O rovnomennej národnej prírodnej rezervácii pozri *Vihorlat (národná prírodná rezervácia).*
Svetové dedičstvo UNESCOSvetové dedičstvo UNESCO
Súradnice: 48°53′30″S 22°06′49″V﻿ / ﻿48,89153°S 22,11373°V﻿ / 48.89153; 22.11373

**Vihorlat** (1 075,5 m n. m.) je najvyšší vrch sopečného pohoria Vihorlatské vrchy, jeho výrazná dominanta. Podľa vrchu dostalo názov aj samotné pohorie.

Vihorlat je tiež najvyšším bodom okresu Humenné.

Poloha
------

Pohľad na Vihorlat z mesta Humenné
Vihorlat sa nachádza vo východnej časti Slovenska v Prešovskom kraji, v okrese Humenné, vo Vojenskom obvode Valaškovce. Patrí do katastrálnych území Valaškovce-Juh a Valaškovce-Stred.

Vrchol je vzdialený približne 15 kilometrov vzdušnou čiarou východo-juhovýchodne od mesta Humenné, 20 km severovýchodne od Michaloviec a 11 km juho-juhozápadne od Sniny.

Vrch leží vo Vihorlatských vrchoch, pohorí patriacom k najlesnatejším na Slovensku. Majestátne sa vypína nad ostatnými kopcami celého pohoria, severne od obce Poruba pod Vihorlatom. Rozprestiera sa v centrálnej časti pohoria v podcelku Vihorlat. Nachádza sa v strede hlavného hrebeňa, prebiehajúceho od východu cez Nežabec (1 023,4 m n. m.), Sninský kameň (1 006,0 m n. m.), Motrogon (1 017,9 m n. m.) a Tŕstie (951,0 m n. m.) k Vihorlatu a ďalej cez Rozdielňu (784,7 m n. m.) a Kyjov (821,1 m n. m.) k Dlhej (527,0 m n. m.).

Charakteristika
---------------

Vihorlat patrí medzi nečinné vyhasnuté sopky. Pri pohľade z diaľky je pomerne dobre rozoznateľný podľa akoby „zrezaného" vrcholu. Napriek tomu, že je to najvyšší vrch Vihorlatských vrchov, nepatrí k turisticky hojne navštevovaným kvôli jeho polohe vo vojenskom obvode a neexistencii vyznačeného turistického chodníka na jeho vrchol.

Názov
-----

Výklad názvu Vihorlat možno nájsť v reči ľudu, ktorý obýva Vihorlat. Predpokladá sa, že názov je odvodený od vy-hor-ľ-ať, čo znamená vyhoreniská, vypáleniská, plochu, na ktorej je viac vyhorenísk spolu. Pravdepodobne toto bolo podkladom pre meno najvyššieho vrcholu a potom aj celého pohoria. Názov Vihorlat je slovanský.

Ochrana
-------

Vrch je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Vihorlat. Spomínaná CHKO bola vyhlásená v roku 1973 a je najmenšou chránenou krajinnou oblasťou na Slovensku.

Vrcholové časti vrchu zaberá Národná prírodná rezervácia Vihorlat, vyhlásená v roku 1986 na výmere 50,89 ha, s najvyšším 5. stupňom ochrany. Rezervácia bola vytvorená za účelom zachovania a ochrany vrcholovej a podvrcholovej časti vrchu. Predmetom ochrany sú prirodzené lesné a nelesné spoločenstvá s výskytom teplomilných a významných horských druhov rastlín, dôležitých z vedeckovýskumného, náučného a kultúrno-výchovného hľadiska. Vrcholové časti zároveň patria do lokality Vihorlat (SKUEV0025), ktorá je územím európskeho významu sústavy Natura 2000.

Na zabezpečenie ochrany v chránenom území – Národnej prírodnej rezervácii Vihorlat sa zakazuje:

* pohybovať sa mimo vyznačeného turistického a náučného chodníka (neexistuje tu žiaden oficiálne vyznačený chodník, akýkoľvek pohyb je tu preto nepovolený)
* zakladať oheň, táboriť, stanovať, znečisťovať územie odpadkami a odpadmi
* zbierať rastliny, vrátane ich plodov
* chytať, usmrtiť alebo loviť živočícha
* rušiť pokoj a ticho

UNESCO
------

Vrcholové časti Vihorlatu patria do chráneného územia Vihorlatský prales, skrátene aj Vihorlat, ktoré bolo v roku 2007 zapísané do zoznamu Svetového prírodného dedičstva UNESCO v kategórii Karpatské bukové pralesy. Dôvodom zápisu boli zachovalé bukové pralesy s vyše 240-ročnými exemplármi. Kategória bola neskôr viac krát rozšírená o ďalšie lokality a v súčasnosti nesie názov Staré bukové lesy a bukové pralesy Karpát a iných regiónov Európy (angl. *Ancient and Primeval Beech Forests of the Carpathians and Other Regions of Europe*).

Vrchol
------

Pylón na vrchole Vihorlatu
Rozľahlý vrcholový hrebeň Vihorlatu má dva vrcholy, hlavný západný a o pár metrov nižší východný. Vrcholy sú od seba vzdialené približne 400 metrov. Na vyššom západnom vrchole stojí mohutný železobetónový pylón z čias prvej Česko-slovenskej republiky, postavený v rokoch 1931 až 1935 ako jeden zo sedemnástich bodov trigonometrickej siete I. rádu. Pylón je zakončený malým krížom a je na ňom umiestnená neoficiálna tabuľka s označením kóty a schránka s vrcholovou knihou, do ktorej môžu turisti zaznamenať svoj výstup.

Vrcholové partie sú porastené trávnatými porastami, kríkmi a zakrpatenými stromami. Miestami vystupujú plochy andezitových lávových prúdov a pyroklastík. Z chladnejšej severnej strany vystupujú bukové porasty až do vrcholu. Na teplejšej južnej strane prevládajú vo vrcholovej časti trávnaté a kríkové porasty. Práve preto je z vrcholových častí lepší výhľad južným smerom, kde nič nebráni v rozhľade.

Relatívna výška Vihorlatu je 706 metrov, čo ho zaraďuje na 12. miesto v rebríčku vrchov s najväčšou relatívnou výškou na Slovensku.

Výhľad
------

Vrcholové časti hrebeňa Vihorlatu tvoria horské lúky, z ktorých sa naskytá strhujúci výhľad
Výhľad z Vihorlatu s pohľadom na Vysoké Tatry, zachytený na videu
Pohľad na vyše 180 km vzdialené nízkotatranské vrcholy Štiavnicu a Ďumbier? z Vihorlatu  
*(jedno z najvzdialenejších vnútroštátnych pozorovaní v rámci územia Slovenska)*
Vrcholové časti Vihorlatu poskytujú atraktívne výhľady do krajiny.

Vyhliadka z vrcholu je dokonalá, za priaznivého počasia pri dobrej viditeľnosti poskytuje nádherné panoramatické výhľady. Je možné dohliadnuť do 5 štátov, na územie Slovenska, Poľska, Ukrajiny, Maďarska a Rumunska, jediného štátu s ktorým nesusedíme a predsa môžeme vidieť jeho územie.

Samotné výhľady sa naskytajú na hlavný hrebeň i bočné hrebene Vihorlatských vrchov, západným smerom na mohutne vypínajúce sa Slanské vrchy s najvyšším vrchom Šimonka (1 092,0 m n. m.). Pohľadom ako z lietadla si je odtiaľ možné prezrieť celú Východoslovenskú nížinu, ležiacu o takmer 1000 metrov nižšie, po ktorej sa rozlieva Zemplínska šírava. Dovidieť na mestá Michalovce, Humenné, Trebišov, Vranov nad Topľou, Veľké Kapušany, Sečovce, Kráľovský Chlmec, Sobrance, Čierna nad Tisou a do Ukrajiny na najväčšie mesto Zakarpatskej oblasti Užhorod.

Z východného vrcholu je severovýchodným smerom výhľad na slovenské Poloniny – Bukovské vrchy s najvyšším vrchom Kremenec (1 221,0 m n. m.), poľské Poloniny – Bieščady (poľ. Bieszczady) s najvyšším vrchom Tarnica (1 346 m n. m.) a ukrajinské Poloniny.

### Výhľady na Tatry

Za dobrých poveternostných podmienok prevažne v zime je vidno smerom na západo-severozápad vyše 140 km vzdušnou čiarou vzdialené Vysoké Tatry. Okrem iných mohutne sa vypínajúcich tatranských štítov dovidieť aj na najvyšší vrch Tatier, Slovenska a celých Karpát, na Gerlachovský štít (2 654,4 m n. m.) vzdialený vzdušnou čiarou 147,9 km.

Západným smerom možno dovidieť na Nízke Tatry, ich východnú časť Kráľovohoľské Tatry s najvyšším 144,7 km vzdušnou čiarou vzdialeným vrchom Kráľova hoľa (1 946,1 m n. m.). Možný ponúkajúci sa pohľad na ich západnú časť Ďumbierske Tatry so 180,2 km vzdušnou čiarou vzdialeným vrchom Štiavnica (2 025,3 m n. m.) a 181,2 km vzdušnou čiarou vzdialeným najvyšším vrchom Ďumbier (2 045,9 m n. m.) patrí medzi najvzdialenejšie vnútroštátne výhľady v rámci územia Slovenska. Tieto dva najďalej vzdialené nízkotatranské vrcholy viditeľné z Vihorlatu sa nachádzajú v Žilinskom kraji (Ďumbier sčasti aj v Banskobystrickom kraji).

### Výhľady na ukrajinské Karpaty

Východným smerom z východného vrcholu možno dovidieť na ukrajinské Karpaty, na ich vrchy ako Ljutanská Holica (ukr. Лютянська Голиця) (1 375 m n. m.) spoza ktorej vytŕča Ostrá Hora (ukr. Гостра Гора) (1 405 m n. m.), na nezameniteľný vrch Polonina Runa (ukr. Полонина Руна) (1 482 m n. m.) a pohorie Polonina Boržava (ukr. Полонина Боржава) s najvyšším vrchom Stoj (ukr. Стой) (1 681 m n. m.). Pozorovateľné sú aj ďaleké ukrajinské Gorgany (ukr. Ґорґани), konkrétne ich vrch Kanč (ukr. Канч) (1 578 m n. m.).

### Výhľady do Rumunska

Z Vihorlatu za optimálnych poveternostných podmienok je juhovýchodným smerom možné pozorovať Gutínske vrchy (rum. Munții Gutâi) vypínajúce sa na severozápade Rumunska. Dovidieť na ich horskú skupinu rum. Munții Igniș, na jej najvyšší 173,2 km vzdušnou čiarou vzdialený vrch rum. Vârful Igniș (1 307 m n. m.) týčiaci sa poblíž mesta Baia Mare. Možné je vidieť aj ďalšie vrchy gutínskeho pohoria ako napríklad 161,4 km vzdušnou čiarou vzdialený rum. Vârful Rotunzilor (1 241 m n. m.), 160,4 km vzdušnou čiarou vzdialený rum. Vârful Ogorohii (1 191 m n. m.) či 160,2 km vzdušnou čiarou vzdialený rum. Vârful Pietroasa (1 200 m n. m.). Takéto podmienky pre pozorovanie sú však veľmi zriedkavé.

Za výnimočne „perfektných" poveternostných podmienok, smerom na juh je možné dovidieť na veľmi vzdialené (cca 230-250 km) Apusenské vrchy (rum. Munții Apuseni) v Transylvánii v severozápadnom Rumunsku. Je možné pozorovať ich horskú skupinu rum. Masivul Vlădeasa s najvyšším, 242,5 km vzdušnou čiarou vzdialeným vrchom rum. Vârful Vlădeasa (1 836 m n. m.). Toto pohorie vidieť zrejme len veľmi ojedinele.

Kým počas dňa je možné zahliadnuť hlavne rôzne vrchy okolitých krajín, z nočného Vihorlatu zase možno sledovať žiaru vzdialenejších nočných miest, akými sú napríklad Mukačevo a Berehovo na Ukrajine a teoreticky počas letných nocí v diali aj žiaru nočnej Níreďházy v Maďarsku, či nočného Satu Mare v Rumunsku.

Prírodné pomery
---------------

### Flóra

Vplyvom teplých vzdušných prúdov z nížiny a výhrevného andezitového substrátu rastú na južných svahoch Vihorlatu vo vysokej nadmorskej výške teplomilné rastlinné spoločenstvá. Na chladnejšej severnej strane je bukový les vyvinutý až do vrcholu a rastú tam horské druhy, akými sú soldanelka horská (*Soldanella montana*) a podbelica alpínska (*Homogyne alpina*). Na skalnatom hrebeni rastú významné druhy krovín, ako napr. ríbezľa alpínska (*Ribes alpinum*), tavoľník prostredný (*Spiraea media*), skalník lesklý (*Cotoneaster lucidus*), ruža ovisnutá (*Rosa pendulina*), plamienok alpínsky (*Clematis alpina*) a ďalšie. Na presvetlených miestach rastie telekia ozdobná (*Telekia speciosa*), symbol Vihorlatských vrchov.

### Fauna

Živočíchy sú štandardne zastúpené poľovnou zverou ako jeleň lesný (*Cervus elaphus*), srnec lesný (*Capreolus capreolus*), diviak lesný (*Sus scrofa*), muflón lesný (*Ovis musimon*) a iné. Z veľkých a vzácnych šeliem sa tu vyskytuje medveď hnedý (*Ursus arctos*), vlk dravý (*Canis lupus*) a rys ostrovid (*Lynx lynx*). Z ďalších šeliem je to mačka divá (*Felis silvestris*) a líška hrdzavá (*Vulpes vulpes*).

Z plazov (*Reptilia*) je možné vzácne stretnúť najjedovatejšieho hada prirodzene sa vyskytujúceho na území Slovenska vretenicu severnú (*Vipera berus*) či nášho najväčšieho hada, hojne rozšírenú užovku stromovú (*Zamenis longissima*). Okolo lesných potôčikov a studničiek sa zdržiava salamandra škvrnitá (*Salamandra salamandra*).

Z menších, menej viditeľných, ale o to vzácnejších živočíchov sa tu vyskytuje zákonom chránený fuzáč alpský (*Rosalia alpina*), veľmi vzácny východokarpatský druh fuzáč červenoštíty (*Strangalia thoracica*) a iné.

V hlbších lesoch hniezdia vzácne dravce, hadiar krátkoprstý (*Circaetus gallicus*), orol krikľavý (*Clanga pomarina*) a včelár lesný (*Pernis apivorus*). V korunách stromov môžeme zahliadnuť ďatľa bielochrbtého (*Dendrocopos leucotos*) a muchárika bielokrkého (*Ficedula albicollis*).

Značkovanie turistických chodníkov v období Uhorska
---------------------------------------------------

Prvé turistické objekty na území Slovenska mimo Vysokých Tatier boli postavené v roku 1880 vo Vihorlatských vrchoch Uhorským karpatským spolkom – Beskydskou sekciou založenou
v Užhorode, za podpory grófa Sztárayho, išlo o dve turistické útulne pri Morskom oku a pod Sninským kameňom. V roku 1881 bol vyznačený turistický chodník od Morského oka na Sninský kameň, existuje dodnes. V roku 1883 vybudovala už Východokarpatská sekcia so sídlom v Sátoraljaújhely turistickú útulňu pod Vihorlatom, k nej bol v roku 1885 vyznačený turistický chodník z Jovsy a odtiaľ na Sninský kameň a k Morskému oku.

Turizmus
--------

*Poľana pod Vihorlatom* (940 m n. m.), odtiaľ vedie lesom neoficiálne vyznačený chodník na vrchol Vihorlatu
**Vihorlat je oficiálne turistom neprístupný.** Nachádza sa na území Vojenského obvodu Valaškovce. Z uvedeného dôvodu na vrchol nevedie žiadna turistická značka. Oblasť vrchu patrí pod správu štátneho podniku Vojenské lesy a majetky SR, vrcholová časť sa nachádza v Národnej prírodnej rezervácii Vihorlat, s najvyšším 5. stupňom ochrany, kde neexistujú vyznačené turistické chodníky a akýkoľvek pohyb je tam nepovolený.

Od 1. 7. 2012 bol zásluhou vtedajšieho ministra obrany Ľubomíra Galka prijatý zákon o sprístupnení vojenských lesov verejnosti (naďalej však platí, že vstup do vojenských obvodov je zakázaný v čase, keď na jeho území prebiehajú vojenské cvičenia), začo mu michalovskí turisti z klubu Prvý michalovský klub slovenských turistov osadili na vrcholovom pylóne ďakovnú tabuľu. Zlegalizovať výstupy na Vihorlat sa však odvtedy nepodarilo. Oficiálne turistické chodníky vedú z Poruby pod Vihorlatom, Remetských Hámrov, Zemplínskych Hámrov a Morského oka len do sedla *Poľana pod Vihorlatom* (940 m n. m.), po hranicu vojenského obvodu. Z *Poľany pod Vihorlatom* sa vystupuje na Vihorlat po zreteľne vyšliapanom, no neoficiálne vyznačenom lesnom chodníku cez územie vojenského obvodu a cez spomínanú národnú prírodnú rezerváciu, kde platí prísny zákaz vstupu. Výstup spomínaným chodníkom trvá cca 20 minút. Vojenské lesy a majetky SR (VLM SR), š. p. Odštepný závod Kamenica nad Cirochou ako správca lesov na území a mimo územia vojenského obvodu nesúhlasí s vyznačovaním turistických chodníkov na spravovanom území.

Podoba neoficiálnej červenej značky pozostávajúca z červeného (vodiaceho) a bieleho pásu, namaľovaného na kmeni stromu
Na vrchol je možné dostať sa čoraz častejšie využívaným hrebeňovým chodníkom zo západu od Kyjova vyznačeným neoficiálnou červenou značkou pozostávajúcou z červeného (vodiaceho) a bieleho pásu. Chodník začína nad obcou Porúbka na lesnej asfaltovej ceste spájajúcej spomínanú obec s oblasťou Vinianskeho jazera pri obci Vinné. Prechádza povedľa dvoch partizánskych bunkrov, cez Pirnagov vrch (644,0 m n. m.), Kyjov (821,1 m n. m.), Rozdielňu (784,7 m n. m.), Malý Peňažník (738,4 m n. m.) a vrchol Vihorlatu.

Kedysi viedol na vrchol Vihorlatu turistický chodník z obce Jovsa, vyznačený oficiálnou  modrou turistickou značkou. Kvôli uzávere vojenského územia na základe legislatívnych zmien bol od 1. 7. 2006 Ministerstvom obrany Slovenskej republiky Obvodným úradom Vojenského obvodu Valaškovce zrušený a dnes už neexistuje.

Najľahší je výstup z obce Kamienka po nevyznačených lesných cestách s prevýšením 848 metrov.

### Legálne možnosti výstupu

Hromadné akcie, ktoré ponúkajú legálnu možnosť výstupu na Vihorlat, majú vybavenú výnimku zo zákazu vstupu sú pre turistov možným spôsobom zdolania jeho vrcholu, kedy sa neporušuje zákon.

Medzi najstaršiu takúto akciu, ktorá sa koná každý rok v máji patrí *Poď na Podhoroď*. Táto známa turistická akcia, organizovaná turistickým klubom LOKO Humenné Archivované 2018-06-15 na Wayback Machine sa koná od roku 1986. Prechádza sa pri nej celý hlavný hrebeň Vihorlatských vrchov v dĺžke cca 50 km s výstupom na vrch Vihorlat, ide o viacdňovú akciu s prenocovaním v lese.

5. júla v sviatok svätého Cyrila a svätého Metoda vyvážajú turistov z obce Zemplínske Hámre autobusy pod Vihorlat, pešo potom vystúpia na jeho vrchol. Akcia nesie názov *Cyrilo-metodský výstup na Vihorlat* a organizuje ju obec Zemplínske Hámre a Turistický oddiel TJ Vihorlat Zemplínske Hámre. Na akcii nechýba svätá omša v sedle *Poľana pod Vihorlatom* so začiatkom o 12. hodine.

1. septembra, v Deň Ústavy Slovenskej republiky sa každoročne stretávajú turisti na vrchole Vihorlatu v rámci akcie *Hviezdicový turistický výstup na Vihorlat* organizovanej občianskym združením Návraty a miestnou organizáciou Slovenskej národnej strany (SNS) Kamenica nad Cirochou. Na akcii nechýba slávnostný príhovor predstaviteľa SNS so začiatkom o 12. hodine.

### Riziká

Keďže sa vrch nachádza vo vojenskom obvode, kde sa v súčasnosti konajú vojenské cvičenia a ich súčasťou sú aj ostré streľby, následkom ktorých hrozí vážne **ohrozenie života a zdravia** osôb, je nutné dodržiavať pokyny a nevstupovať do vojenského obvodu počas vojenských cvičení. V roku 2015 počas vojenského cvičenia dve protitankové strely nezasiahli cieľ a dopadli blízko rodinných domov v obci Zemplínske Hámre v hraniciach vojenského priestoru.


Pohľad na Vysoké Tatry z Vihorlatu





Pohľad na Vihorlat (vpravo) zo Sninského kameňa počas inverzie
Pohľad na zamrznutý Vihorlat od juhozápadu v zime
Pohľad na Vihorlat zo Sninského kameňa pri západe slnka

Prístup
-------

### Značkované trasy

* po  značke zo záchytného parkoviska *Krivec* (562 m n. m.) pod Morským okom k smerovníku *Morské oko, kaštielik* (618 m n. m.), odtiaľ po  značke popri Malom Morskom oku cez *Jedlinku* (846 m n. m.), odtiaľ po  značke cez sedlo Rozdiel (815 m n. m.), odtiaľ po  značke cez *Poľanu pod Vihorlatom* (940 m n. m.), odtiaľ po neoficiálne vyznačenom chodníku na vrchol, trvanie: ↑ 4:05 h, ↓ 3:20 h, prevýšenie: 514 m
* po  značke z obce Poruba pod Vihorlatom cez *Poľanu pod Vihorlatom* (940 m n. m.), odtiaľ po neoficiálne vyznačenom chodníku na vrchol, trvanie: ↑ 3:00 h, ↓ 2:30 h, prevýšenie: 876 m
* po  značke z obce Remetské Hámre cez *Starú koniareň* (525 m n. m.), odtiaľ po  značke cez *Poľanu pod Vihorlatom* (940 m n. m.), odtiaľ po neoficiálne vyznačenom chodníku na vrchol, trvanie: ↑ 2:50 h, ↓ 2:20 h, prevýšenie: 800 m
* po  značke z obce Zemplínske Hámre cez sedlo Tri tably (825 m n. m.), odtiaľ po  značke cez sedlo Rozdiel (815 m n. m.), odtiaľ po  značke cez *Poľanu pod Vihorlatom* (940 m n. m.), odtiaľ po neoficiálne vyznačenom chodníku na vrchol, trvanie: ↑ 4:10 h, ↓ 3:20 h, prevýšenie: 729 m
* po neoficiálnej červenej značke (podoba značky: červený a biely pás) z lesnej asfaltovej cesty nad obcou Porúbka cez vrchy Kyjov (821,1 m n. m.) a Rozdielňa (784,7 m n. m.), trvanie: cca ↑ 5:00 h, ↓ 4:30 h, prevýšenie: 775 m
* modrá značka z obce Jovsa **je zrušená!** (výstup po značke trval ↑ 3:30 h a zostup ↓ 3:00 h s prevýšením 936 m)

### Možnosti dopravy do turistických východísk

Do obcí, ktoré predstavujú možný východiskový bod peších turistických trás na Vihorlat z „humenskej/sninskej strany", ako Porúbka, Kamienka a Zemplínske Hámre, je možné dopraviť sa prímestskou dopravou autobusovými linkami SAD Humenné. Z „michalovskej/sobraneckej strany" je prístup do východiskových obcí Jovsa, Poruba pod Vihorlatom a Remetské Hámre obsluhovaný prímestskými autobusovými linkami spoločnosti ARRIVA Michalovce. Zo severnej a západnej strany je popri pohorí vybudovaná železničná trať. Vlakovou dopravou ŽSR je možné dopraviť sa do miest v blízkosti Vihorlatu, do mesta Michalovce, Humenné, alebo Snina. Pre vyhľadanie spojenia možno použiť internetový cestovný poriadok.

### Pravidlá

Pri všetkých možných variantoch výstupu na Vihorlat sa vstupuje do národnej prírodnej rezervácie s najvyšším 5. stupňom ochrany, kde nie je vyznačený turistický chodník, akýkoľvek pohyb je tam **nepovolený** a zároveň sa vstupuje na územie vojenského obvodu. Pred vstupom na územie vojenského obvodu je osoba **povinná presvedčiť sa**, či na území vojenského obvodu alebo na jeho časti nie je vyhlásený dočasný alebo trvalý zákaz vstupu (pozri: harmonogram vojenských cvičení na území vojenských obvodov na webovom sídle Ministerstva obrany Slovenskej republiky). Je zakázané zdržiavať sa na území vojenského obvodu dlhšie ako **24 hodín**. Legálnym spôsobom výstupu na Vihorlat môžu byť hromadné akcie s vybavenou výnimkou zo zákazu vstupu, ako *Poď na Podhoroď*, *Hviezdicový turistický výstup na Vihorlat* a *Cyrilo-metodský výstup na Vihorlat*.

Pravidelné podujatia
--------------------

Poď na Podhoroď (prechod Vihorlatských vrchov)
*Usporiadateľ:* Turistický klub LOKO Humenné
*Termín konania:* máj
*Trasa:* 1. deň: Podhoroď – Strihovské sedlo – Sninský kameň
2. deň: Sninský kameň – Vihorlat – Kyjov – Porúbka
*Druh podujatia:* pešia turistika
Turistický klub LOKO Humenné Archivované 2018-06-15 na Wayback Machine organizuje každoročne, od roku 1986, v máji, tradičný viacdňový turistický prechod Vihorlatských vrchov, pod názvom *Poď na Podhoroď*, pri ktorom sa prechádza celý hlavný hrebeň Vihorlatských vrchov s výstupom na vrch Vihorlat. Ide o legálny výstup s vybavenou výnimkou zo zákazu vstupu.
  

Cyrilo-metodský výstup na Vihorlat
*Usporiadateľ:* obec Zemplínske Hámre a Turistický oddiel TJ Vihorlat Zemplínske Hámre
*Termín konania:* 5. júl
*Trasa:* Zemplínske Hámre – Vihorlat
*Druh podujatia:* pešia turistika
*Program:* svätá omša so začiatkom o 12. hodine v sedle Poľana pod Vihorlatom
Obec Zemplínske Hámre a Turistický oddiel TJ Vihorlat Zemplínske Hámre organizujú 5. júla v sviatok svätého Cyrila a svätého Metoda, tradičný výstup na vrch Vihorlat, pod názvom *Cyrilo-metodský výstup na Vihorlat*. Ide o legálny výstup s vybavenou výnimkou zo zákazu vstupu.
  

Hviezdicový turistický výstup na Vihorlat
*Usporiadateľ:* Občianske združenie Návraty z Michaloviec, Miestna organizácia SNS Kamenica nad Cirochou
*Termín konania:* 1. september
*Trasa:* Poruba pod Vihorlatom – Vihorlat
*Druh podujatia:* pešia turistika
*Program:* slávnostný príhovor predstaviteľa SNS so začiatkom o 12. hodine na vrchole Vihorlatu
Občianske združenie Návraty z Michaloviec a Miestna organizácia Slovenskej národnej strany Kamenica nad Cirochou organizujú každoročne, od roku 1997, 1. septembra v Deň Ústavy Slovenskej republiky, tradičný hviezdicový výstup na vrch Vihorlat, pod názvom *Hviezdicový turistický výstup na Vihorlat*. Ide o legálny výstup s vybavenou výnimkou zo zákazu vstupu.
  

Predsilvestrovský výstup na Vihorlat
*Usporiadateľ:* športoví nadšenci z Outdoor Humenné
*Termín konania:* december
*Trasa:* Kamienka – Vihorlat – Zemplínske Hámre
*Druh podujatia:* pešia turistika
Športoví nadšenci z Outdoor Humenné Archivované 2018-06-16 na Wayback Machine organizujú každoročne, od roku 2007, v decembri pred Silvestrom, tradičný jednodňový zimný výstup na vrch Vihorlat, pod názvom *Predsilvestrovský výstup na Vihorlat*.

Okolie vrchu
------------

Navôkol sa rozprestiera región Zemplín, ten je rozdelený pohorím Vihorlat na Horný Zemplín na severe a na Dolný Zemplín na juhu.

Smerom na západ sa mohutne vypínajú Slanské vrchy s najvyšším vrchom Šimonka (1 092,0 m n. m.).

Východným smerom sa tiahne hranica s Ukrajinou. Hranicu tvorí sčasti hlavný hrebeň Popriečneho s najvyšším vrchom Vetrová skala (1 024,5 m n. m.) a severnejšie hrebene Bukovských vrchov, ktorých hlavný hrebeň tvorí na severovýchode hranicu s Poľskom. V spomínaných Bukovských vrchoch je vyhlásený Národný park Poloniny. Najvyšším vrchom je Kremenec (1 221,0 m n. m.), na ňom sa nachádza najvýchodnejší bod Slovenska. Zľava nadväzuje na Bukovské vrchy Laborecká vrchovina.

Severovýchodne od Vihorlatu sa v pohorí rozlieva jeho najväčšie jazero a zároveň tretie najväčšie prírodné jazero na Slovensku, čarovné Morské oko, nad ním sa týči turistami vyhľadávaný Sninský kameň (1 006,0 m n. m.).

Obraz krajiny na juhu má úplne iný charakter – tvorí ju rozľahlá Východoslovenská nížina, ležiaca takmer o kilometer nižšie ako vrchol Vihorlatu, po nej sa rozlievajú vodné plochy Zemplínska šírava a Senianske rybníky.

Vysoko v horách na severnej strane pohoria Vihorlat sa kedysi nachádzala obec Valaškovce. V roku 1937 za prvej Česko-slovenskej republiky boli pôvodní obyvatelia z obce vysídlení z dôvodu vzniku vojenského výcvikového priestoru. Vojenský obvod Valaškovce ktorý tu vznikol v roku 1933 zaberá časť pohoria Vihorlatské vrchy, vrátane vrchu Vihorlat. Na území vojenského obvodu sa v súčasnosti konajú vojenské cvičenia.

Neďaleko vrchu Vihorlat v okolí obce Poruba pod Vihorlatom bol objavený nový nerast *Vihorlatit*. Poruba pod Vihorlatom sa preto stala typovou lokalitou. Je to zároveň jediná lokalita na svete kde sa vyskytuje. Vihorlatit je zlúčeninou bizmutu, selénu a telúru.

### Významné najvyššie vrchy pohorí v najbližšom okolí

Okolité významné najvyššie vrchy pohorí viditeľné z Vihorlatu a vzdialenosť k nim:

|  | **Minčol** (SK)(1 157,2 m n. m.)90,4 km | **Vysoký grúň** (SK/PL)(904,9 m n. m.)34,6 km | **Kremenec** (SK/PL/UA)(1 221,0 m n. m.)39,7 km |  |
| **Šimonka** (SK)(1 092,0 m n. m.)47,6 km | Sever | **Polonina Runa** (UA)(1 482 m n. m.)52,0 km |
| Západ      Východ |
| Juh |
| **Veľký Milič** (SK/HU)(895,0 m n. m.)59,5 km | **Vârful Vlădeasa** (RO)(1 836 m n. m.)242,5 km | **Vetrová skala** (SK/UA)(1 024,5 m n. m.)22,1 km |

Podnebie
--------

|  **Priemerné počasie pre Vihorlat**  |
| --- |
| Mesiac | Jan | Feb | Mar | Apr | Máj | Jún | Júl | Aug | Sep | Okt | Nov | Dec |
| Najvyššia priemerná teplota °C (°F) | -5 (23) | -1 (30) | 7 (45) | 15 (59) | 18 (64) | 18 (64) | 22 (72) | 21 (70) | 18 (64) | 12 (54) | 6 (43) | -4 (25) |
| Najnižšia priemerná teplota °C (°F) | -8 (18) | -8 (18) | -3 (27) | 4 (39) | 11 (52) | 14 (57) | 16 (61) | 17 (63) | 10 (50) | 5 (41) | -2 (28) | -9 (16) |
| Zrážky mm (palce) | 106 (4.17) | 108 (4.25) | 72 (2.83) | 58 (2.28) | 101 (3.98) | 95 (3.74) | 108 (4.25) | 59 (2.32) | 67 (2.64) | 70 (2.76) | 64 (2.52) | 63 (2.48) |
| *Zdroj: NASA Earth Observations Data Set Index 22. november 2017* |

Galéria
-------

*Kliknite na obrázok pre jeho zväčšenie.*

* Pohľad na nočný Vihorlat (v strede) z mesta Humenné, krátko po východe mesiacaPohľad na nočný Vihorlat (v strede) z mesta Humenné, krátko po východe mesiaca
* Pohľad na Vihorlat od juhozápadu v júniPohľad na Vihorlat od juhozápadu v júni
* Vrchol Vihorlatu v júniVrchol Vihorlatu v júni
* Vrchol Vihorlatu z východnej strany v júni (vľavo vrch Kyjov)Vrchol Vihorlatu z východnej strany v júni (vľavo vrch Kyjov)
* Pohľad na východný vrchol Vihorlatu z vrcholového hrebeňa v júniPohľad na východný vrchol Vihorlatu z vrcholového hrebeňa v júni
* Vihorlat v jeseniVihorlat v jeseni
* Pohľad na Zemplínsku šíravu z vrcholového hrebeňa Vihorlatu, ktorej hladina je o 960 výškových metrov nižšiePohľad na Zemplínsku šíravu z vrcholového hrebeňa Vihorlatu, ktorej hladina je o 960 výškových metrov nižšie
* Vrchol Vihorlatu v zime, námraza na vrcholovom pylóneVrchol Vihorlatu v zime, námraza na vrcholovom pylóne
* Pohľad zo západného vrcholu Vihorlatu na východný v zimePohľad zo západného vrcholu Vihorlatu na východný v zime
* Vrcholový hrebeň Vihorlatu, pohľad na východný vrchol v zimeVrcholový hrebeň Vihorlatu, pohľad na východný vrchol v zime
* Pohľad z východného vrcholu Vihorlatu na západný v zimePohľad z východného vrcholu Vihorlatu na západný v zime
* Vihorlat v zime počas inverzie (vľavo vrch Kyjov)Vihorlat v zime počas inverzie (vľavo vrch Kyjov)
* Pohľad na ukrajinské Poloniny z východného vrcholu Vihorlatu, zľava Ljutanská Holica, Polonina Runa a Polonina BoržavaPohľad na ukrajinské Poloniny z východného vrcholu Vihorlatu, zľava Ljutanská Holica, Polonina Runa a Polonina Boržava
* Pohľad na Vihorlat od Zemplínskej šíravyPohľad na Vihorlat od Zemplínskej šíravy
* Pohľad na zasnežené štíty Vysokých Tatier z vrcholového plató Vihorlatu, vpravo mesto HumennéPohľad na zasnežené štíty Vysokých Tatier z vrcholového plató Vihorlatu, vpravo mesto Humenné
* Pohľad na ukrajinské mesto Užhorod (ukr. Ужгород) z vrcholu VihorlatuPohľad na ukrajinské mesto Užhorod (ukr. Ужгород) z vrcholu Vihorlatu

Panorámy
--------

180° panoramatický výhľad zo západného vrcholu Vihorlatu: východný vrchol Vihorlatu (vľavo), vrch Ľadovisko (893,9 m n. m.), Východoslovenská nížina a vodná nádrž Zemplínska šírava
*180° panoramatický výhľad zo západného vrcholu Vihorlatu*: východný vrchol Vihorlatu (vľavo), vrch Ľadovisko (893,9 m n. m.), Východoslovenská nížina a vodná nádrž Zemplínska šírava

180° panoramatický výhľad z vrcholového hrebeňa Vihorlatu: vrch Ľadovisko (893,9 m n. m.), Východoslovenská nížina, vodná nádrž Zemplínska šírava, vrch Kyjov (821,1 m n. m.) a hlavný západný vrchol Vihorlatu (vpravo)
*180° panoramatický výhľad z vrcholového hrebeňa Vihorlatu*: vrch Ľadovisko (893,9 m n. m.), Východoslovenská nížina, vodná nádrž Zemplínska šírava, vrch Kyjov (821,1 m n. m.) a hlavný západný vrchol Vihorlatu (vpravo)

Referencie
----------

1. ↑   peaklist.org, [cit. 2024-04-08]. Dostupné online.
2. 1 2   *Turistická mapa 126 Vihorlatské vrchy – Zemplínska šírava 1 : 50 000*. 6. vyd. Kynceľová : VKÚ Harmanec, s. r. o. 2019. ISBN 978-80-8144-220-9.
3. ↑   *Názvy vrchov, dolín, priesmykov a sediel* [online]. ÚGKK SR, rev. 2017-10-11, [cit. 2018-02-15]. Dostupné online.
4. ↑   *Názvy vrchov* [PDF]. ÚGKK SR, 2014-10-01, rev. 2017-10-11, [cit. 2018-02-15]. Dostupné online. Archivované 2022-06-27 z originálu.
5. ↑  MARTINKA, J.. *Slovenská reč – mesačník pre záujmy spisovného jazyka, január–február 1941, ročník: VIII. číslo: 5–6, článok: O názve Vihorlátu (Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied – archív časopisov)* [PDF]. Turčiansky Svätý Martin: Matica slovenská v Turčianskom Sv. Martine, tlač: Nová kníhtlačiareň v Turčianskom Sv. Martine, 1941, [cit. 2016-08-17]. Dostupné online.
6. ↑  Vihorlat. In:  *Zoznam osobitne chránených častí prírody SR* [online]. Banská Bystrica: Štátna ochrana prírody SR. Dostupné online.
7. ↑   *Vihorlat* [online]. Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky, 2014, [cit. 2015-07-18]. Dostupné online.
8. ↑   *Územná ochrana prírody a krajiny a jej stupne* [online]. Slovensko.sk – Ústredný portál verejných služieb ľuďom (Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky), 2017-02-20, rev. 2018-01-04, [cit. 2018-07-15]. Dostupné online.
9. ↑   *Vihorlat – mapa* [online]. Vihorlatské vrchy: Združenie - Slovenské dedičstvo UNESCO, 2014-04-08, [cit. 2015-06-08]. Dostupné online. Archivované 2015-05-19 z originálu.
10. ↑  Zoznam vrchov Slovenska s najväčšou relatívnou výškou na stránke Peaklist.org (po anglicky) [PDF]
11. 1 2  Na obzore (Spracoval: dv). *Vihorlatské perspektívy v sibírskej podobe* [online]. 2018-02-26, rev. 2018-03-12, [cit. 2018-03-20]. Dostupné online.
12. 1 2  Na obzore. *Slovenský rebríček/Najvzdialenejšie vnútroštátne pozorovania v rámci územia Slovenska* [online]. 2017-09-21, rev. 2018-05-24, [cit. 2018-05-24]. Dostupné online.
13. ↑  Dalekie Obserwacje (by Andrzej). *Kralova Hola i Tatry z Wyhorlatu* [online]. 2019-04-07, [cit. 2019-05-25]. Dostupné online. (po poľsky)
14. ↑  BALIŠIN, Milan. Diaľkové pozorovania – Najvzdialenejšie vnútroštátne pozorovanie na území Slovenska (strana 54-55). *Krásy Slovenska, 95. ročník, číslo: 5-6/2018* (Bratislava: Vydavateľ: Klub slovenských turistov; Nakladateľ: DAJAMA), 2018. ISSN 0323-0643.
15. ↑   *Туристична карта Верховинський Вододільний Хребет – Полонина Руна (Рівна) (Turistická mapa Verchovyns'kyj Vododil'nyj Chrebet – Polonina Runa (Rovná)) 1 : 50 000*. 2. vyd. Украина (Ukrajina) : ACCA, 2016. ISBN 978-966-262-350-5.
16. ↑   *Туристична карта Боржава (Turistická mapa Boržava) 1 : 50 000*. Украина (Ukrajina) : ACCA, 2014. ISBN 978-966-2623-47-5.
17. ↑   *Туристична карта Західні Горгани (Turistická mapa Západné Gorgany) 1 : 50 000*. Украина (Ukrajina) : ACCA, 2016. ISBN 978-966-2623-51-2.
18. ↑  Dalekie Obserwacje (by Andrzej). *Karpaty Wschodnie z Wyhorlatu* [online]. 2019-05-09, [cit. 2019-05-22]. Dostupné online. (po poľsky)
19. ↑  Na obzore (Spracoval: dv). *Vf. Vihorlat* [online]. 2018-11-06, [cit. 2018-11-06]. Dostupné online.
20. ↑  360° virtuálny panoramatický výhľad z vrcholu Vihorlatu na okolité vrchy na stránke PeakFinder.org (po anglicky)
21. ↑   *Hartă turistică Munții Vlădeasa (Turistická mapa Munții Vlădeasa) 1 : 50 000*. 3. vyd. Budapest (Budapešť) : Erfatur, Micro Mapper, Dimap, 2008. ISBN 973882022-7.
22. ↑  Viditeľné územie z Vihorlatu na stránke HeyWhatsThat.com (po anglicky)
23. ↑  JEDLOVSKÁ, Lýdia. Krásny Vihorlat. *Naše poľovníctvo – časopis pre poľovníkov, ochrancov a milovníkov prírody, ročník: 2, číslo: 9* (Bratislava: Polpress), 2006. ISSN 1336-5568.
24. ↑  POLAČKO, Peter. *Korzár Horný Zemplín, článok: Do Vihorlatských vrchov sa vrátil medveď* [online]. Bratislava: Petit Press, a. s. 2009-01-12, [cit. 2018-01-21]. Dostupné online.
25. ↑  GULDAN, Arnošt. *Pohľad do dejín značenia turistických chodníkov na území Slovenska* [PDF]. Harmanec: rodina Arnošta Guldana, s prispením Klubu slovenských turistov, VKÚ, akciová spoločnosť, Harmanec, 2013, [cit. 2015-07-26]. Dostupné online. ISBN 978-80-969498-8-5. Archivované 2015-05-13 z originálu.
26. ↑  GALKO, Ľubomír. *SME Blog, Ľubomír Galko (lubomirgalko.blog.sme.sk), článok: Turisti, hor sa na Vihorlat!* [online]. Bratislava: Petit Press, a. s. 2012-03-05, [cit. 2019-02-10]. Dostupné online.
27. ↑  KORNAJOVÁ, Anna. *Korzár Dolný Zemplín, článok: Armáda nechce pustiť turistov do Vihorlatu* [online]. Bratislava: Petit Press, a. s. 2012-06-22, [cit. 2017-08-08]. Dostupné online.
28. ↑  KLEKNEROVÁ, Katarína (Noviny.sk). *Vojaci na východe minuli cieľ, protitankové strely dopadli blízko domov* [online]. 2015-09-10, [cit. 2018-02-15]. Dostupné online.
29. ↑  Neoficiálna červená značka zaznačená na on-line turistickej mape na stránke Cykloserver.cz
30. ↑  Prímestská doprava na stránke SAD Humenné, a. s.
31. ↑  Cestovné poriadky > PRÍMESTSKÉ AUTOBUSOVÉ LINKY – MICHALOVCE na stránke ARRIVA Michalovce, a. s.
32. ↑  Vstupy do vojenských obvodov (Pravidlá pre vstup do vojenských priestorov) na stránke MO SR
33. ↑  Ministerstvo obrany Slovenskej republiky. *Profesionál, 9. decembra 2010 (V dnešnom Profesionálovi vám predstavíme históriu a súčasnosť Vojenského obvodu Valaškovce, Vojenský výcvikový priestor Kamenica nad Cirochou.)* [online]. 2010-12-09, [cit. 2018-02-15]. Dostupné online.
34. ↑  Dosiahnuté vzdialenosti sú uvádzané podľa simulátora panorám Ulricha Deuschleho.
35. ↑   *NASA Earth Observations Data Set Index* [online]. [Cit. 2017-11-22]. Dostupné online. Archivované 2015-03-06 z originálu.

Literatúra
----------

### Knihy

* Šport, Bratislava, Ďurček Jozef a kolektív, Turistický sprievodca ČSSR – Zväzok 58, Východoslovenská nížina – Vihorlat, 1966

### Mapy

* VKÚ Harmanec, s. r. o. Kynceľová, č. 126, Turistická mapa 126 Vihorlatské vrchy – Zemplínska šírava 1 : 50 000, 6. vydanie, 2019, ISBN 978-80-8144-220-9
* TATRAPLAN s.r.o. Banská Bystrica, Turistická mapa 5043 Poloniny, Vihorlat, Zemplínska šírava 1 : 50 000, 1. vydanie, 2019, ISBN 978-80-89904-03-7
* Aurius, s. r. o. Hradec Králové, Turistická mapa Karpatská turistická cesta 1 : 65 000, január 2013, Dostupné online: časť 1 Archivované 2015-02-20 na Wayback Machine, časť 2 Archivované 2015-02-20 na Wayback Machine [PDF]
* SHOCart, spol. s r. o. Zádveřice, Turistický atlas Slovensko 1 : 50 000, 05/2018, ISBN 978-80-7224-504-8
* ACCA, Украина (Ukrajina), Туристична карта Верховинський Вододільний Хребет – Полонина Руна (Рівна) (Turistická mapa Verchovyns'kyj Vododil'nyj Chrebet – Polonina Runa (Rovná)) 1 : 50 000, 2. vydanie, 2016, ISBN 978-966-262-350-5
* ACCA, Украина (Ukrajina), Туристична карта Боржава (Turistická mapa Boržava) 1 : 50 000, 2014, ISBN 978-966-2623-47-5
* ACCA, Украина (Ukrajina), Туристична карта Західні Горгани (Turistická mapa Západné Gorgany) 1 : 50 000, 2016, ISBN 978-966-2623-51-2
* Erfatur, Micro Mapper, Dimap, Budapest (Budapešť), Hartă turistică Munții Vlădeasa (Turistická mapa Munții Vlădeasa) 1 : 50 000, 3. vydanie, 2008, ISBN 973882022-7

Pozri aj
--------

* Vihorlat (národná prírodná rezervácia)
* Vihorlatské vrchy
* Vihorlatský prales
* Chránená krajinná oblasť Vihorlat
* Zoznam vrcholov vo Vihorlatských vrchoch
* Najvyššie vrchy slovenských pohorí

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Vihorlat (vrch)**

Externé odkazy
--------------

* Poloha na turistickej mape
* Poloha na turistickej/cykloturistickej mape
* Turistická mapa Karpatská turistická cesta (Aurius, 2013), časť 1 Archivované 2015-02-20 na Wayback Machine, časť 2 Archivované 2015-02-20 na Wayback Machine (v súborovom formáte PDF)
* 360° virtuálny panoramatický výhľad z vrcholu Vihorlatu na okolité vrchy na PeakFinder.org (po anglicky)
* Viditeľné územie z Vihorlatu na HeyWhatsThat.com (po anglicky)
* Fotogaléria Vihorlat, Fotogaléria Inverzia – Vihorlat (fotografie z Vihorlatu)
* Diaľkové pozorovania z Vihorlatu na Na obzore: článok 1, článok 2, článok 3
* Diaľkové pozorovania z Vihorlatu na Dalekie Obserwacje: Kralova Hola i Tatry z Wyhorlatu, Karpaty Wschodnie z Wyhorlatu (po poľsky)
* Chránená krajinná oblasť Vihorlat
* Pravidlá pre vstup do vojenských obvodov na MO SR
* Harmonogram vojenských cvičení na území vojenských obvodov na MO SR

| * z
* d
* u
Vihorlatské vrchy (Vihorlat) |
| --- |
| Podcelky (časti) | 
* Humenské vrchy
	+ Krivoštianka
	+ Sokol
* Vihorlat
	+ Kyjovská planina
	+ Vihorlatská hornatina
	+ Jasenovská hornatina
* Popriečny

 | VihorlatVihorlatSninský kameňMorské okoJasenovský hradChrám Prenesenia ostatkov svätého Mikuláša, Ruská Bystrá (UNESCO)Biokúpalisko Sninské rybníky |
| Veľkoplošné chránené územie | 
* Chránená krajinná oblasť Vihorlat

 |
| Národné prírodné rezervácie | 
* Humenská
* Humenský Sokol
* Jovsianska hrabina
* Kyjovský prales
* Morské oko
* Motrogon
* Postávka
* Vihorlat

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Baba pod Vihorlatom
* Drieň
* Ďurova mláka
* Chlmecká skalka
* Jasenovská bučina
* Jedlinka
* Lysá
* Lysák
* Machnatý vrch
* Pod Tŕstím
* Roztoky
* Vinianska stráň
* Viniansky hradný vrch

 |
| Prírodné pamiatky | 
* Beňatinský travertín
* Čierny potok
* Kamienka
* Malé Morské oko
* Podhorodský hradný vrch
* Sninský kameň
* Voniarsky jarok

 |
| Chránené areály | 
* Lužný les pri Laborci

 |
| Chránené vtáčie územia Natura 2000 | 
* Vihorlatské vrchy

 |
| Územia európskeho významu Natura 2000 | 
* Brekovský hradný vrch
* Drieňová
* Humenská
* Humenský Sokol
* Krivoštianka
* Kyjovský prales
* Morské oko
* Vihorlat

 |
|  Lokality Svetového dedičstva UNESCO | 
* Chrám Prenesenia ostatkov svätého Mikuláša (Ruská Bystrá, 1730)
* Vihorlatský prales

 |
| Kultúrne a historické pamiatky | 
* hrad Brekov
* hrad Jasenov
* Tibavský hrad (Choňkovce)
* Tibavský hrad (Podhoroď)
* Viniansky hrad

 |
| Drevené kostoly | 
* Chrám Prenesenia ostatkov svätého Mikuláša (Ruská Bystrá, 1730, UNESCO)
* Chrám Nanebovstúpenia Pána (Šmigovec, 1775)
* Chrám svätého Bazila Veľkého (Hrabová Roztoka, 18. stor.)
* Chrám svätého Michala archanjela (Inovce, 1836)

 |
| Rekreačné oblasti | 
* Sninské rybníky (Biokúpalisko Sninské rybníky)

 |
| Vodné nádrže | 
* Vinianske jazero

 |
| Vybrané vrchy Vihorlatských vrchovZoznam vrcholov | 
* Vihorlat (1 075,5 m n. m.)
* Vetrová skala (1 024,5 m n. m.)
* Nežabec (1 023,4 m n. m.)
* Motrogon (1 017,9 m n. m.)
* Sninský kameň (1 006,0 m n. m.)
* Holica (983,6 m n. m.)
* Fedkov (978,2 m n. m.)
* Bačkajovský vrch (958,5 m n. m.)
* Múr (832,6 m n. m.)
* Kyjov (821,1 m n. m.)
* Lysák (821,1 m n. m.)
* Veľká Vavrová (787,8 m n. m.)
* Rozdielňa (784,7 m n. m.)
* Malý Peňažník (738,4 m n. m.)
* Krivoštianka (549,1 m n. m.)
* Rakovský kameň (498,8 m n. m.)
* Červená skala (447,0 m n. m.)

 |
| Sedlá Vihorlatských vrchov | 
* Tri tably (825 m n. m.)
* Rozdiel (815 m n. m.)
* Strihovské sedlo (644 m n. m.)

 |
| Jazerá Vihorlatských vrchov | 
* Kotlík
* Malé Morské oko
* Morské oko

 |
| Rašeliniská Vihorlatských vrchov | 
* Ďurova mláka
* Hypkania
* Postávka

 |
| Vojenské obvody | 
* Valaškovce

 |


| * z
* d
* u
Najvyššie vrchy slovenských pohorí |
| --- |
| 

**1.** **Gerlachovský štít**, Tatry (2 654 m)
**2.** **Ďumbier**, Nízke Tatry (2 043 m)
**3.** **Babia hora**, Oravské Beskydy (1 725 m)
**4.** **Veľký Kriváň**, Malá Fatra (1 709 m)
**5.** **Veľký Choč**, Chočské vrchy (1 611 m)
**6.** **Ostredok**, Veľká Fatra (1 596 m)
**7.** **Stolica**, Stolické vrchy (1 476 m)
**8.** **Poľana**, Poľana (1 458 m)
**9.** **Fabova hoľa**, Veporské vrchy (1 439 m)
**10.** **Kľak**, Spišsko-gemerský kras (1 409 m)
**11.** **Minčol**, Oravská Magura (1 394 m)
**12.** **Vtáčnik**, Vtáčnik (1 346 m)
**13.** **Kozí chrbát**, Starohorské vrchy (1 330 m)
**14.** **Zlatý stôl**, Volovské vrchy (1 322 m)
**15.** **Flochová**, Kremnické vrchy (1 317 m)
**16.** **Skorušina**, Skorušinské vrchy (1 314 m)
**17.** **Čierna hora**, Levočské vrchy (1 289 m)
**18.** **Repisko**, Spišská Magura (1 259 m)
**19.** **Kozí kameň**, Kozie chrbty (1 255 m)
**20.** **Veľká Rača**, Kysucké Beskydy (1 236 m)
**21.** **Kremenec**, Bukovské vrchy (1 221 m)
**22.** **Strážov**, Strážovské vrchy (1 213 m)
**23.** **Smrekovica**, Branisko (1 200 m)
**24.** **Minčol**, Čergov (1 157 m)
**25.** **Pupov**, Kysucká vrchovina (1 096 m)
**26.** **Šimonka**, Slanské vrchy (1 092 m)
**27.** **Bachureň**, Bachureň (1 081 m)
**28.** **Vihorlat**, Vihorlatské vrchy (1 076 m)
**29.** **Veľký Javorník**, Javorníky (1 072 m)
**30.** **V. Polom**, Mor.-sliezske Beskydy (1 067 m)
**31.** **Vráta**, Podbeskydská vrch. (1 051 m)
**32.** **Vysoké skalky**, Pieniny (1 050 m)
**33.** **Javorie**, Javorie (1 044 m)
**34.** **Inovec**, Považský Inovec (1 042 m)
**35.** **Roháčka**, Čierna hora (1 029 m)
**36.** **Chlieviská**, Žiar (1 024 m)
**37.** **Eliášovka**, Ľubovnianska vrch. (1 023 m)
**38.** **Sitno**, Štiavnické vrchy (1 009 m)
**39.** **Busov**, Busov (1 002 m)
**40.** **Veľký Radzim**, Revúcka vrchovina (991 m n. m.)
**41.** **Veľká Javorina**, Biele Karpaty (970 m)
**42.** **Beskydok**, Turzovská vrchovina (953 m)
**43.** **Dvorník**, Slovenský kras (932 m)
**44.** **Vysoký grúň**, Laborecká vrch. (905 m)
**45.** **Veľký Inovec**, Pohronský Inovec (901 m)
**46.** **Hromovec**, Spiš.-šariš. medzihorie (895 m)
**47.** **Veľký Manín**, Súľovské vrchy (891 m)
**48.** **Ostrôžka**, Ostrôžky (877 m)
**49.** **Kykula**, Jablunkovské medzihorie (845 m)
**50.** **Veľký Tribeč**, Tribeč (830 m)
**51.** **Dlhý diel**, Krupinská planina (818 m)
**52.** **Záruby**, Malé Karpaty (767 m)
**53.** **Smilniansky vrch**, Ondavská vrch. (749 m)
**54.** **Karanč**, Cerová vrchovina (725 m)
**55.** **Bradlo**, Myjavská pahorkatina (543 m)
**56.** **Rozhľadňa**, Zemplínske vrchy (469 m)
**57.** **Plešivec**, Burda (395 m) |

| * z
* d
* u
Najvyššie vrchy slovenských okresov |
| --- |
| 

**1.** **Gerlachovský štít**, okres Poprad (2 654 m)
**2.** **Bystrá**, okres Liptovský Mikuláš (2 248 m)
**3.** **Baníkov**, okres Tvrdošín (2 178 m)
**4.** **Ďumbier**, okres Brezno (2 046 m)
**5.** **Veľká Chochuľa**, okresy Banská Bystrica, Ružomberok (1 753 m)
**6.** **Babia hora**, okres Námestovo (1 725 m)
**7.** **Veľký Kriváň**, okresy Martin, Žilina (1 709 m)
**8.** **Veľký Choč**, okres Dolný Kubín (1 611 m)
**9.** **Stolica**, okresy Rožňava, Revúca (1 476 m)
**10.** **Poľana**, okres Detva (1 458 m)
**11.** **Fabova hoľa úboč**, okres Rimavská Sobota (1 400 m)
**12.** **Vtáčnik**, okresy Prievidza, Žarnovica (1 346 m)
**13.** **Kopce**, okres Zvolen (1 334 m)
**14.** **Zlatý stôl**, okres Gelnica (1 322 m)
**15.** **Flochová**, okres Turčianske Teplice (1 317 m)
**16.** **Malá Homôľka**, okres Žiar nad Hronom (1 298 m)
**17.** **Čierna hora**, okres Kežmarok (1 289 m)
**18.** **Babiná**, okres Spišská Nová Ves (1 278 m)
**19.** **Veľká Rača**, okres Čadca (1 236 m)
**20.** **Kojšovská hoľa úboč**, okres Košice-okolie (1 225 m)
**21.** **Strážov**, okres Považská Bystrica, Ilava (1 213 m)
**22.** **Kremenec**, okres Snina (1 208 m)
**23.** **Smrekovica**, okres Levoča (1 200 m)
**24.** **Patria**, okres Prešov (1 171 m)
**25.** **Minčol**, okres Stará Ľubovňa (1 157 m)
**26.** **Minčol úboč**, okresy Bardejov, Sabinov (1 125 m)
**27.** **Drahová**, okres Poltár (1 118 m)
**28.** **Šimonka**, okres Vranov nad Topľou (1 092 m)
**29.** **Vihorlat**, okres Humenné (1 076 m)
**30.** **Veľký Javorník**, okres Bytča (1 072 m)
**31.** **Inovec**, okres Trenčín (1 042 m)
**32.** **Suchý vrch**, okres Bánovce nad Bebravou (1 028 m)
**33.** **Vetrová skala**, okres Sobrance (1 025 m)
**34.** **Sitno**, okres Banská Štiavnica (1 009 m) |
| (v tomto zozname sú iba vrchy s nadmorskou výškou presahujúcou 1 000 m n. m.) |


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál vied o Zemi |