Inuitská rodina (1928)
**Inuiti** (iné názvy pozri nižšie) je súhrnný názov pôvodného obyvateľstva arktických oblastí siahajúcich od severovýchodnej Sibíri (Čukotského polostrova), cez Aljašku, arktickú časť Kanady (vrátane polostrova Labrador) až po východné Grónsko.

Názov
-----

Výraz **Inuiti** (sg. **Inuk** alebo **Inuit**, fem. **Inuitka**) označuje:

* v užšom význame pôvodné obyvateľstvo severnej Aljašky, arktickej časti Kanady a Grónska, ktoré rozpráva inuitčinou,
* v širšom význame pôvodné obyvateľstvo severovýchodnej Sibíri, Aljašky, arktickej časti Kanady a Grónska, ktoré rozpráva eskimácko-aleutskými jazykmi.

Pre Inuitov v širšom význame je synonymom výraz **Eskimáci** (sg. **Eskimák**, fem. **Eskimáčka**), resp. podľa pravopisu platného do roku 1940 *Eskymáci* (sg. *Eskymák*), zastarano *Eskimovia* (sg. *Eskimo*) alebo *Eskymovia* (sg. *Eskymo*). Od používania tohto výrazu na pomenovanie súčasných etník sa upustilo, pričom s výnimkou Aljašky toto označenie zvykne byť pokladané za pejoratívum. Názov *Inuti* bol oficiálne prijatý Inuitskou cirkumpolárnou radou založenou v roku 1977. Podľa Brockhausu: „Často používaná alternatíva a údajné sebaoznačovanie ‚Inuiti‘ je problematické, pretože zahŕňa iba časť arktických domorodcov, a to Eskimákov v Kanade a Grónsku. Veľa domorodých skupín na Aljaške sa naproti tomu pomenúvajú ako Eskimáci, hoci Inuiti v Kanade toto pomenovanie odmietajú ako diskriminačné."

*Inuiti* je zároveň úradné pomenovanie Eskimákov v Kanade a Grónsku; na Aljaške je úradné pomenovanie Eskimákov **Juiti** (jednotné číslo **Juit**).

Inuiti Kanady a severnej Aljašky sa sami nazývajú I(n)nuiti, čo v preklade znamená ľudia. Na Sibíri a južnej Aljaške sa nazývajú Juiti a v Grónsku Kulaiti.[chýba zdroj]

Charakteristika
---------------

Predkovia Inuitov pochádzajú zo Sibíri. Presnejšie z Čukotského polostrova. Pred tisícmi rokov prešli cez Aljašku pozdĺž kanadského pobrežia Severného ľadového oceánu do Grónska. Ich jazyk je eskimácko-aleutský. Žijú čiastočne polokočovným spôsobom života, pod stanmi z kože a v obydliach z dreva. Iglu si stavajú keď sú na love keď zastihne ich zlé počasie. Na prežitie v arktických podmienkach vynašli kajak, olejovú lampu, iglu, anorak a prak. Ich prirodzeným zdrojom potravy je mäso, väčšinou tulene alebo veľryby, ktoré uviazli v plytčine, soby a pižmone, vtáčie vajcia. Odev si vyrábali z kožušín, nástroje z kostí a kameňa. Charakteristickými znakmi sú čierne rovné vlasy, žltá až svetlohnedá pleť, mongoloidné rysy a malý vzrast. Často obchodovali s fajkami. Okrem iných materiálov ich vyrábali aj z veľrybích kostí. Dnes žijú v sídlach v domoch s elektrinou a ďalšími vymoženosťami. S príchodom novej technickej doby nastala problematická sociálna situácia. Jej dôsledkami je zánik pôvodných tradícií, alkoholizmus, negramotnosť a nezamestnanosť. Až v súčasnosti sa Kanada snaží zvýšiť ich životnú úroveň. Eskimáci uznávajú mnohomužstvo.

Zdroje
------

1. 1 2 3  Stern, Pamela R. (2013), „Introduction", *Historical dictionary of the Inuit* (2. vyd.), Lanham, MD; Boulder, CO; New York, NY; Toronto; Plymouth: Scarecrow Press, Incorporated, str. 1-3, ISBN  978-0-8108-7911-9, dost. 2022-09-11
2. ↑  Jarošová, Alexandra; Buzássyová, Klára, edi. (2011), „Inuiti", *Slovník súčasného slovenského jazyka*, H – L (1. vyd.), Bratislava: VEDA, vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, ISBN  978-80-224-1172-1, dost. 2022-09-11
3. 1 2  Buzássyová, Klára; Jarošová, Alexandra, edi. (2006), „Eskimák", *Slovník súčasného slovenského jazyka*, A – G (1. vyd.), Bratislava: VEDA, vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, str. 904, ISBN  80-224-0932-4, dost. 2022-09-11
4. 1 2  Eskimáci. In:  *Encyclopaedia Beliana*. 1. vyd. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV; Veda, 2005. 698 s. ISBN 80-224-0847-6. Zväzok 4. (Eh – Gala), s. 162-163.
5. ↑  Bujnák, Pavel, ed. (1932), *Slovenský náučný slovník*, II. E – M, Bratislava; Praha: Litevna, str. 26-27
6. ↑  „Eskymák", *Pravidlá slovenského pravopisu : s abecedným pravopisným slovníkom*, Martin; Praha: Matica slovenská; Štátne nakladateľstvo, 1931, str. 123 . V *Pravidlách slovenského pravopisu* (PSP) z roku 1940 a všetkých nasledujúcich PSP je už tvar „Eskimák".
7. ↑  Emericzy, Géza; Kárpáti, Endre (1878), *Návodnia kniha ku vyučovaniu zemepisu v ľudových školách pre učiteľov a čakateľov učiteľstva*, Budapešť: Kráľ. Uhors. Država
8. ↑  Thull, Leopold (1865), *Mluvnica jazyka maďarského*, V Pešti: Nákladom Adolfa Hartlebena a spoločníkou, str. 15, dost. 2022-09-11
9. ↑  Radlinský, Ondrej (1871), *Školník obsahujúci hviezdovedu, zemepis, silozpyt, zemeznalstvo, prírodopis, domáce a poľné hospodárstvo, ovocinárstvo, včelárstvo, hodbavníctvo a náuku o právach a povinnostach občanských pre katolícke elementárne školy*, Prvý sväzok, Vo Viedni: Tlačou kongregácie Mechitaristov, str. 80
10. ↑  „Ako sankujú sa Eskymáci.", *Včelka : Časopis pre školskú mládež* (Turč. Sv. Martin: Tlačou kníhtlačiarskeho účastinárskeho spolku) I (5): 71, 1879, 1879-02-10,
11. ↑   *Eskimo* [online]. München: NE GmbH | Brockhaus, [cit. 2022-09-18]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Inuiti**