Súradnice: 42°51′54″S 25°29′13″V﻿ / ﻿42,86500°S 25,48694°V﻿ / 42.86500; 25.48694

**Daskalovov dom** (bulh. Даскаловата къща‎ – *Daskalovata kăšta*) je dom zo začiatku 19. storočia, ktorý sa nachádza v meste Triavna v Gabrovskej oblasti v severnom Bulharsku.

Stavba má pridelený štatút kultúrnej pamiatky národného významu.

Dom je jedným z desiatich objektov trevnenského Špecializovaného múzea rezbárskeho a zografského umenia. Ide o jeden z najvýznamnejších obrodeneckých domov v Bulharsku. Mimoriadne cenená je najmä umelecká drevorezba na stropoch miestností. Stavba dokonale spája v jeden celok dve významné tradičné trevnenské remeslá – staviteľstvo a rezbárstvo.

Lokalita
--------

Daskalovov dom sa nachádza v historickej časti mesta Triavna na ulici „P. R. Slavejkov" (bulh. улица „П. Р. Славейков", doslova *ulica P. R. Slavejkova*) č. 27.

Dejiny
------

Pohľad z priestoru čardaku na historickú časť Triavny
Výstavba prebiehala v rokoch 1804 až 1808. Dom nechal postaviť trevnenský kupec s ružovým olejom a hodvábom, chadži Christo Daskalov pre svojich dvoch synov Kănča a Nikifora, a ich rodiny, z ktorých každá mala obývať jednu z bytových jednotiek na poschodí domu.

11. novembra 1871 v dome Vasil Levski zorganizoval stretnutie za účelom ustanovenia revolučného výboru v Triavne. Angel Kănčev pri tejto príležitosti prečítal ústavu *Bulharského revolučného centrálneho výboru*. V priebehu rusko-tureckej osloboditeľskej vojny slúžil dom ako sídlo štábu veliteľa tzv. Ľavej kolóny, generálporučíka Sviatopolka-Mirského.

V roku 1960 bol dom odkúpený od majiteľov za účelom otvorenia múzea a v roku 1961 prebehli na budove reštauračné práce. 27. mája 1962 bola budova otvorená pre návštevníkov ako múzejný objekt. 23. októbra 1963 bolo v budove oficiálne otvorené samotné trevnenské Špecializované múzeum rezbárskeho a zografského umenia.

V roku 1967 stavba získala štatút kultúrnej pamiatky národného významu.

Ďalšie reštauračné práce na budove prebehli v rokoch 1978 (strecha budovy) a 2013.

Charakteristika
---------------

Autormi domu sú významní predstavitelia trevnenskej umeleckej školy, Dimităr Ošaneca a Ivan Bučukoveca (spomínaný aj ako Ivan Bočukoveca).

Dom je jedným z najcharakteristickejších a najvýznamnejších predstaviteľov bulharského obrodeneckého domu. Typovo ide o ranoobrodenecký a symetrický typ.

### Celkový opis

Celkový pohľad na budovu zo západu od hlavného vchodu do areálu
Dom sa nachádza v centrálnej časti priestranného dvora, približne 25 metrov od vstupnej brány do dvora. Je ohradený masívnou kamennou stenou, v ktorej sa nachádzajú malé obranné stavby. Do areálu sa vchádza masívnou drevenou bránou.

Dom samotný stojí na zastavanej ploche približne 160 m². Je dvojposchodový. Prízemie je masívne a kamenné. Postavené je z lámaných kameňov. Hrúbka stien dosahuje približne 70 centimetrov. Nadzemné poschodie pozostáva z konštrukcie z drevených trámov medzi ktorými sa nachádza výplň. Vo východnej fasáde domu sa nadzemné poschodie arkierovo rozširuje nad prízemím.

Strecha domu je pokrytá kamennými doskami.

### Prízemné poschodie

V prízemnej časti domu boli predovšetkým hospodárske úžitkové miestnosti, nachádzalo sa tam však aj niekoľko plnohodnotných obytných miestností. Do prízemnej časti domu vedú dva vchody, jeden z dvora smerom k ulici a druhý z vnútorného dvora, pričom pri vchodoch sa nachádzajú taktiež schodiská, ktoré spájajú prízemie s nadzemným poschodím.

### Nadzemné obytné poschodie

V nadzemnej časti domu sa nachádzalo šesť obytných miestností, pred ktorými sa rozprestiera rozľahlý čardak (priestor pred miestnosťami v obrodeneckých domoch). Nadzemná obytná časť je symetricky rozdelená na dve rovnaké bytové jednotky.

Centrálnu časť pred miestnosťami na poschodí tvorí čardak, ktorý spája do jednotného celku dve oddelené symetrické obytné jednotky na poschodí. Do priestoru čardaku vedie z prízemnej časti domu kryté drevené schodisko. Každá z obytných jednotiek pozostávala z troch účelovo totožných miestností. Išlo o tzv. *kăšti* (druh veľkej obytnej miestnosti s ohniskom v bulharských obrodeneckých domoch), tzv. *sobu* (spálňa) a hosťovskú miestnosť.

### Stropná drevorezba

Reliéf májového slnka, ktorého autor je Dimităr Ošaneca
Reliéf májového slnka, ktorého autor je Ivan Bučukoveca
V dvoch miestnostiach na poschodí sa nachádzajú mimoriadne cenné stropné drevorezby zobrazujúce májové slnko. Vytvorili ich staviteľskí a rezbárski majstri Dimităr Ošaneca a Ivan Bučukoveca, ktorí navrhli aj samotný dom. Každý z nich vytvoril v rámci umeleckej súťaže jedno slnko. Zaujímavosťou je, že Ivan Bučukoveca bol žiakom Dimităra Ošanecy a taktiež, že ich zápas je pokladaný za prvú umeleckú súťaž v Bulharsku. Drevorezby boli zhotovené v máji 1808. V 70. rokoch 20. storočia prebehli na obidvoch stropných drevorezbách konzervačné práce.

Múzeum Daskalovov dom
---------------------

Z expozície múzea
*Múzeum Daskalovov dom* (bulh. Музей Даскаловата къща‎ – *Muzej Daskalovata kăšta*) bolo v dome otvorené v roku 1962.

V múzeu sa nachádza expozícia, ktorá predstavuje rezbárske umenie v Triavne.

V rámci expozície sú predstavené napríklad:

* samotné vzácne stropné drevorezby v dome
* replika rezbárskej dielne z polovice 19. storočia
* inštrumentárium
* exponáty, sledujúce vývojové etapy rozvíjania trevnenskej rezbárskej školy
* kolekcia z dreva vyrezávaných figúr, ktoré predstavujú bulharských cárov, ako aj dejateľov bulharského národného obrodenia
* kolekcia drevených úžitkových predmetov zhotovených jedným z posledných predstaviteľov trevnenskej rezbárskej školy, Genčom Marangozovom

V rámci ukážky vývoja a etáp trevnenskej rezbárskej školy sú v rámci expozície predstavené všetky tri typy trevnenskej drevorezby, teda *ovčiarsky typ*, *svetský typ* a *duchovný typ* drevorezby.

Kolekcia diel Genča Marangozova predstavuje predovšetkým basreliéfy dejateľov z obdobia bulharského národného obrodenia, ako aj dejateľov macedónsko-adrianopolského revolučného hnutia. Zhotovené boli v rokoch 1913 – 1922 a múzeum ich odkúpilo v roku 1969. Do priestorov Daskalovovho domu boli premiestnené v roku 1986 (dovtedy boli od odkúpenia vystavené v priestoroch trevnenskej tzv. Starej školy).

Expozícia bola v priebehu rokov niekoľkokrát obnovovaná a prerábaná, pričom posledné prerábanie prebiehalo od novembra 2002 do marca 2003.

Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany
----------------------------------

Kategória: kultúrna pamiatka národného významu,

Rok vyhlásenia: 1967

Dôvod pamiatkovej ochrany: architektonicko-staviteľská hodnota stavby

Názov na zozname kultúrnych pamiatok: *Daskalovata kăšta* (bulh. Даскаловата къща, doslovne: Daskalovov dom)

Galéria
-------

* pohľad na areál domu zo západupohľad na areál domu zo západu
* pohľad na areál domu z juhupohľad na areál domu z juhu
* pohľad na dom zo severovýchodupohľad na dom zo severovýchodu
* severná fasáda budovyseverná fasáda budovy
* západná fasáda budovyzápadná fasáda budovy
* pohľad na kryté schodisko, ktoré spája prízemie s nadzemným obytným poschodímpohľad na kryté schodisko, ktoré spája prízemie s nadzemným obytným poschodím
* v priestore čardakuv priestore čardaku
* v priestore čardakuv priestore čardaku
* v priestore čardakuv priestore čardaku
* miestnosť na spanie – tzv. sobamiestnosť na spanie – tzv. soba
* pohľad z čardaku do dvorapohľad z čardaku do dvora
* z expozíciez expozície
* z expozície múzeaz expozície múzea
* z expozície múzeaz expozície múzea
* z expozície – replika rezbárskej dielnez expozície – replika rezbárskej dielne

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Национален институт за недвижимо културно наследство. *НИНКН: Област Габрово* [online]. ninkn.bg, [cit. 2023-11-14]. Dostupné online.
2. 1 2 3 4 5 6 7   *Регистри | Община Трявна* [online]. tryavna.bg, 2017-06-26, [cit. 2023-07-05]. Dostupné online.
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16  KOLEKTÍV AUTOROV. *Goľama enciklopedija „Bălgarija"*. Tom. 5. GĂR – ZMI. Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Naučnoinformacionen centăr „Bălgarska enciklopedija", 2012. ISBN 978-954-8104-27-2. S. 1688.
4. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36  DIMITROVA, Irina. *Na razchodka iz văzroždenska Triavna*. Varna : Izdatelstvo "Slavena", 2018. 72 s. ISBN 978-619-190-128-9. S. 36 – 38.
5. 1 2 3 4 5 6 7 8  BOSILKOV, Ľuben; GORANOVA, Lidija. *Magičnata Triavna*. Veliko Tarnovo : Izdatelstvo „Bosilkoff", 2004. 48 s. ISBN 954-90992-9-6. S. 13.
6. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  DIMITROVA, Irina; GORANOVA, Lidija. *50 godini – Specializiran muzej za rezbarsko i zografsko izkustvo – gr. Triavna – Bibliografija*. Varna : Izdatelstvo „Slavena", 2013. 100 s. ISBN 978-954-579-977-8. S. 3 – 4.
7. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14  DABKOVA, Daniela. *Triavna*. Varna : Izdatelstvo „Slavena". 36 s. ISBN 954-579-235-3. S. 18 – 19.
8. 1 2 3 4 5 6 7 8  STAMOV, Stefan. *Bălgarsko architekturno nasledstvo – selišta – cărkvi – manastiri*. Sofia : Stefan Stamov, 2016. 516 s. S. 479 – 482.
9. ↑   *Сайтът на Българските музеи* [online]. museology.bg, [cit. 2023-11-15]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Daskalovov dom (Triavna)**