**Chorvátska abeceda**, **chorvátska latinka** alebo **gajica** (podľa jej reformátora) je abeceda, založená na latinskej abecede a slúži ako oficiálna abeceda na zápis chorvátčiny v Chorvátsku. Abeceda je zložená z 30 písmen a o dnešnú podobu sa zaslúžil najmä chorvátsky jazykovedec Ľudovít Gaj.

Použitie
--------

Okrem chorvátčiny sa rovnaké znaky používajú aj pre srbský, bosnianský a čiernohorský jazyk, či prepis (transkripciu) v macedónskom jazyku.

Znaky abecedy
-------------

Chorvátska abeceda má nasledujúce **písmená**:

* (čítame: a)(*čítame:* **a**)
* (čítame: be)(*čítame:* **be**)
* (čítame: ce)(*čítame:* **ce**)
* (čítame: če)(*čítame:* **če**)
* (čítame: će)(*čítame:* **će**)
* (čítame: de)(*čítame:* **de**)
* (čítame: dže)(*čítame:* **dže**)
* (čítame: đe)(*čítame:* **đe**)
* (čítame: e)(*čítame:* **e**)
* (čítame: ef)(*čítame:* **ef**)
* (čítame: ge)(*čítame:* **ge**)
* (čítame: ha)(*čítame:* **ha**)
* (čítame: i)(*čítame:* **i**)
* (čítame: je)(*čítame:* **je**)
* (čítame: ka)(*čítame:* **ka**)
* (čítame: el)(*čítame:* **el**)
* (čítame: elj)(*čítame:* **elj**)
* (čítame: em)(*čítame:* **em**)
* (čítame: en)(*čítame:* **en**)
* (čítame: enj)(*čítame:* **enj**)
* (čítame: o)(*čítame:* **o**)
* (čítame: pe)(*čítame:* **pe**)
* (čítame: er)(*čítame:* **er**)
* (čítame: es)(*čítame:* **es**)
* (čítame: eš)(*čítame:* **eš**)
* (čítame: te)(*čítame:* **te**)
* (čítame: u)(*čítame:* **u**)
* (čítame: ve)(*čítame:* **ve**)
* (čítame: ze)(*čítame:* **ze**)
* (čítame: že)(*čítame:* **že**)

Z celkových 30 písmen chorvátskeho jazyka je 27 *jednoznakových* a tri sú *viacznakové* (**dže, elj** a **enj**). Dvojznakové písmená majú dve hlavné formy: **Dž** i **DŽ**, **Lj** a **LJ,** **Nj** a **NJ.** Prvé sa používa vtedy, keď je prvé písmeno slova napísané veľkým písmom (napr. na začiatku vety), druhá forma vtedy, keď je celé slovo napísané veľkými písmenami (napr. **LJERKA**, nie *LjERKA*) alebo v zložených skratkách.

Výslovnosť
----------

Písmená sa čítajú tak ako v slovenčine s nasledujúcimi rozdielmi:

* dž sa číta ako tvrdé „dž"
* h sa číta ako „ch" (chorvátčina nemá slovenské „h")
* nj se číta „ň"
* lj sa číta „ľ"
* ć sa číta ako mäkké vyššie „č" (výslovnosť niekde medzi č a ť)
* č sa číta ako tvrdé nižšie „č" (výslovnosť trochu tvrdšia než č)
* đ sa číta ako mäkšie „dž" (výslovnosť medzi dž a ď)
* i nezmäkčuje (chorvátčina nemá tvrdé y) – *Di*, *ti*, *ni*, *li* sa číta ako *dy*, *ty*, *ny* a *ly*.
* e nezmäkčuje (*de*, *te*, *ne*, *le* sa číta tvrdo)

### Čítanie skratiek

Zložená skratka (odvodená zo začiatočných písmen slova v názve) napríklad **SFRJ** sa číta es-ef-er-je (bežný nesprávne čítane es-ef-er-jot, ktorá sa tak ale číta v nemčine a poľštine).

História pôvodu chorvátskej abecedy
-----------------------------------

 Chorvátsky jazykovedec a reformátor chorvátskej abecedy Ľudovít Gaj (1809 - 1872)
Ľudovít Gaj (Ljudevit Gaj) (1809 - 1872) sa pri vytváraní chorvátskej abecedy inšpiroval českou (latinskou) abecedou. Jeho abeceda obsahovala:

* latinské písmena,
* znaky C, S, Z a Č, Š, Ž,
* znaky Ň a Ľ – nahradil za NJ a LJ (podľa vzoru maďarských NY a LY)
* znak Ǧ pre hlásku, ktorá sa používa na začiatku slova (inak sa píše č) nahradil za DŽ (po príklade poľštiny, maďarčiny, slovenčiny aj češtiny),
* písmeno Ť nahradil za TJ – o nejaký čas sa používaním nahradilo za písmeno Ć,
* písmeno Ď, ktoré priradil medzi DJ a GJ – v roku 1892 nahradil srbský jazykovedec Đuro Daničić znakom Đ, a dodnes je používané aj v chorvátskej abecede.

Rozmýšľal aj pridať písmeno É (podľa vzoru svojho predchodcu Ivana Belostenca) na rozlíšenie zvukových hlások pre *ije*, *i* a *e*, ktoré sa v chorvátčine zapisujú jedným písmenom, ale tento jeho návrh väčšina odmietla.

V roku 1830 zverejnil chorvátsky jazykovedec a reformátor Ľudovít Gaj v Budíne (dnešná Budapešť) zmenenú chorvátsku abecedu v brožúre „**Kratka osnova horvatsko-slavenskog pravopisanja poleg mudroljubneh, narodneh i prigospodarneh temeljov i zrokov"**.

Referencie
----------

1. ↑   *EKONOMICKÁ INFORMÁCIA O TERITÓRIU, Chorvátska republika* [online]. Veľvyslanectvo Slovenskej republiky v Chorvátsku: www.mzv.sk/zahreb, emb.zagreb@mzv.sk, [cit. 2021-01-01]. Dostupné online. Archivované 2022-01-20 z originálu.
2. ↑

Literatúra
----------

* Stjepan Babić, Božidar Finka, Milan Moguš, *Hrvatski pravopis*, Školska knjiga, Zagreb, 1971
* Stjepan Babić, Božidar Finka, Milan Moguš, *Hrvatski pravopis*, Školska knjiga, Zagreb, 1994
* Stjepan Babić, Božidar Finka, Milan Moguš, *Hrvatski pravopis*, Školska knjiga, Zagreb, 2000
* Lada Badurina, Ivan Marković, Krešimir Mićanović, *Hrvatski pravopis*, Matica hrvatska, Zagreb, 2007, ISBN 978-953-150-815-5 (po chorvátsky)