**Araks** (iné názvy: **Aras**, tur. *Aras Nehri*, azerb. *Araz* a *Arax*, armén. Արաքս, perz. ارس‎ – *Rud-e Aras* ) je ázijská horská rieka v Zakaukazsku, najväčší pravostranný prítok rieky Kury. Meria 1072 km, rozloha jej povodia je 102 tisíc km².

Rieka tvorí hranicu medzi Arménskom a Azerbajdžanom s Iránom a Tureckom, kedysi tvorila hranicu ZSSR. Pramení v Turecku v Arménskej vysočine. Po prechode tiesňavami ústi do Araratskej roviny (v blízkosti rieky sa nachádza aj vrch Ararat), na dolnom toku prechádza Muganskou a Miľskou stepou. Jej najvýznamnejšími prítokmi sú vodné toky Arpa, Razdan, Vozopan, Achurjan, Kotur a Karasu. Rieka je nesplavná, v niektorých oblastiach (prevažne v Azerbajdžane) sa využíva na závlahy. Najviac vody má počas záplav v marci až júni, keď sa v horách topí sneh, a v novembri, či decembri z výdatných dažďov. V Kuro-arakskej nížine sa vlieva do rieky Kury, pričom poskytuje väčšinu usadenín tvoriacich deltu rieky Kury.

Araks a kultúra
---------------

Podľa jednej z hypotéz má byť povodie Arasu mýtickým Edenom. Ako niekdajšia hranica medzi Ruskou ríšou a Perziou po Golestánskej mierovej dohode býva Arak niekedy vnímaný ako jeden zo symbolov rozdelenia azerbajdžanského národa a ním obývaného územia na dve časti (severný ruský – dnes nezávislý Azerbajdžan a južný perzský – dnes súčasť Iránu. V azerbajdžanskej literatúre a umení je preto rieka často vnímaná ako symbol túžby a straty. Významný kultúrny vplyv má meno rieky (Aras), ktoré sa používa aj ako mužské meno – napríklad azerbajdžanský poet Məmməd Araz, či arménsky futbalista Aras Özbiliz. Z hľadiska arménskych dejín je rieka významná preto, že na jednom z jej ostrovov ležalo hlavné mesto Veľkého Arménska Artaxata.

Galéria
-------

* Araks na pohraničí, uprostred hora AraratAraks na pohraničí, uprostred hora Ararat
* Araks pri iránskom PoldašteAraks pri iránskom Poldašte
* Araks pri iránskej JofleAraks pri iránskej Jofle
* Araks pri NurduzeAraks pri Nurduze
* Araks na hranici Náhorného Karabachu a IránuAraks na hranici Náhorného Karabachu a Iránu
* Stredoveké mosty spájajúce Irán s Azerbajdžanom v ChudafərineStredoveké mosty spájajúce Irán s Azerbajdžanom v Chudafərine

Referencie
----------

1. 1 2 3 4  Araks. In:  *Encyclopaedia Beliana*. Zv. 1. A – Belk. Bratislava : Encyklopedický ústav Slovenskej akadémie vied, 1999. [Cit. 2020-04-23]. Dostupné online. ISBN 80-224-0554-X. S. 332.
2. 1 2  Aras In: *Ottova všeobecná encyklopédia v dvoch zväzkoch A – L*. Bratislava : Agentúra Cesty, 2006. ISBN 8096915932. S. 68.
3. ↑  Araks. In:  *Malá zemepisná encyklopédia ZSSR*. Ed. Štefan Očovský. Bratislava : Obzor, 1977. S. 79.
4. 1 2 3  Aras River In: *Encyclopædia Britannica* [online]. [Cit. 2020-04-23]. Dostupné online. (po anglicky)
5. ↑  ARAXES (ARAS) RIVER. In: SWIETOCHOWSKI, Tadeusz; COLLINS, Brian C.. *Historical dictionary of Azerbaijan*. 1. vyd. [s.l.] : Scarecrow Press, 1999. S. 18 – 19.
6. ↑  ARAZ A ARAZ, MAMMAD (1933 – 2004). In: GASIMOV, Zaur. *Historical Dictionary of Azerbaijan*. [s.l.] : Rowman & Littlefield, 2017-12-20. ISBN 978-1-5381-1042-3. S. 31.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Araks**

Externé odkazy
--------------

* Rieka Araks (Araxes river) na Encyclopeadia Iranica (po anglicky)