**Optický ďalekohľad** (iné názvy: **ďalekohľad**, najmä veľký v astronómii: **optický teleskop, teleskop**) je ďalekohľad pre optické žiarenie, resp. najmä viditeľné svetlo, t. j. optický prístroj, ktorým možno zväčšiť zorný uhol pozorovaného predmetu a koncentráciou svetla na malú plochu zvýšiť jasnosť a rozlišovaciu schopnosť.

Charakteristika
---------------

Základnou časťou ďalekohľadu je objektív, ktorý vytvára v ohniskovej rovine obraz pozorovaného objektu. Objektívom môže byť šošovka alebo vyduté zrkadlo. Obraz objektu vytvorený objektívom v ohniskovej rovine pozorujeme buď okulárom, alebo, pri väčších ďalekohľadoch, fotografickou doskou, spektrografom, fotometrom, fotonásobičom, MCP alebo CCD kamerou. 

Zväčšenie ďalekohľadu sa vypočíta ako podiel ohniskovej vzdialenosti objektívu a ohniskovej vzdialenosti okuláru. Rozlišovacia schopnosť je daná priemerom objektívu. Zlepšeniu rozlišovacej schopnosti pomáha aktívna a adaptívna optika. 

Jediný optický ďalekohľad pracujúci na obežnej dráhe Zeme je Hubblov vesmírny ďalekohľad.

Dejiny
------

Prvý ďalekohľad zostrojil v roku 1608 holandský optik Hans Lippershey. Na základe jeho poznatkov o rok neskôr Galileo Galilei skonštruoval prvý astronomický ďalekohľad – refraktor. Galileiho ďalekohľad sa skladal zo spojky a rozptylky a Galilei prostredníctvom neho vykonal veľa významných astronomických objavov, napríklad objav slnečných škvŕn, Jupiterových mesiacov, alebo hviezdy v Mliečnej ceste. Ďalší významný astronóm, Johannes Kepler, skonštruoval ďalekohľad obsahujúci dve spojky. Jeho obraz bol síce prevrátený, ale ostrejší. Prvý zrkadlový ďalekohľad, reflektor, zostrojil Isaac Newton.

Druhy
-----

Podľa fyzikálneho princípu sa rozlišuje:

* refraktor – využíva lom svetla na šošovke
	+ Keplerov ďalekohľad (astronomický ďalekohľad)
	+ Galileiho ďalekohľad
* reflektor – využíva odraz svetla na zakrivenom zrkadle

Podľa použitia sa rozlišuje

* monokulár, binokulár – prenosný prístroj
* teleskop (v užšom zmysle) – veľký stacionárny zrkadlový prístroj používaný v astronómii

Najväčšie pozemské optické ďalekohľady
--------------------------------------

* VLT (Very Large Telescope), Cerro Paranal, Čile – 4 ďalekohľady s priemerom objektívu 8,2 metra
* Veľký binokulárny ďalekohľad, Mt. Graham, Arizona – dvojica 8,4-metrových ďalekohľadov
* Keck 1 a 2, Mauna Kea, Havaj – dvojica zrkadiel z 36 segmentov
* GTC, Observatorio del Roque de los Muchachos – 10-metrový ďalekohľad vo výstavbe
* Hobby-Eberly, Mt. Fowlkes, Texas – segmentový, 9,2 metra
* Subaru, Mauna Kea, Havaj – japonský 8,2-metrový teleskop

Najmenšie teleskopy
-------------------

Najmenšie teleskopy sa volia väčšinou z dôvodov obstarávacej ceny a skladovania. Vtedy sa volí cieľ pozorovania a minimálne parametre teleskopu. Volí sa najmä zväčšenie, veľkosť, typ a kvalita objektívu, svetelnosť a montáž ďalekohľadu.

Príklady hodnôt najmenšieho zväčšenia

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Objekt pozorovania** | **Najmenšie rozpoznávacie zväčšenie** | **Najmenšie zväčšenie pre prvé detaily**  |
| Jupiter | 30x - 60x | 80x - 200x |
| Saturnov prstenec | 40x - 80x | 100x - 200x |
| Mesiac | 7x - 12x | 30x - 60x |
| M31 galaxia v Androméde | 12x | 30x - 60x |
| NGC 2903 špirálová galaxia | 60x | 80x - 200x |
| NGC 2244 otvorená hviezdokopa | 7x - 12x | 30x - 60x |
|

Pri zväčšení nemá zmysel používať menšie zväčšenia ako 7x z dôvodu veľkosti zreničky a obvykle nemá zmysel používať väčšie zväčšenia ako 200x z dôvodu chvenia atmosféry.
Optimálne zväčšenie je závislé aj od kvality optiky a ostrosti obrazu.
Nekvalitná optika rozostruje obraz už pri zväčšení 0,5x priemer objektívu (mm), bežná kvalita objektívu dovoľuje zväčšenia 1x - 1,5x priemer objektívu v (mm), vysokokvalitná optika poskytuje ostrý obraz aj pri zväčšení 2x priemer objektívu v (mm). Na kvalitnom menšom zväčšení je vidieť viac detailov ako na veľkom rozostrenom obraze.
Pretože zväčšovaním sa stráca svetelný zisk, odporúčajú sa používať väčšie zväčšenia pri ďalekohľadoch s väčším priemerom objektívu, teda pri objektívoch s väčším svetelným ziskom.

Referencie
----------

1. ↑  Péter Vizi, Hviezdny atlas k malým ďalekohladom, Geobook 2010, ISBN 978 615 5015 02 1

Zdroj
-----


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portál |

Presun z článku ďalekohľad.