**Električková doprava v Štetíne** je tvorená traťami o celkovej dĺžke 64 km, rozchod koľaje je normálny (1 435 mm). V januári 2018 tu bolo v prevádzke 12 denných liniek (nočné boli zrušené v roku 1996) a jedna linka turistická (č. 0, v prevádzke iba v nedeľu v letnej sezóne), na ktorej sú vypravované historické vozidlá; celková dĺžka liniek predstavovala 112,7 km. Električky sú deponované v dvoch vozovniach. Prevádzkovateľom je spoločnosť Tramwaje Szczecińskie.

V máju 2020 tvorilo vozňový park 199 električiek. Z veľkej časti ide o vozne česko-slovenskej výroby, kĺbové Tatra KT4D a štandardné Tatra T6A2D, ktoré boli v rokoch 2006 až 2013 zakúpené ako ojazdené z Berlína (celkom 152 vozňov).

Prvá električková trať bola v Štetíne sprevádzkovaná 23. augusta 1879, vtedy ale išlo o konskú električku. Električková sieť sa postupne rozvíjala a medzi rokmi 1896 a 1900 bola celá elektrifikovaná. V roku 1973 boli zrušené niektoré trate v centre mesta (námestie Dohody, aleja Poľskej armády, ulica Jagellonská, ulica Ochrancov Stalingradu). Neskôr pribúdali trate na samostatných telesách (aleja Varšavských hrdinov, ulica Boleslava Krivoústého). V roku 2015 bol sprevádzkovaný prvý úsek električkovej rýchlodráhy.

História
--------

### Konská električka

Akcie spoločnosti Stettiner Straßen-Eisenbahn Gesellschaft
Dňa 21. októbra 1872 dostal Johannes Büssing koncesiu k stavbe a prevádzkovanie koľajovej pouličnej dráhy ťahanej koňmi – konskej električky. V roku 1879 založil električkovou spoločnosť *Stettiner Straßen-Eisenbahn Gesellschaftrachtenverkehr* (slovensky Štetínska spoločnosť pouličných železničných dráh).

Dňa 23. augusta 1879 bola v Štetíne sprevádzkovaná prvá linka konskej električky. Trať viedla z dnešného Gałczyńského námestia k ulici Staszica. Po začatí prevádzky bolo k dispozícii 16 vozňov. Dňa 16. októbra toho istého roku bola uvedená do prevádzky trať z ulice Wiszesława do ulice Potulickej. Električky boli deponované vo vozovni v ulici Skargi, kde sa nachádzali aj stajne. Ďalšie nové úseky vznikli v roku 1886: električky začali jazdiť z hlavnej stanice do ulice Chmielewskiého a z ulice Wyszyńskiého do ulice Bulwar Piastowski. Boli vybudované ďalšie tri vozovne, a to v uliciach Dębogórskej, Dubois a Kolumba.

V roku 1870 jazdili električky na troch linkách (dnešné názvy):

* Bolinko – Staromlynská – Dworzec Główny – Pogodna
* Potulicka – Brama Portowa – Grabow – Wiszesława
* Wojska Polskiego – Wyszyńskiego – Bulwar Piastowski

### Elektrické električky do roku 1945

Elektrická električka na dnešnom námestí Prístavné brány
Električka Falkenried na dnešnom Grünwaldskom námestí
Električková sieť bola medzi rokmi 1896 a 1900 elektrifikovaná. Elektrický prúd bol odoberá z mestských elektrární Pomorzany, Staré Mesto a z elektrárne na ulici Gdanskej.

Vedenie liniek v roku 1905 (v zátvorkách súčasné názvy):

* **1** Westend (*zľakne*) – Lastadie (*Łasztownia*) (farba žltá)
* **2** Berliner Tor (*Brama Portowa*) – Zentralfriedhof (*Cmentarz Centralny*) (farba šedá)
* **3** Nemitz (*Niemierzyn*) – Hauptbahnhof (*Dworzec Główny*) (farba oranžová)
* **4** Pommerensdorf (*Pomorzany*) – Arndtplatz (*pl. Szarych Szeregów*) (farba zelená)
* **5** Alleestr. (*Wawrzyniaka*) – Turnerstr. (*Jagiellońska*) – Unterwiek (*Jana z Kolna*) (farba modrá)
* **6** Hauptbahnhof – Zabelsdorf (*Niebuszewo*) (farba biela)
* **7** Frauendorf (*Golęcino*) – Bellevue (*Potulicka*) (farba červená)

Vozovňa v ulici Dębogórskej ukončila prevádzku v roku 1898; pre elektrickú električku boli novo vystavané vozovne Niemierzyn v ulici Niemierzyńskej a Golęcin v ulici Wiszesława. V roku 1903 boli sprevádzkované nové trate cez Dlhý most až k ulici Energetikov a cez most Kłodno k ulici Wendy na riečnom ostrove Łasztownia. V roku 1927 bola začatá prevádzka električiek na letisko Dąbie. Trať viedla cez 4 mosty: Dlhý, Prístavný, na rieke Regaliczka (v súčasnej dobe neexistuje) a Colný. Bola to prvá električková trať v pravobrežnej časti mesta. Sieť bola postupne rozširovaná do nových štvrtí. V roku 1934 bola otvorená vozovňa Pogodno.

Vedenie liniek v roku 1929 (v zátvorkách súčasné názvy):

* **1** Rennbahn (*Tor kolársky*) – Flughafen (*Lotnisko*)
* **2** Berliner Tor (*Brama Portowa*) – Wendorf (*Słowieńsko*)
* **3** Pommerensdorf (*Pomorzany*) – Eckerberger Wald (*Las Arkoński*)
* **4** Hauptbahnhof (*Dworzec Główny*) – Krankenhaus (*Szpital*)
* **5** Braunsfelde (*Pogodno*) – Dunzig (*Duńczyca*)
* **6** Hauptbahnhof (*Dworzec Główny*) – Bahnhof Zabelsdorf (*Dworzec Niebuszewo*)
* **7** Bellevue (*Potulicka*) – Frauendorf (*Golęcino*)
* **8** Schinkelplatz (*plac Kościuszki*) – Grabowerstrasse

V roku 1943 dosiahla električková sieť dĺžky 50,3 km, a za tento rok bolo elektrickými električkami prepravených 58,8 miliónov cestujúcich.

### Obdobie 1945 – 1956

Električka na linke 5 v centre mesta v roku 1948
Úchyty trolejového vedenia: pripomienka existencia električkovej trate v ulici Plater
Druhá svetová vojna zničila časť dopravnej infraštruktúry, vrátane tej električkovej (zničené bolo okolo 45% tratí, 75% trolejového vedenia a 50% vozňového parku). Pravidelná prevádzka sa začala 12. augusta 1945 na trati spájajúcej námestie Prístavnej brány a vozovňu Niemierzyn. Zrušené boli električkové trate v uliciach Rayskiého, Staszica, Plater, Wendy a na Colnom moste. Vznikla nová firma *Tramwaje i Autobusy Miasta Szczecina* (slovensky Električky a autobusy mesta Štetína), ktorá začala od roku 1950 používať názov *Miejskie Przedsiębiorstwo Komunikacyjne* (slovensky Mestský dopravný podnik v Štetíne).

Vedenie liniek v roku 1946:

* **1** Wojska Polskiego – Brama Portowa
* **3** Las Arkoński – Dworzec Główny
* **4** Matejki – pl. Kościuszki
* **6** Gocław – Lubeckiego
* **7** Hutnicza – Mickiewicza

Vedenie liniek v roku 1948:

* **1** Zajezdnia Pogodno – Wojska Polskiego – Brama Portowa
* **2** Kołłątaja – Dworzec Niebuszewo
* **3** Pomorzany – Las Arkoński
* **4** Powstańców Wlkp. -Dworzec Główny
* **5** Lubeckiego – Ku Słońcu
* **6** Gocław – Lubeckiego
* **7** Żołnierska – Jana z Kolna

### Obdobie 1956 – 1989

Súprava električiek Konstal 4N a 4ND na Tobruckom námestí v roku 1975
Električka Konstal 102N na linke 8 pri námestiu Prístavnej brány v roku 1975
Vedenie liniek v roku 1964:

* **1** Głębokie – Wojska Polskiego – Brama Portowa – Potulicka
* **2** Dworzec Niebuszewo – Wyzwolenia – Brama Portowa – Wyszyńskiego – Gdańska – Basen Kaszubski
* **3** Pomorzany – Las Arkoński
* **4** Pomorzany – pl. Kościuszki – Piłsudskiego – Brama Portowa – Dworzec Główny
* **5** Krzekowo – Mickiewicza – Jagiellońska – Obrońców Stalingradu – Matejki – Stocznia Szczecińska – Stocznia Remontowa
* **6** Gocław – Dworcowa
* **7** Krzekowo – Mickiewicza – Jagiellońska – Obrońców Stalingradu – Wyszaka – Stocznia Szczecińska
* **8** Gumieńce – Brama Portowa – Gdańska – Basen Kaszubski
* **9** zájazdnom Pogodna – Wojska Polskiego – Potulicka

V roku 1967 sa v Štetíne odohrala najhoršia električková nehoda v dejinách Poľska – súprava električiek Konstal 4N a dvoch vlečných vozňov na linke 6 pri jazde v ulici Wyszaka vykoľajila a prevrátila sa. Bilancia tejto nehody bola tragická: 15 ľudí zahynulo, ťažko zranených bolo 42, ľahko 100. Rovnako ako v iných mestách, ktorými bol napríklad Gdansk alebo Vroclav, aj v Štetíne sa ozývali hlasy požadujúce zrušenie električkovej dopravy v centre mesta. V roku 1973 boli zrušené trate v uliciach Jagelonskej (aleja Poľskej armády – aleja Piastovcov) a Ochrancov Stalingradu (súčasná ulica Bałuki), v aleji Poľskej armády (Leninovo námestie, súčasné námestie Szarych Szeregów – námestie Víťazstva) a na námestí Dohody. Pravidelná prevádzka začala na nových úsekoch tratí v aleji Varšavských hrdinov a v ulice Boleslava Krivoústého. V roku 1976 bol názov spoločnosti *Miejskie Przedsiębiorstwo Komunikacyjne* zmenený na *Wojewódzkie Przedsiębiorstwo Komunikacji Miejskiej* (slovenský Vojvodský podnik mestskej hromadnej dopravy).

Vedenie liniek v roku 1988:

* **1** Głębokie – Stocznia Szczecińska
* **2** Dworzec Niebuszewo – Basen Górniczy
* **3** Las Arkoński – Pomorzany
* **4** Pomorzany – Potulicka
* **5** Krzekowo – Ludowa
* **6** Gocław – Pomorzany
* **7** Krzekowo – Basen Górniczy
* **8** Gumieńce – Basen Górniczy
* **9** Głębokie – Potulicka
* **10** Gocław – Potulicka
* **11** Ludowa – Pomorzany
* **12** Dworzec Niebuszewo – Pomorzany

### Obdobie 1989 – 2009

Električka Konstal 102N stanicuje v zastávke Hlavná stanica, cca rok 2004
Električky GT6 a 105N na Grünwaldskom námestí v roku 2005
Dňa 30. apríla 1991 prevzal električkovú prevádzku *Miejski Zakład Komunikacyjny* (slovenský Mestský dopravný podnik). V roku 1996 bola ukončená prevádzka starých dvojnápravových električiek Konstal 4N a vozňový park bol doplnený šestinápravovými električkami Düwag GT6 z Düsseldorfu. V roku 2001 bol uvedený do prevádzky prvý vozeň Konstal 105Ng/S. Od roku 2001 sú tiež v prevádzke električky Konstal 105N2k/S/2000. Prvý vlečný vozeň Konstal 105N2k/D/2000 bol do pravidelnej prevádzky zaradený v roku 2007. V rovnakom roku boli vyradené z prevádzky všetky zvyšné dvojčlánkové električky Konstal 102Na. V rokoch 2006 – 2008 zakúpil podnik celkom 53 vyradených berlínskych električiek Tatra KT4Dt (21 kusov) a Tatra T6A2D (32 kusy). V roku 2008 bola zmodernizovaná prvá štetínska električka 105Na na typ Moderus Alfa.

Vedenie liniek v roku 2008:

* **1** Głębokie – Potulicka
* **2** Dworzec Niebuszewo – Basen Górniczy
* **3** Las Arkoński – Pomorzany
* **4** Pomorzany – Potulicka
* **5** Krzekowo – Stocznia Szczecińska
* **6** Gocław – Pomorzany
* **7** Krzekowo – Basen Górniczy
* **8** Gumieńce – Basen Górniczy
* **9** Głębokie – Potulicka
* **11** Ludowa – Pomorzany
* **12** Dworzec Niebuszewo – Pomorzany

### Po roku 2009

V roku 2009 bol názov spoločnosti *Miejski Zakład Komunikacyjny* zmenený na *Tramway Szczecińskie* (slovenský Štetínske električky). V roku 2010 bola do Štetína dodaná prvá z 6 objednaných nízkopodlažných električiek Pesa 120NaS, ktorých dodávky prebiehali do roku 2011. V rokoch 2010 – 2014 sa objavili tiež české električky typu Tatra KT4Dt, ktoré boli nadobudnuté ako ojazdené z Berlína. V rokoch 2013 – 2014 sa vozňový park rozšíril o ďalšie 22 vozidlá typu Pesa 120NaS2. V roku 2014 sa v prevádzke prvýkrát objavila čiastočne nízkopodlažná novostavba vozňa Moderus Beta MF15AC. Dňa 29. augusta 2015 bola po dlhej dobe opäť otvorená nová trať Basen Górnicza – Turkusowa. Väčšina vozňov 105N a 105Na bola z bežnej prevádzky odstavená, po roku 2017 zostala v prevádzke jediná dvojica modernizovaných električiek 105Na.

Linkové vedenie
---------------

|  | Trasa | Dĺžka |
| --- | --- | --- |
|  | Głębokie – Potulicka | 9,4 km |
|  | Dworzec Niebuszewo – Turkusowa | 11,5 km |
|  | Vozovňa Pogodno – Las Arkoński – Pomorzany | 8,7 km |
|  | Krzekowo – Pomorzany | 7,7 km |
|  | Krzekowo – Stocznia Szczecińska | 7,6 km |
|  | Gocław – Pomorzany | 10,9 km |
|  | Krzekowo – Turkusowa | 14,1 km |
|  | Gumieńce – Turkusowa | 13 km |
|  | Głębokie – Potulicka | 8,9 km |
|  | Las Arkoński – Gumieńce | 9,5 km |
|  | Ludowa – Pomorzany | 8,7 km |
|  | Dworzec Niebuszewo – Pomorzany | 6,9 km |
|

Infraštruktúra
--------------

### Vozovne

Počas histórie existovalo v Štetíne celkom 8 vozovni; niektoré z nich boli zbúrané, iné zase zmenili svoj účel.

Od roku 1994 fungujú tri vozovne, z ktorých bola vozovňa Niemierzyn v roku 2010 zmenená na múzeum.

#### Dnesné vozovne

* Vozovňa Golęcin
* Vozovňa Pogodno

#### Bývalé a zaniknuté vozovne

* Vozovňa Niemierzyn (múzeum)
* Vozovňa v ulici Krzysztofa Kolumba (čiastočne zachovaná)
* Vozovňa v ulici Piotra Skargi (čiastočne zachovaná)
* Vozovňa v ulici Dębogórskej (vozovňa koňky, neudržiavaná)
* Vozovňa v ulici Dubois (vozovňa koňky, neudržiavaná)

Vozňový park
------------

V osobnej prevádzke boli v máju 2020 nasledujúce typy električiek:

| Snímka | Typ | Prevádzka od | Počet |
| --- | --- | --- | --- |
|  | **Konstal 105Ng/2015** | 2000 | 12 |
|  | **Konstal 105N2k/S/2000** | 2001 | 14 |
|  | **Protram 105N2k/D/2000** | 2007 | 6 |
|  | **Tatra KT4DTM** | 2006 | 73 |
|  | **Tatra T6A2D** | 2008 | 52 |
|  | **Moderus Alfa HF09** | 2008 | 2 |
|  | **Moderus Alfa HF10AC** | 2011 | 12 |
|  | **Pesa 120NaS** | 2011 | 6 |
|  | **Pesa 120NaS2** | 2013 | 22 |
|  | **Moderus Beta MF15AC** | 2014 | 2 |

Referencie
----------

1. ↑   *Budowa SST zakończona* [online]. Transportpubliczny.pl, 2015-04-16, [cit. 2015-04-17]. Dostupné online.
2. ↑   *Tramwajem na lotnisko* [online]. miasta.gazeta.pl, 2004-05-12, [cit. 2018-03-06]. Dostupné online. (po poľsky)
3. ↑   *Tramwaje w Szczecinie. Historyja ulicznego omnibusu z lat 1879–2017 we trzynastu księgach prozą* [online].. S. 25. Dostupné online. (po poľsky)
4. ↑   *Zajezdnia Pogodno* [online]. mkm.szczecin.pl, [cit. 2018-12-20]. Dostupné online. (po poľsky)
5. ↑  Szmuciński, S. 40
6. 1 2  Jacek Kalicki; Andreas Jüttemann. *Straßenbahnen in Szczecin (Stettin) Linienchronik und Verkehrswege* [online]. berlin.bahninfo.de, [cit. 2018-03-04]. Dostupné online. (po poľsky)
7. ↑   *Największa katastrofa tramwajowa w historii Polski wydarzyła się w Szczecinie. 48 rocznica* [online]. , [cit. 2018-12-24]. Dostupné online. (po poľsky)
8. ↑  ŚWIATOWY, Janusz. *Wojewódzkie Przedsiębiorstwo Komunikacji Miejskiej* [online]. mkm.szczecin.pl, 2007-09-16, [cit. 2018-12-24]. Dostupné online. (po poľsky)
9. ↑  Szmuciński, S. 227

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Tramvajová doprava ve Štětíně na českej Wikipédii.*

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka prevádzkovateľa

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Električková doprava v Štetíne**

| * z
* d
* u
Poľsko Mestská hromadná doprava v Poľsku |
| --- |
| Metro | 
* Varšava

 |
| Rýchlodráha | 
* Bydgoszcz a Toruň
* hornosliezska konurbácia
* Krakov
* Lodž
* Poznaň
* trojmesto
* Varšava
* Varšava (WKD)

 |
| Električková doprava | 

|  |  |
| --- | --- |
| V prevádzke | 
* Bydgoszcz
* Čenstochova
* Elbląg
* Gdansk
* Gorzów Wielkopolski
* Grudziądz
* hornosliezska konurbácia
* Krakov
* Lodž
* Mrozy
* Olsztyn
* Poznaň
* Štetín
* Toruň
* Varšava
* Vroclav

 |
| Zrušené | 
* *Białystok*
* *Bielsko-Biała*
* *Tešín*
* *Gubin*
* *Inowrocław*
* *Jelenia Góra*
* *Kostrzyn nad Odrą*
* *Koszalin*
* *Legnica*
* *Słubice*
* *Słupsk*
* *Sopot*
* *Szczekociny*
* *Tarnów*
* *Wałbrzych*
* *Wołomin*
* *Zgorzelec*

 |
| Nerealizované | 
* *Głogów*
* *Jaworzno*
* *Kielce*
* *Opole*
* *Piła*
* *Płock*
* *Stargard*
* *Świnoujście*

 |
| Plánované | 
* *Radom*

 |

 |
| Trolejbusová doprava | 

|  |  |
| --- | --- |
| V prevádzke | 
* Gdyňa
* Lublin
* Tychy

 |
| Zrušené | 
* *Dębica*
* *Gorzów Wielkopolski*
* *Legnica*
* *Olsztyn*
* *Poznaň*
* *Słupsk*
* *Varšava*
* *Vroclav*
* *Wałbrzych*

 |
| Nerealizované | 
* *Bydgoszcz*
* *Gdansk*
* *Jelenia Góra*
* *Zakopane*
* *Zielona Góra*

 |

 |