**Grécke písmo** (iné názvy: **grécka abeceda**, **alfabeta**; po novogrécky ελληνικό αλφάβητο - elliniko alfavito) je najstaršie dodnes používané písmo v Európe. Pochádza z Grécka.

Použitie
--------

Používa sa takmer výlučne na zápis gréčtiny, grécke písmená sa však používajú aj v iných jazykoch, hlavne v jazykoch, ktoré sa používajú v Grécku, ako arumunčina, arvanitčina a turečtina Karamanlidov. Grécka abeceda sa používa aj na matematické symboly alebo v astronómii na označovanie hviezd.

Dejiny
------

Pôvod gréckeho písma z fenického je úplne nesporný nielen pre jazykovedcov, ale výslovne ho spomína aj viacero antických (aj gréckych) autorov, ktorí aj priamo uvádzajú (bohužiaľ rôzne) mená konkrétnych Feničanov, ktorí písmo vraj doniesli Grékom. Napríklad podľa jednej legendy písmo Grékom priniesol fenický moreplavec Kadmos. Najstarší zachovaný grécky nápis je z 8. stor. pred Kr.. 

Pri prevzatí fenickej abecedy Gréci fenické znaky pre spoluhlásky, ktoré v gréčtine nie sú, použili ako znaky pre samohlásky. V 5. stor. pred Kr. mala grécka abeceda 24 znakov, z toho 17 pre spoluhlásky a 7 pre samohlásky. Spočiatku sa písmo písalo sprava doľava, neskôr bustrofedonom a zhruba od 7./6./5. storočia sa už písalo zľava doprava. Spolu so zmenou smeru písania Gréci aj otočili fenické písmená po vertikálnej osi asi o 180 stupňov.

Najstaršia forma gréckeho písma sa volá archaické grécke písma (to sú najstaršie nápisy z Théry, Mélu a Kréty). Z nich sa vyvinuli tzv. východogrécke písma a západogrécke písma. Z východogréckych písem sa vyvinulo klasické grécke písmo. Klasické grécke písmo sa začalo všeobecne používať v 4. storočia pred Kr. Jeho základom bol iónsky variant východogréckeho písma, ktorý sa používal v gréckych maloázijských kolóniách, najmä v Miléte. Z klasického gréckeho písma postupne vzniklo byzantské grécke písmo a z byzantského gréckeho písma vzniklo nielen novogrécke písmo, ale aj slovanské písma. Zo západogréckych písem sa vyvinuli italické abecedy a etruské písmo (a z neho latinské písmo).

Počet artefaktov s nápismi v gréckom písme je pochopiteľne obrovský, našli sa na minciach, vázach, kamenných doskách, pergamenoch, na stenách chrámov, v celom stredomorskom regióne i ďalej. Zachovali sa mnohé rukopisy diel Platóna, Homéra, Sofokla, Euklida alebo Archimeda. Gréci písmo tesali do kameňa, písali na papyrus, pergamen štetcom alebo písacou tyčinkou.

Transkripcia
------------

Transkripcia gréčtiny používaná na slovenskej Wikipédii sa nachádza v tejto tabuľke.

Prehľad gréckych znakov
-----------------------

| Písmeno | Názov | Výslovnosť | Zodpovedajúce fenicképísmeno | Transkripcia do latinky |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| grécky | slovensky | humanistická(Erazmova) | novogrécka | klasická | novogrécka |
| Α α | ἄλφα | alfa | [a] [aː] | [a] | Aleph álef | a |
| Β β | βῆτα | beta | [b] | [v] | Beth bét | b | v |
| Γ γ | γάμμα | gama | [g] | [ʝ] pred [e̞] alebo [i]; inak [ɣ] | Gimel gimel | g | g, j |
| Δ δ | δέλτα | delta | [d] | [ð] | Daleth dalet | d (alebo dh) |
| Ε ε | ἒ ψιλόν | epsilon | [e] | [e̞] | He he | e |
| Ζ ζ | ζῆτα | zéta | [zd], neskôr [zː] | [z] | Zayin zajin | z |
| Η η | ἦτα | éta | [ɛː] ([h]) | [i] | Heth chet | é | i |
| Θ θ | θῆτα | théta | [tʰ] | [θ] | Teth tet | th |
| Ι ι | ἰῶτα | jota | [i] [iː] | [i], [j] | Yodh jód | i |
| Κ κ | κάππα | kapa | [k] | [c] pred [e̞] a [i]; inak [k] | Kaph káf | k |
| Λ λ | λάμβδα | lambda | [l] | [l] | Lamedh lámed | l |
| Μ μ | μῦ | mí | [m] | [m] | Mem mem | m |
| Ν ν | νῦ | ní | [n] | [n] | Nun nún | n |
| Ξ ξ | ξῖ | ksí | [ks] | [ks] | Samekh sámech | x | x (alebo ks) |
| Ο ο | ὄ μικρόν | omikron | [o] | [o̞] | Ayin ajin | o |
| Π π | πῖ | pí | [p] | [p] | Pe pe | p |
| Ρ ρ | ῥῶ | ró | [r], [r̥] | [ɾ] | Resh reš | r (ῥ: rh) | r |
| Σ σ  ς (koncové) | σῖγμα | sigma | [s] | [s] | Shin šín | s | s |
| Τ τ | ταῦ | tau | [t] | [t] | Taw taw | t |
| Υ υ | ὒ ψιλόν | ypsilon | ([u]) [y] [yː] | [i] | z Waw waw | y (medzi spoluh.) | y, v, f |
| Φ φ | φῖ | fí | [pʰ] | [f] | pôvod nejasný | f | f |
| Χ χ | χῖ | chí | [kʰ] ([ks]) | [ç] pred [e̞] a [i]; inak [x] | ch | ch |
| Ψ ψ | ψῖ | psí | [ps] | [ps] | ps |
| Ω ω | ὦ μέγα | omega | [ɔː] | [o̞] | Ayin 'Ayin | ó | o |

Podrobná tabuľka dávnych znakov
-------------------------------

| Písmeno | Zodpovedajúce fenicképísmeno | Názov | Transkripcia do latinky | Výslovnosť |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| slovensky | klasicky | novogrécky |
|  | Waw waw | digama | ϝαῦ | δίγαμμα | w | [w] |
|  |  | stigma | – | στῖγμα | st | [st] |
|  | Heth chet | héta | ἧτα | ήτα | h | [h] |
|  | Tsade sáde | san | ϻάν | σάν | s | [s] |
|  | Qoph kóf | koppa | ϙόππα | κόππα | k | [k] |
|  | Tsade sáde | sampi | – | σαμπί | ss | [sː], [ks], [ts] |
|  | Shin šín | šó | – | – | š | [ʃ] |

Unicode
-------

V kódovaní elektronického typografického systému Unicode sú znaky gréckej abecedy umiestnené v rozsahu U+0370–U+03FF hexadecimálne. Okrem moderných a klasických znakov, ktoré patria ku gréckej abecede, sa tu nachádza aj sedem koptských grafém, každá v dvoch tvaroch (U+03E2–U+03EF). V rozsahu U+1F00–U+1FFF sa nachádza rozšírenie gréckej sady o znaky s klasickou diakritikou.

|  |
| --- |
| **Grécka abeceda a koptské rozšírenie**(Greek and Coptic)Unicode.org tabuľka (PDF) |
|   | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | A | B | C | D | E | F |
| U+037x | Ͱ | ͱ | Ͳ | ͳ | ʹ | ͵ | Ͷ | ͷ |   |   | ͺ | ͻ | ͼ | ͽ | ; |   |
| U+038x |   |   |   |   | ΄ | ΅ | Ά | · | Έ | Ή | Ί |   | Ό |   | Ύ | Ώ |
| U+039x | ΐ | Α | Β | Γ | Δ | Ε | Ζ | Η | Θ | Ι | Κ | Λ | Μ | Ν | Ξ | Ο |
| U+03Ax | Π | Ρ |   | Σ | Τ | Υ | Φ | Χ | Ψ | Ω | Ϊ | Ϋ | ά | έ | ή | ί |
| U+03Bx | ΰ | α | β | γ | δ | ε | ζ | η | θ | ι | κ | λ | μ | ν | ξ | ο |
| U+03Cx | π | ρ | ς | σ | τ | υ | φ | χ | ψ | ω | ϊ | ϋ | ό | ύ | ώ | Ϗ |
| U+03Dx | ϐ | ϑ | ϒ | ϓ | ϔ | ϕ | ϖ | ϗ | Ϙ | ϙ | Ϛ | ϛ | Ϝ | ϝ | Ϟ | ϟ |
| U+03Ex | Ϡ | ϡ | Ϣ | ϣ | Ϥ | ϥ | Ϧ | ϧ | Ϩ | ϩ | Ϫ | ϫ | Ϭ | ϭ | Ϯ | ϯ |
| U+03Fx | ϰ | ϱ | ϲ | ϳ | ϴ | ϵ | ϶ | Ϸ | ϸ | Ϲ | Ϻ | ϻ | ϼ | Ͻ | Ͼ | Ͽ |

|  |
| --- |
| **Rozšírenie gréckej abecedy**(Greek Extended)Unicode.org tabuľka (PDF) |
|   | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | A | B | C | D | E | F |
| U+1F0x | ἀ | ἁ | ἂ | ἃ | ἄ | ἅ | ἆ | ἇ | Ἀ | Ἁ | Ἂ | Ἃ | Ἄ | Ἅ | Ἆ | Ἇ |
| U+1F1x | ἐ | ἑ | ἒ | ἓ | ἔ | ἕ |   |   | Ἐ | Ἑ | Ἒ | Ἓ | Ἔ | Ἕ |   |   |
| U+1F2x | ἠ | ἡ | ἢ | ἣ | ἤ | ἥ | ἦ | ἧ | Ἠ | Ἡ | Ἢ | Ἣ | Ἤ | Ἥ | Ἦ | Ἧ |
| U+1F3x | ἰ | ἱ | ἲ | ἳ | ἴ | ἵ | ἶ | ἷ | Ἰ | Ἱ | Ἲ | Ἳ | Ἴ | Ἵ | Ἶ | Ἷ |
| U+1F4x | ὀ | ὁ | ὂ | ὃ | ὄ | ὅ |   |   | Ὀ | Ὁ | Ὂ | Ὃ | Ὄ | Ὅ |   |   |
| U+1F5x | ὐ | ὑ | ὒ | ὓ | ὔ | ὕ | ὖ | ὗ |   | Ὑ |   | Ὓ |   | Ὕ |   | Ὗ |
| U+1F6x | ὠ | ὡ | ὢ | ὣ | ὤ | ὥ | ὦ | ὧ | Ὠ | Ὡ | Ὢ | Ὣ | Ὤ | Ὥ | Ὦ | Ὧ |
| U+1F7x | ὰ | ά | ὲ | έ | ὴ | ή | ὶ | ί | ὸ | ό | ὺ | ύ | ὼ | ώ |   |   |
| U+1F8x | ᾀ | ᾁ | ᾂ | ᾃ | ᾄ | ᾅ | ᾆ | ᾇ | ᾈ | ᾉ | ᾊ | ᾋ | ᾌ | ᾍ | ᾎ | ᾏ |
| U+1F9x | ᾐ | ᾑ | ᾒ | ᾓ | ᾔ | ᾕ | ᾖ | ᾗ | ᾘ | ᾙ | ᾚ | ᾛ | ᾜ | ᾝ | ᾞ | ᾟ |
| U+1FAx | ᾠ | ᾡ | ᾢ | ᾣ | ᾤ | ᾥ | ᾦ | ᾧ | ᾨ | ᾩ | ᾪ | ᾫ | ᾬ | ᾭ | ᾮ | ᾯ |
| U+1FBx | ᾰ | ᾱ | ᾲ | ᾳ | ᾴ |   | ᾶ | ᾷ | Ᾰ | Ᾱ | Ὰ | Ά | ᾼ | ᾽ | ι | ᾿ |
| U+1FCx | ῀ | ῁ | ῂ | ῃ | ῄ |   | ῆ | ῇ | Ὲ | Έ | Ὴ | Ή | ῌ | ῍ | ῎ | ῏ |
| U+1FDx | ῐ | ῑ | ῒ | ΐ |   |   | ῖ | ῗ | Ῐ | Ῑ | Ὶ | Ί |   | ῝ | ῞ | ῟ |
| U+1FEx | ῠ | ῡ | ῢ | ΰ | ῤ | ῥ | ῦ | ῧ | Ῠ | Ῡ | Ὺ | Ύ | Ῥ | ῭ | ΅ | ` |
| U+1FFx |   |   | ῲ | ῳ | ῴ |   | ῶ | ῷ | Ὸ | Ό | Ὼ | Ώ | ῼ | ´ | ῾ |   |

Pozri aj
--------

* Gréčtina

Referencie
----------

* Unicode
* digama
* stigma
* héta
* san
* koppa
* sampí
* šó

Zdroj
-----

1. ↑  KRUPA, Viktor; GENZOR, Jozef. *Písma sveta*. 1. vyd. Bratislava : Obzor, 1989. 358 s. (Malá moderná encyklopédia.) ISBN 80-215-0011-5. S. 212-225.

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Řecká abeceda na českej Wikipédii.*