Tmavo je vyznačené umiestnenie bemy v pôdoryse východokresťanského chrámu
**Bema** alebo **béma** (zriedkavo aj: **bima**; starogr. βῆμα – *béma*, novogr. βῆμα – *vima*, rus. вима – *vima*) je architektonický prvok kresťanskej sakrálnej architektúry. Môže ísť o vyvýšený chrámový priestor pre kňaza prevažne v apside v ranokresťanskom, byzantskom, sýrskom či ruskom chráme.

V staroveku to bolo kruhové vyvýšené miesto v divadle alebo tribúna, z ktorej rečníci oslovovali občanov i súdy. Neskôr sa stala štandardnou súčasťou kresťanskej architektúry. V ranokresťanských bazilikách je bema vyvýšené miesto, ku ktorému vedie niekoľko schodov. Zvyčajne šlo o vyhradené miesto pre biskupa a kňazov, najskôr sa nachádzala v presbytériu a neskôr v apside chrámu. V byzantskej architektúre tvorí spoločne s kňazišťom a odsadenou apsidou z dvoch postranných vysunutých pastofóriach (diakonikon a prothesis) uzáver chrámu, ale niekedy zasahuje až do naosu chrámu. Vstup bol povolený výhradne len duchovným. Priestor medzi bemou a naosom bol zvyčajne oddelený templom, neskôr ikonostasom. Na Západe sa v neskorom stredoveku a novoveku bema transformovala na svätyňu. V Pravoslávnej cirkvi sa táto časť chrámu nazýva svätyňa, veľsvätyňa alebo oltárny priestor. Napravo od nej sa nachádza diakonikon a naľavo prothesis. V západnom a východnom sýrskom ríte je bema ohradené miesto uprostred lode, kde sa nachádzajú celebranti a odkiaľ sa predčítavajú texty z Biblie. Bema alebo almemor sa objavuje aj v synagógach, kde sa z nej čítajú texty z Tóry. Nemá ale pevne stanovenú pozíciu.

Terminológia
------------

* **almemor**

Termín bema sa všeobecne používa, ako zastrešujúci výraz pre vyvýšené miesto v chráme. V ranokresťanskej bazilike označuje vyvýšené miesto s vyhradenými miestami pre kňazov a biskupa. Vo východokresťanských chrámoch bema označuje rovnako vyvýšené miesto, ale aj svätyňu oddelenú templom a neskôr ikonostasom, v apside chrámu s dvoma postrannými pastofóriami (diakonikon a prothesis), spoločne tvoria uzáver chrámu. V ruských chrámoch termín bema označuje ruské slovo алтарь – *altar* alebo алтарное пространство – *altarnoe prostranstvo* (svätyňa, veľsvätyňa či oltárny priestor). V judaizme sa vyvýšené miesto označuje ako bema alebo bima či dokonca charakteristickým termínom almemor.

Etymológia
----------

Termín bema pochádza z starogréckeho slova βῆμα (*béma*), čo znamená krok, odvodené z gréckeho slova βαίνειν (*bainein*) – kráčať. V gréckom preklade Biblie sa objavuje hebrejské slovo מִגְדַּל-עֵץ (*migdal-etz*), čo znamená vyvýšená plošina alebo drevená veža. Ďalšia etymológia pochádza z hebrejského slova בימה (*bima*) od aškenázských Židov, čo znamená plošina alebo kazateľnica, ktoré je odvodené zo starogréckeho slova βῆμα (*béma).* Priamo odkazuje na starohebrejské slovo בּמה (*bama*), čo znamená vysoké miesto. Ďalšou etymológiou je hebrejské slovo השגחה (*almemor*), čo znamená platforma, ktoré je odvodené z arabského slova منبر (*mimbár*). Ďalšou navrhovanou etymológiu je hebrejské slovo תֵּבָה / תֵּיבָה (*tevah*) od sefardských Židov, čo doslovne znamená schránka.

Opis
----

### Antika

Bema v Pnyxe, z ktorej rečníci oslovovali ľudové zhromaždenie, Atény, Grécko
V starovekom Grécku bema označovala pôvodne podnož Dionýzovho oltára (*thymele*), alebo vyvýšené kruhové miesto v strede antického divadla. Ďalej toto vyvýšené miesto plnilo funkciu tribúny, z ktorej rečníci oslovovali ľudové zhromaždenie (napríklad v Pnyxe), kde obidve strany sporu predložili svoje argumenty. Označovala tiež vyvýšené miesto, na ktorej sedel héliastes (sudca), ktorý predsedal pojednávaniu na héliaie (ľudový súd) v Aténach.

### Judaizmus

*Viac informácií nájdete v hlavnom článku **Almemor**.*

Bima v interiéri starej synagógy v Krakove, Poľsko
Starogrécke slovo bema preberá judaizmus v podobe bimy alebo almemoru, ktoré rovnako označuje vyvýšené plošinu alebo kazateľnicu. Rovnako sa tento termín používa v gréckom preklade Biblie (Septuaginta) na vyjadrenie hebrejského výrazu מִגְדַּל-עֵץ (*migdal-etz*), ktorý znamená vyvýšená plošina alebo drevená veža. Odtiaľ Ezdráš v 5. storočí pred Kr. v Jeruzalemskom chráme, ktorý podľa židovskej tradície zozbieral a upravil knihy Zákona (Tóry). Bima sa stala štandardným vybavením synagógy, z ktorých sa čítajú texty Tóry a Haftary. Spravidla je vyvýšená o dva alebo tri stupne a má zábradlie. V ortodoxných židovských synagógach býva bima umiestená podľa tradičných zvyklostí v geometrickom strede chrámu, oddelená od aron ha-kodeš (svätá schránka). Naopak v neologických (reformovaných) synagógach od druhej polovice 19. storočia je spojená dohromady vo východnej časti chrámu.

### Kresťanstvo

Bema v apside Baziliky San Apollinare v Classe, Ravenna, Taliansko
V prenesenom význame bema označovala tiež miestom súdu, ktoré bolo rozšírením tribúnu súdu, ako je to napríklad opísané v Novom zákone (Mt 27, 19 a Jn 19, 13). Ďalej vo význame sídla rímskeho cisára (Sk 25, 10 alebo v Liste Rimanom 14, 10). Termín bema prenesený z judaizmu preberá ranokresťanská sakrálna architektúra.

V ranokresťanskej bazilike sa jedná o vyvýšené miesto vyhradené miesto pre biskupa a kňazov, najskôr sa nachádzala v presbytériu a neskôr v apside chrámu. Pôvodne to bolo vyvýšené miesto s rečníckym pultom, z ktorého sa čítali texty z Biblie a predniesla sa kázeň. V západokresťanskej sakrálnej architektúre sa bema v neskorom stredoveku a v novoveku transformovala na svätyňu (presbytérium) alebo na kazateľnicu.

Bema v byzantskej architektúre označuje tiež *presbyterion* alebo *hierateion* (svätyňa). V byzantskom chráme sa nachádza východnom konci naosu, priamo pred apsidou, aj keď v niektorých prípadoch sa rozšírila do bokov. Tvorí spoločne s kňazišťom a odsadenou apsidou z dvoch postranných vysunutých pastofóriach (diakonikon a prothesis) uzáver chrámu, ale niekedy zasahuje až do naosu chrámu. Vstup bol výhradne len pre duchovných. Priestor medzi bemou a naosom bol zvyčajne oddelený templom, neskôr ikonostasom. V Sýrii je bema ohradené miesto uprostred lodi, kde sa nachádzajú celebranti (*synthronon*) a odkiaľ sa predčítavajú texty z Biblie. Rané chrámy mali zvyčajne vyvýšené miesto len o jeden stupeň ohradený zábradlím a neskôr templom. Z teologického hľadiska sa bema považovala za kresťanský ekvivalent *santa sactorum* v starovekom židovskom chráme. Slovo bema na druhej strane označovalo miesto *anagnostai*, čo bol iný názov pre dnešnú ambónu, z ktorého podľa tradície kázal sediac uprostred veriacich Ján Zlatoústy. V pravoslávnych chrámoch sa jedná o vyvýšené miesto, ktoré tvorí svätyňu. Táto časť chrámu nazýva (svätyňa alebo veľsvätyňa či oltárny priestor), napravo sa nachádza diakonikon a naľavo prothesis. Skladá sa z priestoru za ikonostasom a polkruhového výbežku (ambóna) zo soley v strede pred cárskymi dverami ikonostasu.

Galéria
-------

* Umiestnenie bemy na pôdoryse starej Baziliky svätého Petra, Rím, Taliansko Umiestnenie bemy na pôdoryse starej Baziliky svätého Petra, Rím, Taliansko
* Umiestnenie bemy v Bazilike svätého Jána, Efez, Turecko Umiestnenie bemy v Bazilike svätého Jána, Efez, Turecko
* Bema v apside Chrámu svätého Mikuláša, Demre, Turecko Bema v apside Chrámu svätého Mikuláša, Demre, Turecko
* Bema v apside Baziliky svätého Pavla za hradbami, Rím, Taliansko Bema v apside Baziliky svätého Pavla za hradbami, Rím, Taliansko
* Umiestenenie bimy (bemy) v synagóge Umiestenenie bimy (bemy) v synagóge

Referencie
----------

1. ↑  bema In: *Slovník cudzích slov: akademický* [online]. Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied, 2005, [cit. 2020-03-11]. Dostupné online.
2. ↑  CHÂTELET, Albert; GROSLIER, Bernard Philip; PÍTROVÁ, Lucie. *Svetové dejiny umenia*. Praha : Ottovo nakladatelství – Cesty, 2004. ISBN 80-7181-937-9. S. 195, 211.
3. 1 2 3 4 5  béma In: FARRUGIA, Edward G.. *Encyklopedický slovník křesťanského Východu*. Ed. Pavel Ambros; preklad Adam Mackerle. Vyd. 1. Olomouc : Refugium Velehrad-Roma, 2010. 1039 s. (Prameny spirituality; zv. 15.) ISBN 978-80-7412-019-0. S. 162.
4. 1 2 3  béma In: BLAŽÍČEK, Oldřich; KROPÁČEK, Jíři. *Slovník pojmů z dějin umění*. Praha : Odeon, 2013. ISBN 9788072991044. S. 29.
5. ↑  HALÁSOVÁ, Anna; SCHMIEDLOVÁ, Martina. *Pamiatky židovskej architektúry v Košiciach*. 1. vyd. Košice : Kristína Rybárová – Agentúra K, 2002. ISBN 80-89054-10-2. S. 16, 56.
6. 1 2 3  bima In: PAVLINCOVÁ, Helena; HORYNA, Břetislav. *Judaismus, křesťanství, islám*. Olomouc : Nakladatelství Olomouc, 2003. ISBN 80-7182-165-9. S. 57.
7. 1 2 3 4 5  bema In: SYROVÝ, Bohuslav. *Architektura oborový slovník*. 2. vyd. Praha : Státní nakladatelství technické literatury, 1972. S. 40.
8. 1 2 3  bema In:  *Encyclopedia Britannica* [online]. [Cit. 2021-03-11]. Dostupné online. (po anglicky)
9. 1 2  bema In:  *Hrvatska enciklopedija* [online]. [Cit. 2021-03-11]. Dostupné online.
10. 1 2  Bema In: VAVŘÍNEK, Vladimír; BALCÁREK, Petr. *Encyklopedie Byzance*. 1. vyd. Praha : Libri; Slovanský ústav AV ČR, 2011. 552 s. (Práce Slovanského ústavu AV ČR. Nová řada; zv. 33.) ISBN 978-80-7277-485-2,  978-80-86420-43-1. S. 62.
11. 1 2  almemor In:  *Encyclopaedia Beliana* [online]. Slovenská akadémia vied, [cit. 2020-03-14]. Dostupné online. ISBN 978-80-89524-30-3.
12. 1 2  Béma In: PETROSILLO, Pietro. *Křesťanství od A do Z*. Kostelní Vydří : Karmelitánské nakladatelství, 1998. ISBN 80-7192-365-6. S. 23.
13. ↑  bema In:  *Oxford English Dictionary* [online]. www.oed.com, [cit. 2021-03-12]. Dostupné online. Archivované 2021-09-03 z originálu. (po anglicky)
14. ↑  WISCHNITZER, Rachel. *The architecture of the European synagogoue*. [s.l.] : Jewish Publication Society of America, 1964. S. 34.
15. ↑  almemar In:  *Collins English Dictionary* [online]. [Cit. 2021-03-12]. Dostupné online. (po anglicky)
16. 1 2  almemar In:  *Jewish Encyclopedia* [online]. [Cit. 2021-03-12]. Dostupné online.
17. 1 2 3  Bema In: BETZ, Hans Dieter; BROWNING, Don S.; JANOWSKI, Bernd; JÜNGEL, Eberhard. *Encyclopedia of Theology and Religion*. 4. vyd. Zväzok A-Bhu. Leiden, Boston : Brill, 2007. (Religion Past and Present.) ISBN 978-90-04-14666-2. S. 682 – 683.
18. ↑  STEVENSON, Tim. *The Bema: A Story about the Judgment Seat of Christ*. 1. vyd. Gainesville : Fair Havens Publications, 2001. ISBN 978-0966480313. S. 27 – 48.
19. ↑   Origin of the Cruciform Plan of the Mediaeval Cathedral. *The Architectural Review* (Bates, Kimball & Guild), 14.3.1892, roč. 1, čís. 4, s. 29.
20. ↑   *What Is the Judgment Seat of Christ? (The Bema)* [online]. Blue Letter Bible, [cit. 2021-03-19]. Dostupné online. (po anglicky)
21. ↑   *Resurrections and Judgments* [online]. www.talentshare.org, [cit. 2021-03-19]. Dostupné online. Archivované 2020-01-17 z originálu.
22. ↑  BEMA In:  *The Oxford Dictionary of Byzantium*. Ed. Alexander P. Kazhdan. 1. vyd. New York : Oxford University Press, 1991. 2338 s. ISBN 0-19-504652-8. S. 281. (po anglicky)

Literatúra
----------

* béma In:  *Velký slovník naučný*. Zväzok 1.. Praha : Diderot, 1999. (Encyklopedie Diderot.) ISBN 80-902723-1-2. S. 156.
* BEMA In: COLE, Emily. *Průvodce architekturou*. Praha : Svojtka&Co. 2008. ISBN 978-80-7352-976-5. S. 332.
* béma In:  *Všeobecná encyklopedie v osmi svazcích*. Zväzok 1. Praha : Diderot, 1999. ISBN 80-902555-3-1. S. 360.
* BEMA In: MURRAY, Peter; MURRAY, Linda. *The Oxford Companion to Christian Art and Architecture*. Oxford, New York : Oxford University Press, 1996. ISBN 9780198602163. S. 51.
* Bema In: CURL, James Stevens. *A Dictionary of Architecture and Landscape Architecture*. 2nd Ed.. vyd. Oxford : Oxford University Press, 2006. S. 82.

Pozri aj
--------

* ambón
* solea

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bema**

Externé odkazy
--------------

* Bema(po rusky)