**Şehzade Mustafa Muhlisi** (\* 1515, Manisa, Osmanská ríša – † 6. október 1553, Konya, Osmanská ríša) bol najstarší syn sultána Süleymana I. a jeho konkubíny Máhidevrán. Bol guvernérom Manisy v rokoch 1533 až 1541, Amasye od roku 1541 do 1549 a Konye od roku 1549 do 1553. Şehzade Mustafa bol najbližšie k osmanskému trónu aj vďaka popularite u vojska a celkovo v ríši, čo sa mu stalo osudným, keďže ho nechal jeho otec Süleyman popraviť, čo neskôr oľutoval.

Život
-----

Mustafa sa narodil v roku 1515 v Manise Şehzade Süleymanovi (budúcemu sultánovi) a Máhidevrán počas vlády jeho starého otca Selima I.

Mustafa začal mať problémy vo vzťahu s otcom už od útleho detstva. Bol prvorodeným synom a mal právo nastúpiť na trón, avšak jeho otec preferoval viac jeho mladšieho nevlastného brata Şehzade Mehmeda, najstaršieho syna Hürrem Sultán, jeho najobľúbenejšej konkubíny a legálnej manželky. Süleyman mu venoval v mladosti viac pozornosti, a zdalo sa, že ho pripravuje na trón. 

Mustafa mal veľmi dobré vzťahy s jeho nevlastnými bratmi Mehmedom, Selimom II. Bayezidom a Cihangirom, čoho príkladom je, že Selim II. sa neskôr správal k Máhidevrán ako k vlastnej matke. Selim mu naviac postavil aj hrob v Burse.

Neskôr v roku 1541 zažil ďalší šok, keď bol premiestnený z Manisy do vzdialenejšej Amasye. Spravovanie Manisy padlo na Mehmeda, kým Selim a Bayezid boli guvernérmi Konye, respektíve Kütahye. Avšak, po tom čo bol poslaný do Amasye, dostal Mustafa správu od Süleymana: nebol poslaný do Amasye, pretože nechcel byť v jeho blízkosti, ale preto, aby chránil východné hranice Osmanskej ríše a naučil sa ovládať veľké územie. Táto správa upokojila osmanské vojsko a ľudí, kedže Şehzade Mustafa bol najpopulárnejší nástupca na trón.

V Amasyi dostal správu o smrti jeho brata Mehmeda. Vyzeralo to tak, že mu už nič nestojí k ceste na trón, ale stále čelil niektorým prekážkam. V roku 1544 bol jeho ďalší brat, Şehzade Selim, poslaný do Manisy ako jeho sanjak bej, zatiaľčo Şehzade Bayezid zostal v Kütahyi.

Bolo to kritické rozhodnutie, keďže obaja boli synmi Hürrem Sultán. Jej podpora vlastných synov, Selima a Bayezida, robila Mustafovi v politickej kariére ťažkosti, avšak úspešne viedol Amasyu 8 rokov. 

V roku 1547 sa sultán stretol s jeho synmi Mustafom, Selimom a Bayezidom na rôznych miestach a diskutovali o politickej situácii. Bolo to dlho po smrti Mehmeda, ale boj medzi tromi princami stále pokračoval.

V roku 1549 ako odmenu za služby v osmansko-safíjovskej vojne, sa Mustafa premiestnil do Konye, kde sa stal sanjak bejom. Klebety a špekulácie hovorili, že Mustafa je teraz v nebezpečí, keďže Hürrem a Rüstem Paša proti nemu uzavreli dohodu v prospech Hürreminých synov, Selima a Bayezida.

Poprava
-------

Poprava Şehzade Mustafu.
Počas Süleymanovej kampane v Perzií jeho armáda na chvíľu zastavila v Ereğli. Keď Süleymanová armáda bola v Ereğli povolal Rüstem Paša Mustafu a jeho vojsko, aby sa pridalo k nim. V tom istom čase varoval Süleymana, že ho Mustafa príchadza zabiť. Mustafa bol obvinený jeho otcom, vďaka Hürrem Sultán a Rüstemovi Pašovi. Mihrimáh Sultán taktiež hrala rolu v smrti Şehzade Mustafu.

Mustafa akceptoval žiadosť Rüstema Pašu a vydal sa s vojskom k otcovi. Süleyman to videl ako hrozbu a nakázal popravu jeho syna. Keď Mustafa vkročil do stanu otca, aby sa sním stretol, Süleymanová garda na neho zaútočila, a po dlhom boji bol uškrtený. Meno muža, ktorý uškrtil Şehzade Mustafu bolo Mahmut Ağa. Bola to pravá ruka Rüstema Pašu.

Rodina
------

#### Manželky

* Fatma Handan Hatun
* Begüm Nurcihan Hatun

#### Synovia

* Şehzade Süleyman Çelebi
* Şehzade Ahmed
* Şehzade Mehmed

#### Dcéry

* Nergisşah Sultan
* Neslişah Sultan

Vyobrazenie v literatúre a v populárnej kultúre
-----------------------------------------------

V roku 1561, osem rokov po Mustafovej smrti napísal francúzsky spisovateľ Gabriel Bounin tragédiu s názvom *La Soltane* o roli Hürrem Sultán v Mustafovej smrti.

V televíznom seriáli *Sultán* si Mustafu zahral turecký herec Mehmet Günsür.

Referencie
----------

1. ↑  Afyoncu, Erhan (2012). *Şehzade Mustafa*. Atlas Tarih.
2. ↑  Sakaoğlu, Necdet; *Bu Mülkün Sultanları*, *page 137*.
3. ↑  Beosch, Moritz. The Height of the Ottoman Power;*Murder of Prince Mustafa*
4. ↑  *A General History of the Middle East*, Chapter 13: Ottoman Era, Suleiman the Magnificent
5. ↑  *The Literature of the French Renaissance* by Arthur Augustus Tilley, p.87 [1]

Autoritné údaje: * GND: 135587549
* ISNI: 0000 0000 2250 6388
* LCCN: n00046600
* VIAF: 18443827
* WorldCat: lccn-n00046600