**Olaus Petri** (\* 6. január 1493 Örebro – † 19. apríl 1552 Štokholm) bol švédsky teológ, luteránsky duchovný, spisovateľ a významný predstaviteľ švédskej reformácie. Jeho brat Laurentius Petri sa stal prvým uppsalským arcibiskupom ktorý vyznával luteranizmus.

Život
-----

Bol synom kováča z Örebro, čítať a písať sa naučil v miestnom karmelitánskom kláštore. Potom študoval teológiu a nemčinu na univerzite v Uppsale. Neskôr navštevoval aj univerzitu v Lipsku (do roku 1516) a nakoniec dokončil vzdelanie vo februári 1518 získaním magisterského titulu na univerzite vo Wittenbergu. Vo Wittenbergu sa spolu s mladším bratom Laurentiom stretol s hlavnými postavami nemeckej reformácie, Philippom Melanchthonom a Martinom Lutherom. Bol nimi silne ovplyvnený.

V roku 1519 sa obaja bratia vrátili do Švédska. Pri návrate len tesne unikli smrti, keď sa ich loď počas búrky potopila pri brehu Gotland. Chvíľu obaja zostali na Gotlande, kde Olaus kázal a pomáhal miestnemu kňazovi učiť v miestnej škole. V roku 1520 sa Olaus vrátil na pevninu, prijal svätenie za diakona a slúžil biskupovi Mattiasovi Gregerssonovi ako sekretár. Stal sa tiež kancelárom diecézy Strängnäs

  

Olaus sprevádzal svojho mentora, biskupa Gregerssona, do Štokholmu a zúčastnil sa korunovácie dánskeho kráľa Kristiána III. ktorý porazil vzbúrencov Stena Stureho mladšieho, ktorý chcel striasť švédsku závislosť na Dánsku. Rovnako tak bol Olaus svedkom, ako Kristián III. za pomoci katolíckeho arcibiskupa Gustava Trolla nechal uväzniť a popraviť 82 vedúcich švédskych šľachticov a osobností. Tento masaker vošiel do dejín ako Štokholmská krvavá kúpeľ. K zatknutým a popraveným patril aj biskup Gregersson. Sám Olaus tak tak unikol poprave potom, čo proti zatknutiu svojho nadriadeného protestoval. Život mu zachránilo, keď jeden z členov Kristiánovho sprievodu, ktorý bol nemec a poznal Olausa z Wittenbergu a falošne dosvedčil, že Olaus je nemec.

.Masaker však vo Švédsku vyvolalo povstanie na čele s Gustavom Vasom. Olaus Vasu aj povstanie ihneď podporil. Keď sa v roku 1523 Vasa posadil na švédsky trón, Olaus bol čoskoro menovaný kancelárom kráľovstva. O rok neskôr bol Olaus menovaný mestským tajomníkom v Štokholme a presťahoval sa do nového hlavného mesta, kde tiež pôsobil ako sudca (aj napriek nedostatku právneho vzdelania) a mestský radca. Vasa mal cieľ nastoliť vo Švédsku protestantizmus a Olaus sa stal jeho baranidlom a hlavným ideológom tohto ťaženia. V októbri 1524 kapitula Uppsalskej katedrály exkomunikovala oboch bratov Petriovcov kvôli obvineniu z kacírstva. Čoskoro sa Olaus stal oficiálne luteránom, v roku 1525 sa oženil, ako to povoľovali luteránske pravidlá, a tiež uskutočnil ďalšiu Lutherovu myšlienku tým, že prvýkrát slúžil omšu v národnom jazyku, teda vo švédčineZároveň sa podieľal na prekladanie Biblie a Lutherových textov do švédčiny. V roku 1526 vydal Olaus prvý švédsky preklad Nového zákona a tiež švédsky katechizmus (preklad celej Biblie bol dokončený roku 1541).

Vasa sledoval všetky tieto kroky sa sympatiami a frontálny útok na švédsky katolicizmus naplánoval na rok 1527, kedy zvolal zasadnutie stavov do Västeras, na ktorom bolo Švédsko oficiálne vyhlásené za protestantskú krajinu. Kráľ Gustav Vasa v roku 1531 vymenoval brata Laurentia (ktorý bol v tomto roku vysvätený na kňaza a zároveň sa oženil s dcérou kráľovho bratranca) arcibiskupom v Uppsale.

Olaus ďalej pokračoval najmä v publikačnej činnosti, napísal a vydal švédsky spevník, liturgický manuál a mnoho homiletických a polemických traktátov. Spísal tiež dôležitý porávní text nazvaný *Pravidlo pre združenia sudcov*. Ide o 42 všeobecných pravidiel, zmes všeobecného práva a zákonov, ktoré vytvorili základ škandinávske právne tradície. Text však vyšiel až dlho po Olausovej smrti, až v roku 1616. Olaus tiež napísal *Švédsku kroniku,* ktorá napriek niektorým historickým nepresnostiam obsahuje mnoho zaujímavých faktov a anekdot a zostáva dôležitým historickým dokumentom.

V roku 1539 bol Olaus Petri vysvätený na kňaza. 

Krátko po jeho vysvätení sa však zhoršil Olausov vzťah s kráľom Gustavom. Olaus bol zatknutý a postavený pred súd za vlastizradu, údajne preto, že sa počas spovede dozvedel o vzbure proti kráľovi a neohlásil to. Niektorí historici usudzujú, že za zatknutím boli skôr Olausove spisy kritizujúce kruté tresty kráľa i jeho daňovú politiku. Kráľ Gustav tiež chcel ovládnuť cirkev, zatiaľ čo Olaus podporoval náboženskú samosprávu. 2. januára 1540 bol uznaný vinným a odsúdený na trest smrti. Rozsudok podpísal dokonca aj jeho brat Laurentius. Po dlhom vyjednávaní a mnohých žiadostiach sa však jeho priateľom podarilo dosiahnuť jeho prepustenie, po zaplatení vysokej kaucie. Niektorí za to zaplatili aj koncom svojej politickej kariéry.

Olaus dostal kráľovskú milosť v roku 1542, pravdepodobne ako odmenu za dokončenie rozsiahleho projektu biblického prekladu, a v tomto roku bol tiež menovaný inšpektorom nad Štokholmským školami. Nasledujúci rok bol menovaný dekanom katedrály sv. Mikuláša (*Storkyrkan*) v Štokholme a toto kňazské postavenie si držal počas posledných deviatich rokov svojho života. Olaus Petri bol pochovaný v Storkyrkan, ktorý sa stal o dve storočia neskôr národnou katedrálou, keď v tejto pozícii nahradil katedrálu v Uppsale. Od roku 1898 má Olaus Petri pred katedrálou sochu.

Pozri aj
--------

Švédska cirkev

Laurentius Petri

Zdroje
------

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Olaus Petri na českej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*

Autoritné údaje: * BnF: 12079356h
* GND: 118740369
* ISNI: 0000 0000 8122 5156
* LCCN: n90700674
* VIAF: 44323232
* WorldCat: lccn-n90700674