|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Ichšídovci*الإخشيديون***

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ↓ | **935 – 969** | ↓ |

 |
| **Geografia**

|  |
| --- |
| Mapa štátu Najväčší rozmach. |

 |
| Hlavné mesto | Fustát |
| Rozloha | 2 000 000 km2 km²  |
| Najvyšší bod | Kurnat as-Saudá (3088 m n. m.) |
| Najdlhšia rieka | Níl  |
| **Obyvateľstvo** |
| Národnostné zloženie | Arabi, Kopti, Sýrčania, Núbijci |
| Jazyky | arabčina, koptčina, núbijčina, sýrčina |
| Náboženstvo | sunitský islam menšiny: šiitizmus, kresťanstvo (najmä kopti a jakobiti) |
| **Štátny útvar** |
| Štátne zriadenie | monarchia, vazalský štát |
| Materský štát | Abbásovci |
| Mena | dinár |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Predchádzajúce štáty:**

|  |  |
| --- | --- |
| Abbásovci | Abbásovci |

 | **Nástupnícke štáty:**

|  |  |
| --- | --- |
| Fátimovci | Fátimovci |

 |

 |

**Ichšídovci** boli vládnuca dynastia v Egypte v rokoch 935 až 969, vládli pod patronátom Abbásovcov.

Ichšídovci sa k moci dostali po tom, čo bol zakladateľ dynastie, Turek Muhammad ibn Tugdž v roku 935 menovaný Abbásovcami za guvernéra v Egypte. Meno Ichšídovci je odvodené od titulu *Ichšíd*, ktorý Muhammadovi udelil kalif ar-Rádím. Titul používali veľmoži v turkickej Fargáne. Muhammadova rodina Abbásovcom slúžila už po tretiu generáciu. Hoci sa sám Muhammad narodil v Bagdade, raný život strávil na túlúnovských panstvách v Sýrii a Palestíne, kde slúžil pod jeho otcom. Po páde túlúnovskej moci bol spolu so svojim otcom väznený, ale po otcovej smrti bol prepustený a ustanovený za správcu Palestíny (928) a Damašku (931). V roku 933 bol síce menovaný za správcu Egypta, avšak do Egyptu ani neprišiel, pretože bol čoskoro vystriedaný. 

Egypt sa v tomto období dostal do nebezpečenstva, pretože záujem oň mali severoafrickí šiitski Fátimovci, ktorí už dlhodobo túžili rozšíriť hranice svojho panstva do Levanty a zvrhnúť Abbásovcov. Kalif preto Muhammada v roku 935 znovu vymenoval za egyptského správcu a Ichšíd sa jej tentokrát aj ujal, a v niekoľkých bitkách Fátimovcov odrazil. Hoci sa pohrával aj s myšlienkou uznania fátimovskej zvrchovanosti, zostal verný sunnitskému kalifovi v Bagdade. V nasledujúcom období Muhammad okrem Egyptu ovládol aj Sýriu, kde sa po roztrieštení moci abbásovského kalifátu vytvorilo mocenské centrum prvého *amíra al-umará* Ibn Rá'ika, a pod zvrchovanosť Ichšída sa dostali aj posvätné moslimské mestá Mekka a Medina. Územné zisky na severe ho priviedli do stretu s Hamdánovcami. Hoci sa mu v bitke podarilo ich vojská poraziť, jeho cieľom nebol ďalší územný zisk, a preto s nimi uzavrel iba mierny mier, v ktorom sa zaviazali k poplatkom.

Po Mohammadovej smrti sa moci ujali jeho synovia Abú-l-Kásim Unundžur a Abú-l-Hasan Alí, avšak skutočnú moc v krajine držal černoský eunuch Káfúr. Po smrti Ichšídovca Alího v roku 966 sa ujal moci aj priamo, šlo však o vládu potrebnú a legitímne potvrdenú kalifom v Bagdade. Káfúrova vláda bola spojená najmä s bojom s vnútornými a vonkajšími nepriateľmi. Musel potlačovať viacero povstaní a bojovať so šiitskou propagandou v krajine. Egypt v tomto období postihlo taktiež viacero živelných pohrôm a nebezpečné boli i okolité prevažne šiitske mocnosti Fátimovci a Hamdánovci, ako aj arabskí karmati. Po tom, čo Káfúr v roku 968 zomrel, sa moci ujal Muhammadov vnuk Ahmad, ktorý ukázal byť neschopným panovníkom. Už v nasledujúcom roku 969 na Ichšída zo severnej Afriky zaútočili Fátimovci, ktorí dlhodobo túžili rozšíriť hranice svojho panstva do Levanty a zvrhnúť sunnitských Abbásovcov. Skúsený fátimovský generál Džauhar poľahky dobyl hlavné mesto Fustát a následne aj sýrsky Damask, čím sa ichšídovská vláda rozpadla a jej miesto zaujala Fátimovská ríša na čele s kalifom al-Mu'izzom. Fátimovci sa v Egypte následne udržali až do roku 1171.

**Zoznam panovníkov**

* Muhammad ibn Tugdž al-Ichšíd (935 – 946)
* Abú-l-Kásim Unundžur (946 – 960)
* Abú-l-Hasan Alí (960 – 966)
* Abú-l-Misk Káfúr (966 – 968), nedynastický
* Abú-l-Faváris Ahmad (968 – 969)

Referencie
----------

1. ↑   *Vojenská osveta 2/2007*. Ed. Ján Lichner, Pavol Švantner. Trenčín : Kultúrne a metodické centrum OS SR Trenčín, 2007. ISBN 978-80-969458-3-2. S. 26.
2. ↑  PAULINY, Ján. *Arabi, vládcovia stredomoria*. Bratislava : Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1976.
3. ↑   *Ichšídovci, dynastie tureckého původu, vládnoucí v letech 935 - 969 v Egyptě - CoJeCo.cz - Vaše encyklopedie* [online]. [Cit. 2020-02-08]. Dostupné online.
4. 1 2  TAUER, Felix. *Svět islámu. Dějiny a kultura*. 2. vyd. Praha : Vyšehrad, 2006. ISBN 80-7021-828-2. S. 386.
5. ↑  MUHAMMAD B. TUGHDJ In:  *The Encyclopaedia of Islam*. Ed. C. E. Bosworth, E. Van Donzel, W. P. Heinrichs, CH. Pellat. 2nd Ed. Vol. VII. Mif – Naz. Leiden, New York : BRILL, 1993. ISBN 90-04-09419-9. S. 411. (po anglicky)
6. ↑  Tauer, str. 150
7. ↑  KAFUR In:  *The Encyclopaedia of Islam*. Ed. E. Van Donzel, B. Lewis, CH. Pellat. 2nd Ed. Vol. IV. Iran – Kha. Leiden : BRILL, 1997. ISBN 90-04-05745-5. S. 418. (po anglicky)
8. ↑  Tauer, str. 151