Súradnice: 50°27′00″S 30°31′24″V﻿ / ﻿50,45°S 30,5233°V﻿ / 50.45; 30.5233

**Kyjev** (do roku 1966: *Kijev*; ukr. Київ – *Kyjiv*, poľ. *Kijów*, rus. Киев – *Kijev*, jidiš קיאב – *Kijav*) je hlavné a najväčšie mesto Ukrajiny, správne stredisko Kyjevskej oblasti.

Mesto leží na rieke Dneper v severnej časti krajiny. Má rozlohu 847 km2 a 2,95 milióna obyvateľov (2022). Kyjevská aglomerácia má 4,07 milióna obyvateľov. Je to dopravná križovatka a centrum elektrotechnického priemyslu.

Názov
-----

### Slovenský názov

V rokoch 1902 – 1931 a 1940 – 1966 slovenský kodifikovaný tvar znel *Kijev*. V rokoch 1931 – 1940 a potom znova od roku 1966 dodnes bol resp. je znova kodifikovaný tvar *Kyjev*. Zmena kodifikácie je v Pravidlách slovenského pravopisu z roku 1966 komentovaná nasledovne: „Zmenil sa spôsob písania miestneho mena Kijev na Kyjev (podľa zásad transkripcie z ukrajinčiny)".

V súlade s kodifikáciou v Pravidlách slovenského pravopisu aj Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky (v súčasnosti podľa § 18 zákona č. 215/1995 Z. z. o geodézii a kartografii) ustanovil *Kyjev* ako slovenské štandardizované exonymum pre toto mesto. Tento tvar je právne záväzný pre vydavateľov kartografických diel, odborných publikácií, na používanie v tlači a iných prostriedkoch masovej komunikácie a v úradnej činnosti orgánov verejnej správy.

Po začiatku ruskej invázie na Ukrajinu v marci 2022 oznámil slovenský *Denník N*, že bude aj na znak sympatií k brániacemu sa ukrajinskému národu používať názov *Kyjiv* (tzn. prepis z ukr. Київ), pretože podľa šéfredaktora Matúša Kostolného *„naše označenia týchto miest* [Kyjev, Ľvov, Charkov] *sme prebrali z ruštiny. Sú za tým desaťročia vplyvu Sovietskeho zväzu, v ktorom bola práve ruština centrálnym jazykom"*. Toto tvrdenie je v rozpore s faktami (pozri vyššie uvedený prehľad kodifikácie). Potvrdzuje to aj jazykovedkyňa a hlavná redaktorka *Slovníka súčasného slovenského jazyka* Alexandra Jarošová, poukazujúc na skutočnosť, že názov „Kijev" uviedol už Samuel Czambel v *Rukoväti spisovnej reči slovenskej* (1902), pričom zhruba v 30. rokoch 20. storočia sa jeho písanie zmenilo na „Kyjev", čo sa priblížilo ukrajinskej výslovnosti. Názov *Kyjiv* okrem *Denníka N* používa aj časopis *.týždeň*, internetový portál *Startitup.sk* a SITA Slovenská tlačová agentúra. Knižne ho použil novinár Petr Koubský v historicko-popularizačnej publikácii *Stručné dejiny Ukrajiny od Kyjevskej Rusi až k Zelenskému* (2022).

### Etymológia

Etymológia je sporná, názov je možno odvodený od osobného mena „Kyj", teda znamená „Kyjov, patriaci Kyjovi".[chýba zdroj]

V starej ruštine (t.j. v stredovekom jazyku, ktorý je priamym predchodcom okrem iného dnešnej ruštiny a ukrajinčiny) znie najstarší doložený tvar názvu mesta Кыѥвъ či Кыевъ (oboje: Kyjev), od 13. storočia aj Киевъ či Кiевъ (oboje: Kijev). Ako vidno, súčasný kodifikovaný slovenský (a český) názov tohto mesta zodpovedá najstaršiemu doloženému domácemu názvu tohto mesta.

Poloha a prírodné podmienky
---------------------------

Monastier svätého Michala
Historické centrum Kyjeva sa rozkladá na pahorkoch nad pravým (západným) brehom Dnepra, v 20. storočí vyrástli nové štvrte aj na ľavom brehu (napr. Darnyca, Podil). Reliéf mesta je dosť členitý, lesnaté pahorky sú od seba oddelené malými údoliami, zbiehajúcimi sa k Dnepru. Do Dnepra sa pri Kyjeve zľava vlieva rieka Desna, severne od mesta Dneper zadržuje veľká Kyjevská priehrada.

Dejiny
------

Ulica Chreščatik
Podľa legendy založili Kyjev traja bratia tak, že postavili tri hrady na troch pahorkoch.

Kyjev patrí k starobylým európskym mestám, nakoľko archeologické nálezy posúvajú jeho začiatky na prelom 5. a 6. storočia. V 9. až 12. storočí bol Kyjev sídelným mestom rozsiahlej Kyjevskej Rusi. Roku 988 prijal kyjevský veľkoknieža Vladimír I. kresťanstvo, ktoré sa odtiaľ šírilo medzi všetkých východných Slovanov, a Kyjev sa hneď stal jedným z hlavných centier kresťanskej kultúry. Počas 12. storočia sa štát rozpadol na viacero kniežatstiev a Kyjev začal strácať svoj pôvodný význam. Roku 1240 mesto spustošili mongolské vojská Batuchána. Od roku 1363 patril Kyjev Litovskému veľkokniežatstvu (od roku 1471 ako stredisko Kyjevského vojvodstva) a spolu s ním neskôr v rámci Lublinskej únie k poľsko-litovskej ríši. Od roku 1497 mal Kyjev samosprávu podľa magdeburského spôsobu. 

Po kozáckych povstaniach v polovici 17. storočia sa Kyjev dostal pod ruskú správu; jeho pridelenie Rusku definitívne potvrdil tzv. Večný mier z roku 1686. Od roku 1797 bol Kyjev strediskom rovnomennej gubernie. Univerzita svätého Vladimíra (dnes Ševčenkova univerzita) bola založená v roku 1834.

Po revolúcii roku 1917 bola v Kyjeve založená ukrajinská Centrálna rada, ktorá vyhlásila nezávislosť Ukrajiny. Po viac ako dvoch rokoch bojov však zvíťazili v občianskej vojne boľševici, a tak bol Kyjev od roku 1920 začlenený do formujúceho sa sovietskeho štátu. Až v roku 1934 sa stal opäť (namiesto „proletárskejšieho" Charkova) aspoň metropolou Ukrajinskej sovietskej socialistickej republiky.

Po útoku na Sovietsky zväz dobyli Nemci 19. septembra 1941 aj Kyjev. Počas bitky o Kyjev došlo v širšom okolí mesta k obrovskému obkľúčeniu sovietskych síl a strate vyše 500 000 sovietskych vojakov. Sovietske jednotky Ľudového komisariátu vnútra (NKVD) pred ústupom z mesta zamínovali časť budov v centre, ktoré vybuchli až po začiatku nemeckej okupácie. Nacisti sa v meste dopustili krutých vojnových zločinov – 29. a 30. septembra 1941 zvláštne jednotky SS v rokline Babyj Jar na severozápadnom okraji mesta popravili vyše 33-tisíc kyjevských Židov. Popravy na tomto mieste pokračovali aj neskôr. Spod nacistickej okupácie bolo zničené mesto vyslobodené 6. novembra 1943 jednotkami 1. ukrajinského frontu. Druhej bitky o Kyjev sa zúčastnili aj vojaci 1. československej samostatnej brigády. 8. mája 1965 bol mestu za činnosť počas vojny udelený titul mesto-hrdina.

Od roku 1991 je Kyjev hlavným mestom nezávislej Ukrajiny. Významne sa do dejín zapísal v novembri a decembri 2004, keď veľké demonštrácie proti sfalšovaným výsledkom prezidentských volieb, tzv. Oranžová revolúcia, viedli k čiastočnej zmene režimu v krajine.

Administratívne členenie
------------------------

Kyjev je rozdelený na 10 správnych obvodov („rajónov"):

* Darnyckyj (ukr. Дарницький),
* Desňanskyj (Деснянський),
* Dniprovskyj (Дніпровський),
* Holosijivskyj (Голосіївський),
* Obolonskyj (Оболонський),
* Pečerskyj (Печерський),
* Podiľskyj (Подільський),
* Solomenskyj (Соломенський),
* Sviatošynskyj (Святошинський),
* Ševčenkivskyj (Шевченківський).

Doprava
-------

Kostru mestského dopravného systému tvorí metro. Kyjevské metro má tri trasy, pretínajúce sa v centre mesta. Prvá trasa bola uvedená do prevádzky v roku 1960. Dnes má 43 staníc a celkovú dĺžku 54 km, z toho 6 km po povrchu.

Juhovýchodne od Kyjeva sa nachádza medzinárodné letisko Boryspiľ.

Pamätihodnosti
--------------

Katedrála svätej Sofie
### Katedrála svätej Sofie

Katedrála svätej Sofie, resp. Svätej Múdrosti ukr. Софійський собор *Sofijskyj sobor*, rus. Софийский собор alebo Собор Святой Софии *Sofijskij sobor* alebo *Sobor Svjatoj Sofii*) bola postavená v 11. storočí z rozhodnutia Jaroslava I. Múdreho, ktorý ju dal založiť v roku 1037. Názov chrámu je odvodený od starogr. σοφίᾱ *sophia* – „múdrosť" po vzore Hagie Sofie v Konštantínopole (dnes Istanbul). Konali sa v ňom korunovačné slávnosti a iné slávnostné ceremónie; kniežatá Kyjevskej Rusi tu udeľovali audienciu zahraničným delegáciám. Za dobu svojej existencie bola katedrála niekoľkokrát zničená, obzvlášť v roku 1240 mongolskými Tatármi.

V rokoch 1685 – 1707 bola katedrála prestavaná v štýle ukrajinského baroka. Kupoly získali hruškovitý tvar a z pôvodných tridsiatich kupol bolo zachovaných iba devätnásť. V roku 1889 došlo k prestavbe západného priečelia a bola vybudovaná chrámová predsieň.

Počas protináboženskej kampane v Sovietskom zväze v roku 1920 bola plánovaná „asanácia" katedrály, ale nakoniec bola katedrála spolu s priľahlými objektmi z 18. storočia vyhlásená za historicko-architektonickú rezerváciu. Dnes je súčasťou svetového dedičstva UNESCO a jedným zo siedmich divov Ukrajiny.

V interiéri sa nachádza rad fresiek, ktoré v minulosti zaberali plochu zhruba 5000 metrov štvorcových (dnes rôzne zdroje uvádzajú 2 – 3 m štvorcové rôzne zachovalých fresiek z 11. storočia) a mozaík, ktoré v minulosti zaberali plochu 640 metrov štvorcových (dnes 260). 
Sú na nich vyobrazení vládcovia, náboženské a lovecké motívy. Známe je vyobrazenie Jaroslava Múdreho a jeho rodiny.

V katedrále boli pochovávané ruské kniežatá, dodnes sa však zachovala iba hrobka Jaroslava Múdreho.

Bola vybudovaná s piatimi loďami a jej dĺžka je 37 m, šírka 55 m a výška od podlahy po vrchol centrálnej kupoly je 29 m.

### Ostatné pamätihodnosti

* Chrám svätého Ondreja
* Chrám svätého Vladimíra
* Kyjevsko-pečerská lavra (UNESCO)
* Zlatá brána
* Katedrála svätého Mikuláša (rímskokatolícka) v Kyjeve
* Kláštor svätého Cyrila
* socha Matka Vlasť

Partnerské mestá
----------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Turecko  Ankara, Turecko
* Grécko  Atény, Grécko
* Azerbajdžan  Baku, Azerbajdžan
* Srbsko  Belehrad, Srbsko
* Slovensko  Bratislava, Slovensko
* Belgicko  Brusel, Belgicko
* Maďarsko  Budapešť, Maďarsko
* Spojené kráľovstvo  Edinburgh, Spojené kráľovstvo
* Taliansko  Florencia, Taliansko
* Fínsko  Helsinki, Fínsko
* USA  Chicago, USA
* Arménsko  Jerevan, Arménsko
 | * Moldavsko  Kišiňov, Moldavsko
* Japonsko  Kjóto, Japonsko
* Poľsko  Krakov, Poľsko
* Nemecko  Lipsko, Nemecko
* Bielorusko  Minsk, Bielorusko
* Nemecko  Mníchov, Nemecko
* Dánsko  Odense, Dánsko
* Francúzsko  Paríž, Francúzsko
* Čína  Peking, Čína
* Juhoafrická republika  Pretória, Južná Afrika
* Lotyšsko  Riga, Lotyšsko
* Taliansko  Rím, Taliansko
 | * Chile  Santiago, Čile
* Bulharsko  Sofia, Bulharsko
* Švédsko  Štokholm, Švédsko
* Estónsko  Tallinn, Estónsko
* Gruzínsko  Tbilisi, Gruzínsko
* Albánsko  Tirana, Albánsko
* Kanada  Toronto, Kanada
* Francúzsko  Toulouse, Francúzsko
* Poľsko  Varšava, Poľsko
* Rakúsko  Viedeň, Rakúsko
* Litva  Vilnius, Litva
* Čína  Wu-chan, Čína
 |

Poznámky
--------

1. ↑  Štandardizovaný názov, pozri bližšie kapitolu Názov.

Referencie
----------

1. 1 2  Kyjev. In:  *Názvy geografických objektov z územia mimo SR* [PDF online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky, [s. d.], rev. 2022-03-23, [cit. 2022-09-27]. S. [33]. Dostupné online.
2. ↑  Чисельність наявного населення України на 1 січня / Number of Present Population of Ukraine, as of January 1, Dostupné online
3. ↑  CZAMBEL, S. Rukoväť spisovnej reči slovenskej. 1902, 1915
4. ↑  Pravidlá slovenského pravopisu 1940, 1953, 1966
5. ↑  Pravidlá slovenského pravopisu 1931
6. ↑  Pravidlá slovenského pravopisu 1966, 1971, 1991, 2000, 2013
7. ↑  Pravidlá slovenského pravopisu 1966
8. 1 2   *Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 215/1995 Z. z. o geodézii a kartografii : § 18* [online]. Bratislava: Úrad vlády SR, 1995-09-12, [cit. 2024-04-09]. Dostupné online.
9. ↑  KOSTOLNÝ, Matúš. Kyjev je Kyjiv a v Denníku N ho tak aj budeme písať. *Denník N* (Bratislava: N Press), 2022-03-24. Dostupné online [cit. 2022-09-27]. ISSN 1339-844X.
10. ↑  CZAMBEL, Samuel. *Rukoväť spisovnej reči slovenskej*. 1. vyd. Turčiansky Sv. Martin : Kníhkupecko-nakladateľský spolok, 1902. 315 s. Dostupné online.
11. ↑  ČOREJ, Tomáš. Jazykovedkyňa: Ak sa väčšina pridá k vám a začne používať Kyjiv namiesto Kyjeva, rozhodne úzus. *Denník N* (Bratislava: N Press), 2022-03-25. Dostupné online [cit. 2022-09-27]. ISSN 1339-844X.
12. ↑  redakcia. Ukrajina ONLINE: V Mariupoli sa do falošného ruského referenda zapojilo 20 % obyvateľov. *.týždeň* (Bratislava: W PRESS), 2022-03-05. Dostupné online [cit. 2022-09-27]. ISSN 1336-653X.
13. ↑  DARÁKOVÁ, Karina. Cigániková verzus Tabák: Polícia potvrdila, že má na stole trestné oznámenie. *Startitup.sk* (Bratislava: Startitup), 2022-05-01. Dostupné online [cit. 2022-09-27].
14. ↑   EÚ pomôže Ukrajine „vstať z popoľa", vyhlásila Von der Leyenová v Kyjeve. *WebNoviny.sk* (Bratislava: SITA Slovenská tlačová agentúra), 2022-06-11. Dostupné online [cit. 2022-09-27].
15. ↑  KOUBSKÝ, Petr. *Stručné dejiny Ukrajiny od Kyjevskej Rusi až k Zelenskému*. 1. vyd. Bratislava : N Press, 2022. 86 s. ISBN 978-80-8230-107-9.
16. ↑  DROZDOV, J. N.. *O nekotorych narodach drevnej Evropy (О некоторых народах древней Европы)*. [s.l.] : DrozdovYuN. 182 s. Dostupné online. ISBN 978-5-9906573-9-7. S. 56.
17. ↑  TRUBAČOV, O. N. ed. Etimologičeskij slovar slavjanskich jazykov. 13. Moskva: Nauka. 1987. S. 256, 257
18. ↑  JANIN, V. L. et al. Novgorodskije gramoty na bereste (iz raskopok 2001 – 2014 gg.). zv. 12. Moskva. 2015. S. 115
19. ↑  KYJEV. In: PROFANTOVÁ, Naďa; PROFANT, Martin. *Encyklopedie slovanských bohů a mýtů*. 2. vyd. Praha : Libri, 2004. 259 s. ISBN 80-7277-219-8. S. 117 – 120.

Iné projekty
------------

CommonsWikislovník
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kyjev**
* Spolupracuj na Wikislovníku Wikislovník ponúka heslo ****Kyjev****

Externé odkazy
--------------

* Kyjev – sprievodca po Kyjeve s fotografiami (po česky)

| * z
* d
* u
Mestá na Ukrajine podľa počtu obyvateľov |
| --- |
| 1 000 000+ | 
* Kyjev
* Charkov
* Odesa
* Dnepropetrovsk

 | Vlajka Ukrajiny |
| 500 000+ | 
* Doneck
* Záporožie
* Ľvov
* Kryvyj Rih

 |
| 200 000+ | 
* Mykolajiv
* Mariupoľ
* Sevastopoľ
* Luhansk
* Vinnycia
* Makijivka
* Simferopoľ
* Cherson
* Poltava
* Černihiv
* Čerkasy
* Chmeľnyckyj
* Žytomyr
* Černovice
* Sumy
* Rivne
* Horlivka
* Ivano-Frankivsk
* Kamjanske
* Kropyvnyckyj
* Kremenčuk
* Ternopiľ
* Luck
* Bila Cerkva

 |
| 100 000+ | 
* Kramatorsk
* Melitopoľ
* Kerč
* Užhorod
* Nikopol
* Berďansk
* Sloviansk
* Alčevsk
* Pavlohrad
* Jevpatorija
* Brovary
* Sjevjerodoneck

 |


| * z
* d
* u
Hlavné mestá Európy |
| --- |
| Nezávislé štáty | 
* **Amsterdam** (Holandsko)
* **Andorra** (Andorra)
* **Atény** (Grécko)
* **Belehrad** (Srbsko)
* **Berlín** (Nemecko)
* **Bern** (Švajčiarsko)
* **Bratislava** (Slovensko)
* **Brusel** (Belgicko)
* **Budapešť** (Maďarsko)
* **Bukurešť** (Rumunsko)
* **Dublin** (Írsko)
* **Helsinky** (Fínsko)
* **Kišiňov** (Moldavsko)
* **Kodaň** (Dánsko)
* **Kyjev** (Ukrajina)
* **Lisabon** (Portugalsko)
* **Londýn** (Spojené kráľovstvo)
* **Ľubľana** (Slovinsko)
* **Luxemburg** (Luxembursko)
* **Madrid** (Španielsko)
* **Minsk** (Bielorusko)
* **Monako** (Monako)
* **Moskva** (Rusko)
* **Nikózia** (Cyprus)
* **Oslo** (Nórsko)
* **Paríž** (Francúzsko)
* **Podgorica** (Čierna Hora)
* **Praha** (Česko)
* **Reykjavík** (Island)
* **Riga** (Lotyšsko)
* **Rím** (Taliansko)
* **San Marino** (San Maríno)
* **Sarajevo** (Bosna a Hercegovina)
* **Skopje** (Severné Macedónsko)
* **Sofia** (Bulharsko)
* **Štokholm** (Švédsko)
* **Tallinn** (Estónsko)
* **Tirana** (Albánsko)
* **Vaduz** (Lichtenštajnsko)
* **Valletta** (Malta)
* **Varšava** (Poľsko)
* **Vatikán** (Vatikán)
* **Viedeň** (Rakúsko)
* **Vilnius** (Litva)
* **Záhreb** (Chorvátsko)

 |
| Závislé územia | 
* **Douglas** (Man)
* **Gibraltár**
* **Longyearbyen** (Špicbergy)
* **Tórshavn** (Faerské ostrovy)

 |
| Územné celky so spornýmmedzinárodným postavením | 
* **Nikózia** (Severný Cyprus)
* **Priština** (Kosovo)
* **Tiraspol** (Podnestersko)

 |

| * z
* d
* u
Administratívne členenie Ukrajiny |
| --- |
| hlavné mesto: **Kyjev** |
| Oblasti a ich administratívne centrá | 
* Čerkaská (Čerkasy)
* Černihivská (Černihiv)
* Černovická (Černovice)
* Dnipropetrovská (Dnepropetrovsk)
* Donecká (Doneck)
* Charkovská (Charkov)
* Chersonská (Cherson)
* Chmeľnycká (Chmeľnyckyj)
* Ivanofrankivská (Ivano-Frankivsk)
* Kirovohradská (Kropyvnyckyj)
* Kyjevská (Kyjev)
* Luhanská (Luhansk)
* Ľvovská (Ľvov)
* Mykolajivská (Mykolajiv)
* Odeská (Odesa)
* Poltavská (Poltava)
* Rivnenská (Rivne)
* Sumská (Sumy)
* Ternopiľská (Ternopiľ)
* Vinnycká (Vinnycia)
* Volynská (Luck)
* Zakarpatská (Užhorod)
* Záporožská (Záporožie)
* Žytomyrská (Žytomyr)

 | Vlajka Ukrajiny |
| Mestá so zvláštnym postavením | 
* Kyjev
* Sevastopoľ1

 |
| Autonómna republika | 
* Krymská autonómna republika1

 |
| 1nárokované Ruskom ako Krymská republika a mesto federálneho významu Sevastopoľ |