Hesiodi Ascraei quaecumque exstant, 1701
**Hésiodos** alebo **Hesiodos** (gr. *Ησίοδος* – starogr. *Hésiodos*, novogr. *Isiodos*; \* 8. storočie pred Kr. Kymé, Malá Ázia, alebo Askra, Boiótia – † 7. storočie pred Kr. Askra, Boiótia) bol starogrécky epický básnik a roľník. Je tvorcom náučného eposu *Erga kai hémerai* („Práce a dni"), najstaršieho zachovaného gréckeho spisu s roľníckou tematikou.

Pôvod
-----

Hesiodos vo svojom diele *Práce a dni* spomína viaceré užitočné informácie o svojom pôvode a rodine. Jeho otec pochádzal z maloázijského gréckeho mesta Kyme a bol to loďný obchodník, skúsený a múdry muž s aristokratickým pôvodom, sám Hesiodos nepriamo spomína, že jeho rodina je potomstvom Dia, keď to pripomína svojmu vymyslenému bratovi Persovi v spomínanom diele. Jeho otec bol však neúspešný a tak sa usadil v malej boiótskej dedine pod Haliakmonom, ku ktorej Hesiodos cítil odpor. Fakt, že jeho otec bol nútený opustiť prosperujúce veľkomesto svedčí o upadajúcej aristokracii, nástup tyranov a zmeny spoločnosti a s tým spojená veľká grécka kolonizácia. Nie je však známe, či sa Hesiodos narodil v Kyme, alebo už v Askre.

Rané roky
---------

V mladosti pásal stáda ovcí v horách, neskôr obrábal polia, ktoré zdedil po otcovi. Patril k drobným poľnohospodárom, ktorí síce boli slobodní, ale museli tvrdo zápasiť o svoje živobytie. Básnické umenie sa naučil od potulných rapsódov a podľa niektorých názorov bol aj on jedným z nich, ale neopoustil preto svoje hospodárstvo a cestoval len zriedka. V mladosti vyhral básnickú súťaž v Eubójskej Chalkide.

Dielo
-----

**Zrodenie bohov-Theogonia**  

Je to najznámejšie Hesiodovo dielo, Hesiodos a Homér sú považovaní za stvoriteľov gréckych bohov a mytológie. Hesiodos tu spomína zrod olympijského kultu. Uranos (nebo) a Gaia (zem) splodili deti. Uranos však na ne žiarlil a rozhodol sa ich vrátiť do útrob Gaie. Tá sa však spojila so synom Kronom, ktorý svojmu otcovi usekol pohlavný úd, ktorý ešte stihol Gaiu oplodniť a tak sa zrodili Giganti a Erýnie. Úd odhodil Kronos do mora a tak sa zrodila Afrodita. Kronos si za ženu zobral svoju sestru Rheiu, svoje deti sa však tiež rozhodol zahubiť, chcel ich prehltnúť. Nešťastná Rheia sa poradila s Uranom a Gaiou, ktorí jej poradili, aby svoje dieťa porodila na Kréte. Tu sa narodil Zeus, ktorého vychovala koza a ktorý nakoniec porazil svojho otca, titanov, gigantov a draka Tyfoea a zmocnil sa vlády nad svetom aj so svojimi súrodencami a neskôr aj deťmi. Bolo to 12. tradičných božských bytostí.

**Práce a dni-Erga kai Hemerai**  

Ďalším významným Hesiodovým dielom sú práce a dni. Ide tu o mravné ponaučenia z bežného života. Hesiodos tu poúča o nepremyslenom sobáši, potreba opatrnosti, roľnícke rady... Hovorí aj o bežnom pracovnom dni či o roľníckych prácach. Významnou postavou, ktorú Hesiodos neustále poučuje je jeho brat Perses. Ide však pravdepodobne iba o Hesiodom vymyslenú postavu, aby tak mohol prezentovať svoj vlastný pôvod a bežné rodinné problémy. Perses totiž prišiel neprávom k majetku, keď Hesioda pripravil o časť dedičstva. Hesiodos ho tu poučuje a radí čo má robiť, aby sa však pomohlo aj Persovi keď o majetok prišiel aj on. Perses je stálym terčom jeho rád. V tomto diele nechal Hesiodos čitateľa nahliadnuť do svojho súkromia, zároveň však spomína mytologický príbeh o Pandóre a Prometeovi.

Iné jeho nedochované diela boli *Katalóg žien (Katalogos gynaikon), Štít (Aspis), Veštenie z vtákov (Ornitomantheia) či Veľké Heoie (Megalai Heoiai)*. 
Hesiodos skladal svoje básne v haxametroch tzv. homérskym jazykom.
Hesiodos mal veľký vplyv na grécku poéziu, najmä helenistickú, ďalej na Vergilia a na literatúru kresťanskú.

Orientálny vplyv v Hesiodových dielach
--------------------------------------

Keďže Hesiodos bol Maloázíjský Grék, veľmi dobre poznal kultúru starých národov Malej Ázie, ktoré boli studnicou pre všetky grécke druhy umenia a bádania. Samotný Hesiodos vyznával bohyňu Hekate, ktorá bola pôvodom z Frýgie. Jeho dielo *Zrodenie bohov* vychádza zo starých akkadských mytologických príbehov, kde sa tiež bohovia zrodili z neba a zeme a bojovali o vládu nad svetom. Veľmi podobné je akkadská skladba Enúma eliš. Rovnako akkadský a sumerský pôvod nájdeme aj v diele *Práce a dni*, podobné skladby o poučovaní a bežných problémoch skladali už tieto orientálne národy. Niektoré mytologické príbehy sú podobné s bibliou, napríklad Hesiodov Prometeus, či Pandóra, ktorý je podobný s biblickým vykreslením pôvodu človeka a ženy.

Pozri aj
--------

* Teogónia

Iné projekty
------------

WikicitátyCommons
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Hésiodos**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Hésiodos**

Zdroje
------

* Luciano Canfora-Storia della letteratura greca

1. ↑  Hesiodos. In:  *Malá slovenská encyklopédia*. 1. vyd. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV; Goldpress Publishers, 1993. 822 s. ISBN 80-85584-12-3. S. 253.
2. ↑  Juríček, Ján, ed. (1987), „Hésiodos", *Encyklopédia spisovateľov sveta* (3. preprac. a dopl. vyd.), Bratislava: Vydavateľstvo Obzor, str. 232

Autoritné údaje: * abART: 134978
* BnF: 119074448
* GND: 118550292
* ISNI: 0000 0001 2079 3528
* LCCN: n50062731
* NK ČR: jn19990210278
* VIAF: 122220717
* WorldCat: lccn-n50062731