Súradnice: 48°22′00″S 19°34′27″V﻿ / ﻿48,3668°S 19,5742°V﻿ / 48.3668; 19.5742

**Stará Halič** je obec na Slovensku v okrese Lučenec. Najvýznamnejšou pamiatkou je románsko-gotický kostol sv. Juraja.

Polohopis
---------

Obec leží na severozápadnom okraji Lučenskej kotliny, severne sa stretávajú Ostrôžky a Revúcka vrchovina. Centrom obce preteká Tuhársky potok, pričom údolie Tuhárskeho potoka bolo v roku 1975 vyhlásené za chránené územie. Najvyšším bodom katastra je vrch Sedem chotárov - 602 m n. m. na vrchole ktorého sa naozaj zbiehajú chotáre siedmych obcí: Stará Halič, Gregorova Vieska, Podrečany, Tuhár, Ružiná, Lovinobaňa a Halič. 

Prístup zabezpečuje cesta III/2664, ktorá je pri Haliči napojená na cestu I/75 (Veľký Krtíš – Lučenec). Na Tomášovce vedie z obce cesta III/2663 a do obce Tuhár vedie cesta III/2665. Okresné mesto leží 9 km juhovýchodne, Veľký Krtíš je vzdialený 29 km juhozápadne, Zvolen 51 km severozápadne a do krajského mesta je to severným smerom 72 km.

Dejiny
------

Názory na presný rok vzniku obce sa líšia. Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1350, kedy tu už existovala farnosť, doložená pod názvom Gaach. Obecná kronika však hovorí, že Stará Halič vznikla už v roku 1238 a patrila haličskému panstvu, pôvodne rodu Tomajovcov. V roku 1548 ju nachádzame vo vlastníctve rodu Lučenských a v 17. storočí už patrila rodu Forgáčovcov. 

V roku 1712 padla za obeť moru väčšia časť obyvateľstva obce. Pri súpise poddaných v roku 1715 žilo v obci 11 rodín poddaných, 2 rodiny želiarov a 3 rodiny taxalistov. V roku 1763 jej bolo udelené právo na vydržiavanie jarmokov štyrikrát do roka. V roku 1770 bol zemepánom Ján Forgách a patrilo mu 25 rodín poddaných a 6 rodín želiarov. Haličské panstvo grófa Forgácha vyžadovalo od svojich poddaných výlučne roboty. V chotári obce sa nachádzal veľký rybník. Obyvatelia sa zaoberali poľnohospodárstvom, rybolovom, obchodovaním s drevom a povozníctvom. V roku 1828 žilo v 82 domoch 574 obyvateľov.

Obec niesla počas svojej histórie viaceré názvy - v roku 1350 to bol už vyššie spomenutý Gaach, od roku 1424 niesla mierne pozmenený názov Galch, rok 1773 znamenal zmenu názvu na Gacsfalva a od roku 1808 išlo zas o Welkú Halič. Dnešné pomenovanie, Stará Halič, sa používa od roku 1920.

Kultúra a zaujímavosti
----------------------

### Pamiatky

#### Kostol sv. Juraja

Gotický rímskokatolícky kostol sv. Juraja pochádza z obdobia okolo roku 1300, ktorý dal postaviť Dionýz, zakladateľ rodu Lossonczyovcov, v tej dobe vlastník neďalekého zámku Halič. Nachádza sa v opevnenom areáli na miernej vyvýšenine na južnom okraji obce. Jedná sa o jednoloďovú stavbu bez veže s polygonálne ukončeným presbytériom. Loď je zaklenutá sieťovou klenbou. V interiéri sa nachádzajú hodnotné gotické fresky od autora inšpirovaného dobovou talianskou nástennou maľbou. Zariadenie kostola je prevažne z 18. storočia.

* Kstol sv. Juraja, západné priečelieKstol sv. Juraja, západné priečelie
* 
* 
* Pohľad na presbytériumPohľad na presbytérium
* Pohľad na klenbu hlavnej lodePohľad na klenbu hlavnej lode
* Pohľad do presbytériaPohľad do presbytéria
* SedílieSedílie

#### Drevená renesančná zvonica

Zvonica sa nachádza pri kostole. Podľa záznamu, nájdeného v medenej guli, dal zvonicu postaviť Ján Makfalvay, kapitán haličského hradu, ktorý roku 1666 padol do tureckého zajatia a tam sľúbil, že po vyslobodení dá postaviť vežu v Starej Haliči. Sľub dodržal a začal stavať. Zvonicu dokončil podľa nápisu na veži mlynár Ján Polóni v roku 1673 (orig. nápis *Exstructum a Molitore Joanne Poloni A. D. 1673*). Kostol a zvonica sú ohraničené obranným múrom. Vo zvonici sú zavesené štyri zvony, jeden asi z 15. storočia a tri zvony z roku 1924, pričom všetky majú svoje mená (Ďuro, Paľo, Jano a Mišo). 

#### Pamiatková ochrana

Kostol so stredovekými nástennými maľbami, drevená zvonica a hradbový múr sú od roku 1963 zapísané v ústrednom zozname pamiatkového fondu. Nástenné maľby v kostole boli nariadením vlády Slovenskej republiky z 11. júna 1991, spolu s freskami v iných kostoloch, vyhlásené ako súbor stredovekých nástenných malieb za národnú kultúrnu pamiatku. V roku 2001 boli stredoveké maľby navrhnuté do Zoznamu svetového kultúrneho dedičstva UNESCO, ale návrh nebol schválený.

### Zaujímavosti

Odtlačok pečatidla, ktoré pochádza z roku 1633, patrí medzi najstaršie v regióne. 

Od 4. marca 1763 získala Stará Halič právo na vydržiavanie jarmokov, štyrikrát do roka. 

Uznesením OZ zo dňa 4. 10. 1933 bol učiteľ Dezider Švajko poverený viesť Obecnú kroniku, ako prvý kronikár a začal ju viesť od 1. 1. 1934.

Dňa 7. mája 2009 udelili čestné občianstvo sestre Agnes Franziske Kerschbaumer, generálnej predstavenej pápežsky schváleného misijného spoločenstva PDF-Rodina Panny Márie. Sr. Agnes pochádza z rakúskeho Tirolska a v Starej Haliči pôsobí od roku 1993, kedy apoštolské sestry priviedol do obce J.E. Eduard Kojnok, vtedajší diecézny rožňavský biskup. Na zriadenie Materského domu centrály ich misijného spoločenstva im dal k dispozícii priestory bývalého trojizbového kantorského domu pri kostole a o krátky čas na to i priestory starej obecnej školy.

Osobnosti obce
--------------

### Rodáci

* František Kalesný (\* 1918 – † 2007), spisovateľ literatúry faktu, etnograf, kultúrny historik
* Emil Huraj (\* 1924 – † 1999), ortopéd-traumatológ, vysokoškolský pedagóg, rektor Univerzity Komenského v rokoch 1969-76. Držiteľ mnohých vyznamenaní, členom vedeckých spoločností a autor viacerých odborných publikácií.

Turizmus
--------

Pamiatky v obci a blízkom okolí predurčujú lokalitu na atraktívny cieľ výletov. Priamo v obci leží Kostol sv. Juraja i renesančná zvonica, južne od obce stojí Haličský zámok. 

Obcou vedie  červeno značený chodník, vedúci z Haliče na vrch Sedem chotárov (602 m n. m.). Z tejto významnej turistickej križovatky sa dá (okrem iných možností) pokračovať k Divínskemu hradu alebo k vodnej nádrži Ružiná.

Referencie
----------

1. ↑   *Registre obnovenej evidencie pozemkov* [online]. Bratislava: ÚGKK SR, [cit. 2011-12-31]. Dostupné online.
2. ↑   *Počet obyvateľov podľa pohlavia – obce (ročne)* [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, rev. 2023-04-03, [cit. 2023-04-12]. Dostupné online.
3. ↑   *Voľby do orgánov samosprávy obcí 2022 : Zoznam zvolených starostov* [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, 2022-10-30. Dostupné online.
4. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2018-10-19]. Dostupné online.
5. 1 2 3  *Obce regiónu*. [online]. [cit. 2015-06-04]
6. ↑  *História obce* [online]. [cit. 2015-06-04]  Archivované 2016-03-04 na Wayback Machine
7. ↑   *Stará Halič* [online]. Apsida.sk. Dostupné online.
8. ↑   *Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 299/1991 Zb. z 11. júna 1991 o vyhlásení a zrušení vyhlásenia niektorých národných kultúrnych pamiatok* [online]. Iura Edition, [cit. 2012-09-29]. Dostupné online.

Pozri aj
--------

* Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Stará Halič

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Stará Halič**

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka obce
* Apsida.sk- profil románsko-gotického kostola

| * z
* d
* u
Obce okresu Lučenec (2 + 55) |
| --- |
| Mestá | 
* Fiľakovo
* Lučenec

 |
| Ostatné obce | 
* Ábelová
* Belina
* Biskupice
* Boľkovce
* Budiná
* Bulhary
* Buzitka
* Čakanovce
* Čamovce
* Divín
* Dobroč
* Fiľakovské Kováče
* Gregorova Vieska
* Halič
* Holiša
* Jelšovec
* Kalonda
* Kotmanová
* Lehôtka
* Lentvora
* Lipovany
* Lovinobaňa
* Lupoč
* Ľuboreč
* Mašková
* Mikušovce
* Mučín
* Mýtna
* Nitra nad Ipľom
* Nové Hony
* Panické Dravce
* Pinciná
* Pleš
* Podrečany
* Polichno
* Praha
* Prša
* Píla
* Radzovce
* Rapovce
* Ratka
* Ružiná
* Stará Halič
* Šiatorská Bukovinka
* Šurice
* Šávoľ
* Šíd
* Tomášovce
* Točnica
* Trebeľovce
* Trenč
* Tuhár
* Veľká nad Ipľom
* Veľké Dravce
* Vidiná

 |