Toto je zoznam hláv štátu (kráľov, grófov, caudillov, prezidentov a podobne) na území Španielska od 5. storočia.

Obdobie rokov 409 – 711
-----------------------

### Vandalskí králi

Vandali vtrhli roku 409 do Hispánie (územie Rímskej ríše), dočasne sa tu usadili, ale roku 429 sa presunuli do severnej Afriky:

* Gunderich (409-428)
* Genserich (428-429)

### Svébski králi na severozápade Pyrenejského polostrova (v Galícii)

*Pozri: Zoznam svébskych kráľov v Galícii.*

Roku 410 Hermerich podpísal s Rímom foedus, podľa ktorého bolo Germánom Svébom umožnené usadiť sa na Pyrenejskom polostrove. Roku 585 Svébov dobyli susední Vizigóti.

### Vizigótski králi

*Pozri: Zoznam kráľov Vizigótov od roku 410.*

Vlastná expanzia Vizigótov do Hispánie z Galie sa začala v druhej polovici 5. storočia za Euricha a za dvadsať rokov ovládli skoro celý Pyrenejský polostrov (okrem severozápadu, kde bola Svébska ríša).

Po roku 507 sa museli z Galie stiahnuť len na územie Hispánie. V 40. a 50. rokoch 6. storočia ovládla juhovýchodné pobrežie Hispánie Byzantská ríša (554). V druhej polovici 6. storočia sa Vizigótom podarilo dobyť Svébsku ríšu a v 20. rokoch 7. storočia aj byzantskú enklávu na pobreží Hispánie, čím ovládali celý polostrov vrátane dnešného Portugalska.

Roku 711 vizigótska ríša zanikla pod útokmi moslimov z juhu. Len na úplnom severe Španielska, v neskoršej Astúrii, sa udržali drobné panstvá na čele s vizigótskymi šľachticmi, zárodok budúcich kresťanských kráľovstiev v stredoveku.

### Byzantské územia na juhu

*Pozri:Zoznam vládcov Byzantskej ríše od roku 554* 

Od roku 554 do 20. rokov 7. storočia (na ostrovoch aj neskôr) ovládala pobrežné územia na juhu Byzantská ríša.

Obdobie rokov 711 – 1516
------------------------

### Vládcovia v Al-Andalusa

*Pozri:Zoznam vládcov v Al-Andalusa*

Al-Andalusa je označenie pre moslimské územie na Pyrenejskom polostrove v rokoch 711 – 1492 (najmä od roku 756 Córdobský emirát, neskôr Córdobský kalifát). Roku 1492 boli moslimovia zo Španielska definitívne vytlačení (koniec tzv. reconquisty).

### Králi Astúrie

*Pozri: Zoznam kráľov Astúrie*

Astúrske kráľovstvo (v podstate prvotný základ dnešného Španielska) vzniklo, keď sa Vizigótovi Pelayovi podarilo v rokoch 718-722 dobyť maličké územie v dnešných astúrských horách od moslimov. Toto územie sa postupne rozrastalo, až sa v 10. storočí (po dočasnom rozdelení) pretvorilo na Leónske kráľovstvo. Astúrski králi sa považovali za nástupcov vizigótskych kráľov v Hispánii.

### Králi Leónu

*Pozri: Zoznam kráľov Leónu*

Leónske kráľovstvo vzniklo rozdelením Astúrie medzi troch synov Alfonza III. (866-910). García vládol v Leóne, Ordoño II. v Galícii a Fruela v Astúrii.

#### Králi Galície

*Pozri: Zoznam kráľov Galície*

V Galícii chvíľu vládli formálne králi „oddelenej" Galície, ktorá však patrila pod Leónske kráľovstvo, neskôr aj integrálne. Neskôr sa vyskytli pokusy obnoviť samostatné galícijské kráľovstvo.

### Králi a grófi Kastílska

*Pozri: Zoznam panovníkov Kastílie*

Kastílske grófstvo vzniklo v 9. storočí ako vazalské grófstvo Leónskeho kráľovstva, od ktorého získalo nezávislosť roku 930.

### Králi Pamplony/Navarry

*Pozri Zoznam kráľov Navarry*

Pamplonské (od 11. storočia nazývané Navarrské) kráľovstvo vzniklo okolo roku 824. Roku 1512 bolo južné Navarrské kráľovstvo pripojené k Španielsku, zatiaľčo severné ešte existovalo do roku 1607/1620, kedy bolo pripojené k Francúzsku.

### Králi a grófi Aragónska

*Pozri: Zoznam panovníkov Aragónska*

Aragónsko vzniklo začiatkom 9. storočia v rámci reconquisty ako Aragónske grófstvo, ktoré bolo súčasťou franskej Hispánskej marky. V rokoch 925 až 1035 bolo súčasťou Navarrského kráľovstva, od roku 1035 samostatné kráľovstvo. Roku 1162 bolo k nemu pripojené Katalánsko (presnejšie Barcelonské grófstvo), odvtedy sa niekedy rozlišujú Krajiny aragónskej koruny (vrátane Katalánska a pod.) a Aragónske kráľovstvo (vlastné Aragónsko). Od roku 1516, nástupom Karola I. po Ferdinandovi Aragónskom (1506-1516), bolo oficiálne spojené s Kastíliou (de-facto vznik Španielska, pozri dole). 

#### Grófi Barcelony (Katalánsko)

*Pozri: Zoznam barcelonských grófov*

Katalánsko vzniklo začiatkom 9. storočia v rámci „reconquisty" ako Barcelonské grófstvo, ktoré bolo súčasťou franskej Hispánskej marky. Od roku 985 to bolo samostatné grófstvo, od roku 1162 súčasť Aragónska (stále pod názvom Barcelonské grófstvo).

#### Králi Valencie

*Pozri: Zoznam kráľov Valencie*

Valencijské kráľovstvo bolo vytvorené v rámci Aragónskeho kráľovstva v roku 1238. Formálne zaniklo až v roku 1700.

#### Králi Malorky

*Pozri: Zoznam kráľov Malorky*

Malorské kráľovstvo (na Baleárskych ostrovoch) bolo vytvorené v rámci Aragónskeho kráľovstva v roku 1231. Formálne zaniklo okolo roku 1404.

Obdobie od roku 1516 (jednotné Španielsko)
------------------------------------------

Jednotné Španielsko vznikalo takto:

* 1469: Ferdinand Aragónsky (dedič aragónskeho trónu) si plánovito berie Izabelu Kastílsku (dedičku kastílskeho trónu)
* 1474: Izabela Kastílska sa stáva kráľovnou Kastílie a Ferdinand Aragónsky (ako Ferdinand V. Kastílsky) jej kráľovským manželom
* 1479 (prvý možný rok vzniku Španielska): Ferdinand Aragónsky sa stáva kráľom Aragónska, čím vzniká personálna únia Kastílie a Aragónska, no len dočasná (pozri 1504)
* 1492: Posledné moslimské územia na polostrove porazené
* 1504: Izabela zomrela, nastúpila jej dcéra Jana Šialená, čím sa de-iure Kastília a Aragónsko znova oddelili. Ferdinand ale bol regentom, keďže Jana bola šialená (i keď sprvu bol dočasne vypudený šľachticmi a nahradený Janiným manželom Filipom Pekným Habsburským, ktorý však čoskoro nato zomrel (1506)).
* 1512: Ferdinand dobyl (južné) Navarrské kráľovstvo a pripojil ho k Aragónsku.
* 1516 (druhý možný rok vzniku Španielska):Aragónsky trón zdedil Karol Habsburský (od roku 1519 rímsko-nemecký cisár), syn Jany Šialenej, ktorý bol zároveň pre šialenosť svojej matky „strážca a spoluvládca" (no nie jediný vládca) Kastílska
* 1555 (tretí možný vznik Španielska): Jana Šialená zomrela , čím sa Karol Habsburský stal aj jediným vládcom Kastílska
* 1580 (štvrtý možný vznik Španielska): Vznikla personálna únia medzi Portugalskom, Aragónskom a Kastíliou, čím vzniklo Španielsko v zmysle obnovenia rímskej „Hispánie" (odkiaľ pochádza slovo Španielsko) pokrývajúcej celý polostrov (keď sa Portugalsko roku 1640 oddelilo, meno Španielsko pre ostatný polostrov zostalo zachované)
* 1700 (piaty možný vznik Španielska): Až nástupom Bourbonovcov v tomto roku na trón bol vytvorený centralizovaný štát Španielsko. Dovtedy išlo vždy len o viacero kráľovstiev so spoločným vládcom a tak to dovtedy mali aj v titule španielski králi (*Kráľ Aragónska, Kastílie a Valencie, barcelonský gróf*). Španieli ako národ sa dokonca spomínajú až v ústave roku 1812.

### Kráľovstvo (králi)

*Habsburgovci* (po šp. „Rakúska dynastia"):

* Karol I. (Carlos I.) 23. január 1516 - 16. január 1556, zároveň rímsko-nemecký cisár ako Karol V.
* Filip II. (Felipe II,): 16. január 1556 - 13. september 1598, od roku 1580 aj portugalský kráľ
* Filip III. (Felipe III.): 13. september 1598 - 31. marec 1621, aj portugalský kráľ
* Filip IV. (Felipe IV.): 31. marec 1621 - 17. september 1665,do roku 1640 aj portugalský kráľ
* Karol II.: 17. september 1665 - 1. november 17001

*Bourbonovci* (po šp. "Borbón"ovci):

* Filip V. (Felipe V.): 16. november 1700 - 14. január 1724
	+ Karol Habsburský, sám seba označujúci *Karol III. Španielsky* (nie je zhodný s Karolom III. ktorý vládol 1759-1788 !): protikráľ 12. september 1703 – 7. september 1714
* Ľudovít I. (Louis, Luis I.): 14. január - 31. august 17242
* Filip V. (Felipe V.) (znova): 6. september 1724 - 9. júl 1746
* Ferdinand VI. (Fernando VI.): 9. júl 1746 - 10. august 1759
* Karol III. (Carlos III.): 10. august 1759 - 14. december 1788
* Karol IV. (Carlos IV.): 14. december 1788 - 19. marec 1808
* Ferdinand VII. (Fernando VII.): 19. marec - 6. máj 18083
* Karol IV. (Carlos IV.) (znova): 6. máj 1808

*Medzivládie*:

* Joaquín Murat, veľkovojvoda z Bergu a z Cleves : 6. máj 1808 – 6. jún 1808 , poručík-generál a guvernér štátu

*Bonaparteovci*:

* Josef (José) I. Napoleón: 6. jún 1808-11. december 18134

*Bourbonovci* (po šp. "Borbón"ovci):

* Ferdinand VII. (Fernando VII.): 11. december 1813 - 29. september 1833
* Izabela II.: 29. september 1833 - 30. september 1868

### Medzivládie

**Prezident (Predseda) Dočasnej revolučnej junty**:

* Pascual Madoz (30. september 1868 - 3. október 1868)
* Joaquín Aguirre (3. október 1868 - 8. október 1868), od 6. októbra prezident Revolučnej najvyššej junty

**Prezident (Predseda) Dočasnej vlády (od 23. 2. Prezident/predseda výkonnej moci)**:

* Francisco Serrano y Domínguez (8. október 1868 – 18. jún 1869) Francisco Serrano y Domínguez,

### Kráľovstvo

**Regent**:

* Francisco Serrano y Domínguez: 18. jún 1869 – 2. január 1871

**Kráľ**: *Savojská dynastia*:

* Amadeus I. (Amadeo I.): 2. január 1871 - 11. február 1873

### 1. republika

**Prezidenti (Predsedovia) výkonnej moci**:

* Estanislao Figueras y Moragas : 12.február 1873 – 11. jún 1873
* Francisco Pi y Margall: 11. jún 1873 – 18. júl 1873
* Nicolás Salmerón y Alonso: 18. júl 1873 – 6. september 1873
* Emilio Castelar Ripoll: 6. september 1873 – 3. január 1874

**Prezident (Predseda) Dočasnej vlády** (vojenský vládca):

* Francisco Serrano y Domínguez: 4. január 1874 – 29. december 1874

### Kráľovstvo (Králi)

*Bourbonovci*(po šp. "Borbón"ovci):

* Alfonz XII.: 29. december 1874 - 25. november 18857
* María Cristina 25. november 1885 – 17. máj 1886 (regentka (vlastne až do roku 1902))
* Alfonz XIII.: 17. máj 1886 - 14. apríl 1931

### 2. republika (1931-1939)

**Prezidenti (Predsedovia) vlády Republiky**:

* Niceto Alcalá-Zamora y Torres 14. apríl 1931 – 14. október 1931
* Manuel Azaña Díaz 14. október 1931 - 11. december 1931

**Prezidenti (od 23. júla 1936 len v republikánskej zóne)**

* Niceto Alcalá-Zamora y Torres 11. december 1931 - 7. apríl 1936
* Diego Martínez Barrio :8. apríl 1936 - 11. máj 1936
* Manuel Azaña Díaz (znova): 11. máj 1936 - 1. máj 1939
* Diego Martínez Barrio (znova): 1. marec 1939 - 4. marec 1939

**Prezidenti (Predsedovia) Národnej rady obrany** (v republikánskej zóne)

* Segismundo Casado López : 4. marec 1939 - 13. marec 1939
* José Miaja Menant: 13. marec 1939 - 25. marec 1939

**Predseda Národnej junty obrany (v nacionalistickej zóne)**

* Miguel Cabanellas Ferrer : 23. júl 1936 - 1. október 1936

**Šéf štátu (caudillo)**  (v nacionalistickej zóne):

* Francisco Franco y Bahamonde: 1. október 1936 – 31. marec 1939

### Štát; od 1947 kráľovstvo

**Šéf štátu (caudillo), od 28.7. 1947 aj doživotný regent**:

* Francisco Franco y Bahamonde: 1. apríl 1939 – 20. november 1975, v roku 1947 bola formálne obnovená monarchia, ale jej právoplatnému predstaviteľovi Juanovi Carlosovi nebolo dovolené nastúpiť na trón; roku 1969 bol ale Juan Carlos určený za Francovho posmrtného nástupcu

**Predseda regentskej rady**:

* Alejandro Rodríguez de Valcárcel y Nebreda: 20. november 1975 – 22. november 1975

**Kráľ**: *Bourbonovci*:

* Juan Carlos I. (Ján Karol I.): 22. november 1975 - 18. jún 2014
* Filip VI.: 19. jún 2014 -

### Poznámky

1 16 dní po smrti Karola II. vládla dočasná „Junta de Gobierno" (Vládna rada)  

2 Po smrti Ľudovíta bol trón 6 dní prázdny.  

3 Vo väčšine Španielska Ferdinandovu abdikáciu neuznali , pretože bola urobená pod tlakom. Najvyššia vládna junta založená 25. septembra 1808, ktorú uznala Británia, Portugalsko a iné vlády naďalej uznávala Ferdinanda ako kráľa.  

4 Toto bol brat Napoleona Bonaparte. Nebol všeobecne uznávaný ako kráľ a jeho zákony sa po návrate Bourbonovcov na trón spravidla považovali za neplatné.