**Mina Witkojcová** (neprechýlene: **Mina Witkojc** alebo (a podľa niektorých názorov správnejšie) **Mina Witcyc**, nem. *Wilhelmine Wittka*; \* 28. máj 1893, Burg – † 11. november 1975, Papitz/Kolkwitz) bola nemecká lužickosrbská spisovateľka, poetka, dramatička, novinárka a prekladateľka píšuca v dolnolužickej srbčine. Bola najvýraznejšou spisovateľskou osobnosťou Dolnej Lužice svojej doby, a jej diela patria k najvýznamnejším lyrickým prácam dolnolužickej srbčiny.

Životopis
---------

Hrob Miny Witkojcovej
Mina Witkojcová sa narodila v roku 1893 ako nemanželská dcéra slúžky a hostinského. Detstvo prežila v rodnom Burgu, kde v rokoch 1899 až 1907 navštevovala ľudovú školu. Následne do roku 1917 vystriedala viacero zamestnaní v Berlíne, pracovala ako slúžka, kvetinárka a pracovníčka v zbrojárskom priemysle. V roku 1922 vstúpila do Matice srbskej a vydala svoju básnickú prvotinu, v rokoch 1923 až 1931 pôsobila ako novinárka dolnosrbských novín *Serbski Casnik*. Ako redaktorka viackrát navštívila Československo, v roku 1925 navštívila aj slovenské Považie, kde skúmala ľudovú kultúru a umenie. Pri tejto príležitosti navštívila aj sirotinec Kristíny Royovej, o udalosti sa zmienila aj regionálna slovenská tlač. V roku 1926 sa zúčastnila Európskeho kongresu menšín v Ženeve. V rokoch 1925 až 1928 prispievala do dolnosrbského knižného kalendára *Pratyja*. V roku 1931 radikálna redaktorka prišla o post hlavnej redaktorky Castnika a po nástupe nacistov k moci v roku 1933 bola prenasledovaná a musela odísť z práce redaktorky, v roku 1941 bola dokonca vyhostená z Lužice. Druhú polovicu druhej svetovej vojny prežila v durínskom Erfurte, kde pôsobila ako pomocníčka záhradníka. Pohľad prenasledovaných nacizmom a oslavu konca vojny neskôr spracovala v diele *Erfurtske spomnjeśa* (v češtine *Erfurtské spomínky*). Po druhej svetovej vojne začala v roku 1946 pôsobiť v lužickosrbskej organizácii Domowina. Zapojila sa do srbskej plagátovej kampane, za či bola zatknutá a po prepustení sa rozhodla odísť do exilu do Československa, kde zotrvala u známych v Prahe a v Chřibskej až do roku 1954. Od roku 1955 pôsobila ako spisovateľka na voľnej nohe, bola členkou Zväzu spisovateľov NDR. V roku 1964 jej bola udelená Ćišinského cena a v roku 1972 Literárna cena Domowiny. Zomrela 11. novembra 1975 a pochovaná bola na cintoríne v Burgu. Je po nej pomenovaná Mina-Witkojc-Straße v meste Cottbus.

Dielo
-----

Medzi Witkojcovej diela patrila najmä poézia a publicistická literatúra, významnejšími dielami sú:

* *Dolnoserbske basnje*, 1925
* *Wĕnašk błośańskich kwĕtkow*, 1934
* lyrickoepická poéma *Erfurtske spomnjeśa*, 1945 (vyšla češtine ako *Erfurtské vzpomínky* v roku 1947)
* *K swĕtłu a słyńcu*, 1955
* *Prĕdne kłoski*, 1958
* *Po drogach casnikarki*, 1964, 1987 (v češtine vyšlo ako *Cestami redaktorky Casniku*)
* *Serbska poezija – Mina Witkojc*, 1974, 1978 (v nemčine v roku 1976 ako *Mina Witkojc – Eine sorbische Dichterin*)
* veršovaná hra *Fryco a Majka*

Zaoberala sa aj prekladmi, do dolnolužickej srbčiny preložila diela Boženy Němcovej, Alexandra Sergejeviča Puškina, Petra Bezruča, Jakuba Bart-Ćišinského a ďalších. Niekedy diela neprekladala priamo z pôvodných jazykov, ale z hornolužickej srbčiny. Podieľala sa aj na zostavovaní slovníkov Bogumiła Šwjelu.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5   *Witkojc, Mina – Wittka, Wilhelmine* [online]. Serbski institut/Sorbisches Institus, [cit. 2020-05-08]. Dostupné online. Archivované 2021-07-30 z originálu.
2. 1 2 3 4  FRINTA, Antonín. *Lužičtí Srbové a jejich písemnictví*. Praha : Nakladatelství Československé akademie věd, 1955. Dostupné online. (po česky)
3. ↑   *Mjazy wójnoma* [online]. www.nowycasnik.de, [cit. 2020-05-08]. Dostupné online.
4. ↑  TISCHLER, Pavel. Rozvoj literárnej tvorby Lužických Srbov. *Slavica Slovaca* (Bratislava: Vydavatel'stvo Slovenskej akadémie vied), 1978, roč. 1978, čís. 2, s. 196. Dostupné online [cit. 2020-05-08]. ISSN 0037-6787.
5. ↑  Witkojcová In: *Ottova všeobecná encyklopédia v dvoch zväzkoch M-Ž*. 1. vyd. Bratislava : Agentúra Cesty, 2006. ISBN 8096915940. S. 645.
6. 1 2 3 4   *Mina Witkojc* [online]. www.frauenorte-brandenburg.de, [cit. 2020-05-08]. Dostupné online.
7. ↑   Chýrnik. *Považské hlasy* (Nové Mesto nad Váhom: Ján Trnovský), 14.8.1925, roč. VIII, čís. 30, s. 2. Dostupné online [cit. 2020-05-08].
8. ↑  KLIEMS, Alfrun. *Slowakische Kultur und Literatur im Selbst- und Fremdverständnis: Ludwig Richter zum 70. Geburtstag*. [s.l.] : Franz Steiner Verlag, 2005. Dostupné online. ISBN 978-3-515-08676-9. S. 284. (po nemecky)
9. ↑   *Mina Witkojc* [online]. www.literaturport.de, [cit. 2020-05-08]. Dostupné online.
10. 1 2 3   *Witkojcová Mina* [online]. leporelo.info, [cit. 2020-05-08]. Dostupné online. Archivované 2021-07-27 z originálu.

Externé odkazy
--------------

* stránka Mimi Witkojc na databazeknih.cz

Autoritné údaje: * BnF: 122403969
* GND: 118634119
* ISNI: 0000 0001 0903 8839
* LCCN: n87921962
* NK ČR: kup20010000112143
* VIAF: 56664548
* WorldCat: lccn-n87921962