Mestá Sumeru s jedným z odhadov polohy mesta Akšak.Mestá Sumeru s jedným z odhadov polohy mesta Akšak.

**Akšak** bolo mesto v starovekom Sumeri, ležiace na severnej hranici Akkadu, niekedy stotožňované s babylonským Upi (grécky Opis). Na základe nápisu „*Ur-kisala, sangu-kňaz Sinu z Akšaku, syn Na-tiho, pasisu-kňaza Sinu Salamovi predstavil [túto sochu]*." je známe, že v Akšaku sa nachádzal chrám boha Sinu.

História
--------

Akšak sa prvýkrát objavuje v sumerskej literárnej skladbe *Dumuziho sen*, kde sa hovorí, že uruckého kráľa Dumuziho zvrhol hladný dav zložený z mužov z veľkých sumerských miest vrátane Akšaku. V čiastočne literárnom Sumerskom kráľovskom zozname sa ako králi Akšaku spomínajú Unzi, Undalulu, Urur, Puzur-Nirah, Išu-Il a Šu-Sin. Puzur-Nirah sa spomína aj v o tisícročia neskoršom literárnom diele *Weidnerova kronika* ako vládca v Akšku, keď bola za vládkyňu nad Sumerom vymenovaná krčmárka Kubaba z Kišu.

Ak prejdeme k aktuálnym archeologickým prameňom, na kamennej nádobe z Nippuru je zaznamenaný urucký kráľ Enšakušanna, ktorý zaútočil na Akšak slovami: „Vodca Kišu a vodca Akšaku, (keď) boli obe ich mestá zničené...". Následne sa Akšak dostal do vojny s Lagašom a bol zajatý Eannatom, ktorý v jednom nápise (na balvane A v 4-5) tvrdí, že porazil jeho kráľa Zuzu.

Mesto Antasur figurovalo vo viacerých konfliktoch medzi Lagašom a neďalekým Girsu. Akšak sa spomína aj v tabuľkách nájdených v Eble. Približne v roku 2350 pred Kr. padol Akšak do rúk Lugalzagesiho z Ummy. Akkadský kráľ Šar-Kali-Šarri uvádza porážku Elamitov v bitke pri Akšaku vo svojom letopočte „V roku, v ktorom Šarkaliszarri viedol bitku proti Elamu a Zahare pred Akšakom a ... a zvíťazil". V názve roku bližšie neurčeného vládcu Akkadskej ríše sa píše: „Rok, v ktorom bol rozdelený kanál Akszak v Nippure."  Mesto sa spomína aj na starobabylonskej tabuľke z obdobia starovekého Babylonu, ktorá sa našla v Sippar-Amnanume. Vo fragmentárnom názve roku vládcu z tohto obdobia Itur-Šamaša sa spomína Aksak: „Rok Itur-Šamaš postavil chrám ... v Akšaku". Predpokladá sa, že Itur-Šamaš, Idinilov syn, bol vládcom mesta Kisurra.

Po starobabylonskom období nie sú o Akšaku žiadne záznamy.

Lokalita
--------

Presná poloha mesta nie je istá. Klasickí autori ho lokalizovali na miesto, kde sú rieky Tigris a Eufrat najbližšie k sebe, a v prvých záznamoch sa spomína spolu s Kišom a Girsu. Archeológovia v roku 1900 umiestnili Akšák na miesto Tel Omar (alebo Tel Umar), kde sa dvojica miest rozprestiera pri Tigride, ale ukázalo sa, že to bola Seleucia (možno skôr Upi/Opis), keď ju vykopal LeRoy Waterman z Amerických škôl orientálneho výskumu. Pôvodne sa predpokladalo, že sa tam našli dva nápisy s menom Akšak, ale po preskúmaní sa ukázalo, že to tak nie je. Michael C. Astour ho umiestnil na Tigris, na dnešné južné predmestie Bagdadu. Prieskum v oblasti Didžala nepreukázal žiadne rané pozostatky v oblasti Seleucia alebo Cteshiphon, čo zrejme vylučuje túto lokalitu.

Preskúmané lokality označené ako možné miesta Akšaku boli Tell Mohammad, Tell Rishad a Tell Abu Jawan. Ako Akshak sa navrhoval aj Tulul Mujaili' (tiež Tulül al-Mugeli' a el-Mjel'aat), ktorý leží 15 km severovýchodne od Cteshiphonu, a tiež Opis. Lokalita má rozlohu 500 × 200 metrov a výšku 6,5 metra. Povrchový prieskum preukázal osídlenie v ranodynastickom až novobabylonskom období, hlavne od čias Kassitov. Našiel sa tu kudurru Marduk-nadin-ahheho (asi 1095 – 1078 pred Kr.), šiesteho kráľa druhej dynastie Isin a 4. dynastie Babylonu. Na základe skorého geografického zoznamu bola navrhnutá aj lokalita Tell Sinker (N 56 ̧24' a E 44 ̧14') na starovekom koryte rieky Tigris severozápadne od Bagdadu. Tell Sinker je lokalita 16 (primárne ranodinastická, 600 x 300 metrov s centrálnou mohylou 250 x 100 x 10 metrov) v prieskume Akkadu.

Referencie
----------

1. ↑  Schmandt-Besserat, Denise, *Six Votive and Dedicatory Inscriptions*, in When Writing Met Art: From Symbol to Story, New York, USA: University of Texas Press, S. 71-86, 2007
2. ↑  Ansky, S. *Dumuzi's Dream*, The Harps that Once... edited by David G. Roskies, New Haven: Yale University Press, S. 28-46, 1992
3. ↑  Thorkild Jacobsen, *The Sumerian King List*", Assyriological Studies 11, Chicago: University of Chicago Press, 1939
4. ↑  Frayne, Douglas, *Uruk*, Pre-Sargonic Period: Early Periods Volume 1 (2700-2350 BC), University of Toronto Press, S. 409-440, 2008 ISBN 978-0802035868
5. ↑  Curchin, Leonard, *Eannatum and the Kings of Adab*, Revue d’Assyriologie et d’archéologie Orientale, vol. 71, no. 1, pp. 93–95, 1977
6. ↑  Gordon, Cyrus Herzl (1992). *Eblaitica: essays on the Ebla archives and Eblaite language 3. 3.* Winona Lake, Ind.: Eisenbrauns. S. 58. ISBN 978-0-931464-77-5. OCLC 642922991.
7. ↑  Kramer, Samuel N. *New Tablets from Fara*, Journal of the American Oriental Society, vol. 52, no. 2, S. 110–32, 1932
8. ↑  Yuhong, Wu, and Stephanie Dalley, *The Origins of the Manana Dynasty at Kish, and the Assyrian King List*, Iraq, vol. 52, S. 159–65, 1990
9. ↑  George A. Barton, *Dr. Waterman's Excavation at Tel Omar (Ctesiphon),* Bulletin of the American Schools of Oriental Research, no. 30, S. 6-8, (Apr. 1928)
10. ↑  Howard C. Hollis, *Material from Seleucia*, The Bulletin of the Cleveland Museum of Art, vol. 20, No. 8, S. 129-131, 1933
11. ↑  Gordon, Cyrus Herzl (1992). *Eblaitica: essays on the Ebla archives and Eblaite language 3. 3*. Winona Lake, Ind.: Eisenbrauns. S. 58. ISBN 978-0-931464-77-5. OCLC 642922991.
12. ↑  Adams, Robert M. *Land Behind Baghdad: A History of Settlement on the Diyala Plains*", Chicago and London: University of Chicago Press, 1965
13. ↑  Robert McCormick Adams, *Land behind Baghdad. A history of settlements in the Diyala plains*, Chicago, 1965
14. ↑  McGuire Gibson, *The city and area of Kish, Field Research Projects*, 1972

Iné projekty
------------

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Akshak na anglickej Wikipédii.*

Autoritné údaje: