Súradnice: 42°36′29″S 24°27′40″V﻿ / ﻿42,608°S 24,461°V﻿ / 42.608; 24.461

**Săštinska Sredna gora** (bulh. Същинска Средна гора) je centrálny podcelok pohoria Sredna gora v Plovdivskej, Pazardžickej a v Sofijskej oblasti v južnom Bulharsku.

Lokalita
--------

Predstavuje centrálnu časť pohoria Sredna gora. Geomorfologické jednotky, ktoré obklopujú Săštinskú Srednú goru majú terén predovšetkým údolno-pahorkatinového, alebo prevažne hornatého charakteru.

Hranice Săštinskej Srednej gory tvoria na západe dolina rieky Topolnica (bulh. Тополница) a na východe dolina rieky Striama (bulh. Стряма), ktoré pohorie oddeľujú od zvyšných dvoch častí Strednej gory, ktorými sú Ichtimanska Sredna gora (bulh. Ихтиманска Средна гора) a Sărnena Sredna gora (bulh. Сърнена Средна гора). Zo severu sa nachádzajú kotliny Zlatiško-Pirdopska kotlovina (bulh. Златишко-Пирдопска котловина) a Karlovska kotlovina (bulh. Карловска котловина) a na juhu leží rovina Pazardžiško-Plovdivsko pole (bulh. Пазарджишко-Пловдивско поле), ktoré je súčasťou Hornotráckej nížiny (bulh. Горнотракийска низина – *Gornotrakijska nizina*).

Cez horský hrebeň Koznica (bulh. Козница) je v severnej časti prepojená s Trojanskou planinou (bulh. Троянска планина) – podcelkom Strednej Starej Planiny.

mapa Săštinskej Srednej gory

Všeobecná charakteristika
-------------------------

Predstavuje jeden z troch hlavných podcelkov pohoria Sredna gora, pričom ďalšími dvoma podcelkami sú Ichtimanska Sredna gora (bulh. Ихтиманска Средна гора) a Sărnena Sredna gora (bulh. Сърнена Средна гора).

Ide o centrálny podcelok Srednej gory, ktorý zaujíma celkovú plochu 2300 km² a od východu na západ je dlhý približne 80 kilometrov. Je najvyšším z troch podcelkov Srednej gory a jeho vyššie položené časti majú typický horský charakter. V porovnaní s ostatnými dvoma podcelkami Srednej gory dosahuje Săštinska Sredna gora taktiež najväčšej šírky. Vrchy v Săštinskej Srednej gore sú masívne a vo vrchných častiach zaobleného tvaru. Ide o krajinársky najpríťažlivejší podcelok pohoria Sredna gora s najzaujímavejšími horskými masívmi a najpanoramatickejšími výhľadmi v rámci pohoria.

Stredná nadmorská výška Săštinskej Srednej gory je 656 m n. m.. Nadmorská výška vo vrcholových častiach hlavného hrebeňa v žiadnej jeho časti neklesá pod 1 000 m n. m..

Najvyššie časti pohoria sa nachádzajú východne od horského sedla *Medetski prochod* (bulh. Медетски проход) v hornatej severnej oblasti pohoria známej ako *Bunajsko-Bogdanský rajón* (bulh. Бунайско-Богдански район). V tejto oblasti sa nachádza aj najvyšší vrch pohoria – Goľam Bogdan (bulh. Голям Богдан) 1 603,4 m n. m. ako aj dva ďalšie najdominantnejšie a najvyššie vrchy Săštinskej Srednej gory – vrch *Bratija* (bulh. Братия) 1 518,5 m n. m. a vrch *Bunaja* (bulh. Буная) 1 572,1 m n. m.. V centrálnej časti tohoto najvyššieho regiónu Săštinskej Srednej gory sa na hornom toku rieky *Topolnica* (bulh. Тополница) v nadmorskej výške približne 1 000 m n. m. nachádza kotlina Koprivštenska kotlovina (bulh. Копривщенска котловина).

Najnižšiu časť tvori južná oblasť podcelku. Táto časť je známa pod názvom *Panagiursko-Strelčanský rajón* (bulh. Панагюрско-Стрелчански район), je prevážne údolno-pahorkatinového charakteru a je z veľkej časti tvorená pastvinami a horskými lúkami. V hraniciach rajónu sa na strednom toku riek *Luda Jana* (bulh. Луда Яна) a *Piasăčnik* (bulh. Пясъчник) nachádzajú aj dve menšie kotliny – Panagiurska kotlovina (bulh. Панагюрска котловина) a Strelčanska kotlovina (bulh. Стрелчанска котловина).

### Najvyšší vrch

Najvyšším bodom pohoria je vrch Goľam Bogdan (bulh. Голям Богдан), ktorý je so svojou nadmorskou výškou 1 603,4 m n. m. nielen najvyšším vrcholom Săštinskej Srednej gory, ale zároveň najvyšším bodom celého horského masívu Srednej gory. Pomenovaný bol na pamiatku významného hajdúckeho vodcu pochádzajúceho z Koprivštice – Bogdana vojvodu. Na jeho teritóriu pramení niekoľko srednogorských riek. Ide predovšetkým o rieky *Luda Jana* (bulh. Луда Яна) a *Piasăčnik* (bulh. Пясъчник) a *Kriva reka* (bulh. Крива река).

Najvhodnejšími východzími bodmi pre výstup na vrchol je z juhu mesto Strelča a zo severozápadu mesto Koprivštica.

Členenie a opis častí
---------------------

Săštinska Sredna gora je rozdelená na dva hlavné časti – západnú a východnú.

Časti sú od seba oddelené v severnej časti dolinou rieky Topolnica (bulh. Тополница) a neskôr dolinou rieky Strelčanska Luda Jana (bulh. Стрелчанска Луда Яна). Dolinami zároveň prechádza cesta, ktorá spája mestá Koprivštica a Strelča a ďalej pokračuje do mesta Panagiurište.

Výškovo sa západná a východná časť príliš neodliśujú a obidve časti dosahujú vo vrcholových partiách podobnú nadmorskú výšku.

### Západná časť

Hlavný hrebeň sa začína na západe vrchom *Lisec* (bulh. Лисец) 1 385,9 m n. m. a pokračuje severovýchodne k jednému z najvyšších a najznámejších vrchov Srednej gory – vrchu *Bratija* (bulh. Братия) 1 518,5 m n. m.. V juhovýchodnom svahu tohto vrchu sa nachádza známa lokalita *Panagiurski kolonii* (bulh. Панагюрски колонии), blízko ktorej sa nachádzajú kmplex nálezísk medených rúd nazývaný *Medet-Asarel* (bulh. Медет-Асарел).

Hrebeň pokračuje východným smerom v tvare oblúku (ktorý je otvorený smerom na juh) cez vrchy *Manzul* (bulh. Манзул) 1 403,9 m n. m. a *Bič* (bulh. Бич) 1 448,9 m n. m. pod ktorým pramení rieka Luda Jana (bulh. Луда Яна) k najvyššiemu vrchu západnej časti Săštinskej Srednej gory, ktorým je vrch *Bunaja* (bulh. Буная) 1 572,1 m n. m.. Z vrchu *Bunaja* hrebeň klesá do sedla, ktorým vedie cesta spájajúca mestá Koprivštica a Strelča k miestu kde sa nachádza odbočka k lokalite *Barikadite* (bulh. Барикадите). Na sever od tejto križovatky rozdeľuje západnú a východnú časť Săštinskej Srednej gory rieka Topolnica (bulh. Тополница), južne od tejto križovatky rieka Strelčanska Luda Jana (bulh. Стрелчанска Луда Яна).

### Východná časť

Hlavný hrebeň zo sedla pokračuje východným smerom a stúpa cez vrch *Goren Krecul* (bulh. Горен Крецул) 1 378,8 m n. m. k najvyššiemu bodu, ako Săštinskej Srednej gory, tak aj celého pohoria Sredna gora, vrchu *Goľam Bogdan* (bulh. Голям Богдан) 1 603,4 m n. m..

V oblasti vrchu *Goľam Bogdan* sa od hlavného hrebeňa sa od hlavného hrebeňa oddeľuje vedlajší hrebeň, ktorý sa tiahne smerom na sever a cez vrchy *Nevida* (bulh. Невида) 1 408,3 m n. m. *Debeli rid* (bulh. Дебели рид) 1 377,5 m n. m. a *Beli kamăk* (bulh. Бели камък) 1 407,8 m n. m. prechádza do horského hrebeňa *Koznica* (bulh. Козница), ktorý leží medzi dolinami riek *Čumina* (bulh. Чумина) a *Dălga* (bulh. Дълга) a cez ktorý je Săštinska Sredna gora prepojená s Trojanskou planinou (bulh. Троянска планина), podcelkom Strednej Starej Planiny.

Hlavný hrebeň sa od vrchu *Goľam Bogdan* stáča mierne smerom na juhovýchod a cez vrchy *Šiligarka* (bulh. Шилигарка) 1 577 m n. m. *Aleksica* (bulh. Алексица) 1 534,5 m n. m. *Fenera* (bulh. Фенера) 1 480,3 m n. m. а *Sakara* (bulh. Сакара) 1 262,1 m n. m. dosiahne vrchu *Orela* (bulh. Орела) 1 203,4 m n. m. kde sa hrebeň v podstate končí. Od vrchu *Orela* sa hrebeň rozdeľuje na niekoľko vedlajších hrebeňov, ktoré klesajú smerom do doliny rieky Striama (bulh. Стряма) smerom k mestám Chisaria a Baňa, kde hraničí s východným podcelkom pohoria Sredna gora – Sărnenou Srednou gorou.

pohľad na východnú časť Săštinskej Srednej gory s vrchom Goľam Bogdan v strede

Klímatické podmienky
--------------------

Podnebie v oblasti Săštinskej Srednej gory je prechodne-kontinentálne.

Vodstvo
-------

Celé pohorie patrí do povodia rieky Marica (bulh. Марица).

Toky, ktoré v Săštinskej Srednej gore pramenia a oblasť odvodňujú sú ľavé prítoky *Marice*, pričom najvýznamnejšie sú rieka Striama (bulh. Стряма), s jej hlavným pravým prítokom  – riekou Kavardžiklijska reka (bulh. Каварджиклийска река), ďalej rieky Topolnica (bulh. Тополница), Luda Jana (bulh. Луда Яна) s jej ľavým prítokom – riekou Strelčanska Luda Jana (bulh. Стрелчанска Луда Яна) a ďalej rieky Potoka (bulh. Потока) a Piasăčnik (bulh. Пясъчник) s jej pravým prítokom – riekou Kalavaštica (bulh. Калаващица).

### Minerálne pramene

V oblasti Săštinskej Srednej gory vyviera veľké množstvo minerálnych prameňov, ktoré sú významným prvkom oblasti. Najvýznamnejšie vyvieračky minerálnych prameňov sa nachádzajú na teritóriu dedín Baňa (bulh. Баня), Krasnovo (bulh. Красново) a Staro Železare (bulh. Старо Железаре), ako aj miest Chisaria (bulh. Хисаря), Strelča (bulh. Стрелча) a Klisura (bulh. Клисура). Nachádzajú sa však aj na ďalších miestach regiónu.

Geológia
--------

### Horniny a minerály

Pohorie nie je geologicky jednotné a je tvorené viacerými druhmi hornín. Ide predovšetkým o rulu, granit, slieňovo-vápenaté sedimenty a rôzne vulkanogénne materiály.

V Săštinskej Srednej gore sa nachádzajú náleziská medených rúd – v lokalitách Medet (bulh. Медет) a Asarel (bulh. Асарел) a na juhu pri dedine Elšica (bulh. Елшица). Pri meste Strelča (bulh. Стрелча) sa nachádzajú náleziská živcov, ktoré sa tu aj ťažia.

### Pôda

Pôdnu časť tvoria predovšetkým hnedé lesné pôdy a vylúhované a podzolizované tzv. škoricové lesné pôdy.

Flóra
-----

Vyššie položené časti pohoria sú z veľkej časti pokryté listnatými lesmi z ktorých najrozšírenejšie sú rozľahlé súvislé bukové a dubové lesy. Nižšie položené časti Săštinskej Srednej gory sú z veľkej časti tvorené pastvinami a horskými lúkami.

Hospodárstvo
------------

Rozvinuté je predovšetkým baníctvo, ako aj ťažba a spracovanie dreva. Nižšie časti pohoria sú využívané aj poľnohospodársky. Nachádzajú sa na nich pasienky, využívané pre pastvu dobytka. Z rastlinnej výroby ide predovšetkým o pestovanie obilnín a na južných slnečných svahoch aj viniča.

Turizmus
--------

### Horský turizmus

Oblasť Săštinskej Srednej gory patrí medzi turisticky často navštevované oblasti. Najvýznamnejšie turistické letoviská regiónu sú mestá Chisaria a Strelča a dediny Baňa, Panagiurski kolonii (bulh. Панагюрски колонии) a Krasnovo.

V oblasti sa nachádza väčší počet horských chát, pričom najvýznamnejšie z nich sú: chata *Oborište* v juhozápadnej časti pohoria v nadmorskej výške 650 m n. m. chata *Orela* ležiaca severne od dediny Starosel v nadmorskej výške 1 480 m n. m. chata *Pavel Deliradev* v centrálnej časti pohoria v nadmorskej výške 1 400 m n. m. chata *Sakardža* v západnej časti pohoria na úpätí rovnomenného vrchu, alebo chata *Srednogorec* v centrálnej časti pohoria.

### Východiskové miesta

* Panagiurište – mesto ležiace v Panagiurskej kotline je východiskovým bodom pre výlety do západnej časti Săštinskej Srednej gory, vrátane historickej lokality *Oborište*, alebo vrchu *Bratija* (bulh. Братия) 1 518,5 m n. m..
* Strelča – mesto je východiskovým bodom pre výlety najmä do západnej časti Săštinskej Srednej gory, napríklad k tráckej hrobke v lokalite *Žaba mogila*, alebo k ruinám pevnosti *Strelčansko kale*. Je taktiež vhodným východzím bodom pre výstupy na vrchy v najvyššej časti pohoria, vrátane najvyššieho vrchu Goľam Bogdan z juhu.
* Koprivštica – mesto ležiace v Koprivštickej kotline je východiskovým bodom pre výlety do najvyšších častí Săštinskej Srednej gory, vrátane najvyššieho vrchu Goľam Bogdan zo severozápadu, alebo vrchu *Bunaja* (bulh. Буная) 1 572,1 m n. m. ktorý sa nachádza juźne od mesta.

### Kúpeľný turizmus

Oblasť Săštinskej Srednej gory je s veľkým množstvom minerálnych prameňov významným kúpeľným regiónom Bulharska. K najvýznamnejším centrám kúpeľného turizmu v oblasti patria predovšetkým významné kúpeľné mesto Chisaria, ako aj dedina Baňa v severovýchodnom úpätí Săštinskej Srednej gory.

Pamätihodnosti
--------------

### Lokality s pamiatkami z tráckeho obdobia

* Trácka hrobka v lokalite *Žaba mogila* (bulh. Жаба могила), ktorá leží niekoľko kilometrov od mesta Strelča, pochádza z obdobia 5. – 4. storočia pred Kristom a ktorá na základe poznatkov z archeologických výskumov slúžila ako miesto posledného odpočinku pre panovníka z tráckeho kmeňa Besov.
* Významný trácky pohrebný komplex v oblasti Săštinskej Srednej gory sa nachádza aj pri dedine Starosel.
* Pozostatky tráckej svätyne, ktoré sa nachádzajú na teritóriu vrchu *Kozia gramada* (bulh. Козя грамада).

### Lokality bulharského národného obrodenia a zápasu proti osmanskej nadvláde

V oblasti leží niekoľko historicky významných miest spojených so zápasom proti osmanskej madvláde a udalosťami Aprílového povstania. V západnej časti Săštinskej Srednej gory ide o mestá Koprivštica, Panagiurište, ktoré bolo počas Aprílového povstania centrom tzv. IV, revolučného okruhu a Strelča, ako aj historickú lokalitu Oborište, kde sa začali prvé boje Aprílového povstania. Všetky tieto miesta patria k symbolom bulharského patriotizmu a národnej hrdosti.

Ďalšie miesta spojené s dejinami bulharského národného obrodenia a zápasu proti osmanskej nadvláde sú historické lokality *Buntovna* (bulh. Бунтовна) a *Barikadite* (bulh. Барикадите), ktoré sa nachádzajú južne od najvyššieho bodu pohoria – vrchu *Goľam Bogdan* vo východnej časti Săštinskej Srednej gory.

Najzaujímavejšie z týchto lokalít je mesto Koprivštica, ktoré leží na hranici západnej a východnej časti Săštinskej Srednej gory, ktoré patrí k významným turistickým cieľom v Bulharsku a je hojne navštevované.

### Ďalšie historické lokality

* Mesto Chisaria ležiace na východnom úpätí pohoria. Čo do počtu kultúrnych pamätihodností, je s veľkým množstvom historických pamiatok veľmi významným miestom săštinsko-srednogorského regiónu.
* Ruiny stredovekej pevnosti Strelčansko kale, ktoré sa nachádzajú južne od mesta Strelča pri pravom brehu rieky *Strelčanska Luda Jana*.
* Ruiny dvoch pevností – Goľamo pirdopsko kale a Malko pirdopsko kale – ktoré sa nachádzajú juhozápadne od mesta Srednogorie pri rieke *Topolnica*.
* Ruiny pevnosti Krasen kale, ktoré sa nachádzajú na ploche približne 20 hektárov, tri kilometre severovýchodne od dediny Băta (bulh. Бъта).

Prírodné chránené územia
------------------------

Na teritóriu Săštinskej Srednej gory sa nachádza jedno chránené územie. Ide o prírodnú rezerváciu Bogdan, ktorá má pridelený oficiálny štatút tzv. udržiavanej rezervácie (bulh. поддържан резерват – *poddăržan rezervat*). Rezervácia sa rozprestiera na ploche 113,4 hektára a bola vyhlásená v roku 1972 za účelom ochrany približne stopäťdesiat ročných bukových lesov v najvyšších partiách pohoria.

Galéria
-------

* vrcholová časť vrchu Goľam Bogdan – najvyššieho vrchu Săštinskej Srednej gory, ako aj celého pohoria Sredna goravrcholová časť vrchu Goľam Bogdan – najvyššieho vrchu Săštinskej Srednej gory, ako aj celého pohoria Sredna gora
* vrcholová časť vrchu Malăk Bogdanvrcholová časť vrchu Malăk Bogdan
* Săštinska Sredna gora pri pohľade od dediny StaroselSăštinska Sredna gora pri pohľade od dediny Starosel
* vo vyšších partiách pohoria Săštinska Sredna goravo vyšších partiách pohoria Săštinska Sredna gora
* horské poľany v lokalite Vojvodenechorské poľany v lokalite Vojvodenec
* horská chata Srednogorec v centrálnej časti Săštinskej Srednej goryhorská chata *Srednogorec* v centrálnej časti Săštinskej Srednej gory
* Săštinska Sredna gora v zimeSăštinska Sredna gora v zime
* v prírodnej rezervácii Bogdanv prírodnej rezervácii Bogdan
* jeden z pamätníkov v lokalite Barikaditejeden z pamätníkov v lokalite *Barikadite*
* jeden z pamätníkov v historickej lokalite Barikaditejeden z pamätníkov v historickej lokalite *Barikadite*
* jeden z minerálnych prameňov v kúpeľnom meste Chisaria ležiacom vo východnom úpätí pohoriajeden z minerálnych prameňov v kúpeľnom meste Chisaria ležiacom vo východnom úpätí pohoria

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44  KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 539 – 540. (po bulharsky)
2. 1 2 3 4 5 6  KOLEKTÍV AUTOROV. Goľama enciklopedija BĂLGARIJA – tom 11 – son-uni. Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Naučnoinformacionen centăr „Bălgarska enciklopedija". 2012. 4946 s. ISBN 9789548104333. S. 4172. (po bulharsky)
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36  NIKOLOV, Vasil; JORDANOVA, Marina; BOTEVA, Ivanka. Planinite v Bălgarija. Sofia : Izdatelstvo na Bălgarska akademija na naukite "Prof. Marin Drinov". 2018. 434 s. ISBN 9789543229468. S. 133 – 141. (po bulharsky)
4. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41  CVETANOV, Momčil. Bălgarskite planini. Stara Zagora : "Domino" EOOD. 2014. 298 s. ISBN 9789546512499. S. 229 – 230. (po bulharsky)
5. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53  MIČEV, Nikolaj; MIHAJLOV, Cvetko; VAPCAROV, Ivan; KIRADŽIEV, Svetlin. Geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Nauka i izkustvo. 561 s. 1980. S. 361. (po bulharsky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Săštinska Sredna gora**