Medzinárodná vesmírna stanica (ISS) pri pohľade z raketoplánu *Atlantis* v roku 2011
**Kozmická stanica** alebo **vesmírna stanica** je umelá štruktúra určená na pobyt ľudí vo vesmíre. Na rozdiel od kozmickej lode stanica nemusí mať žiaden hlavný motor a nie je prispôsobená na pristávanie. Na dopravu ľudí a materiálu na a zo stanice je teda potrebný iný dopravný prostriedok. Kozmická stanica je zariadená pre strednodobé pobyty, od niekoľkých týždňov alebo mesiacov až po roky. Po skončení obdobia funkčnosti a odchode poslednej posádky je zvyčajne navedená do zemskej atmosféry, kde zhorí v jej vrchných vrstvách.

Najčastejšie je kozmická stanica určená na vedecký a technologický výskum vlastností rôznych materiálov a živých organizmov v podmienkach mikrogravitácie. Pre svoje umiestnenie nad zemskou atmosférou (presnejšie v horných vrstvách zemskej atmosféry) sa tiež používa na pozorovanie Zeme aj vesmíru. V budúcnosti môže byť použitá aj ako základňa pre ďalšie lety do slnečnej sústavy. Jediná v súčasnosti veľká funkčná kozmická stanica, Medzinárodná vesmírna stanica, bola v poslednom čase tiež cieľom niekoľkých kozmických turistov.

Prvou vypustenou kozmickou stanicou bol sovietsky Saľut 1 v roku 1971. V sérii staníc Saľut 3 až 7 uskutočňovali kozmonauti z bývalého ZSSR a ďalších socialistických štátov lekárske, biologické a technologické pokusy. Prvá americká kozmická stanica Skylab bola vypustená v roku 1973 a posádky sa na nej striedali prostredníctvom kozmických lodí Apollo. Najdlhšie fungujúcou ruskou stanicou bol Mir, na ktorom sa za 15 rokov jeho činnosti vystriedalo 104 kozmonautov, z toho 44 amerických a bolo vykonaných vyše 16 000 pokusov. Výmenu posádok na Mire zabezpečovali lode Sojuz, automatické lode Progress sa starali iba o zásobovanie. V roku 1995 sa s Mirom prvýkrát spojil aj americký raketoplán.

Od roku 1998 sa 16 štátov podieľa na výstavbe Medzinárodnej vesmírnej stanice. Medzinárodná vesmírna stanica prebrala funkciu Miru a je celkove druhou veľkou vesmírnou stanicou. Stanica je v súčasnosti už z veľkej časti dokončená, má hmotnosť takmer 500 ton, rozpätie 110 m a 6-člennú posádku. Na programe sa priamo podieľa vyše 100 000 pracovníkov kozmických agentúr a stovky dodávateľov, subdodávateľov, tovární a laboratórií na celom svete. 

V septembri 2011 vypustila svoju prvú malú experimentálnu kozmickú stanicu aj Čína. Mala názov Tchien-kung 1 a v júni 2012 k nej zavítala prvá posádka. Druhá posádka priletela o rok neskôr v júni 2013. Tchien-kung 1 nekontrolovane zanikol v horných vrstvách atmosféry nad južným Tichým oceánom dňa 2. apríla 2018. Druhú experimentálnu kozmickú stanicu, Tchien-kung 2, Čína vypustila v septembri 2016. V októbri až novembri 2016 bola obývaná dvoma čínskymi kozmonautmi. Tchien-kung 2 kontrolovane vstúpil do horných vrstiev atmosféry nad južným Tichým oceánom dňa 19. júla 2019. Čína ďalej rozvíja svoj pilotovaný vesmírny program, pričom kozmická stanica Tchien-kung je jeho hlavnou oporou.

Zoznam kozmických staníc
------------------------

Porovnanie veľkosti rôznych kozmických staníc
Kozmická stanica Mir pri pohľade z raketoplánu *Atlantis*, 18. november 1995

| Názov stanice | Štart | Vstup do atmosféry | Dní používania | Celkom posádkya návštevníkov | Návštev | Hmotnosť(kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Na obežnej dráhe | Obývaná | Pilotované | Nepilotované |
| Sovietsky zväz  Saľut 1/DOS-1 | 19. apríl 1971,01:40:00 UTC | 11. október 1971,04:00:00 UTC | 175 | 24 | 3 | 2 | 0 | 18 425 |
| Sovietsky zväz  DOS-2 | 29. júl 1972,03:20:57 UTC | 29. júl 1972 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 425 |
| Sovietsky zväz  Saľut 2/Almaz 1 | 3. apríl 1973,09:00:00 UTC | 28. máj 1973 | 54 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 500 |
| Sovietsky zväz  DOS-3 | 11. máj 1973,00:20:00 UTC | 22. máj 1973 | 11 | 0 | 0 | 0 | 0 | 19 400 |
| Spojené štáty  Skylab | 14. máj 1973,17:30:00 UTC | 11. júl 1979,16:37:00 UTC | 2 249 | 171 | 9 | 3 | 0 | 77 088 |
| Sovietsky zväz  Saľut 3/Almaz 2 | 25. jún 1974,22:38:00 UTC | 25. január 1975 | 213 | 15 | 2 | 1 | 0 | 18 900 |
| Sovietsky zväz  Saľut 4/DOS-4 | 26. december 1974,04:15:00 UTC | 3. február 1977 | 770 | 92 | 4 | 2 | 1 | 18 900 |
| Sovietsky zväz  Saľut 5/Almaz 3 | 22. jún 1976,18:04:00 UTC | 8. august 1977 | 412 | 67 | 4 | 3 | 0 | 19 000 |
| Sovietsky zväz  Saľut 6/DOS-5 | 29. september 1977,06:50:00 UTC | 29. júl 1982 | 1 764 | 683 | 33 | 16 | 14 | 19 824 |
| Sovietsky zväz  Saľut 7/DOS-6 | 19. apríl 1982,19:45:00 UTC | 7. február 1991,03:44 UTC | 3 216 | 816 | 22 | 10 | 15 | 19 824 |
| Sovietsky zväz  Rusko  Mir | 19. február 1986,21:28:23 UTC | 23. marec 2001,05:59:36 UTC | 5 510 | 4 592 | 125 | 39 | 68 | 124 340 |
|  Medzinárodná vesmírna stanica | 20. november 1998,06:40:27 UTC |  | \**8998* | \**8285* |  |  |  | 444 615 |
| Čína  Tchien-kung 1 | 29. september 2011,13:16:03 UTC | 2. apríl 2018,00:16 UTC | 2 377 | 20 | 6 | 2 | 1 | 8 506 |
| Čína  Tchien-kung 2 | 15. september 2016,14:04:12 UTC | 19. júl 2019,13:06 UTC | 1 036 | 30 | 2 | 1 | 1 | 8 600 |
| Čína  Čínska vesmírna stanica | 29. apríl 2021,03:23:15 UTC |  | \*\**802* |  |  |  |  | 96 000 |

* = Stanice, ktoré neboli nikdy obývané
* \*Medzinárodná vesmírna stanica, prebiehajúca misia, dáta platné pre 10. júl 2023
* \*\*Kozmická stanica Tchien-kung, prebiehajúca misia, dáta platné pre 10. júl 2023


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Kozmonautický portál |