recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kopytovci** sú slovenská hudobná a divadelná skupina zabávačov, ktorá vznikla v Bratislave v 90. rokoch 20. storočia.

Biografia
---------

Skupinu založila trojica humoristov Sáva Popovič, Marcel Nemec a Henrich Platek v roku 1994. Typickým prejavom skupiny bolo parodovanie vtedajšej dancefloorovej hudobnej scény. Prvý album *Mekký Drevokocúr* vyšiel v roku 1995 a obsahoval ich najväčší hit, skladbu „Doj it", ktorá bola paródiou „Do It" od skupiny dancefloorovej skupiny Maduar. Okrem tohoto hitu k najznámejším skladbám skupiny ďalej patrili „Poručík Žigira" alebo „Aka Fucka". Kopytovcom sa v priebehu roka 1995 podarilo dvakrát zvítaziť v hitparáde ESO, ktorú vysielala televízia Nova. Na ich druhom albume *Záhada uštipačnej Cilky* z roku 1996, sa podieľali aj známe osobnosti ako Tóno Popovič, Laco Lučenič, Henrich Leško, Juraj Burian, Juraj Bartoš a ďalší. Celkovo Kopytovci vydali dva štúdiové albumy z ktorých sa predalo okolo 20 000 kusov. Skupina Kopytovcov spoluúčinovala aj na detskom albume *Išla myška briežkom*, ktorý vydali spolu so speváčkou Beátou Dubasovou. 

V roku 2010 skupina vydala aj ďalšie parodujúce skladby, napríklad na skladbu „Horehronie" od slovenskej speváčky Kristíny.

Diskografia
-----------

### Albumy

* 1995 *Mekký Drevokocúr* – Prolux, CD
* 1996 *Išla myška briežkom* - Musica CD, Detský album
* 1996 *Záhada uštipačnej Cilky* – Polygram, CD

### Single

* 1995 „Aka Fucka"
* 1995 „Doj it"
* 1995 „Mäkky Messer"
* 2010 „Teplo na horehroní"
* 2010 ,,Ozajstný príbeh"

Referencie
----------

1. ↑  CASLAVSKY, Martin. *Kopytovci | CS MUSIC* [online]. www.csmusic.cz, [cit. 2022-09-25]. Dostupné online. (po česky)
2. ↑  CASLAVSKY, Martin. *Kopytovci žnú so svojou politickou satirou veľký úspech, mieria s ňou aj do regiónov! | CS MUSIC* [online]. www.csmusic.cz, [cit. 2022-09-25]. Dostupné online. (po česky)
3. ↑  A.S, Petit Press. *Kopytovci vydali Záhadu uštipačnej Cilky, album budú krstiť v apríli na troch miestach* [online]. www.sme.sk, [cit. 2022-09-25]. Dostupné online.
4. ↑   *Kopyto-Vci* [online]. Discogs, [cit. 2022-09-25]. Dostupné online. (po anglicky)
5. ↑  AKTUALITY.SK. *Paródia na Horehronie: Nešetria Kristinu ani homosexuálov!* [online]. Aktuality.sk, [cit. 2022-09-25]. Dostupné online.
**Giotto** je kozmická sonda organizácie ESA určená na výskum kométy Halley. Štartovala 10. júla 1985, okolo jadra kométy preletela 14. marca 1986 o 00 h 03 min 02 s UTC vo vzdialenosti 605 km pri stretávacej rýchlosti 68,373 km/s. V čase preletu bola sonda vzdialená od Zeme 1,44×108 km a od Slnka 1,35×108 km. Sonda (s priemerom 1,86 m, výškou 2,85 m, hmotnosťou 960 kg pri štarte a 573 kg pri prelete) získala farebné snímky jadra kométy a uskutočnila detekciu prachových častíc, spektrometrické, magnetometrické, rádiometrické a iné merania v kome kométy; 2 s pred maximálnym priblížením boli viaceré prístroje vyradené alebo poškodené zásahom prachovej častice s hmotnosťou asi 0,1 g a na čas prerušené rádiové spojenie. Sonda je v súčasnosti na heliocentrickej dráhe.

Poštová známka

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

Encyklopédia astronómie
*Tento článok alebo jeho časť obsahuje heslo z Encyklopédie astronómie s láskavým dovolením autorov a podporou SZA.*
**Luna 10** bola sovietska automatická kozmická sonda, ktorá sa v roku 1966 stala prvou umelou družicou Mesiaca.

Sonda typu *E-6S* bola vyrobená v konštrukčnej kancelárii OKB Lavočkina a mala 1 597 kg. Základom jej konštrukcie je guľová nádrž s okysličovadlom, na ktorej je umiestnená nádrž s palivom a brzdiaci raketový motor. V prednej časti sondy je umiestnené hermeticky uzavreté valcovité puzdro o veľkosti 0,9 × 1,5 m, ktoré obsahovalo vedecké prístroje pre meranie kozmického žiarenia v blízkosti Mesiaca, jeho magnetického poľa, či detektor mikrometeoroidov, neobsahovala však fotografické prístroje.

Sonda štartovala z kozmodrómu Bajkonur 31. marca 1966 pomocou rakety Molnija-M, ktorá ju dopravila na parkovaciu obežnú dráhu okolo Zeme vo výške približne 200 km. Následne bola sonda navedená na translunárnu dráhu a 3. apríla ako prvá umelá družica v histórii zakotvila pomocou brzdiaceho motora na selenocentrickej obežnej dráhe vo výške 350 × 1 017 km nad povrchom Mesiaca. Po ukončení brzdiaceho manévru sa od hlavného telesa sondy oddelilo valcové puzdro s vedeckou aparatúrou a začalo plniť vedeckú činnosť letu.

Sonda ukončila svoju činnosť po 56 dňoch letu a 460 obehoch Mesiaca kvôli vybitiu chemických batérii. Okrem vedeckých údajov odvysielala na Zem pri príležitosti zjazdu Komunistickej strany ZSSR aj Internacionálu.

Externé odkazy
--------------

* Luna 10 na Space

| * z
* d
* u
Program Luna |
| --- |
| 
* Luna 1
* Luna 2
* Luna 3
* Luna 4
* Luna 5
* Luna 6
* Luna 7
* Luna 8
* Luna 9
* Luna 10
* Luna 11
* Luna 12
* Luna 13
* Luna 14
* Luna 15
* Luna 16
* Luna 17
* Luna 18
* Luna 19
* Luna 20
* Luna 21
* Luna 22
* Luna 23
* Luna 24
* Luna 25

 |
**Luna 1** bola kozmická sonda určená na výskum Mesiaca. Ako prvé umelé kozmické teleso dosiahla 2. kozmickú rýchlosť. Považuje sa za prvú úsepšnú mesačnú sondu.

Zemský povrch opustila 2. januára 1959. 205 kg ťažké guľové teleso 4. januára 1959 preletelo 6 700 km od stredu Mesiaca. Pôvodne sa tak stať nemalo. Mala na povrch Mesiaca dopadnúť, ale nosná raketa letela rýchlejšie, ako bolo vypočítané. Vo svojich útrobách skrývala protónové lapače, piezoelektrické detektory, magnetometer a iné elektronické vybavenie. Vnútri bol dokonca 1 kg sodíka, ktorý bol vo výške 113 000 km nad Zemou rozptýlený a vytvoril umelú kométu pozorovanú pozemskými observatóriami. Tento experiment tak pomohol určiť hustotu medziplanetárneho prostredia. Luna 1 pracovala 62 hodín a spojenie bolo prerušené až vo vzdialenosti 600 000 km. Teraz obieha okolo Slnka ako prvá umelá planétka.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Luna 1**

Externé odkazy
--------------

* Sonda v encyklopédii Space 40 (po česky)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Predchádzajúca misia:**Sputnik 2** | **Program Luna** | Nasledujúca misia:**Luna 2** |

  


| * z
* d
* u
Program Luna |
| --- |
| 
* Luna 1
* Luna 2
* Luna 3
* Luna 4
* Luna 5
* Luna 6
* Luna 7
* Luna 8
* Luna 9
* Luna 10
* Luna 11
* Luna 12
* Luna 13
* Luna 14
* Luna 15
* Luna 16
* Luna 17
* Luna 18
* Luna 19
* Luna 20
* Luna 21
* Luna 22
* Luna 23
* Luna 24
* Luna 25

 |
**Kobe Bean Bryant** (\* 23. august 1978, Philadelphia, Pensylvánia, USA – † 26. január 2020, Calabasas, Kalifornia) bol profesionálny americký basketbalista, ktorý hral za klub Los Angeles Lakers v NBA.

Životopis
---------

Po skončení strednej školy ho v roku 1996 draftoval Charlotte Hornets vo veku 17 rokov, ale hneď bol vymenený do klubu Los Angeles Lakers za Vlade Divaca. V NBA debutoval ako najmladší hráč v histórii a v jeho úvodnej sezóne ukázal svoj talent. Skvele si na ihrisku rozumel so Shaquillom O'Nealom. Mimo neho si neboli až tak blízki. Väčšie úspechy s Lakers dosiahol keď sa trénerom stal Phil Jackson v roku 1999. Stal sa trojnásobným šampiónom NBA v rokoch 2000, 2001, 2002. Po odchode O'Neala v sezóne 2003-04 sa stal lídrom tímu LA Lakers. Stal sa najlepším strelcom ligy v ročníkoch 2005/06 a 2006/07. 22. januára 2006 zaznamenal 81 bodov proti Torontu Raptors a týmto výkonom sa zapísal na druhé miesto v histórie za Wilta Chamberlaina a jeho 100 bodov v jednom zápase. Drží tiež viaceré individuálne rekordy. Do nedávna držal rekord v počte trojok v jednom zápase - 12 (t. j. 36 bodov). Stephen Curry tento rekord prekonal 7. novembra 2016.

V sezóne 2007/08 sa stal držiteľom MVP (Most Valuable Player preklad: Najužitočnejší hráč) a jeho tím sa dostal do finále ligy. Bol členom víťazného tímu USA v basketbale na OH 2008 v Pekingu a na MS v 2007. Od jeho druhého ročníka v profilige bol každý rok účastníkom All-Star Game a v rokoch 2002, 2007, 2009 a 2010 sa stal MVP tohto zápasu (v roku 2009 spolu s Shaquillom O'Nealom), čím vyrovnal rekord Boba Petita v počte MVP All-Star Game.

V roku 2003 sa Kobe Bryant dostal na titulné stánky, keď bol obvinený zo sexuálneho násilia. Bryant pripustil pohlavný styk so žalobkyňou, ale odmietol akékoľvek sexuálne násilie. Ale v septembri 2004 žalobkyňa odmietla svedčiť a prípad bol vyriešený mimosúdne.

Dňa 19. novembra 2009 dal v zápase s Chicago Bulls 21 bodov a stal sa tak druhým najlepším strelcom v histórii Los Angeles Lakers.

V novembri 2015 oznámil, že po sezóne skončí s basketbalovou kariérou. V svojom poslednom zápase zaznamenal 60 bodov. 

Kobe Bryant zomrel 26. januára 2020 v meste Calabasas v štáte Kalifornia po páde helikoptéry. Informovala o tom stránka *TMZ*. Podľa dostupných informácií boli v tom čase spoločne s Bryantom vo vrtuľníku aj ďalší deviati ľudia, medzi nimi aj jeho dcéra. Haváriu nikto neprežil.

Referencie
----------

1. ↑  Dwork, David. *Kobe Bryant dies in California helicopter crash* [online]. January 26, 2020. Dostupné online.
2. ↑   *Kobe Bryant Dead, Daughter Also Dies in Helicopter Crash* [online]. TMZ, [cit. 2020-01-26]. Dostupné online. (po anglicky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kobe Bryant**

Autoritné údaje: * BnF: 14159921j
* GND: 1176164031
* ISNI: 0000000045677868
* LCCN: n98082481
* NK ČR: osa20191048253
* SNK: 170252
* VIAF: 19000693
* WorldCat: lccn-n98082481
**Mariner 6** bola druhá úspešná americká kozmická sonda pri Marse. Tak, ako predošlá americká maraťanská sonda Mariner 4, aj Mariner 6 mal skúmať Mars počas preletu okolo neho. 

Zo Zeme vzlietol 25. februára 1969 s nosnou raketou Atlas Centaur D-1A. Sonda bola úspešne navedená na medziplanetárnu dráhu a 29. júna 1969 sa zamerala na Mars. V priebehu 41 hodín získala 49 úplných a jednu čiastočnú snímku. Najbližšie sa k planéte dostala na 3 431 km a potom sa od nej začala zase vzďaľovať. V priebehu júla 1969 postupne odosielala na Zem získané údaje, skúšala fotiť tiež hviezdy, Mliečnu cestu a kométu. Riadiace stredisko udržiavalo spojenie so sondou až do konca nasledujúceho roka.

Zdroj
-----

* Sonda v databáza SPACE40

| * z
* d
* u
Program Mariner |
| --- |
| 
* Mariner 1
* Mariner 2
* Mariner 3
* Mariner 4
* Mariner 5
* Mariner 6
* Mariner 7
* Mariner 8
* Mariner 9
* Mariner 10

 | Mariner 2 |
| Predchádzajúca misia: **Mariner 5**                    Nasledujúca misia: **Mariner 7** |
**Jaime de Marichalar** (\* 7. apríl 1963, Pamplona, Navarra, Španielsko), celým menom *Jaime Rafael Ramos María de Marichalar y Sáenz de Tejada* je bývalým manželom španielskej infantky Eleny, vojvodkyne z Luga.

Životopis
---------

Jaime de Marichalar pochádza z aristokratickej rodiny. Narodil sa ako štvrté z piatich detí 8. vojvodu z Ripaldy Amalia de Marichalar y Bruguera a jeho manželky Máríe de la Concepción Sáenz de Tejada y Fernández de Boadilla. Študoval na jezuitských školách v Burgose, San Estanislao de Kostka v Madride a Yago School v Dubline. Vysokoškolské štúdium zameral na ekonomiku a špecializoval sa na obchodný manažment a marketing, hoci nikdy nezískal diplom. Od roku 1995, po sobáši s infantkou Elenou sa stal členom Kráľovskej vojenskej kavalérie Sevilly, šľachtického cechu založeného v roku 1670.

Manželstvo
----------

V roku 1987 stretol v Paríži svoju budúcu manželku infantku Elenu, ktorá tam študovala francúzsku literatúru. Zosobášili sa 18. marca 1995 v katedrále v Seville. Od novembra 2007 žili manželia oddelene. Vojvoda a vojvodkyňa z Luga sa rozviedli v decembri 2009 a definitívne bolo manželstvo ukončené 21. januára 2010. Rozvodom s infantkou Elenou stratil Jaime de Marichalar právo používať vojvodský titul, tituly ako španielsky veľmož a Excelencia a zároveň prestal byť oficiálnym členom španielskej kráľovskej rodiny.

Potomkovia
----------

* Felipe Juan Froilán de Todos los Santos de Marichalar y de Borbón (\* 17. júl 1998)
* Victoria Federica de Todos los Santos de Marichalar y de Borbón (\* 9. september 2000)

Referencie
----------

1. ↑

Externé odkazy
--------------

* Oficiálne stránky španielskej kráľovskej rodiny

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Jaime de Marichalar na anglickej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * ISNI: 0000000032026820
* LCCN: n95117082
* VIAF: 70647628
* WorldCat: lccn-n95117082
**Patsy Cline**, rodným menom **Virginia Patterson Hensleyová** (angl. Virginia Patterson Hensley; \* 8. september 1932, Winchester, Virgínia, USA – † 5. marec 1963, Camden, Tennessee) bola americká speváčka country hudby s presahmi do pop music, členka Grand Ole Opry. Zomrela na vrchole speváckej kariéry pri havárii súkromného lietadla vo veku 30 rokov. Bola preslávená svojím zvučným a sýtym hlasom v altovej polohe.

V oblasti country hudby je dodnes považovaná za jednu z najúspešnejších a najuznávanejších speváčok 20. storočia, ktorej krátky život aj jej úspešná kariéra sa neskôr stala námetom mnohých kníh, filmov, dokumentov, článkov i divadelných hier.

Už od detstva išlo o veľmi talentovanú dievča, ktoré dobre tancovalo a od ôsmich rokov hralo na klavír. Už vo svojich 17 rokoch začala spievať v Nashville, kde prehovorila Roya Accuffa a uspela. V roku 1957 zaznamenala veľký úspech s hitom „Walking After Midnight" a stala sa veľmi populárnou. Jej asi najväčším hitom je pieseň „Crazy", ktorú pre ňu napísal Willie Nelson, a tiež „I fall to pieces".

Odrazy v kultúre
----------------

Jej postava sa vyskytuje v americkom životopisnom filme Loretty Lynnovej *Prvá dáma country music* z roku 1980.

Diskografia
-----------

* 1957 *Patsy Cline*
* 1961 *Patsy Cline Showcase*
* 1962 *Sentimentally Yours*
* 1962 *Patsy Cline 's Golden Hits*

Referencie
----------

1. ↑  CBS News (February 18, 2009). "Remembering Patsy Cline". Retrieved January 16, 2012.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Patsy Cline**

Externé odkazy
--------------

* Countyworl.cz[nefunkčný odkaz]
* Patsy Cline at the Country Music Hall of Fame
* Patsy Cline Museum Archivované 2009-09-27 na Wayback Machine
* Love Always Patsy
* Patsy Cline singing "Life 's Railway to Heaven" duet s Willie Nelsonom, sprievodný spev: The Jordanairess
* Pasty Cline: in-depth 2010 profile

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Patsy Cline na českej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * BnF: 13185069k
* GND: 119260719
* ISNI: 0000000055125610
* LCCN: n87141298
* NK ČR: xx0019464
* VIAF: 51831496
* WorldCat: lccn-n87141298
**Mariner 7** je tretia kozmická sonda, ktorá kedy úspešne preletela okolo Marsu, a odvysielala naspäť informácie.

Jej štart sa uskutočnil 27. marca 1969 s rovnakým typom nosnej rakety, ako u jej predchodkyne Mariner 6. Vzlet aj cesta k Marsu prebiehali bez problémov, až na malé prerušenie spojenia. Sonda začala skúmať Mars už z veľkej vzdialenosti niekoľko dní pred najväčším priblížením. V tejto fáze vzniklo 93 snímok Marsu a počas najväčšieho priblíženia, ktoré nastalo 5. augusta 1969 vo vzdialenosti 3 430 km, urobila sonda ďalších 33 záberov. Po prelete postupne vysielala údaje na Zem. Technici následne skúšali jej systémy a robili pokusné snímky podobne ako pri predošlej sonde Mariner 6. Spojenie s oboma sondami bolo ukončené v rovnakom čase.

Zdroj
-----

* Sonda v databáza SPACE40

| * z
* d
* u
Program Mariner |
| --- |
| 
* Mariner 1
* Mariner 2
* Mariner 3
* Mariner 4
* Mariner 5
* Mariner 6
* Mariner 7
* Mariner 8
* Mariner 9
* Mariner 10

 | Mariner 2 |
| Predchádzajúca misia: **Mariner 6**                    Nasledujúca misia: **Mariner 8** |
**Venera-2** (rusky: Венера-2) bola sovietska sonda z programu Venera na prieskum Venuše.

* Dátum/čas vypustenia: 12. november 1965 o 05:02:00 UTC
* Váha na obežnej dráhe: 963 kg

Venera 2 bola vypustená z odpaľovacieho zariadenia Ťaželyj sputnik (65-091B) smerom k Venuši, bola vybavená TV systémom a vedeckým vybavením. 27. februára 1966 preletela okolo Venuše vo vzdialenosti 24 000 km a vstúpila na heliocentrickú obežnú dráhu. Systémy sondy prestali pracovať ešte pred dosiahnutím Venuše a neodoslali žiadne dáta.

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Venera 2 na anglickej Wikipédii.*


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálPortál slnečná sústavaKozmonautický portál |

| * z
* d
* u
Program Venera |
| --- |
| 
* 1VA
* Venera-1
* Sputnik 19
* Sputnik 20
* Sputnik 21
* Kosmos-21
* Venera-1964A
* Venera-1964B
* Kosmos-27
* Venera-2
* Venera-3
* Kosmos-96
* Venera-1965A
* Venera-4
* Kosmos-167
* Venera-5
* Venera-6
* Venera-7
* Kosmos-359
* Venera-8
* Kosmos-482
* Venera-9
* Venera-10
* Venera-11
* Venera-12
* Venera-13
* Venera-14
* Venera-15
* Venera-16
* Venera-D

 |
Atický červenofigúrový kylix, zobrazuje Hérakla s kyjakom blížiaceho sa k spiacemu obrovi Alkyoneuovi, čašu signoval maliar Fintias a hrnčiar Deiniades, cca 520 pred Kr. Staatliche Antikensammlungen 2590, Mníchov
**Deiniades** (starogr. *Δεινιάδης*) bol grécky hrnčiar v 6. storočí pred Kr.

Hrnčiar Deiniades bol činný v Aténach. Jeho menom je signovaný (*Dein[ia]des [e]poiesen – Deiniades zhotovil*, toto meno sa inde nenachádza) červenofigúrový kylix (Antikensammlunge 2590, Mníchov), datovaný do okolo roku 520 pred Kr.. Kylix, ktorý je zdobený maľbami vázového maliara Fintia (je to zrejme jeho najstaršie signované dielo), na jednej strane zobrazuje Apolóna a Hérakla bojujúcich o tripus a na druhej Herma, Hérakla a Alkyonea.

Referencie
----------

1. ↑   *Biographischer Index der Antike*. Berlin : Walter de Gruyter, 2012. ISBN 978-31-1095-441-8. S. 276.
2. ↑  Irma Wehgartner. *Euphronios und seine Zeit*. Berlin : Staatliche Museen zu Berlin, Preussischer Kulturbesitz, 1992. ISBN 978-38-8609-129-4. S. 135.
3. ↑  Francesca Zardini. *The Myth of Herakles and Kyknos*. Verona : Fiorini, 2009. ISBN 978-88-8708-293-7. S. 120.
4. ↑  Volker Michael Strocka. *Meisterwerke*. München : Hirmer, 2005. ISBN 978-37-7742-655-6. S. 281.
5. ↑  Samuel Birch. *History of Ancient Pottery*. Nordersted : BoD – Books on Demand, 2023. ISBN 978-33-6819-037-8. S. 338.
6. ↑  Robert Slade Folsom. *Attic Red-figured Pottery*. Park Ridge : Noyes Press, 1976. ISBN 978-08-1555-049-5. S. 4.

Iné projekty
------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Umelecký portál |

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Deiniades**
**Theodore Cordy „Ted" Freeman** (\* 18. február 1930, Haverford – † 31. október 1964, Houston) bol americký letecký inžinier, dôstojník Vzdušných síl USA, skúšobný pilot a astronaut NASA, ale do vesmíru neletel. Tragicky zahynul pri jednom z letov s nadzvukovým cvičným prúdovým lietadlom T-38 po zrážke s kŕdľom husí snežných.

Životopis
---------

V roku 1953 úspešne ukončil vysokoškolské štúdium na United States Naval Academy v Annapolise. O sedem rokov neskôr úspešne ukončil štúdium na University of Michigan. Získal titul leteckého inžinierinžiniera. V roku 1963 bol zapísaný v tretej skupine do výcvikového strediska amerických astronautov v NASA. Oženil sa, bol otcom jedného dieťaťa.

Pri jednom z letov s nadzvukovým cvičným prúdovým lietadlom Northrop T-38 Talon, ktorými NASA disponovala, došlo počas finálneho priblíženia na Ellingtonovu základňu v Texase k zrážke s kŕdľom husí snežných. Freeman sa pokúsil pristáť, ale uvedomil si, že preletí vzletovú a pristávaciu dráhu a mohol by zasiahnuť neďaleké vojenské obydlia. Odklonil lietadlo mimo dráhy a katapultoval sa. Stroj sa značne naklonil a Freeman sa katapultoval takmer vodorovne. Jeho padák sa nerozvinul včas a zahynul pri dopade na zem. Mal rozbitú lebku a vážne poranenia hrudníka. V tom čase mal hodnosť kapitána letectva.

Referencie
----------

1. ↑  CODR, Milan. *Sto hvězdných kapitánů*. Praha : Práce, 1982. Kapitola Američtí astronauti-kandidáti vybraní v USA v roku 1978, s. 454.

Pozri aj
--------

* Fallen Astronaut

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Theodore Cordy Freeman**

Externé odkazy
--------------

* Oficiálny životopis na stránkach NASA (po anglicky)
* Theodore Freeman na stránkach spacefacts.de (po anglicky)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Theodore Freeman na českej Wikipédii.*
**Randall William "Randy" Rhoads** (\* 6. december 1956, Santa Monica, Kalifornia, USA – † 19. marec 1982, Leesburg, Florida) bol americký heavymetalový gitarista ktorý hral s Ozzy Osbourneom a Quiet Riot. Ako fanúšik klasickej gitary, často kombinoval klasickú hudbu s vlastným heavy metalovým štýlom. Počas svojej relatívne krátkej kariéry mal Rhoads významný vplyv na neo-klasických metalových hráčov, ktorí sa objavili v roku 1980. Dodnes má veľký vplyv na mnohých súčasných gitaristov všetkých štýlov. Je súčasťou niekoľkých zoznamov "Greatest Guitarists".

Randy Rhoads tragicky zahynul v roku 1982 pri nehode v lietadle. Päť rokov po jeho smrti vydal Ozzy Osbourne *Tribute*, jediný oficiálny album predstavujúci Osbourna a Rhoadsa hrajúcich spolu na koncerte.

Vybavenie
---------

* Gitary:
	+ Gibson 1974 Les Paul Custom
	+ Karl Sandoval Polka dot flying V
	+ Jackson Rhoads "Concorde"
	+ Black Jackson Rhoads

* Efekty:
	+ Vox Wah
	+ Roland RE-201
	+ Korg echo
	+ MXR

* Zosilňovače:
	+ Marshall JMP MkII 100W
	+ Marshall 1960  s reproduktormi Altec 417-8H
	+ Peavey solid state

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Randy Rhoads na anglickej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * BnF: 14051224j
* GND: 134570227
* ISNI: 0000000081386822
* LCCN: n91022574
* VIAF: 59286643
* WorldCat: lccn-n91022574
Giotto - Invidia (Závisť) – Cappella degli Scrovegni v Padove
**Závisť** (lat. invidia). Význam slova *invidia* je pozerať so zlým úmyslom.
Závisť je jedna z ľudských emócií, spočívajúca v túžbe po niečom, čo má niekto iný, a v snahe získať predmet tejto túžby, niekedy i za cenu zavrhnutiahodných činov. Spolu so žiarlivosťou či nenávisťou patrí medzi konceptuálne ľudské emócie. 

Opakom závisti je dobroprajnosť (lat. humanitas, charitatis, angl. kindness).

Náboženstvo a závisť
--------------------

Z hľadiska náboženského býva odsudzovaná ako hriech, napr. katolícka náuka ju považuje za jeden zo siedmich hlavných hriechov. Kniha Exodus (20,17) uvádza:
"Nepožiadaš dom svojho blížneho, ani nepožiadaš manželku svojho blížneho, ani jeho sluhu, ani jeho slúžku, ani vola, ani osla, ani nič, čo je tvojho blížneho!" 

Možno dnes slovu osol zodpovedá auto, a to by mohlo predstavovať niečo žiadúce vo vlastníctve iného. Je potrebné vyhnúť sa závideniu osla v majetku iného, pretože by to mohlo viesť k hriešnym myšlienkam. Závisť sa týka negatívnych pocitov voči osobe, na niečo čo osoba vlastní.

Pozri aj
--------

* Sedem hlavných hriechov

Iné projekty
------------

WikicitátyCommons
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Závisť**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Závisť**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Závist na českej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*

Externé odkazy
--------------

* Katechizmus.sk - závisť
* Trojica.sk/hriechy/zavist
* Farskylist.sk Archivované 2007-09-07 na Wayback Machine
* Hlavné hriechy
* Závisť (nepr. lásky)

  


| * z
* d
* u
Sedem hlavných hriechov a sedem cností |
| --- |
| Hriechy | 
* Pýcha
* Lakomstvo
* Závisť
* Hnev
* Smilstvo
* Obžerstvo
* Lenivosť

 |  |
| Cnosti | 
* Pokora
* Štedrosť
* Dobroprajnosť
* Mierumilovnosť
* Cudnosť
* Striedmosť
* Činorodosť

 |
**SOR NB 18 City** je model mestského kĺbového nízkopodlažného autobusu z produkcie východočeskej spoločnosti SOR Libchavy. Prototyp bol vyrobený v roku 2006, sériová výroba začala v roku 2008.

Konštrukcia
-----------

Autobus NB 18 je prvý kĺbový model značky SOR. Je odvodený od úplne nízkopodlažného štandardného typu NB 12. Je to trojnápravový autobus určený do mestskej premávky. Hnacia náprava je zadná značky ZF, rovnako ako stredná, predná náprava je vlastnej výroby s nezávisle zavesenými kolesami. Motor a automatická prevodovka sa nachádza v ľavom zadnom rohu vozidla. Karoséria je zvarená z oceľových profilov, je zvonka oplechovaná a v interiéri obložená plastovými doskami. Podlaha je vo výške 360 mm nad vozovkou. Vstup zabezpečuje pätoro dvojkrídlych dverí, v prednom článku troje, v zadnom dvoje.

Z autobusu NB 18 s naftovým motorom je odvodený autobus SOR NBH 18 s hybridným pohonom (paralelná hybridná pohonná jednotka od firmy Allison umožňuje akumuláciu brzdnej energie, ktorá je následne využívaná pre rozjazd prostredníctvom dvoch elektromotorov vystavených do automatickej prevodovky) a trolejbusy SOR TNB 18 a Škoda 31Tr SOR.

Výroba a premávka
-----------------

Voz SOR NB 18 na linke  na zastávke Hodžovo nám.
V roku 2006 predstavila spoločnosť SOR na brnenskom Autotecu úplne novú radu nízkopodlažných autobusov. Štandardný voz NB 12 aj kĺbový NB 18 tu boli predstavené svojimi prototypmi a po ukončení veľtrhu vykonali obidve vozidlá skúšobnú a predvádzaciu jazdu po mestách Česka a Slovenska. Druhý autobus typu NB 18 bol predstavený na Autotecu 2008, od prvého prototypu sa odlišuje upraveným designom. Sériová výroba začala na jeseň v roku 2008, v januári 2009 bolo dodaných prvých deväť sériových autobusov NB 18 do Nitry.

Na Slovensku tieto vozidlá premávajú v mestách:

* Bratislava (DPB 183 ks)
* Košice (DPMK 86 ks)
* Nitra (Arriva 9 ks), (Transdev 15 ks)
* Prešov (DPMP 13 ks)
* Spišská Nová Ves (Eurobus 2 ks).

V Bratislave premávajú na linkách                 .

Referencie
----------

1. ↑
2. ↑

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku SOR NB 18 na českej Wikipédii.*

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **SOR NB 18 City**

| * z
* d
* u
Autobusy výrobcu SOR Libchavy |
| --- |
| Mestské autobusy | 

|  |  |
| --- | --- |
| Rad B | 
* SOR B 7,5
* SOR B 9,5
* SOR B 10,5

 |
| Rad BN | 
* SOR BN 8,5
* SOR BN 9,5
* SOR BN 10,5
* SOR BN 12

 |
| Rad NB | 
* SOR NB 12 City
* SOR NB 18 City

 |
| Rad NS | 
* SOR NS 12
* SOR NS 18

 |

 |  |
| Prímestské autobusy | 

|  |  |
| --- | --- |
| Rad C | 
* SOR C 7,5
* SOR C 9,5
* SOR C 10,5
* SOR C 12

 |
| Rad CN | 
* SOR CN 8,5
* SOR CN 9,5
* SOR CN 10,5
* SOR CN 12
* SOR CN 13,5

 |
| Rad ICN | 
* SOR ICN 12

 |
| Rad NC | 
* SOR NC 18

 |

 |
| Turistické autobusy | 

|  |  |
| --- | --- |
| Rad LC | 
* SOR LC 7,5
* SOR LC 9,5
* SOR LC 10,5
* SOR LC 12

 |
| Rad LH | 
* SOR LH 9,5
* SOR LH 10,5
* SOR LH 12

 |

 |
| Elektrobusy | 

|  |  |
| --- | --- |
| Rad EBN | 
* SOR EBN 8
* SOR EBN 9,5
* SOR EBN 10,5
* SOR EBN 11

 |
| Rad NS | 
* SOR NS 12 Electric

 |

 |
**Havária lietadla Tu-154 ruského ministerstva obrany** sa stala 25. decembra 2016, kedy lietadlo ruského ministerstva obrany havarovalo krátko po štarte z letiska v Soči. Mierilo na sýrsku leteckú základňu Hmeimim neďaleko Latakie a spadlo do Čierneho mora. Všetkých 92 osôb na palube zahynulo.

Lietadlo
--------

Lietadlo Tupolev Tu-154B-2 s registráciou RA-85572 patrilo ruskému ministerstvu obrany a prevádzkovali ho ruské vzdušné sily. Lietadlo bolo vyrobené v roku 1983 v závode Aviakor v Samare. Mesačne nalietalo v priemere 27 hodín, poväčšine na stredných trasách s dĺžkou letu okolo 1,6 hodiny. Na rok 2018 bola naplánovaná rekonštrukcia lietadla na predĺženie jeho životnosti. Pred vzletom stroj prešiel všetkými kontrolami a neboli nájdené žiadne závady.

Cestujúci a posádka
-------------------

Na palube bolo 85 cestujúcich a 8 členov posádky. Medzi cestujúcimi bolo 64 členov umeleckého súboru Alexandrovci (takmer celý zbor a hráči na bajan a balalajku), osem vojakov vrátane umeleckého vedúceho Valerija Chalilova, deväť novinárov (po troch z televíznych staníc *Prvý kanál*, *NTV* a *Zvezda*), náčelník kultúrneho odboru ruského ministerstva obrany Anton Gubanov, šéfka charitatívnej nadácie *Spravodlivá pomoc* Jelizaveta Glinková známa ako „doktorka Líza" a ďalší.

Nehoda
------

Lietadlo začalo svoj let na moskovskom vojenskom letisku Čkalovskij, namierené malo na ruskú leteckú základňu Hmeimim, neďaleko sýrskej Latakie. Medzipristátie vykonalo na letisku v Soči, kde stroju dotankovali palivo.

O 5:25 moskovského času (02:25 UTC, 03:25 SEČ) lietadlo vzlietlo s 93 ľuďmi na palube z dráhy číslo 20 z medzinárodného letiska v Soči. Vo vzduchu stroj vykonal otočku späť smerom k pobrežiu a zmizol z obrazoviek radarov dve minúty po štarte, o 05:27 moskovského času (3:27 SEČ). Spadlo do Čierneho mora 5 kilometrov od pobrežia smerom k Anape. 6 km od brehu našli ruskí záchranári ropnú škvrnu, trosky a podvozok lietadla. Vrak bol nájdený v hĺbke 50 – 70 metrov.

Referencie
----------

1. 1 2  На борту упавшего Ту-154 было 92 человека. ХРОНИКА - Newsru.com
2. ↑  Interfax.ru o lietadle
3. 1 2  Popis nehody na Aviation Safety Network
4. ↑  Источник сообщил о нахождении в упавшем Ту-154 худрука ансамбля им. Александрова, interfax.ru
5. ↑  92 feared dead as Russian plane with military band crashes en route to Syria
6. 1 2  Do Černého moře spadlo letadlo s Alexandrovci, na palubě bylo 92 lidí. iDnes.cz. Zdroj 25. decembra 2016
7. 1 2  Russian military plane crashes in Black Sea, killing 92, BBC News, 25. 12. 2016
8. ↑  Крушение самолета Ту-154 Минобороны России. Хроника событий (Havária letadla Tu-154 ruského ministerstva obrany. Kronika udalostí), Ria Novosti, 25. 12. 2016, posledná aktualizácia 25. 12. 2016 16:32

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Havárie Tu-154 ruského Ministerstva obrany 2016 na českej Wikipédii.*
Erb Rumunska
**Honorárny konzulát Rumunska v Žiline** (rumunsky: *Consulatul onorific al României la Žilina*) je čestná diplomatická misia Rumunska na Slovensku. Konzulát sa sídli na severozápade Slovenska, v krajskom meste Žilina a bol zriadený s pôsobnosťou pre Žilinský a Trenčiansky samosprávny kraj. V súčasnosti (2024) je jediným honorárnym konzulátom Rumunska v Slovenskej republike.

História
--------

Honorárny konzulát vytvorilo Ministerstvo zahraničných vecí Rumunska na návrh mimoriadneho a splnomocneného veľvyslanca Rumunska na Slovensku, pána Călina Fabiana. Konzulárny patent bol v Rumunsku vydaný 14. júna 2023 a súhlas prijímajúcej krajiny Exequatur podpísal minister zahraničných vecí a európskych záležitostí SR dňa 22. júna 2023. Heraldik, architekt a zakladateľ združenia Servare et Manere, pán Marek Sobola sa stal prvým rumunským honorárnym konzulom v Žiline.

### Otvorenie konzulátu

Konzulát slávnostne otvorili v žilinskej galérii Groma Art Factory pri príležitosti 165. výročia Dňa zjednotenia rumunských kniežatstiev. Tento deň je štátnym sviatkom Rumunska, ktorý pripomína významný míľnik nielen v dejinách tejto krajiny, ale aj Moldavska.

Slávnostného otvorenia sa okrem rumunského veľvyslanca a honorárneho konzula zúčastnili aj zástupcovia Ministerstva zahraničných vecí, ako aj županka Žilinského samosprávneho kraja Erika Jurinová, primátor mesta Žilina Peter Fiabáne, zástupcovia Žilinskej diecézy, Ordinariátu ozbrojených síl a ozbrojených zborov SR, zástupcovia Maďarského veľvyslanectva, Veľvyslanectva Srbska, Veľvyslanectva Poľska, ako aj honorárni konzuli Dánska, Islandu, Čile, Kirgizska a ďalší hostia z oboch samospráv.

Zoznam honorárnych konzulov
---------------------------

* Marek Sobola, súčasný honorárny konzulMarek Sobola, v úrade od 06/2023

Referencie
----------

1. 1 2   Zastupiteľské úrady pre SR. *Listina honorárnych konzulov akreditovaných v Slovenskej republike* (Bratislava: Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky), 2023-07-17, s. 65. Dostupné online.
2. ↑  AMBASADA ROMÂNIEI ÎN REPUBLICA SLOVACĂ. *Contact* [online]. [Cit. 2024-01-30]. Dostupné online.
3. ↑  MINISTRY OF FOREIGN AFFAIRS. *Romanian Missions* [online]. [Cit. 2024-01-30]. Dostupné online.
4. 1 2  SERVARE ET MANERE. *Marek Sobola bol vymenovaný za honorárneho konzula Rumunska na Slovensku* [online]. 2023-07-14, [cit. 2023-07-17]. Dostupné online.
5. 1 2   *V Žiline otvorili Honorárny konzulát Rumunska | Žilinský večerník* [online]. www.zilinskyvecernik.sk, [cit. 2024-01-30]. Dostupné online.
Adam a Evička spadli doslova z neba... Adam bol mládenec mal len 930 rokov no o Evičke sa nevie...

Biblický príbeh
---------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Genezis*
Albrecht Dürer, 1507
Keď Boh stvoril človeka (Adama), chcel pre neho nájsť vhodného pomocníka, a tak pred neho priviedol všetky zvieratá, ale zistil, že pomoc jemu rovná sa medzi nimi nenájde. Preto Adama uspal, zobral mu jedno rebro a z neho vytvoril ženu. Človek tak dostal pomoc sebe rovnú. 

Podľa Biblie usadil Boh Adama a Evu (tj. človeka a jeho ženu) do záhrady v Edene, kde žili spolu s Bohom. Avšak Adam s Evou sa dopustili prvotného hriechu a porušili Boží príkaz. Ich previnenie spočívalo v tom, že jedli z plodov *stromov poznania dobra a zla*, z ktorého ako jediného im bolo zakázané jesť. Bol to však had, (ktorý symbolizuje diabla), ktorý nahovoril Evu, aby jedla, a Eva nahovorila Adama. Za trest boli z rajskej záhrady vyhnaní a museli s námahou žiť z plodov zeme.
  
Podľa židovskej tradície išlo o figový strom.

Podľa Biblie Adam žil 930 rokov.
  
Potomkovia Adama a Evy boli Kain, Ábel a Set (Šét).

Adam a Eva v kresťanskej teológii
---------------------------------

Adam a Eva stoja na začiatku *stvorenia*, teda aj na začiatku jeho *pádu*. Preto kresťanská teológia prirovnáva „prvého Adama" k „druhému, novému Adamovi". Starozákonný Adam je predobrazom Krista, opierajúc sa o skutky, ktoré majú univerzálny účinok: *smrť* / *život*. Kristus - druhý Adam je ten, ktorý zničí smrť a prinesie život. Kristus, rovnako ako Adam, je na počiatku nového stvorenia a obnovenia vzťahu s Bohom, ktorý Adam svojím hriechom stratil.

*Paralely:*

* *Kristus* - nový Adam (ako ho nazýva Nový zákon)
* *Had* - diabol, ktorý bol Kristom porazený
* *Strom* poznania dobra a zla - drevo kríža na ktorom zomrel Kristus (v umení môžeme vídavať pod krížom ľudskú lebku - znak starého Adama)...

Sviatok Adama a Evy sa v katolíckej cirkvi slávi 24. decembra.

Adam a Eva v islamskej teológii
-------------------------------

Podľa Koránu podľahol prvý človek Adam našepkávaniu diabla (Iblís) a ochutnal plody stromu nesmrteľnosti. Eva sa v texte nespomína a nie je považovaná za pramatku ľudstva.

Adam a Eva v umení
------------------

Adam a Eva sú jednou z najzobrazovanejších dvojíc vo výtvarnom umení už od raného kresťanstva, v stredoveku jednými z mála postáv, ktoré sa zobrazovali nahé. Objavujú sa v kontexte stvorenia, pod stromom poznania (často s hadom ponúkajúcim Eve jablko) a vyhnania z raja. Na základe starokresťanskej legendy o tom, že na mieste Adamovho hrobu stál neskôr Kristov kríž sa v scénach ukrižovania Krista často pri kríži zobrazuje Adamova lebka. K najznámejším a najvýznamnejším stvárneniam Adama a Evy patrí Michelangelova freska v Sixtínskej kaplnke a mozaika v Bazilike sv. Marka v Benátkach.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5

Externé odkazy
--------------

* Jan Otmar Jakubův Dačický / *Adamů Žiwot, jinák od starodáwna Solfernvs : Kniha welmi kratochwilná a užitečná ...* z r. 1600 - kniha začína stvorením Adama a Evy, písané fraktúrou v češtine - dostupné v Digitálnej knižnici UKB
* Adam a Eva - pochopenie sv. Písma - PDF
**Konstal 114Na** je verzia električky Konstal 112N so stredným nízkopodlažným článkom. Vozidlá 114Na boli vyrábané v roku 1997 firmou Alstom Konstal v Poľsku. Celkom boli vyrobené dva kusy, všetky z nich boli dodané do Gdanska.

Konštrukcia
-----------

Konstal 114Na konštrukčne vychádza z pôvodnej verzie 112N. Ide o jednosmerný motorový električkový vozeň, ktorý je usadený na štyroch dvojnápravových podvozkoch (každá náprava je hnacia). Každú nápravu poháňa jeden trakčný motor s výkonom 41,5 kW. Karoséria električky sa skladá z troch článkov. Najvýraznejšou zmenou oproti typu 112N je stredný článok, ktorý je nízkopodlažný. Podlaha vozidla sa nachádza vo výške 890 mm nad temenom koľajnice, spojenie s nízkopodlažnou časťou (340 mm nad TK) zaisťujú tri schody. Kabína vodiča je uzavretá a oddelená od salónu. Čalúnené sedačky pre cestujúcich sú umiestnené systémom 1+1. Prúd je z trolejového vedenia odoberaný polopantografom. Električky tohto typu nie sú určené pre rozchod koľaje menší ako 1 435 mm.

Dodávky električiek
-------------------

V roku 1997 boli vyrobené celkom 2 vozne 114Na. Všetky boli dodané do Gdanska.

| Súčasný štát | Mesto | Stránka | Typ | Roky dodávok | Počet vozidiel | Evidenčné čísla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poľsko  Poľsko | Gdansk | stránka | 114Na | 1997 | 2 | 1501 – 1502 |

Referencie
----------

1. 1 2  
Lubka Arkadiusz, Stiasny Marcin. *Atlas tramwajów*. Poznaň : Kolpress. S. 101. (po poľsky)

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Konstal 114Na na českej Wikipédii.*

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Konstal 114Na**

| * z
* d
* u
Električky vyrábané spoločnosťou Konstal |
| --- |
| Štandardné | 
* N
* ND
* 2N
* 2ND
* 4N
* 4ND
* 5N
* 5ND
* 13N
* 14N
* 105N
* 105NW
* 805N
* 105Na
* 105NaW
* 805Na
* 105N2k/2000
* 106N
* 106Na
* 111N

 |
| Kĺbové | 
* WPK
* PN
* 2PN
* 15N
* 102N
* 102NW
* 802N
* 102Na
* 102NaW
* 803N

 |
| Kĺbové nízkopodlažné | 
* 112N
* 114Na
* 116N
* 116Na
* 100
* X-04

 |
Výroba električky tohto typu v továrni Škoda Plzeň
**Škoda 06 T** (nazývaná aj "píštalka") je česká päťčlánková, nízkopodlažná električka, ktorá vychádza z typu Škoda 05 T (Vektra).

Konštrukcia
-----------

06 T je obojsmerný, šesťnápravový motorový čiastočne nízkopodlažný električkový vozeň. Má päť článkov, spojené sú kĺbmi (tzv. harmonikami). Na oboch stranách sú výsuvné dvere (jedny jednokrídlové, štvoro dvojkrídlových).

Vozidlo konštrukčne aj dizajnovo vychádza z vozidla Škoda 05 T (Vektra), ktoré bolo vyrobené v počte jeden kus predovšetkým pre skúšky, v roku 2004 pri testoch v Plzni aj prepravovala cestujúcich. Krajné podvozky sú na trakčných pevných podvozkoch, stredný na klasickom nízkopodlažnom podvozku, druhý a štvrtý článok je zavesený medzi nimi. Podiel nízkej podlahy (350 mm nad temenom koľajnice) dosahuje 65 %, zvyšok podlahy je vo výške 620 mm nad temenom. Elektrická výzbroj je umiestnená na streche. Zaujímavosťou je, že vozidlo je plne klimatizované.

Električka bola skonštruovaná pre talianske mesto Cagliari na ostrove Sardínia. Atypický má preto rozchod koľají – 950 mm. Preto je 06 T vybavená špeciálnymi podvozkami pre tento rozchod. Môže ale jazdiť aj na štandardnejších rozchodoch – 1 000 mm (napr. v Bratislave) a na normálnom 1 435 mm (napr. v Košiciach a väčšine miest v Európe).

Prevádzka v zahraničí
---------------------

Výroba prebieha od roku 2006. Prvé vozne by mali byť do Cagliari dodané čoskoro, celkom má byť do Cagliari dodaných 9 vozidiel. Prvé vozidlo bolo vystavené na výstave InnoTrans 2006 v Berlíne.

Prevádzka na Slovensku
----------------------

Električka Škoda 06 T sa bez cestujúcich testovala od 18. októbra do 12. novembra 2006 v Bratislave, pretože rozchod koľají je podobný rozchodu v Cagliari. Počas tohto testu si získala nelichotivú prezývku "píštalka".

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Škoda 06 T**

Externé odkazy
--------------

* Informácie o 06 T na stránkach výrobcu
* Fotografie Škody 06 T na výstave InnoTrans Archivované 2007-02-24 na Wayback Machine
* Fotografie z testovania v Bratislave

| * z
* d
* u
Električky vyrábané spoločnosťou Škoda Holding |
| --- |
| Elektra | 
* 06 T (Cagliari)
* 10 T (USA)
* 13 T (Brno)
* 14 T (Praha)
* 16 T (Vroclav)
* 19 T (Vroclav)

 |
| ForCity | 

|  |  |
| --- | --- |
| Classic | 
* 18 T (Eskišehir)
* 26 T (Miskolc)
* 28 T (Konya)
* 35 T (Kamenica)

 |
| Plus | 
* 29 T (Bratislava)
* 30 T (Bratislava)
* 52 T (Praha)

 |
| Alfa | 
* 15 T (Praha, Riga)

 |
| Smart | 
* Artic (Helsinki)
* 36 T (Rhein-Neckar)
* 37 T (Rhein-Neckar)
* 38 T (Rhein-Neckar)
* 39 T (Ostrava)
* 40 T (Plzeň)
* 41 T (Bonn)
* 45 T (Brno)

 |

 |
| *Modernizácie a nezaradené* | 
* 01 T (Plzeň)
* 02 T (Liberec)
* 03 T „Astra"/„Anitra" (Česko)
* 05 T „Vektra" (prototyp)
* 27 T (Čching-tao)

 |
Súradnice: Hviezdna mapa 08h 40m 24s; 19° 40′ 00″

**Jasličky** (iné názvy: **Messier 44, M 44, Messierov objekt 44, NGC 2632, Úľ, Včelí roj, Praesepe**) je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Rak. Poznal ju už Aratus v roku 260 pred Kr. Od Zeme je vzdialená približne 577 svetelných rokov a je viditeľná voľným okom. Jej vek sa odhaduje na 730 miliónov rokov. 

Pri pohľade voľným okom sa javí ako rozmazaná hmlistá škvrna. Dobrý zrak rozlíši niekoľko jasnejších hviezd. V triédri alebo amatérskom ďalekohľade napočítame cez 50 hviezd. Najväčšie ďalekohľady zachytia cez 2300 hviezd, z ktorých jasnejšie majú asi 6 mag. Hviezd do siedmej magnitúdy je asi 11, do desiatej 80 a do sedemnástej je ich 350. Najjasnejšiu hviezdou je epsilon Cancri s jasnosťou 6,3 mag. Väčšina hviezd má žltú alebo oranžovú farbu. Mnohé z nich sú dvojhviezdy alebo viacnásobné hviezdy. Je to pomerne stará otvorená hviezdokopa. Jej vek určený pomocou HR-diagramu je približne 600 mil. rokov. Za tú dobu celkom stratila prach a plyn, z ktorého vznikla.

K hviezdám hviezdokopy patrí zákrytová premenná TX Cancri, niekoľko premenných hviezd typu delta Scuti a epsilon Cancri s výraznými spektrálnymi čiarami kovov.

Jej uhlový priemer je 1,5° čo je trojnásobok priemeru Mesiaca. Skutočný priemer hviezdokopy je približne 13 svetelných rokov, spolu s výbežkami jej celkový priemer predstavuje takmer 40 svetelných rokov. Jej celková jasnosť je 3,7 mag, je od nás vzdialená 525 - 580 ly a približuje sa k nám rýchlosťou 33 km/s. Táto otvorená hviezdokopa sa pohybuje smerom k bodu, ktorý leží na rozhraní súhvezdí Orión a Jednorožec.

Po oboch stranách hviezdokopy Jasličky sú hviezdy delta a gama Cancri nazývané Oslíci (latinsky Asellus). Južný Oslík (Asellus Australis) je presne na ekliptike, takže ho Slnko raz za rok zakryje. Druhý Oslík (Asellus Borealis) nachádza na severnej strane hviezdokopy.

  

*… | NGC 2631 | **Jasličky (hviezdokopa)** | NGC 2633 | …*

Pozri aj
--------

* Zoznam Messierových objektov
* Zoznam NGC objektov
* Zoznam IC objektov

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Jasličky (hviezdokopa)**

| * z
* d
* u
Objekty Messierovho katalógu |
| --- |
| Zoznam | 
* M1
* M2
* M3
* M4
* M5
* M6
* M7
* M8
* M9
* M10
* M11
* M12
* M13
* M14
* M15
* M16
* M17
* M18
* M19
* M20
* M21
* M22
* M23
* M24
* M25
* M26
* M27
* M28
* M29
* M30
* M31
* M32
* M33
* M34
* M35
* M36
* M37
* M38
* M39
* M40
* M41
* M42
* M43
* M44
* M45
* M46
* M47
* M48
* M49
* M50
* M51
* M52
* M53
* M54
* M55
* M56
* M57
* M58
* M59
* M60
* M61
* M62
* M63
* M64
* M65
* M66
* M67
* M68
* M69
* M70
* M71
* M72
* M73
* M74
* M75
* M76
* M77
* M78
* M79
* M80
* M81
* M82
* M83
* M84
* M85
* M86
* M87
* M88
* M89
* M90
* M91
* M92
* M93
* M94
* M95
* M96
* M97
* M98
* M99
* M100
* M101
* M102
* M103
* M104
* M105
* M106
* M107
* M108
* M109
* M110

 |
| 
* Messierov katalóg
* Galaxia
* Hmlovina
* Hviezdokopa
* Súhvezdie

 |
**Martin Kaprálik** (\* 11. apríl 1976, Bratislava) je slovenský divadelný a televízny herec a dabér.

Životopis
---------

Herectvo vyštudoval na konzervatóriu v rodnej Bratislave. Už počas školy sa venoval herectvu. V dnešnej dobe pôsobí najmä v divadle a veľmi často taktiež dabuje. V televízii sa objavuje pomenej. Pôsobil v Divadle Andreja Bagara v Nitre, v Divadle Nová scéna, v Mestskom divadle P. O. Hviezdoslava a v Divadle Malá scéna STU.

Rodina
------

Martin Kaprálik pochádza z hereckej rodiny. Jeho starý otec bol Elo Romančík. Jeho otcom je Dušan Kaprálik. Má troch súrodencov sestru Zuzanu, brata Ondreja a sestru Danku. Ivan Romančík je jeho strýko.

Filmografia
-----------

* 2009: *V mene zákona* (seriál)
* 2008: *Panelák* (seriál)
* 1997: *Tu žijú levy*

Dabing
------

Herci, ktorých Martin Kaprálik často dabuje (v zátvorke sú uvedené príklady filmy, v ktorých daného herca nadaboval): 

* Keanu Reeves (John Wick,Dom pri jazere, Deň keď sa zastavila Zem, ...)
* Chris Tucker (séria Križovatka smrti, ...)
* Dwayne Johnson (Vitajte v džungli, Cesta na tajomný ostrov, ...)
* LeBron James (Space Jam: Nová legenda)
* Nicolas Cage (séria Lovci pokladov, Proroctvo: Koniec sveta, ...)
* Hugh Jackman (séria X-Men, Austrália, ...)
* Christian Bale (séria Temný rytier, Terminator Salvation)
* Jamie Foxx (Divoký Django, Šéfovia na zabitie, ...)
* Vin Diesel (Cumlikátor, Dokážte mi vinu, Rýchlo a zbesilo 5, ...)

Okrem týchto hercov nadaboval postavy Modlivka v sérii Kung Fu Panda, Dr. Sheldon Hawkes (Hill Harper) v seriáli C.S.I. New York, Dr. Lawrence Kutner (Kal Pen) v seriáli Dr. House a mnohých ďalších.

Zdroje
------

* 
* 
* 

Autoritné údaje: * ISNI: 0000000131334490
* NK ČR: xx0160310
* SNK: 150128
* VIAF: 283378563
LVS-89 v Petrohrade
**LVS-89** (rus. ЛВС-89, podľa unifikovaného označenia **71-89**) je model sovietskej električky. Išlo o experimentálny osemnápravový, trojčlánkový vozeň.

Jediný prototyp vznikol v závode PTMZ v decembri roku 1989 (podľa roku tiež vzniklo aj dvojciferné označenie modelu). Električka bola zaradená do prevádzky s cestujúcimi na prelome rokov 1989 a 1990, slúžila do roku 2006. V decembri roku 2006 bol vozeň stiahnutý z bežnej prevádzky a prevezený do Múzea elektrickej trakcie v Petrohrade.

Trojčlánkový vozeň LVS-89 sa radil medzi veľkokapacitné električky; plne naložený bol schopný prepraviť 450 cestujúcich. Jeho dĺžka bola 30 000 mm, šírka 2 550 mm a výška 3 146 mm. Hmotnosť celého vozňu (prázdneho) bola 39 ton. LVS-89 nebol vybavený spriahadlami, takže ho nebolo možné prevádzkovať v súpravách s inými typmi.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **LVS-89**

Externé odkazy
--------------

* Informácie na stránke Tramvajnyje vagony Archivované 2007-02-12 na Wayback Machine

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku LVS-89 na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Električky PTMZ |
| --- |
| Sériovo vyrábané | LM-33 • LM-47 • LM-49 • LM-57 • LM-68 • LM-68M • LVS-86 • LM-93 • LVS-97 • LM-99 • LVS-2005 • LM-2008 • LVS-2009 |  |
| Prototypy a experimenty | LM-36 • LVS-66 • LM-67 • LVS-80 • LP-83 • LVS-89 • LVS-93 • LM-2000 |
**Mesačný tieň** je jaskyňa, ktorá sa nachádza v masíve Horvátovho vrchu vo Vysokých Tatrách a bola objavená 26. júna 2004. Aktuálne je jaskyňa Mesačný tieň dlhá 32 879 metrov, čím sa zaraďuje na 2. druhé miesto v dĺžke a s hĺbkou -451 m na 3. miesto v hĺbke medzi slovenskými jaskyňami.

Každý rok speleológovia objavia a preskúmajú 2 - 3 kilometre novoobjavených priestorov a jaskyňa sa tak neustále predlžuje (a prehlbuje).

Dlhší jaskynný komplex na Slovensku predstavuje len Demänovský jaskynný systém (41 463 metrov) a hlbší je len Hipmanov jaskynný komplex (- 499 metrov).

Jaskyniari sa neustále snažia nájsť aj ďalší, alternatívny vstup do jaskynného systému, ktorý by im zjednodušil prácu v podzemí, ako aj umožnil prípadné sprístupnenie jaskyne vodcovským štýlom verejnosti.

Externé odkazy
--------------

* Článok o Jaskyni Mesačný tieň
* Jaskyňa Mesačný tieň Archivované 2020-02-26 na Wayback Machine

Súradnice: 49°07′51″S 20°43′55″V﻿ / ﻿49,130906°S 20,73191°V﻿ / 49.130906; 20.73191