**Slovanský kalendár** je kalendár používaný (starými) Slovanmi.

Nevieme presne, ako starý svetový kalendár vyzeral. Bol to pôvodne "úplnok" kalendár.

Východní Slovania
-----------------

Podľa najstarších ruských písomností mesiace ruského kalendára mali čisto slovanské názvy, ktoré vychádzali z prírodných javov. Konkrétne názvy sa ale líšili v závislosti od ruského kmeňa, ktorý ich používal: 

* január – sečeň, prosinec, studeň
* február – ljuty, sečeň, snežeň
* marec – berezozol, suchij, sokovik
* apríl – cveteň, kviteň, dubeň, brezeň
* máj – traveň, leteň, cveteň
* jún – červeň, izok, mlečeň
* júl – lipec, červeň, serpeň
* august – žniveň, zarev
* september – vreseň, rujeň
* október – listopad
* november – grudeň
* december – studeň, grudeň, prosinec

V roku 988 ruský štát prijal kresťanstvo a s ním aj juliánsky kalendár aj s jeho názvami mesiacov a sedemdenným týždňom. Roky sa počítali carihradským spôsobom, teda od "stvorenia sveta" v roku, ktorý zodpovedá koncu roka 5509 a začiatku roka 5508 pred Kr. moderného kalendára (tzv. byzantský kalendár). Rok sa začínal najprv 1. marca, neskôr 1. septembra. Až od nariadenia Petra I. v roku 1699 sa začínal 1. januára a prijal sa súčasný začiatok počítania rokov, teda od narodenia Krista (t. j. rok 7208 sa zmenil na rok 1699). Gregoriánsky kalendár bol v Rusku zavedený až tesne po Októbrovej revolúcii.

Západní Slovania
----------------

Západní Slovania sa pravdepodobne riadili lunisolárnym kalendárom, kde bol rozdiel medzi mesačným a slnečným kalendárom vyrovnávaný trinástym mesiacom. Rok sa delil na poľnohospodárske sezóny.

Názvy mesiacov mali, podobne ako u východných Slovanov, staroslovanský pôvod:

* január – leden, styczeń, vezimský
* február – únor, luty
* marec – brezeň, pozimský
* apríl – dubeň, kwiecień, naljetny
* máj – kveteň, rozzelony, traven, izok
* jún – červen, czerwiec, smažski
* júl – červenec, lipiec, pražnik, ružeň
* august – srpen, sierpień, jačmenski, vreseň
* september – září, wrzesień, nazimský, hrudeň
* október – rujeň, październik, ženc
* november – listopad, pazdiernik, mločny
* december – prosinec, grudzień, hodovnik

Týždeň sa spočiatku nazýval nedeľa, až neskôr sa prešlo na súčasný názov týždeň (a pod.). Dni v týždni dostali slovanské názvy, tieto prevzali (a dodnes používajú) aj Maďari.

Koncom 9. storočia (po príchode Cyrila a Metoda) sa na Veľkej Morave ujal juliánsky kalendár. Na Slovensku sa prebrali aj jeho názvy mesiacov (existovali však istý čas aj slovenské názvy – pozri nižšie), v Česku a Poľsku ostali slovanské názvy. Gregoriánsky kalendár (vyhlásený pápežom v roku 1582) bol v Uhorsku prevzatý v roku 1587, v Česku v roku 1584, v Poľsku už v roku 1582.

### Slovenské názvy mesiacov

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Mesiac (časová jednotka)*

Sviatky
-------

U Slovanov sa slávia o. i. tieto sviatky:

* 2. februára (dnes tzv. Hromnice) – u západných Slovanov sviatok boha Perúna, u východných Slovanov tzv. sretenie
* fašiangy
* jarná rovnodennosť – chodenie s figurínou symbolizujúcou smrť či zimu (nazýva sa Morena, Marmuriena a podobne)
* stavanie májov – na začiatku mája alebo na konci mája, niekde sa tento sviatok končil tzv. majálesom
* svätodušné sviatky – v niektorých regiónoch (napr. na Hornom Považí) v predvečer tohto sviatku stavajú viechy, pri ktorých na noc zapaľujú vatry
* letný slnovrat – zapaľovanie vatier, púšťanie ohnivých kôl z kopca (spojené so spevom, tancom a nezvykle voľným sexom)
* jeseň – dožinky (staršie: hody)
* zimný slnovrat – Kračún

Referencie
----------

1. ↑  pozri aj Lamont, R.: The Reform of the Julian Calendar, Popular Astronomy, zv. 28, str. 23

Zdroj
-----

* Ondrejka, K.: Tajomstvo kalendárov, 1994 (týka sa celého článku, ak nie je uvedené inak)