**Rým** je zvuková zhoda dvoch alebo viacerých slabík na istých bodoch veršov, najčastejšie na ich koncoch. Rozsah zhody je v každej národnej poézii odlišný, mení sa aj v rámci jednej národnej literatúry (zmeny závisia od obdobia, literárnej školy, autorov i od básnického vývinu jednotlivca). Napriek tomu, že rým je predovšetkým zvukovou zhodou, medzi slovami v rýme vzniká širší vzťah, do vzájomného súvisu vstupujú celé slová a ich významy. Do tohto vzťahu niekedy vstupujú aj významy slov v skrytej prítomnosti, teda významy slov, ktoré by sa mohli rýmovať, ale do rýmu nevstúpili. 

Rým je vertikálnou metaforou, pretože sa v ňom vstupujú do vzťahu slová, ktoré sa obyčajne nespájajú v mimoumeleckých prejavoch. Ich čiastočná podobnosť, nevyhnutná zložka básnickej obraznosti vôbec, je obsiahnutá v podobnom zvuku. Čiastočná zvuková zhoda je tzv. *tertium comparationis*, ktoré stavia do prirovnania slová na konci veršov.

Typy rýmov
----------

### Združený rým

O *združenom rýme* hovoríme vtedy, ak zvuková zhoda slabík na konci veršov sa dá vyjadriť pomocou schémy: **AABB**, teda keď sa prvý verš rýmuje s tým druhým a tretí verš sa rýmuje so štvrtým.

**Napríklad:**

> Zdalo sa mi vo sne, **zdalo**: **A**
> 
> 
> dievča moje ma **čakalo**, **A**
> 
> 
> čakalo ma s pekným **pierkom** **B**
> 
> 
> 
> na záhrade pod **večierkom**. **B**
> 
> 

(úryvok z básne *Sen* od Sama Chalupku) 

### Párový rým

O párovom (čes. *tirádový rým*) rýme hovoríme vtedy, ak zvukomalebná zhoda slabík na konci veršov sa dá vyjadriť pomocou schémy **AAAA**, teda keď sa všetky verše rýmujú navzájom.

V slovenskej literatúre sa tento typ rýmu nepoužíva takmer vôbec, ale v českej a maďarskej áno. 

**Napríklad:**

> V hlubokosti **uctivosti** **A**
> 
> 
> s hroznou **horlivostí** **A**
> 
> 
> k veliké **slavnosti** **A**
> 
> 
> namáhám **se dosti** **A**
> 
> 
> 
> ve své **výřečnosti** **A**
> 
> 

(Karel Havlíček Borovský: *19. března 1845)*

### Obkročný rým

O obkročnom rýme hovoríme vtedy, ak zvukomalebná zhoda slabík na konci veršov sa dá vyjadriť pomocou schémy **ABBA**, teda keď sa prvý verš rýmuje so štvrtým a druhý verš s tretím, alebo sa opakuje).

**Napríklad:**

> Ako vy, Tatry, keď oblak **zlatý** **A**
> 
> 
> na hory svoje **hodíte**: **B**
> 
> 
> tône v života **úsvite**. **B**
> 
> 
> 
> tak ona duchom svojím mi **šatí** **A**
> 
> 

(úryvok z *Maríny* od Andreja Sládkoviča - druhá strofa)

### Striedavý rým

O striedavom rýme hovoríme vtedy, ak zvukomalebná zhoda slabík na konci veršov sa dá vyjadriť pomocou schémy **ABAB**, teda keď sa prvý verš rýmuje s tretím a druhý verš so štvrtým).

**Napríklad:**

> Za mier musí básnik do **olova** **A**              
> 
> 
> tvrdo písať spravodlivú **zášť**. **B**                  
> 
> 
> Sláviť musí jasným zvonom **slova** **A**         
> 
> 
> 
> radostnú a rozkvitnutú **vlasť**. **B**
> 
> 

(úryvok z básne *Verše* od Milana Rúfusa)           

### Prerývaný rým

O prerývanom rýme hovoríme vtedy, ak zvukomalebná zhoda slabík na konci veršov sa dá vyjadriť pomocou schémy **ABCB**, teda keď sa prvý verš nerýmuje so žiadnym (alebo ak existuje, tak s piatym) a druhý verš so štvrtým).

**Napríklad:**

> Mám ústa plné tvojich úst. **A**
> 
> 
> Mám dlane plné tvojich **dlaní**. **B**
> 
> 
> V lebke jak vietor v roklinách **C**
> 
> 
> 
> mi šumí hlas tvoj **rozvzlykaný**. **B**
> 
> 

(Úryvok z diela *Rozlúčenie* od Milana Rúfusa) 

### Postupný rým

O postupnom rýme hovoríme vtedy, ak zvukomalebná zhoda slabík na konci veršov sa dá vyjadriť pomocou schémy **ABCABC**, teda keď sa prvý verš rýmuje so štvrtým, druhý verš s piatym a tretí verš so šiestym.

**Napríklad:**

> Ale buď mocná **v tichu**, **A**
> 
> 
> ako je ruží **pýcha**, **B**
> 
> 
> ako je ruží **stud**, **C**
> 
> 
> a cestou **do zániku** **A**
> 
> 
> ty, ktorá **nezaniká**, **B**
> 
> 
> 
> človeka **neodsúď**. **C**
> 
> 

(Úryvok od Jána Kostru) 

### Exotický rým

O exotickom rýme hovoríme ak sa rýmujú dve slová cudzieho pôvodu alebo má cudzí pôvod aspoň jeden z rýmov.

**Napríklad:**

> Treba **avantgarde**
> 
> stále **robiť garde**?
> 
> 

**Ďalší príklad:**

> Do **éteru**
> 
> na **literu**.
> 
>

Typy rýmov podľa zvukových zhôd
-------------------------------

### Asonančný rým (Asonancia)

V asonončnom rýme je zvuková podobnosť, ktorá sa uplatňuje, keď je nejaká zhoda samohlások v rýmoch na konci veršov. Samohlásky nemusia byť totožné, totižto nejde o zvukovú zhodu. Najčastejšie sa vyskytuje v ľudových piesňach a riekankách.

**Napríklad:**

* b**e**r**ú** - nes**e**j**ú**
* m**a**l**ý** - st**a**r**ý**
* t**i**ch**u** - zán**i**k**u**

### Zhodný rým

V zhodnom rýme sa posledné samohlásky a spoluhlásky rýmov zhodujú. 

**Napríklad:**

* krása**vicu** - polo**vicu**

### Gramatický rým

*Pozri aj: Gramatický rým*
Gramatický rým je rým, ktorý vzniká ak sa rýmujú slová, ktoré majú zhodné všetky základné gramatické kategórie – rovnaký slovný druh, rod, číslo, pád, prípadne aj osobu a čas. Na gramatický rým sa najčastejšie uplatňuje schéma **AAAA**. 

**Napríklad:**

* písať - knísať

* mladosť - starosť

* pomalé - nemalé

### Rýmové echo

Pri rýmovom eche sa rýmujú slová s nezhodným počtom slabík. 

**Napríklad:**

* Krým - zaňadrím

### Vnútorný rým

Keď sa poloverš rýmuje s tým druhým. 

**Napríklad:** 

> Hory, šíre **hory** – to ich rodné **dvory**,
> 
> hole, sivé **hole** – to ich rodné **pole**.
> 
> 

(úryvok z diela *Smrť Jánošíkova* od Jána Botta)

Delenie rýmov podľa prízvuku
----------------------------

### Mužský rým

Pri mužskom rýme je prízvuk na poslednej rýmujúcej sa slabike, teda je prízvučná. 

**Napríklad:**

> Ach, nie som viac ten, čo som **býval**: 
> 
> 
> tak istí mi i ***samodôvera***. 
> 
> 
> Čo prvými sa lúčmi v tvár mi **díval**, 
> 
> 
> kým — junoš citný — o kráse som **sníval**, 
> 
> 
> deň dávno zhasol v chladoch ***večera***; 
> 
> 
> 
> zrak márne tône ***rozberá***.
> 
> 

(úryvok z diela *Ach, nie som viac ten, čo som býval* od Pavla Országha Hviezdoslava)

### Ženský rým

Pri ženskom rýme je posledná rýmujúca sa slabika neprízvučná. 

**Napríklad:**

> A znenazdajky aj breza **dohorela**. 
> 
> 
> No keď z nej víchor strhol zvyšky **šiat**, 
> 
> 
> začala sa mu v bezradnosti **biela**
> 
>  
> 
> nahotou tela v dlaniach mlčky **smiať**. 
> 
> 

(úryvok z diela *Breza* od Pavla Horova)

Referencie
----------

1. ↑   encyklopediapoznania.sk, [cit. 2020-04-22]. Dostupné online.
2. ↑   *Teória rýmu | Slavonica.sk: Komunita autorov poézie a prózy* [online]. www.slavonica.sk, [cit. 2020-04-22]. Dostupné online.

Zdroje
------

* TURČÁNY, Viliam. *Rým v slovenskej poézii*. 1. vyd. Bratislava : Veda, 1975. 438 s.
* 

### Použitá literatúra

* CALTÍKOVÁ, M.: Slovenský jazyk a literatúra. 2002. Enigma Bratislava. ISBN 80-85471-95-7
* MAPKA LITERATÚRY SŠ 1. 1. vyd. 2006. Didaktis Bratislava. ISBN 80-89160-41-7
* PLINTOVIČ, I. GOMBALA, E.: Teória literatúry pre stredné školy. 1. vyd. 1987. SPN Bratislava