**Viktor Dvorčák** (maď. *Dvorcsák Győző* zastaralo *Dvortsák* \* 21. apríl 1878, Vyšný Svidník, Slovensko – † 8. august 1943, Budapešť, Maďarsko) bol prešovský župný archivár, novinár a politik, spolupracovník maďarskej vlády, platený agent s krycím menom Szőke Költő (Plavovlasý básnik).

Pred prvou svetovou vojnou bol poslancom Uhorského snemu za Slovensko. V roku 1916 publikoval dielo *Sáros földje 1914 – 15* (*Šarišský ľud 1914 – 1915*), v ktorom opísal šarišských Slovákov ako ľud bez vlastného národného života, hlásiaci sa k Maďarom. Známym sa stal aj ako tvorca a propagátor myšlienky tzv. slovjackeho národa. Od roku 1917 bol redaktorom promaďarského týždenníka *Naša zastava*, ktorý vychádzal v Prešove v rokoch 1907 – 1918 a neskôr v Budapešti v rokoch 1939 – 1943.  Bol tiež redaktorom novín *Eperjesi Lapok* (*Prešovské noviny*).

Po rozpade Rakúska-Uhorska sa zasadzoval za zotrvanie Slovenska alebo aspoň východného Slovenska v spoločnom zväzku s Maďarskom. Ako predseda Východoslovenskej národnej rady organizoval verejné zhromaždenia na podporu integrity Uhorska. V čase vzniku samostatného Československa, v októbri 1918 sa vytvárať miestne národné maďarské Národné rady a *Východná národná rada slovenská* sa mala stať protipólom Slovenskej národnej rady, ktorá oficiálne vznikla 30. októbra 1918 v Turčianskom Svätom Martine pri príležitosti vydania historickej Deklarácie slovenského národa (Martinskej deklarácie) o pripojení sa Slovákov k práve vzniknutému Česko-Slovensku.

Dvorčák nadviazal kontakty aj s ďalšími podobne prouhorsky orientovanými organizáciami, ktoré v tom čase vznikali na východnom Slovensku. 11. decembra 1918 ako predseda Východoslovjackej (Východoslovenskej) národnej rady vyhlásil v Košiciach samostatnú Slovenskú ľudovú republiku, ktorá proklamovala nezávislosť od Prahy a úzke spojenie s Maďarskom („uhroslovjactvo"). Následne sa stal prezidentom tohto útvaru a postavil sa na čelo jeho vlády. Za hlavné mesto bol určený Prešov. Po obsadení Košíc česko-slovenskými vojskami 29. decembra 1918 Slovenská ľudová republika zanikla. Slovenskí poslanci parlamentu - Revolučného národného zhromaždenia (Ivan Dérer) hodnotili Dvorčákove aktivity ako smerujúce k pripojeniu k Uhorsku a navrhovali zverejniť osvedčenie, že členovia *Východnej národnej rady slovenskej* nie sú Slováci. Dvorčák bol v Česko-Slovensku odsúdený na smrť, ale podarilo sa mu utiecť do Poľska a odtiaľ do Maďarska. Stal sa agentom maďarskej iredenty.

V októbri 1919 založil František Jehlička stranu *Magyarbarát Tót Néppárt*, ktorej cieľom bolo bojovať za autonómiu Slovenska v rámci Maďarska. Jehlička a podobné organizácie vytvorili tajný výbor, tzv. *Felvidéki Komité* (*Hornozemský komitét*), ktorého predsedom sa stal J. Mészáros. Po dosiahnutí autonómie, alebo samostatnosti Slov. sa malo rozhodnúť o forme jeho spojenia s Maďarskom. Dvorčák bol vo *Felvidéki Komité* poverený riadením „slovenskej propagandy".

S finančnou podporou grófa Istvána Bethlena rozvinul svoje protičeskoslovenské aktivity. V marci 1919 s maďarskou vládou rokoval o príprave ozbrojenej akcie na Slovensku. Podieľal sa aj na kampani za odtrhnutie Slovenska od Česka s víziou jeho autonómie v rámci Maďarska. V Budapešti bol vymenovaný za vedúceho pracovníka tzv. Hlavného slovenského oddelenia pre národnostné menšiny. Jeho hlavnou úlohou bolo propagovať ideológiu vytvorenia Veľkého Maďarska. V roku 1920 bol zvolený za poslanca maďarského Národného zhromaždenia, kde zastupoval slovenskú menšinu. V deň podpisu Trianonskej mierovej zmluvy vystúpil v maďarskom parlamente s prejavom, v ktorom sa vyhlásil za zástupcu Slovákov v Česko-Slovensku a v Amerike, odmietol pripojenie Slovenska k Česko-Slovensku a odsúdil „český imperializmus".

Česko-slovenské vzťahy interpretoval v duchu dobových maďarských revizionistických téz – slovenskému národu, ktorý vraj túžil zostať v spoločnom zväzku s Maďarskom, bola odobratá možnosť slobodného vyjadrenia názoru a bol vystavený českému teroru. V novembri 1920 na pôde maďarského parlamentu vyhlásil boj Čechom dovtedy, „*pokiaľ na Slovensku nebude slobodne poletovať vták Turul*".

10. júla 1933 v Ženeve spolu s Františkom Jehličkom založil Slovenskú radu. V roku 1939 v okupovaných Košiciach obnovil vydávanie svojej *Našej zastavy.* V roku 1941 založil Našu gazdovskú stranu a kult. spolok Ojčizna. Neúspešné a bez reálneho vplyvu na medzinárodnú politiku zostali jeho snahy preniesť slovensko-maďarský problém na medzinárodné fórum. Neskôr vydával v Paríži iredentistický časopis *La Slovaquie*, ktorý sa pokúšal rozširovať v Česko-Slovensku. Jeho program nenašiel podporu ani v podmienkаch okupácie Slovenska po viedenskej arbitráži.

Poznámky
--------

1. ↑  minimálne doslovne "agent maďarskej iredenty" podľa Encyklopédie Slovenska
2. ↑  Slovenské novinárstvo od vzniku robotníckej tlače do začiatku prvej svetovej vojny

Referencie
----------

1. ↑   *Archivovaná kópia* [online]. [Cit. 2008-07-28]. Dostupné online. Archivované 2008-12-27 z originálu.
2. 1 2 3 4   *Encyklopédia Slovenska, zväzok I. heslo Dvortsák Viktor*. [s.l.] : [s.n.]. S. 615.
3. 1 2  DVORČÁK, Viktor. In:  *Biografický lexikón Slovenska II C – F*. Martin : Slovenská národná knižnica, 2004. 696 s. ISBN 80-89023-44-4. S. 403.
4. 1 2 3 4  RUTTKAY, Fráňo. *Slovenskí kolaboranti v službách mad̕arskej iredenty, 1920-1938*. [s.l.] : Kubko Goral, 1998. Google-Books-ID: dFoiAQAAIAAJ. Dostupné online. ISBN 978-80-88858-07-2. S. 20.
5. ↑  Fabian, s. 91
6. ↑
7. ↑
8. 1 2   *Zápisnica schôdzky klubu slovenských poslancov, dňa 28. novembra 1918 IN Zápisnica schôdzky klubu slovenských poslancov I. (1918-1919)* [online]. [Cit. 2021-12-03]. S. 106. Dostupné online.
9. 1 2 3 4 5  KOVÁČ, Dušan. *Kronika Slovenska*. Bratislava : Fortuna Print, 1998-1999. (1. vyd.) ISBN 80-7153-174-X. S. 94.
10. 1 2   *Encyklopédia Slovenska, zväzok V. heslo Slovenská ľudová republika*. [s.l.] : [s.n.]. S. 318.
11. ↑  Michela 2009, s. 128
12. ↑  Michela 2009, s. 33
13. 1 2  Michela 2009, s. 29
14. ↑
15. ↑  Michela 2009, s. 71
16. ↑  Michela 2009, s. 100
17. ↑  Michela 2009, s. 145
18. ↑

Zdroje
------

* Fabián, Juraj (1966), *Svätoštefanské tiene: Telekiho zahraničná politika a Slovensko 1939 – 1945*, Bratislava: Vydavateľstvo politickej literatúry
* Michela, Miroslav (2009), *Pod heslom integrity: Slovenská otázka v politike Maďarska 1918 – 1921*, Bratislava: Kalligram, ISBN  978-80-8101-261-7,

Autoritné údaje: * BnF: 16919478z
* ISNI: 0000 0001 1194 8022
* PIM: PIM52238
* SNK: 149808
* VIAF: 162934694