O informatikovi a vysokoškolskom pedagógovi pozri *Ján Kollár (informatik).*

**Ján Kollár** (\* 29. júl 1793, Mošovce – † 24. január 1852, Viedeň) bol slovenský politik, básnik, spisovateľ, evanjelický kňaz, ideológ slovenského a predstaviteľ českého a slovenského národného obrodenia, jazykovedec. Patril k zásadným osobnostiam hlásiacim sa k politickému programu panslavismu. Písal aj pod pseudonymom *Čechobratr Protištúrsky*. Je po ňom pomenovaná planétka (20991) Jánkollár.

Rodina
------

* otec Matej Kollár
* matka Katarína rod. Frndová
* bratia Patrik, Matúš, Samuel

Život
-----

Pochádzal z roľnícko-remeselníckej rodiny. Študoval v Mošovciach, na gymnáziách v Kremnici (1806 – 1808), Banskej Bystrici (1810 – 1811) a v rokoch 1812 – 1815 na evanjelickom lýceu v Bratislave. Po štúdiách v Bratislave prechodne pôsobil ako vychovávateľ v rodine Ľ. Kolbenhayera v Banskej Bystrici, kde roku 1816 zložil kandidátsku skúšku u superintendenta A. Lovicha, ktorá bola podmienkou pre získanie štipendia na štúdium v Nemecku. Následne pokračoval v štúdiu evanjelickej teológie na univerzite v Jene (1817 – 1819). Tu sa oboznámil s nemeckou mládežou, na ktorej sa mu páčila jej idea zjednotenia Nemecka, ale vyčítal jej silný nacionalizmus. V Jene sa vykryštalizovalo jeho teologické a filozofické myslenie, postavené na európskej osvietenskej filozofii a nemeckej teológii.

Od roku 1819 začína jeho tridsaťročné pôsobenie v Pešti, kde bol evanjelickým farárom (1819 – 1848). Veľký evanjelický chrám na dnešnom Deákovom námestí, kde pôsobil, sa stal dôležitým centrom národného života pešťbudínskych Slovákov. Tu konfirmoval aj Sándora Petőfiho, či Lajosa Kossutha. Pamätnú tabuľu tu umiestnili v roku 2011. V roku 1835 sa oženil s dcérou evanjelického farára Friderikou Schmidtovou (ktorú spoznal už v roku 1817). Jeho osobné priateľské kontakty so Štúrom a jeho priateľmi rázne narušilo zavedenie novej slovenčiny, ktorú ostro kritizoval. Počas a po revolučných udalostiach 1848/1849 pôsobil vo Viedni v službách cisárskeho dvora ako „dôverník vlády pre otázky Slovenska", podal návrh na samosprávu Slovenska a na slovenské školy s českým vyučovacím jazykom. V roku 1849 bol (ako odmena Slovákom za účasť v revolúcii na strane Viedne proti Maďarom) vymenovaný za mimoriadneho profesora slovanskej archeológie na univerzite vo Viedni. Zameriaval sa na archeologické výskumy.

Rodný dom Jána Kollára s výnimkou kamennej sýpky, postavenej Kollárovým otcom, bol drevený. Rodný dom bol malý, s jedným okienkom na námestie.

Dňa 16. augusta 1863 sa v Ševcovskej ulici v Mošovciach rozšíril požiar. Okrem iných zhorel aj Kollárov rodný dom, z ktorého sa dodnes zachovala iba spomínaná kamenná sýpka. V nej bola v roku 1974 vytvorená a roku 1982 reinštalovaná pamätná izba. Jej expozícia stručne zachytáva v chronologickom usporiadaní život a dielo tejto významnej osobnosti, podobne ako aj dokumentárny film Ján Kollár (z cyklu Osobnosti náboženského života, Slovenská televízia 2002, scenár Eva Tkáčiková, réžia Fedor Bartko) .

Tvorba a názory
---------------

fffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffffBol teoretikom a propagátorom slovanskej vzájomnosti a česko-slovenskej jazykovej jednoty. Opieral sa o princípy Herderovej a Hegelovej filozofie dejín. Utvoril ucelenú filozofickú koncepciu slovanských dejín, ktorá ovplyvnila nielen slovenské, ale aj iné slovanské národné hnutia. Bol tiež výborným básnikom, slavistom, kazateľom. Za svoju prácu dostal medaily a diplomy. Napísal 86 básní. Na svojej fare v Pešti prijímal vzdelancov a literatúru pokladal za ich záležitosti, preto zotrvával pri češtine, hoci revolučné časy žiadali obrátiť sa k ľudu v jeho reči. Tak vznikol rozpor medzi Kollárom a Štúrom. Okrem písania poézie i prózy sa venoval i zbieraniu ľudových piesní v spolupráci s Pavlom Jozefom Šafárikom a Jánom Blahoslavom-Benediktim.

### Filozofické postoje

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „ | „Jeden národ je povolán k tomu, aby známost jediného boha zaviedol, jiný k tomu aby vzory krásy a umění světu představil ,třetí aby zákony práva pro život v krajinách uspořádal a jiný aby zemi vzdělával a okrašloval." | "|
| – Ján Kollár |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „ | „Sám svobody kdo hoden, svobodu zná vážiti každou,
ten kto do pout jímá otroky, sám je otrok." | "|
| – Ján Kollár |

Filozofické postoje Jána Kollára rozoberá podrobnejšie Viktor Timura. Pri otázke vzťahu medzi prírodou a človekom sa inšpiroval, tak ako celá Generácia Všeslávie, Herderovou myšlienkou, podľa ktorej sú zákony sveta a jeho smerovanie spojené s božou múdrosťou (teologická aplikácia poznatkov vedy na chápanie sveta).Úroveň skutočnosti je daná stupňom rozvoja a rovnováhy síl, telies a bytostí na ceste k harmónii a dokonalosti. Timura ďalej uvádza, že podľa Kollára je človek jednotou tela a duše, rozumom preniká do skutočnosti a postupne poznáva, ako napomáhať poriadku, usporiadanosti, harmónii. Kollár vníma ľudskosť (lidskost) ako ľudský rod a v druhom rade ako to, čo ľuďom a človečenstvu je primerané (protiklad surovosti, divokosti a nevzdelanosti). Zmyslom ľudskej existencie je usilovanie o šťastie človečenstva, čo Kollára spája tak s Kuzmánym ako aj s ďalšími predstaviteľmi Generácie Všeslávie. Podľa Kollára je u iných národov ľudskosť poriadená národnosti, no u Slovanov národnosť podriadená humanite. Uskutočnenie ľudskosti je spájané s realizovaním vyššej formy slobody.

Dielo
-----

* 1811/1812 – *Nárek nad súčasnými pomermi v Uhorsku (Deploratio praesentis status Hungariae)*, báseň, jeho prvá literárna práca
* 1821 – *Básně Jana Kollára*, prvá básnická zbierka, zložená z dvoch cyklov (37 a 39 sonetov), elégií, vlasteneckých básní a epigramov (Praha)
* 1821 – *Něco o pomaďařování Slovanů v Uhrách (Etwas über die Magyarisierung der Slaven in Ungarn)*, česky vyšla až v roku 1822 v časopise Čechoslav
* 1822 – *Dobré vlastnosti národu slovanského*, kázne
* 1823 – *Písně světské lidu slovenského v Uhřích* I. diel, zbierka slovenských ľudových piesní
* 1823 – *Myšlénky o libozvučnosti řečí vůbec*, obzvláště českoslovanské
* 1824 – *Slávy dcera*, cyklická skladba obsahujúca 150 sonetov v 3 spevoch
* 1825 – *Čítanka anebo Kniha k čítání pro mládež ve školách slovanských v městech a v dědinách*
* 1826 – *Šlabikář pro dítky*
* 1827 – *Písně světské lidu slovenského v Uhřích* II. diel
* 1828 – *Jmenoslov čili slovník osobných jmen rozličných kmenů a nářečí národu slovenského*, historické a filologické štúdie
* 1830 – *Rozpravy o jmenách, počátkách i starožitnostech národu slavského a jeho kmenů*, historické a filologické štúdie o etymológii slovanských mien (dielo nemá vedecké základy)
* 1831 – *Nedělní, svátečné a příležitostné kázně a řeči* I. a II. diel
* 1832 – *Slávy dcera*, rozšírené vydanie pôvodného diela z 3 na 5 spevov; obsahuje 615 sonetov
* 1832 – *Výklad čili přímětky a vysvětlivky ku Slávy dceře*, obsiahly poznámkový komentár k Slávy dcere
* 1834/1835 – *Národnie zpevanky*, I. a II. diel
* 1836 – *O literarnéj vzájemnosti mezi kmeny a nářečími slavskými*, úvaha
* 1837 – *O literárnej vzájomnosti medzi rozličnými kmeňmi a nárečiami slovanského národa (Über die literarische Wechselseitigkeit zwischen deň verschiedenen Stämmen und Mundarten der slawischen Nation)*, rozšírené a doplnené dielo z roku 1836
* 1839 – *Sláva bohyně a původ jména Slavův čili Slavjanův*, rozprava
* 1843 – *Cestopis obsahující cestu do Horní Italie a odtud přes Tyrolsko a Bavorsko, se zvláštním ohledem na slavjanské živly roku 1841 konanou*, cestopis
* 1844 – *Druhá cesta do Vlach* (rukopis vyšiel až v *Spisoch Jana Kollára* v roku 1863 pod názvom *Cestopis druhý* aj s básnikovou autobiografiou *Paměti z mladších let života*)
* 1845 – *Díla básnická Jana Kollára ve dvou dílích*, zbierka básní
* 1846 – *Hlasové o potřebě jednoty spisovného jazyka pro Čechy, Moravany a Slováky*, zborník
* 1853 – *Staroitalia slavjanská*, o osídľovaní severného Talianska Slovanmi

Pamiatky
--------

* hrob na Olšanskom cintoríne v Prahe
* pomník (1963, F. Štefunka) a pamätná izba (1982) v Mošovciach
* názvy ulíc v slov. a českých mestách

Galéria
-------

* Socha Jána Kollára v MošovciachSocha Jána Kollára v Mošovciach
* Rodný dom Jána Kollára v MošovciachRodný dom Jána Kollára v Mošovciach
* MottoMotto
* Múzeum Jána Kollára v MošovciachMúzeum Jána Kollára v Mošovciach

Zdroje
------

1. ↑   *Slovenský biografický slovník (od roku 833 do roku 1990)*. [s.l.] : Matica slovenská, 1989. 492 s. ISBN 978-80-7090-070-3. S. 145.
2. ↑  osobnosti.sk. *Ján Kollár* [online]. osobnosti.sk, [cit. 2022-02-11]. Dostupné online. Archivované 2022-02-15 z originálu.
3. ↑  TIMURA, V.: *Generácie obrodenia.* Nitra : Slavica, 2023
4. ↑  PERNÝ, Lukáš. *Ján Kollár* [online]. 2023-07-17, [cit. 2023-07-17]. Dostupné online.

* *Slovenský biografický slovník*

Iné projekty
------------

WikizdrojeWikicitátyCommons
* Spolupracuj na Wikizdrojoch Wikizdroje ponúkajú pôvodné diela od alebo o **Ján Kollár**
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Ján Kollár**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Ján Kollár**

Externé odkazy
--------------

* Záznam o pokrstení v mošovskej matrike
* Úplné texty troch diel Jána Kollára
* Kollár, Ján, 1793-1852
* Text diela Cestopis obsahujúci cestu do Horní Italie....
* Text diela Výklad ku Slavy dceře
* Text diela Hlasové o potřebě...
* KARÁSEK, J. *Kollárova dobrozdání a nástin životopisný z roku 1849*. V Praze: Česká akademie císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1903. 113 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB
* BODICKÝ, Michal. Životopis Jána Kollára, : slávneho básnika-spisovateľa slovenského ku storočnej pamiatke ... Rožomberok: Karol Salva, 1893. 49 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB
* Regionálne osobnosti VKMK – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Autoritné údaje: * abART: 13132
* BnF: 12097101m
* GND: 118777750
* ISNI: 0000000110211985
* LCCN: n85060273
* NK ČR: jk01061359
* PIM: PIM128438
* SNK: 157150
* VIAF: 12336405
* WorldCat: lccn-n85060273