Sgrafito na dome v Guarde, (Švajčiarsko).
**Sgrafito** (z tal. *sgraffiare* - škrabať) je grafická umelecká technika, pri ktorej dielo vzniká vyškrabávaním do viacvrstvovej hladenej omietky. Odškrabaním vrchnej omietky sa odkrýva spodná vrstva čím sa vytvára motív. Sgrafito vzniklo v Taliansku v období renesancie ako typický dekoratívny prvok tohto slohu a uplatňovalo sa najmä pri výzdobe fasád budov, neskôr aj v interiéroch.

Vznik a rozšírenie sgrafita
---------------------------

Sgrafito sa vyskytovalo predovšetkým v severných častiach Talianska. Jeho zrod spadá pravdepodobne do 16. storočia. Za jeho údajného vynálezcu je ozančovaný Ouden Feltrini, no iný zdroj poukazuje na maliara z Florencie - Piera di Cosimu. Technika sa však používala aj v nemecky hovoriacich krajinách (okolie Marburgu a Wetterau) ako jednoduchá ľudová úprava fasád už v 13. storočí.

Na Slovensko sa sgrafito dostalo spolu s talianskymi majstrami, ktorí tu pôsobili. Rozšírilo sa najmä v oblasti banských miest na stredom Slovensku a v spišských mestách. Uplatnilo sa najmä na verejných budovách a na fasádach šľachtických sídel (napr. Thurzov dom v Banskej Bystrici, zvonica v Kežmarku).

### Súčasné sgrafito

V súčasnej dobe a súčasnej architektúre sa sgrafito objavuje na fasádach budov alebo v interiéroch skôr iba zriedka a väčšinou je to vo forme umeleckého diela, ktoré je už v inom vzťahu k architektúre ako to bolo v období jeho najväčšieho rozkvetu. Sú to skôr obrazy v kontexte moderného súčasného umenia, abstraktné kompozície a experimenty. Uplatnenie tradičných materiálov v súčasnom sgrafite je nákladnejšie ako použitie moderných, preto sú často dnešní umelci nútení použiť moderné materiály. Mnohokrát sa kompozícia dotvára vkladaním prírodných prvkov - kameňov, dreva a podobne. Nižšie uvedené obrázky ukazujú sgrafito v kontexte moderného umenia. Ich aplikácia je možná na steny interiéru aj exteriéru.

Princíp vytvárania sgrafita
---------------------------

Skica zobrazujúca princíp vytvorenia sgrafita.
Na stenu sa nanesie hrubšia spodná vrstva zafarbenej omietky *(intonaco collorito)*. Po jej zaschnutí sa nanesie tenká vrchná vrstva omietky bielej farby *(intonaco bianco)*, do ktorej sa ešte za čerstva preškrabávajú motívy. Farba spodnej omietky v talianskej renesancii bola zvyčajne čierna až sivá a aj hnedá a červená. Zafarbenie sa dosahovalo pomocou prírodných prímesí - popol zo slamy alebo dreva, rozomleté tehly a podobne. Na vrchnú vrstvu bola vhodná čo najjemnejšia vápenná omietka, prípadne iba vápenný náter, pretože umožňovali oveľa precíznejšiu kresbu zložitejších ornamentov ako hrubozrnné omietky. Obrátenie farebnosti tak, že spodná vrstva bola svetlá a vrchná tmavá sa nazýva kontrasgrafito. Okrem dvojfarebných motívov a ornamentov bolo možné navrstvením viacerých omietok vytvárať pestrejšie a dokonalejšie diela.

Okrem spomenutého postupu existuje aj technika vytvorenia sgrafita do jednofarebnej omietky. Po nanesení sa do jednofarebnej omietky vyškrabe obrazec, pričom dotknuté miesta ostávajú drsnejšie a ináč reflektujú svetlo, čo má v konečnom dôsledku podobný efekt ako iná farebnosť. Okrem toho sa časom rozdiel ešte umocní, pretože na zdrsnených plôškach obrazu sa zachytávajú nečistoty, následkom čoho ešte viac stmavnú.

V období renesancie sa vo veľkej miere používal na povrchové úpravy opracovaný kameň a vytvárala sa tzv. kamenná bosáž. Sgrafito umožňovalo dosiahnuť podobný efekt oveľa lacnejšie a jednoduchšie pomocou plasticky pôsobiaceho ornamentu pripomínajúceho jednotlivé kvádre. Oproti iným riešeniam bolo aj pomerne odolné voči poveternostným vplyvom.

### Grafické motívy

* spočiatku jednoduchšie - geometrické obrazce, geometrické súvislé vzory vytvorené z priamok, kružníc a vlnoviek, obdĺžniky, kvádrovanie rôznych foriem, diamantová bosáž, klasické renesančné "psaníčko" (list - vzor pripomínajúci obálku)
* súvislý kobercový vzor, motivicky neohraničený, pokrývajúci ako textília celé priečelie
* rastlinné a iné ornamenty, figurálne alegorické, historické, mytologické výjavy - vznikali kopírovaním a zväčšovaním grafických predlôh, či už podľa grafických listov, alebo podľa ilustrácií z biblie

Galéria
-------

* 
* 
*

Referencie
----------

* Koch, W.: *Malý lexikon architektúry*; Bratislava, 1975, s.178
* Takátsová, J. Veľasová, L.: *Sgrafitová výzdoba kaštieľa v Ladomerskej Vieske* in: Pamiatky a múzeá, 1999/1

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **sgrafito**.

Externé odkazy
--------------

* [nefunkčný odkaz]
*