**Neris** (lit. Neris, biel. Вя́льля, Ві́лія, rus. Вилия, poľ. Wilia) je rieka, ktorá preteká Litvou a Bieloruskom rýchlosťou 180 m³/sek. Pramení v Bielorusku severovýchodne od dediny Veľké Pole (biel. Вялікае Поле) neďaleko od Minska a pri Kaunase vlieva sa do Nemunasu a ten do Kurónskeho zálivu v Baltskom mori. Na územie Litvy Neris vstupuje 2 km severozápadne od dediny Žarneli (lit. Žarneli). Preteká cez Národný park Dzukii.

Celková dĺžka Nerisu je 510 km, z toho 228 km na území Litvy a 282 km v Bielorusku. Je to druhá najväčšia rieka krajiny. Na hornom toku je široký 1 – 3 km, smerom k ústiu sa však zužuje a pri ústí dosahuje rozmer 0,2 – 0,4 km. Takmer na celom jeho území vytvára meandre.

Rozloha povodia Nerisu je 25 100 km². Na území Litvy je to 13 850 km² a 11 250 km² v Bielorusku.

Prítoky
-------

### v Bielorusku

* Serveč
* Narač
* Strača
* Dvinas
* Ilia
* Uša
* Ošmianka

### v Litve

* Nemunas
* Šventoji
* Žeimena
* Vokė
* Vilija
* Musė
* Ašmena
* Čekonė
* Lietava
* Lokys

Sútok riek Nemunas a Neris pri Kaunasе

Využitie
--------

Neris je čiastočne splavný v jednotlivých jeho úsekoch. Nad mestom Vilejka bola vybudovaná priehrada, ktorá slúži na zásobovanie Minska vodou. Na rieke je mnoho ostrovov a vyše 40 kanálov s celkovou dĺžou 300 km. Neris je veľmi obľúbený aj medzi rybármi, pretože sa tu vyskytuje šťuka, ostriež, pleskáč, lieň, karas a tiež vzácne druhy z rodu zubáč, mihuľa, pstruh, sumec a úhor.

Vodný režim
-----------

Zdroj vody je zmiešaný. Horný tok rieky zamŕza začiatkom decembra, stredný a dolný tok v januári. V marci na tejto rieke bývajú záplavy. Priemerná letná teplota vody je 18 °C – 20 °C. Najvyššia teplota bola zaznamenaná v roku 1956 – 27,9 °C.

Dejiny
------

V dejinách krajiny má rieka Neris veľký význam. Spája dve hlavné mestá – Vilnius a Kernavė. V okolí jej brehov sa dodnes zachovalo mnoho pahorkov, hájov a mytologických kameňov a pohanských hrobov. V roku 1857 sa gróf Konstantin Tiškievič vydal na veľkú cestu po litovskom kniežatstve, aby premeral a opísal Neris z pohľadu geografa, historika a etnografa. Všetky tieto poznatky sú zaznamenané v jeho knihe *Neris a jej brehy*.

Etymologický pôvod slova Neris
------------------------------

Názov rieky pochádza z litovského slova *nerti*, čo zanemná *potopiť* alebo *plávať dole*. V minulosti mala rieka mnoho iných podobných názvov. Neris je však prvotný názov tejto rieky. Názov Vilija, ako ho niektorý zvyknú nazývať je slovanizmus, ktorý sa vytvoril zo slova *Velija*, čo zanemná *veľký*.

Etymologicky, je názov Neris buď odvodený z názvov riek (*Narotis*, *Narasa*) a jazier (*Narutis*) v Litve, (*Narus*) v Rusku pri Moskve a mnoho iných názvov riečných tokov, nachádzajúcich sa v regióne Pobaltia. Práve tieto názvy totiž korešpondujú s litovským slovom *narus* (hlboký) a *nerti* (potopiť). Ďalšie etymologické rozbory nie sú dosiaľ vyjasnené. Tvrdí sa, že koreň slova, po ktorom je rieka pomenovaná má indoeurópsky pôvod.

Neris v kultúre litovského národa
---------------------------------

Litovci pokladajú rieku Neris za *matku svojich riek*.

Mestá v blízkosti vodného toku
------------------------------

* Vilejka
* Vilnius
* Kernavė
* Kaunas
* Grigiškės
* Jonava

Galéria
-------

* Mindaugasov most cez rieku Neris vo VilniuseMindaugasov most cez rieku Neris vo Vilniuse
* Most Valakupiai cez NerisMost Valakupiai cez Neris
* Neris v hlavnom meste LitvyNeris v hlavnom meste Litvy
* Neris v dedine Pajuta v oblasti mesta KernavėNeris v dedine Pajuta v oblasti mesta Kernavė

Zdroj a referencie
------------------

* Rieka Neris (po rusky)
* Národný park Neris (po litovsky)

1. ↑  Zinkevičius, Zigmas (2007), *Senosios Lietuvos valstybės vardynas*, Vilnius, *Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas*, strana 45, ISBN 5-420-01606-0