|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Hornolužické šesťmestie*Oberlausitzer SechsstädtebundHornjołužiske šěsćiměsta***

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ← Krajiny českej koruny | **1346 – 1815** | Severonemecký spolok → |

 |
| **Geografia**

|  |
| --- |
| Mapa štátu Spolok Hornolužických miest |

 |
| Hlavné mesto | Budyšín (Bautzen), Kamenec (Kamenz), Žitava (Zittau), Zhorelec (Görlitz), Lobava (Löbau), Lubań (Lubań) |
| **Obyvateľstvo** |
| Jazyky | nemčina, lužická srbčina (najmä hornolužická), čeština |
| **Štátny útvar** |
| Štátne zriadenie | obchodný a obranný spolok |
| Materský štát | Horná Lužica Krajiny českej koruny Rímsko-nemecká ríša |
| Vznik | 1346 |
| Zánik | 1815 po Viedenskom kongrese |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Predchádzajúce štáty:**

|  |  |
| --- | --- |
| Krajiny českej koruny | Krajiny českej koruny |

 | **Nástupnícke štáty:**

|  |  |
| --- | --- |
| Severonemecký spolok | Severonemecký spolok |

 |

 |

**Hornolužické šesťmestie** (nem. *Oberlausitzer Sechsstädtebund*; lat. *Hexapolis*, horn. srb. *Hornjołužiske šěsćiměsta*) bol spolok šiestich miest Hornej Lužice vytvorený roku 1346 a trvajúci až do roku 1815. Tvorili ho mestá Budyšín (Bautzen), Kamenec (Kamenz), Žitava (Zittau), Zhorelec (Görlitz), Lobava (Löbau) v dnešnom Nemecku a mesto Lubań (Lauban) na území dnešného Poľska. Spolok hral dôležitú ekonomickou i politickú rolu v dejinách Hornej Lužice (tá do roku 1635 spadala pod Českú korunu, nasledovne sa stala lénom Saského vojvodstva).

Dejiny
------

Spolok bol založení za vlády Karola IV. možno i z jeho vlastného popudu, nakoľko Karol v mestách videl spojencov proti miestnej šľachte. Spolok vznikol v roku 1346. Dobou najväčšej slávy spolku bolo prvých 200 rokov jeho trvania. Spojenectvo miest fungovalo na princípe rovnosti. Skrz celé nasledujúce storočie, spolok miest ovplyvňoval dejiny Hornej Lužice veľmi silne, a jeho vplyv vydržal oveľa dlhšie než hoci aký obchodný spolok v Rímsko-nemeckej ríši. Spolok miest spôsobil značné zvýšenie ich politického vplyvu a viditeľnosti.

Na rozdiel od iných občianskych opatrení v Hornej Lužici v tej dobe nebolo žiadne dominantné mesto, avšak pred 12. storočím mesto Budyšín (Bautzen) slúžilo ako rodové sídlo Milčanov (*západoslovanský kmeň*). Budyšín slúžil ako správne centrum a bol často nazývaný mestom spolku a Zhorelec (Görlitz) bol po niekoľko stáročí najľudnatejšie a ekonomicky najsilnejšie mesto, rozdiely medzi jednotlivými mestami nikdy neboli tak veľké, že jedno mesto ovládalo spolok úplne.

V období husitských bojov podnikali niektorí šľachtici z rodu Warttenbergov lúpežné výpravy do severných Čiech a Saska, čoho reakciou bolo v roku 1444 vyslanie vojsk Šesťmestia a následné dobytie a niekedy i vypálenie väčšiny warttenbergských sídiel. V roku 1447 sa Šesťmestie podieľalo na likvidácii hradov v severovýchodných Čechách a jeho posádky viedli drobnú vojnu proti Slezanom a dolnolužickým kupcom. Spolok sliezskych kniežat a Šesťmestia vykúpil, vypálil a zničil hrady Žacléř, Adršpach, Střmen, Skály, Belver a Vízmburk.

Koniec tridsať rokov trvajúcej vojny medzi Šesťmestím a Warttenbergovcami dokladá listina Beneša z Warttenberga z roku 1458. Po šmalkaldskej vojne v roku 1547 boli mestá cisárom Ferdinandom I. potrestané za údajnú vzburu a vplyv spolku začal postupne upadať.

Definitívni koniec nastal v roku 1815, keď Viedenský kongres mestá rozdelil medzi Sasko a Prusko. Štvorica miest v Sasku utvorila spolok Štvormestie, avšak aj ten roku 1868 zanikol.

### Právny systém

Právny systém v spolku bol predovšetkým v rukách českého kráľovského zástupcu Hornej Lužice, ktorý predsedal súdu Voigtsding. Postupne si však spolok sám formoval niektoré aspekty právneho systému, bol napríklad zriadený samostatný súd pre mešťanov spolkových miest a súdy pre podaných v každom meste. Súdy taktiež mohli vypočuť osoby v prípadoch týkajúcich sa trestných činov, ktoré sa odohrali na miestnych trasách a v mestách, boli avšak nútené zachovávať zásady právneho partikularizmu a stavovskej príslušnosti k súdom. Rytieri a šľachtici tak naďalej boli najmä účastníkmi všeobecných krajinských súdoch.

* Bautzen (Budyšín)Bautzen (Budyšín)
* Görlitz (Zhorelec)Görlitz (Zhorelec)
* Kamenz (Kamenec)Kamenz (Kamenec)
* Lauban (Lubań)Lauban (Lubań)
* Löbau (Lobava)Löbau (Lobava)
* Zittau (Žitava)Zittau (Žitava)

### Vzťahy medzi mestami

I napriek tomu, že mestá spolu vychádzali celkom dobre, vládla medzi nimi hospodárska súťaž. Vďaka tomu si obyvatelia miest dávali prezývky navzájom. Obyvatelia Zhorelca (Görlitz) boli označovaný ako „*klobučníci*", ľudia zo Žitavy (Zittau) boli prezývaní „*dojiči kráv*", z Budyšína (Bautzen) „*mačací zlodeji*", obyvateľom Kamenca (Kamenz) sa hovorilo „*poťahovači nosa*", obyvatelia Lubańe (Lubań) boli označovaní „*pojedači cibule*" a obyvatelia Lobavy (Löbau) sa prezývali „*kapustníci*".

Súčasnosť
---------

V roku 1991 pri oslavách 770. založenia mesta Löbau (Lubań) bol spolok kvôli turistickému ruchu obnovený, avšak ako Sedmomestie, pretože mesto Zhorelec (Görlitz) bolo rozdelené na dve mestá - poľský Zgorzelec a nemecký Görlitz.

Referencie
----------

1. ↑  ŘEHÁČEK, MAREK, 1975-. *Lužické a Žitavské hory : průvodce po krajině a jejích náladách*. [Liberec] : Kalendář Liberecka, 2011. (Vyd. 1.) Dostupné online. ISBN 9788087213094.
2. ↑  KUMER, Zmaga; HRABALOVA, Olga. Podluzi v lidove pisni (Podluzi im Volkslied) Autorsky kolektiv (Autorenkollektiv). *Jahrbuch für Volksliedforschung*, 1992, roč. 37, s. 183. Dostupné online [cit. 2019-07-11]. ISSN 0075-2789. DOI: 10.2307/848584.
3. ↑  RAZÍM, VLADISLAV, 1957-. *Vizmburk : raně gotický hrad a jeho proměny = Vizmburk : early gothic castle and its structural transformations*. Praha : [s.n.]. Dostupné online. ISBN 9788086516479.
4. ↑  HALA, Tomas. Korektury a korektoři v 21. století. *Zpravodaj Československého sdružení uživatelů TeXu*, 2002, roč. 12, čís. 3-4, s. 152–159. Dostupné online [cit. 2019-07-11]. ISSN 1211-6661. DOI: 10.5300/2002-3-4/152.
5. ↑   *Einmalig! Die Urlaubsregion Oberlausitz* [online]. www.oberlausitz.com, [cit. 2019-07-11]. Dostupné online.
6. ↑   *Sechstädtepokal - Pokaldeckel von 1619 - Löbauer Konventbuch* [online]. archive.ph, 2013-02-06, [cit. 2020-01-11]. Dostupné online.

Pozri aj
--------

* Lužica
* Horná Lužica
* Dolná Lužica
* Meißenské markgrófstvo

Externé odkazy
--------------

* Dejiny Saska a Lužice(po nemecky)

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Lužické Šestiměstí na českej Wikipédii a Lusatian League na anglickej Wikipédii.*