**Peter I.**, nazývaný **Veľký**, celým menom *Peter Alexejevič z rodu Romanovovcov* (\* 9. jún 1672, Moskva, Rusko – † 8. február 1725, Petrohrad) bol od roku 1682 až do svojej smrti ruský cár, a od roku 1721 ruský imperátor. 

Fakticky však vládol až od roku 1689. Najskôr formálne vládol spoločne so svojím chorým nevlastným bratom Ivanom V. v roku 1689 sa ujal skutočnej vlády, samotným vládcom sa stal až po Ivanovej smrti roku 1696. V roku 1724 sa spoluvlády nad Ruskom ujala jeho manželka Katarína I. Preslávil sa svojou snahou modernizovať Ruskú ríšu, a to v politickom, ekonomickom ako aj kultúrnom smere. Rusko za Petra Veľkého vstúpilo medzi skutočné európske veľmoci.

Mladosť
-------

Peter Veľký sa narodil ako 14. dieťa ruského cára Alexeja I. V roku 1682 bol ruskou šľachtou vyhlásený za ruského cára a jeho matka Natália Naryškinová určená za regentku. Skutočnej moci v Rusku sa ale násilným prevratom chopila Petrova nevlastná sestra Sofia Alexejevna, ktorá sa opierala o podporu elitných vojenských jednotiek, tzv. *strelcov*. Pri prevrate bolo zavraždených niekoľko členov rodiny Naryškinovcov. Peter bol formálne prehlásený za cára, ale len ako spoluvládca svojho nevlastného a ťažko chorého brata Ivanom V. Detstvo Petra Veľkého bolo vyplnené mnohými traumatizujúcimi zážitkami, jeho príbuzní, priatelia i on sám sa ocital v neustálom fyzickom ohrození. Peter bol veľmi nadaným a talentovaným dieťaťom, prvé semienka záujmu a zvedavosti v ňom zasadil jeho učiteľ Nikita Zotov, ktorý bol i jeho dlhoročným priateľom. Peter sa všestranne zaujímal o dejiny, cirkevné spevy i geografiu. Veľké problémy mu však robilo učenie sa ruského a francúzskeho jazyka. V neskoršom veku sa naučil ešte holandsky. Keď Peter Veľký dospel, mal impozantnú postavu, meral cez dva metre.

Socha Petra I.

Začiatok vlády
--------------

Petrova matka prinútila v roku 1689 svojho syna k sobášu s Evdokiou Fjodorovnou Lopuchinovou, manželstvo však bolo nešťastné. V tom istom roku sa proti Sofii sprisahala časť jednotiek strelcov a Peter sa prostredníctvom prevratu stal skutočným vládcom Ruska ako *Peter I.* Do smrti svojej matky roku 1694 bol od nej značne závislý, potom sa osamostatnil, no i tak stále formálne zdieľal vládu s Ivanom V. a to až do Ivanovej smrti v roku 1696. Svojho chorého brata mal údajne veľmi rád.

Peter Veľký pokračoval Sofiiných vojenských kampaniach namierených proti Osmanskej ríši, Krymskému chanátu a Tatárom obývajúcim stepi pri severnom pobreží Kaspického mora. Po skončení dvoch ťažení získalo Rusko strategický prístav Azov neďaleko ústia rieky Don.

V roku 1697 sa v utajení vydal na cesty do západoeurópskych krajín. Počas ciest sa zoznámil s technickým pokrokom v západnej Európe. Kontaktoval sa s významnými vojenskými a politickými osobnosťami, vedcami, umelcami, technikmi a pozval ich do Ruska, kde sa mali podieľať na celkovej modernizácii krajiny. Potom sa k nemu dostala správa o vzbure strelcov, odišiel teda späť do Ruska, kde vzbúrencov kruto potrestal. Jednotky strelcov nakoniec rozpustil a nevlastnú sestru Sofiu vykázal do kláštora. Ukončil tiež svoj manželský zväzok s Evdokiou.

Severná vojna
-------------

Expanzívnu politiku Peter Veľký začal prípravou na konflikt so Švédskom, ktoré v tejto dobe zaujímalo popredné postavenie medzi severskými aj všetkými európskymi krajinami. Zaistil vybudovanie silnej námornej flotily. Uzatvoril spojeneckú zmluvu s odporcami švédskeho vplyvu Poľskom a Dánskom. V roku 1700 začala severná vojna. Vojská Petra Veľkého najskôr boli v bitke pri Narve porazené Švédmi. Potom Peter Veľký využil oslabenie švédskej armády v dôsledku bojov s Poliakmi, urobil organizačné zmeny medzi ruskými oddielmi a prenikol do Livónska, kde sa zmocnil významných oporných bodov, Švédsku potom zabral aj niektoré severnejšie položené územia, okrem iného tiež ústie rieky Nevy do Fínskeho zálivu, kde dal v roku 1703 založiť budúcu novú ruskú metropolu – Petrohrad. Toto mesto sa malo stať *výstavnou skriňou Ruskej ríše*, symbolom nastávajúceho pokroku v Rusku (hlavným mestom Ruskej ríše sa Petrohrad stal v roku 1712.)

Švédi uskutočnili po ruských úspechoch v Livónsku nový pokus o porážku nepriateľa. Peter Veľký sa v bitkách pri Lesnej a Poltave dokázal ubrániť a výsledok vojny začal byť priaznivejší pre ruskú stranu. Severná vojna ale bola ukončená až podpísaním Nystadskej mierovej zmluvy (*Treaty of Nystad*) 28. apríla 1721, kedy Peter Veľký k Ruskej ríši pripojil celé územie sporného Livónska.

Nová vojna s Turkami
--------------------

Roku 1711 začal Peter Veľký novú vojnu s Osmanskou ríšou s cieľom zmocniť sa severného pobrežia Čierneho mora (potom ako od Švédov vybojoval prístup k Baltu). Bol ale tureckou armádou porazený na rieke Prut a donútený vzdať sa skôr dobytých území vrátane prístavu Azov. Ruská ríša stratila aj kontrolu nad Záporožím.

Reformátor
----------

V roku 1721 mu Senát dal titul „Peter Veľký, imperátor celého Ruska". Na čele ruskej pravoslávnej cirkvi nechal ustanoviť *svätú synodu*, zbor najvyšších duchovných predstaviteľov. Nasledujúceho roku vytvoril systém zvláštnych hodností do ktorých zaradil ruskú šľachtu. Týmto krokom si zabezpečil jej poslušnosť a oddanosť cárovi. Absolutistickou krajinou s vládou samoderžavia ale Ruská ríša zostala aj napriek Petrovým reformám v štátnej a súdnej správe (vzniklo deväť kolégií vykonávajúcich vlastnú štátnu správu, samospráva bola posilnená vytvorením gubernií). Dôležitou mocenskou podporou pre Petra Veľkého bola aj tajná polícia. Ďalej zrušil staroslovanský kalendár a zaviedol juliánsky kalendár (nie však moderný gregoriánsky). Po zavedení juliánskeho kalendára rok 7209 sa stal rokom 1700. Používanie cyriliky nahradil azbukou (odmietol zavedenie latinky). Ruskej šľachte prikázal oholiť si brady a odporučil obliekať sa podľa európskych vzorov, čo sa väčšine spupných bojarov nepáčilo.

Posledné roky
-------------

Ešte v roku 1718 dal Peter Veľký umučiť svojho vlastného syna *Alexeja*, ktorý sa odmietol podriadiť otcovej vôli. Peter Veľký tak týmto krokom ukázal aj odvrátenú tvár veľkého ruského reformátora – bol nemilosrdný k akýmkoľvek náznakom odporu voči jeho absolútnej vláde. Petrova druhá manželka Katarína začala so svojim manželom spoluvládnuť Rusku ako cárovná v roku 1724. Keď o rok neskôr Peter Veľký zomrel, stala sa jeho nástupkyňou ako Katarína I.

Deti
----

Z prvého manželstva s Jevdokiou Fiodorovnou Lopuchinovou mal tri deti:

* Alexej Petrovič (\*18. jún 1690 – † 26. jún 1718), cárovič,
* Alexander (\* 3. október 1691 – † 14. máj 1692),
* Pavol (\*/† 1693)

Z druhého manželstva s Martou Skavronskou, neskôr Katarínou I. mal 12 detí, z ktorých ho prežili iba tri a z toho jedno iba o niekoľko dní:

* Pavol (\*/† 1705),
* Peter (\*/† 1706),
* Katarína (\* 1707 – † 1708),
* Anna (\* 27. január 1708 – † 15. máj 1728),
* Alžbeta I. Petrovna (\* 18. december 1709 – † 25. december 1761), ruská imperátorka,
* Natália (\* 20. marec 1713 – † marec 1715),
* Margaréta (\* 19. september 1714 – † 7. jún 1715),
* Peter (\* 28. október 1715 – † 25. apríl 1719),
* Pavol (\* 13. január 1717 – † 14. január 1717),
* Natália (\* 20. august 1718 – † 22. február 1725),
* Peter (\*/† 1723), ruský cárovič,
* Pavol (\*/† 1724), ruský cárovič.

Iné projekty
------------

WikicitátyCommons
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Peter Veľký**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Peter Veľký**

  


|  |
| --- |
| Peter Veľký**Romanovci** |
| Vladárske tituly |
|
| Predchodca**Ivan V.** | **cár, imperátor**1682 – 1725 | Nástupca**Katarína I.** |

Autoritné údaje: * BnF: 11945657h
* GND: 118592955
* ISNI: 0000 0001 2126 3465
* LCCN: n80126171
* NK ČR: jn20000720224
* ULAN: 500288795
* VIAF: 30329184
* WorldCat: lccn-n80126171