigoyen (1916–1922) •  Marcelo Torcuato de Alvear (1922–1928) •  Hipólito Yrigoyen (1928–1930) •  José Félix Uriburu (1930–1932) •  Agustín Pedro Justo (1932–1938) •  Roberto María Ortiz (1938–1942) •  Ramón Castillo (1942–1943) •  *Arturo Rawson* (1943) •  Pedro Pablo Ramírez (1943–1944) •  Edelmiro Julián Farrell (1944–1946) •  Juan Perón (1946–1955) •  *José Domingo Molina Gómez* (1955) •  Eduardo Lonardi (1955) •  Pedro Eugenio Aramburu (1955-1958) •  Arturo Frondizi (1958-1962) •  José María Guido (1962-1963) •  Arturo Umberto Illia (1963-1966) •  Juan Carlos Onganía (1966-1970) •  Roberto Marcelo Levingston (1970–1971) •  Alejandro Agustín Lanusse (1971–1973) •  Héctor José Cámpora (1973) •  Raúl Alberto Lastiri (1973) •  Juan Perón (1973–1974) •  Isabel Martínez de Perón (1974–1976) •  *Ítalo Luder* (1975) •  Jorge Rafael Videla (1976–1981) •  Roberto Eduardo Viola (1981) •  *Horacio Tomás Liendo* (1981) •  *Carlos Lacoste* (1981) •  Leopoldo Galtieri (1981–1982) •  *Alfredo Oscar Saint Jean* (1982) •  Reynaldo Bignone (1982–1983) •  Raúl Alfonsín (1983–1989) •  Carlos Menem (1989–1999) •  Fernando de la Rúa (1999–2001) •  *Ramón Puerta* (2001) •  Adolfo Rodríguez Saá (2001) •  *Eduardo Camaño* (2001–2002) •  Eduardo Duhalde (2002–2003) •  Néstor Kirchner (2003–2007) •  Cristina Fernández de Kirchner (2007–2015) •  Mauricio Macri (2015–2019) •  Alberto Fernández (2019–2023) •  Javier Milei (od 2023)  | Prezidentská štandarda |
| **Poznámka:** *Osoby označené kurzívou sa neradia do oficiálneho zoznamu prezidentov* |