Svetové dedičstvo UNESCOSvetové dedičstvo UNESCO

**Lesný obvod Šen-nung-ťia** (čín. 神农架林区, pchin-jin: *Shénnóngjià Línqū*) je administratívna jednotka na úrovni okresu („lesný obvod") v severozápadnej provincii Chu-pej, Čínska ľudová republika, priamo podriadená provinčnej vláde. Rozkladá sa na území 3 253 km2 v západnom Chu-peji a v roku 2007 mala 74 000 obyvateľov (s registrovanou populáciou 79 976). 17. júla 2016 bol obvod Šen-nung-ťia zapísaný do zoznamu svetového dedičstva ako 50. miesto svetového dedičstva v Číne, kvôli svojej výnimočnej biodiverzite kvetov a fauny a ochrane mnohých vzácnych, ohrozených a endemických druhov.

Obyvateľstvo tvoria prevažne (95 %) etnickí Číňania, zvyšných 5 % tvoria prevažne príslušníci národnosti Tchu-ťia.

Administrácia
-------------

 Izolovaná farma neďaleko dediny Wen-šuej (温水村), mesto Chung-pching
Administratívny štatút obvodu Šen-nung-ťia je dosť nezvyčajný v tom, že je to jediná administratívna jednotka na úrovni okresu Čínskej ľudovej republiky označená ako „lesná oblasť" (林区), a nepoužíva zvyčajnú denomináciu okresu alebo mestského okresu.

Štatút Šen-nung-ťia v Chu-peji je tiež trochu nezvyčajný v tom, že túto jednotku na úrovni okresu priamo spravuje provinčná vláda, na rozdiel od toho, aby bola súčasťou prefektúrneho mesta alebo prefektúry, ako sú všetky „normálne" okresy v Chu-pej. Toto usporiadanie však nie je jedinečné pre Šen-nung-ťia, pretože Chu-pej má aj tri mestá na úrovni okresu (Sien-tchao, Tchien-men, Čchien-ťiang), ktoré sú priamo pod provinčnou vládou bez toho, aby boli súčasťou jednotky na úrovni prefektúry.

Okres bol vytvorený 28. mája 1970 z priľahlých oblastí okresov Pa-tung, Pao-kchang, Fang a Sing-šan. Šen-nung-ťia sa ďalej delí na 6 miest, 1 obec a 1 minoritnú obec.

| Názov administratívnej jednotky | čínske znaky | Pchin-jin | Typ divízie | Počet obyvateľov v roku 2010  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sung-paj | 松柏镇 | Sōngbǎi Zhèn | Mesto | 31 207 |
| Jang-ž' | 阳日镇 | Yángrì Zhèn | Mesto | 10 085 |
| Chung-pching | 红坪坪镇 | Hóngping Zhèn | Mesto | 5 901 |
| Mu-jü | 木鱼镇 | Mùyú Zhèn | Mesto | 9,089 |
| Sin-hua | 新华 | Xīnhuá Zhèn | Mesto | 3,688 |
| Ta-ťiou-chu | 大九湖湖镇(九湖湖乡) | Dàjiǔhú Zhèn (Jiǔhú Xiāng) | Mesto | 3,657 |
| Sung-luo | 宋洛乡 | Sòngluò Xiāng | Mestečko | 6,609 |
| Sia-ku-pching národnostné mestečko skupiny Tchu-ťia | 下谷坪土家族乡 | Xiàgǔpíng Tǔjiāzú Xiāng | Národnostné mestečko | 5,904 |

Sídlo okresu je v meste Sung-paj v severnej časti; hlavným turistickým centrom je mesto Mu-jü neďaleko južnej hranice okresu.

Geografia
---------

 Na vrchole Šen-nung Ting 
Lesná oblasť Šen-nung-ťia je pomenovaná po horskom masíve Šen-nung-ťia, ktorý sa zvyčajne považuje za východnú (a najvyššiu) časť pohoria Ta-pa. Pohorie Šen-nung-ťia tvorí predel medzi dvoma časťami okresu: vody zo strednej a severnej časti sa vlievajú na sever do rieky Chan (prítok Jang-c’-ťiang, ktorý sa pripája k Jang-c’-ťiang oveľa ďalej na východ vo Wu-chane), zatiaľ čo južná časť sa vlieva do Jang-c’-ťiang priamejším spôsobom, cez množstvo krátkych tokov tečúcich na juh, ako je napríklad potok Šen-nung. Niektoré z najvyšších hôr provincie Chu-pej - ktoré sú zároveň najvyššími horami pohoria Ta-pa - sa nachádzajú v okrese. Tri najvyššie vrcholy, ktoré sa nachádzajú západne od mesta Mu-ju, sú Šen-nung Teng (3 105 m), Ta Šen-nung-ťia (3 052m) a Siao Šen-nung-ťia (3 005m, na hranici s okresom Pa-tung). Lao-ťün Šan, vysoký 2 936 metrov, sa nachádza severovýchodne od Mu-jü.

Biodiverzita a ochrana
----------------------

 Vstup do národnej prírodnej rezervácie Šen-nung-ťia
Lesná oblasť Šen-nung-ťia leží v ekoregióne vždyzelených lesov pohoria Ta-pa.

V horách a mokradiach okresu sa nachádza množstvo chránených oblastí, najmä známa národná prírodná rezervácia Šen-nung-ťia (神农架国家自然保护区), ktorá je zaradená do Svetovej siete biosférických rezervácií UNESCO. Rezerva zahŕňa 2 168 km2 lesa, a vďaka rôznorodosti prírodných podmienok v rôznych nadmorských výškach má vysokú diverzitu rastlín. Jeden prieskum čínskych botanikov uvádza 3 479 vyšších rastlinných druhov nájdených v oblasti. Z týchto druhov je 1 793 endemických v Číne. V skutočnosti sa v okrese nachádza najväčšia diverzita druhov listnatých drevín na svete.

 Panenský les v nadmorskej výške cca 2 500 m.
Okrem podpory vysokej diverzity rastlín umožnili variácie v topografii a stabilite podnebia regiónu prostredníctvom minulých udalostí zaľadnenia zachovať vysokú diverzitu zvierat. Medzi chránené druhy živočíchov patrí aj langur tibetský, ktorého populácia v okrese údajne vzrástla v rokoch 1990 až 2005 z 500 na vyše 1200. 
Pre tento ohrozený druh primátov je vyčlenené osobitne chránené územie s rozlohou 100 km štvorcových. Medzi ďalšie druhy v okrese patrí veľmlok čínsky, leopard obláčikový a medveď ušatý. Celkovo bolo v prírodnej rezervácii pozorovaných 600 druhov stavovcov (92 cicavcov, 399 vtákov, 55 rýb, 53 plazov a 37 obojživelníkov), a 4 365 druhov hmyzu.

Šen-nung-ťia má miesta vedeckého záujmu aj pre paleontológov. Jaskyňu nosorožcov v meste Chung-pching označili čínski paleontológovia za najbohatšie nálezisko fosílií v krajine po Čou-kchou-tien.

Hospodárstvo
------------

 Vodná priehrada vo výstavbe južne od mesta Chung-pching, Šen-nung-ťia
Okres je hornatý a (ako už názov napovedá) silne zalesnený, čo z historického hľadiska robilo lesníctvo hlavným odvetvím. V okrese sa od 60. do 80. rokov 20. storočia ročne vyprodukovalo vyše 100 000 metrov kubických dreva (vyše milióna kubických metrov v 70. rokoch), no koncom 90. rokov sa zameranie zmenilo z ťažby na ochranu lesov. Oficiálne sa výrub prirodzeného lesa úplne zastavil v marci 2000.

 Čajové plantáže na svahu údolia severne od Mu-ju
Nízka populácia okresu v porovnaní s typickým okresom v Chu-peji podobnej veľkosti znamená pomerne malé množstvo poľnohospodárstva; napriek tomu sa okres snaží dostať na mapu sveta ako výrobca čaju. 

Rovnako ako inde v hornatej západnej časti provincie Chu-pej využíva energiu riek a potokov v Šen-nung-ťia množstvo malých vodných elektrární .

Popri čínskej národnej diaľnici 209, najmä v meste Mu-jü a jeho okolí, operuje množstvo turistických zariadení.

V priemere zostáva oblasť pomerne chudobná, pričom HDP na obyvateľa je nižší ako ktorákoľvek z jednotiek na úrovni prefektúry v provincii Chu-pej. Priame porovnanie medzi Šen-nung-ťia a jednotkou na úrovni prefektúry Chu-pej, ako je I-čchang alebo Chuang-š', môže byť, samozrejme, zavádzajúce, pretože takmer všetky jednotky na úrovni prefektúry Chu-pej majú veľké urbanizované jadro (so zodpovedajúcimi vyššími príjmami), zatiaľ čo Šen-nung-ťia nie.

Mytológia
---------

Meno Šen-nung-ťia pochádza z mena mýtického božstva/legendárneho cisára Šen-nunga a ťia, čo znamená rebrík: doslova „rebrík Šen-nung", po mýtickom ratanovom rebríku, o ktorom sa hovorilo, že Šen-nung používal na výstup a zostup z hory (neskôr sa vraj rebrík magicky premenil na hlboký les).

Ľudia zo Šen-nung-ťia zanechali dielo *Epos temnoty*, zbierku rozprávok a legiend zo starodávnej Číny v epickej poézii .

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5  UNESCO World Heritage Centre. *Shennongjia Nature Reserve* [online]. [Cit. 2023-12-10]. Dostupné online. (po anglicky)
2. 1 2 3   *神农架林区历史沿革 (Dejiny lesného obvodu Šen-nung-ťia)* [online]. xzqh.org, [cit. 2023-12-10]. Dostupné online. (po čínsky)[nefunkčný odkaz]
3. ↑  Olson, David (2001), „Terrestrial Ecoregions of the World: A New Map of Life on Earth: A new global map of terrestrial ecoregions provides an innovative tool for conserving biodiversity", *Bioscience* 51 (11): 933–938,
4. 1 2 3 4  MA, Yujia. *What's wrong in Shennongjia?* [online]. china.org.cn, 2009-06-05, [cit. 2023-12-10]. Dostupné online. (po anglicky)
5. ↑  Zhao, Changming (2005), „Altitudinal Pattern of Plant Species Diversity in Shennongjia Mountains, Central China", *Journal of Integrative Plant Biology* 47 (12): 1431-1449,
6. 1 2   *Number of golden monkeys doubled* [online]. news.xinhuanet.com, 2005-08-08, [cit. 2023-12-10]. Dostupné online. Archivované 2012-11-02 z originálu. (po anglicky)
7. ↑  Tong, Haowen (2010), „Stephanorhinus kirchbergensis (Rhinocerotidae, Mammalia) from the Rhino Cave in Shennongjia, Hubei", *China Science Bulletin* 55 (12): 1157−1168,

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Shennongjia na anglickej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Čínske pamiatky na zozname svetového dedičstva UNESCO |
| --- |
| 
* Tchaj-šan
* Veľký čínsky múr
* Zakázané mesto a Mukdenský palác
* Mo-kao kchu
* Mauzóleum prvého cisára dynastie Čchin
* Čou-kchou-tien
* Chuang-šan
* Ťiou-čaj-kou
* Chuang-lung
* Wu-ling-jüan
* Čcheng-te pi-šu šan-čuang
* Čchü-fu
* Wu-tang
* Potala
* Národný park Lu-šan
* E-mej-šan a Budha z Le-šanu
* Staré mesto Li-ťiang
* Pching-jao
* Klasické záhrady v Su-čou
* Letný palác a cisárska záhrada v Pekingu
* Chrám Nebies
* Wu-i
* Skalné kresby v Ta-cu
* Čching-čcheng a Zavlažovací systém pri Tu-ťiang-jene
* Staroveké dediny Si-ti a Chung-cchun
* Lung-men š’-kchu
* Cisárske hrobky dynastií Ming a Čching
* Jün-kang š'-kchu
* San-ťiang-ping-liou
* Hlavné mestá a hrobky starého kráľovstva Kogurjo
* Historické centrum Macaa
* Jin-sü
* Rezervácie pandy veľkej v S'-čchuane
* Tiao-lou
* Čung-kuo nan-fang kcha-s'-tche
* Fu-ťien tchu-lou
* San-čching-šan
* Wu-tchaj-šan
* Historické pamiatky v Teng-fengu v „Strede Neba a Zeme
* Reliéf Tan-sia
* Kultúrna krajina okolo Západného jazera v Chang-čou
* Nálezisko fosílií v Čcheng-ťiangu
* Šang-tu
* Pohorie Ťanšan
* Chanijské ryžové terasy v Chung-che
* Hodvábna cesta
* Veľký kanál
* Sídla domorodých úradov Tchu-s’
* Chuašanské skalné maľby
* Lesy Šen-nung-ťia v Chu-peji
* Pohorie Kokošili v Čching-chaji
* Historické medzinárodné sídlisko Ku-lang-jü
* Fan-ťing-šan
* Archeologické ruiny mesta Liang-ču
* Hniezdiská sťahovavých vtákov pozdĺž pobrežia Žltého mora a Pochajského zálivu
* Čchüan-čou
* Kultúrna krajina starých čajových lesov na hore Ťing-maj v Pchu-eri

 | Čína |