Súradnice: 46°50′32″S 29°37′28″V﻿ / ﻿46,842222222222°S 29,624444444444°V﻿ / 46.842222222222; 29.624444444444

**Podnestersko** alebo **Zadnestersko** (nesprávne *Transnistria*, *Podnesterie* rus. *Приднестровье*, ukr. *Придністров'я*, mold. *Transnistria*), dlhý tvar **Podnesterská moldavská republika** (rus. *Приднестровская Молдавская Республика*, ukr. *Придністровська Молдавська Республіка*, mold. *Republica Moldovenească Nistreană*/*Република Молдовеняскэ Нистрянэ*) je medzinárodne neuznaný, ale inak fakticky samostatný štát vyhlásený začiatkom roku 1992 v Moldavsku na území s prevažne ruským obyvateľstvom na ľavom brehu rieky Dnester. Z pohľadu Kišiňova ide o autonómnu teritoriálnu jednotku Moldavska pod názvom *Administratívno-teritoriálne jednotky na ľavom brehu Dnestra*. Má rozlohu 4 163 km² a 465 200 obyvateľov (údaj z roku 2020).

Historicky nebolo územie na ľavom brehu Dnestra súčasťou Moldavska a ako samostatná administratívna jednotka vzniklo až v roku 1924 ako Moldavská autonómna soviet. socialistická republika (MASSR) v rámci ZSSR. Počas druhej svetovej vojny ZSSR obsadil Besarábiu a pričlenil ju k MASSR, čím vznikla Moldavská sovietska socialistická republika (MSSR). V roku 1990, keď už bolo jasné, že ZSSR sa rozpadáva, sa prevažne ruské obyvateľstvo Podnesterska obávalo nezávislosti Moldavska a jeho zjednotenia s Rumunskom, a tak vyhlásili Podnesterskú moldavskú SSR ako samostatnú republiku ZSSR. O rok neskôr sa Moldavsko osamostatnilo a v marci 1992 vypukla krátka vojna, ktorá sa skončila prímerím v júli. Vláda v Kišiňove následne udelila Podnestersku rozsiahlu autonómiu, ktorá separatistom však nestačila a ďalej trvali na nezávislosti. Odvtedy ide o tzv. zamrznutý konflikt, akých je v postsovietskom regióne niekoľko. 

Podnestersko má vlastnú vládu, ústavu, armádu, menu či cestovné pasy. Používa vlastné štátne symboly — vlajku, znak či hymnu. Napriek tomu ho však oficiálne neuznal žiaden iný medzinárodne uznaný štát na svete — diplomatické vzťahy s ním udržujú iba tri postsovietske čiastočne uznané krajiny: Južné Osetsko, Abcházsko a Náhorný Karabach. Región sa nachádza pod silným vplyvom Ruska a viackrát sa vyskytli aj hlasy o jeho anexiu Ruskou federáciou po vzore Krymu. Od roku 1995 je navyše v Podnestersku umiestnených približne 1400 ruských vojakov, poverených udržiavať mier v regióne.

Charakteristika
---------------

Nezávislosť Podnesterska dodnes neuznal nijaký štát ani medzinárodná organizácia. Urobili tak iba separatistické regióny ako Abcházsko, Južné Osetsko a Náhorný Karabach, hoci sami majú problémy s medzinárodným uznaním. Ich vlajky sú vztýčené na stožiaroch na hlavnom námestí v Tiraspole. V zime v rokoch 1991—1992 prebehla krátka vojna medzi moldavskou armádou a podnesterskými ozbrojenými silami, ktoré boli podporené sovietskou 14. armádou, umiestnenou v Podnestersku. Moldavská armáda nebola dosť silná na to, aby premohla tamojšie ozbrojené skupiny. Podnestersko zaberá asi 17 % územia krajiny a žije tam asi 600 000 obyvateľov a dodnes nad ňou nemá vláda v Kišiňove akúkoľvek kontrolu. V hlavnom meste Podnesterska Tiraspole existuje paralelne ďalšia vláda. Vláda z Tiraspoľu si vytvorila vlastný štát, ktorý má prakticky všetko — od polície a súdov cez vlastnú menu až po armádu, ktorá je zárukou nedotknutosti ich územia. Minister pre štátnu bezpečnosť Vadim Anťufejev je obvinený za zločiny spáchané v Rige začiatkom 90. rokov. Neschopnosť moldavskej (kišiňovskej) vlády konať, sa prejavila napr. v roku 2004, keď boli napriek protestom v Podnestersku zavreté všetky školy, ktoré vyučovali v moldavčine. Najrozšírenejším jazykom je ruština. Po anglicky sa rozpráva veľmi málo.

Vlajky separatistických území na hlavnom námestí
Podnestersko tvorí výrazný destabilizačný činiteľ v regióne. Sústreďuje sa v ňom obchod so zbraňami (odchádzajúca ruská 14. armáda zanechala v krajine skoro 40 000 ton munície), ktoré sa v oblasti vo veľkej miere vyrábajú. Najviac sa jej nachádza v severnej časti územia pri obci Kolbasna v tesnej blízkosti ukrajinských hraníc. Vojenské objekty ruskej armády sa nachádzajú aj v hlavnom meste — Tiraspole. Sú označené veľkým logom ruskej armády a je zakázané ich fotografovať. Väčšina zbraní prúdi do Abcházska a Južného Osetska cez ukrajinskú Odesu. Okrem obchodu so zbraňami profituje tiraspoľská vláda aj z pašovania ropy, alkoholu, tabaku do okolitých štátov. Ochrannú ruku nad Podnesterskom drží Rusko. Jeho vojaci sa nachádzajú aj na hraničnom pásme rozdeľujúcom Podnestersko s Moldavskom.

Dejiny
------

Vojenské vozidlá v Tiraspole
Problém Podnesterska je pre Moldavsko veľmi ošemetný, je totiž časť súčasného Moldavska, ktoré k nemu historicky, kultúrne ani jazykovo nepatrí. K Moldavsku bolo pričlenené umelo počas komunistickej vlády. Podnestersko pôvodne prináležalo k Ukrajine a volalo sa Moldavská autonómna sovietska socialistická republika. Existovalo vlastne iba ako dôvod sovietskej vlády pre zjednotenie Besarábie so ZSSR. Po pripojení Besarábie k ZSSR však spolu s Podnesterskom vytvorila Moldavskú SSR. Počas socializmu v Sovietskom zväze Moldavská autonómna sovietska socialistická republika rovnako ako mnoho iných sovietskych republík prešla obdobím rusifikácie, počas ktorého sa v Podnestersku usídlilo asi 300 000 Rusov a veľa Moldavcov hovoriacich po rumunsky bolo poslaných do pracovných táborov na Sibír alebo do iných republík Sovietskeho zväzu. Počas tohto obdobia sa Podnestersko stalo veľmi rusifikovaným územím a zároveň ekonomickým centrom Moldavska, stavala sa tu väčšina priemyselných či energetických závodov. Konflikt medzi autoritami v Kišiňove a časťou obyvateľov Podnesterska (s Rusmi a Ukrajincami) sa začal v rokoch 1989—1990 a týkal sa štátneho jazyka. Úrady v Kišiňove chceli zaviesť ako štátny jazyk rumunčinu (ktorá má latinskú abecedu), to však bol problém pre menšiny (Rusov, Ukrajincov) z Podnesterska hovoriace po rusky a ukrajinsky, ktoré používajú cyriliku, ale i pre Gagauzov z južného Moldavska hovoriacich po gagauzsky. 

V septembri 1990 sa Podnestersko vyhlásilo za súčasť Sovietskeho zväzu. V auguste 1991 vyhlásilo Moldavsko nezávislosť od Sovietskeho zväzu, no v decembri toho istého roku si Podnestersko zvolilo za prezidenta Igora Smirnova a na základe referenda vyhlásilo nezávislosť od Moldavska. V roku 2006 v krajine prebehlo referendum, v ktorom sa väčšina obyvateľstva vyjadrila za odtrhnutie od Moldavska a postupné pripojenie k Rusku, tieto snahy sa stupňujú najmä po zmene politickej situácie v Moldavsku v priebehu roku 2009.

Referencie
----------

1. ↑   Kultúra slova, 27. *Kultúra slova* (Bratislava: Jazykovedný ústav Ľ. Štúra SAV), 1993, čís. 2, s. 42. ISSN 0023-5202.
2. ↑  MRUŠKOVIČ, Viliam. *Európa jazykov a národov na prahu tretieho tisícročia*. Martin : Matica slovenská, 2008. 517 s. ISBN 978-80-7090-858-7. S. 223.
3. ↑   *Статистический ежегодник 2020 год | Министерство экономического развития Приднестровской Молдавской Республики* [online]. mer.gospmr.org, [cit. 2021-11-08]. Dostupné online.
4. ↑  TELEVIZE, Česká. *Republika, která neexistuje. Nikým neuznané Podněstří přežívá už třicet let* [online]. ČT 24 - Česká televize, [cit. 2021-12-14]. Dostupné online. (po česky)
5. ↑  REID, Sarah. *Celebrating a nation that doesn’t exist* [online]. www.bbc.com, [cit. 2021-12-14]. Dostupné online. (po anglicky)
6. ↑   *Russia to annex Transnistria?* [online]. POLITICO, -001-11-30T00:00:00+00:00, [cit. 2021-12-14]. Dostupné online. (po anglicky)
7. ↑   *At UN, Moldovan President Reiterates Call For Russian Troop Withdrawal* [online]. RadioFreeEurope/RadioLiberty, [cit. 2021-12-14]. Dostupné online. (po anglicky)
8. ↑  Prochádzková, P.: *Aj Podnesterci chcú do Ruskej federácie.* Denník SME, 3.10.2009, č. 228, ročník 17, s. 8

Pozri aj
--------

* Transnistria

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Podnestersko (neuznaný štát)**

Externé odkazy
--------------

* Cestovné informácie o Podnestersku
* Oficiálna stránka Prezidenta Podnesterska (v ruštine) Archivované 2007-09-30 na Wayback Machine

| * z
* d
* u
Administratívne členenie Moldavska |
| --- |
| Rajóny (okresy) | 
* Anenii Noi
* Basarabeasca
* Briceni
* Cahul
* Cantemir
* Călărași
* Căușeni
* Cimișlia
* Criuleni
* Dondușeni
* Drochia
* Dubăsari
* Edineț
* Fălești
* Florești
* Glodeni
* Hîncești
* Ialoveni
* Leova
* Nisporeni
* Ocnița
* Orhei
* Rezina
* Rîșcani
* Sîngerei
* Soroca
* Strășeni
* Șoldănești
* Ștefan Vodă
* Taraclia
* Telenești
* Ungheni

 |  |
| Municípiá | 
* Kišiňov
* Bălți
* Bendery

 |
| Autonómne oblasti | 
* Găgăuzia
* Podnestersko

 |

| * z
* d
* u
Štáty a závislé územia v Európe |
| --- |
| Nezávislé štáty | 
* Albánsko
* Andorra
* Arménsko¹
* Azerbajdžan²
* Belgicko
* Bielorusko
* Bosna a Hercegovina
* Bulharsko
* Cyprus¹
* Česko
* Čierna Hora
* Dánsko
* Estónsko
* Fínsko
* Francúzsko
* Grécko
* Gruzínsko²
* Holandsko
* Chorvátsko
* Island
* Írsko
* Kazachstan²
* Lichtenštajnsko
* Litva
* Lotyšsko
* Luxembursko
* Macedónsko
* Maďarsko
* Malta
* Moldavsko
* Monako
* Nemecko
* Nórsko
* Poľsko
* Portugalsko
* Rakúsko
* Rumunsko
* Rusko²
* San Maríno
* Slovensko
* Slovinsko
* Španielsko
* Spojené kráľovstvo
* Srbsko
* Švajčiarsko
* Švédsko
* Taliansko
* Turecko²
* Ukrajina
* Vatikán

 |  |
| Ostatné územia | 
* Faerské ostrovy
* Gibraltár
* Guernsey
* Jan Mayen
* Jersey
* Man
* Svalbard

 |
| Sporné územia | 
* Abcházsko²
* Čečensko
* Južné Osetsko²
* Kosovo
* Náhorný Karabach¹
* Podnestersko
* Severný Cyprus¹

 |
| Poznámky: ¹ Štáty a územia ležiace v Ázii, kultúrne a historicky patriace do Európy • ² Štáty a územia ležiace časťou svojho územia v Ázii |