Bronzová plastika Martina Kukučína v Medickej záhrade v Bratislave od Ivana Meštrovića
**Martin Kukučín**, vlastným menom *Matej Bencúr* (\* 17. máj 1860, Jasenová –  † 21. máj 1928, Pakrac, Chorvátsko), bol slovenský lekár a šľachtic, známejší ako prozaik, dramatik a publicista. Bol najvýznamnejším predstaviteľom slovenského literárneho realizmu, zakladateľ modernej slovenskej prózy. Je po ňom pomenovaná planétka (23444) Kukučín, poliklinika a operačná sála v Punta Arenas a jeho meno nesie viacero ulíc v slovenských mestách.

Životopis
---------

Narodil sa v zemianskej rodine Bencúrovcov v Jasenovej, v obci Jasenová ako syn *Jána Bencúra Juriša* a *Zuzany*, rodenej *Paškovej*. Mal dvoch bratov a jednu sestru. Vzdelanie získal na vyššom evanjelickom gymnáziu v Revúcej (1871 – 1874), Martine a v Banskej Bystrici (1875), gymnázium navštevoval v Kežmarku a dokončil v Šoproni (1884 – 1885). Chcel sa prihlásiť na teologickú fakultu v Bratislave, no kvôli protislovenskej atmosfére, ktorá na fakulte vládla, sa napokon rozhodol pre štúdium na lekárskej fakulte v Prahe (1885 – 1893). 

Pamätná tabuľa v Selci
Po skončení školy a absolvovaní praxe v Bratislave, Innsbrucku a vo Viedni sa neúspešne pokúšal zamestnať na Slovensku, preto sa prihlásil na súbeh a v roku 1893 dostal miesto obecného lekára v obci Selca na ostrove Brač (dnešné Chorvátsko, 1893 – 1906). Spolu s lekárskou ordináciou si zriaďuje i lekáreň a stáva sa aktívnym členom a neskôr (v roku 1904) aj predsedom čitateľského a kultúrneho spolku „*Hrvatski Sastanak*". V rokoch 1896 – 1897 sa pokúsil vrátiť na Slovensko, no tento pokus sa mu nevydaril. 

V roku 1904 sa oženil s *Pericou Didolićovou*. V roku 1908 odchádzajú do Južnej Ameriky do Čile. V Santiagu úspešne absolvoval nostrifikačné skúšky a koncom roka 1908 odišiel do Punta Arenas, najjužnejšieho čilského mesta na pevnine, kde sa usadilo mnoho chorvátskych vysťahovalcov. Tam pôsobil najmä ako lekár. Stal sa prvým lekárom Medzinárodného Červeného kríža v Patagónii. V celom Čile ho dodnes vnímajú ako humanistu a ľudomila. Podľa "Mateja Bencura" je pomenovaná poliklinika vo východnej časti Punta Arenas a jeho meno nesie aj najmodernejšia operačná sála v tamojšej novej mestskej nemocnici. 

V rokoch 1922 – 1924 žil opäť na Slovensku, v rokoch 1922 – 1923 žil v Považskej Teplej, v rokoch 1924 – 1925 zas väčšinou v Chorvátsku. V roku 1925 sa ešte raz vracia nakrátko do Južnej Ameriky, aby vysporiadal svoje majetkové záležitosti, a na jar v roku 1926 sa definitívne vracia i so svojou chorou manželkou do kúpeľov Lipik v Chorvátsku. O dva roky nato zomrel v slavónskom Pakraci v náručí svojej manželky Perice. 

Pochovaný bol dočasne v Záhrebe, v roku 1928 boli jeho telesné pozostatky prevezené do Martina na Národný cintorín, kde ho pochovali 29. októbra 1928. Manželka Perica Kukučína prežila o 43 rokov. Zomrela 7. augusta 1971 ako 91-ročná a je spolu s manželom pochovaná na Národnom cintoríne v Martine.

Tvorba
------

Svoju literárnu tvorbu odštartoval v roku 1883 poviedkou „Na hradskej ceste". Spočiatku sa venoval hlavne písaniu poviedok a noviel, v ktorých sa vracia do svojej mladosti a k svojim prvým zamestnaniam, no taktiež takmer fotograficky podáva obraz dedinského života a sedliackeho zmýšľania. Svojim dielom „Dom v stráni" založil tradíciu dedinského románu. V začiatkoch tvorby bola pre jeho diela charakteristická groteskno-humoristická štylizácia príbehov, no po roku 1918 sa jeho diela napĺňajú skôr tragicko-nostalgickými a existenciálnymi starosťami o osud vlastného národa a ľudstva. Pre Kukučínovo dielo je charakteristická viera v človeka – i keď sa Kukučín často posmieva nad obyčajným človekom, či kritizuje spoločenské pomery, stále verí v možnosť nápravy svojich postáv.

Jeden z najvýznamnejších slovenských spisovateľov, ako predstaviteľ realizmu už od prvých prác smeroval k novému stupňu vo vývine slovenskej realistickej prózy. Aktívne pracoval v mnohých organizáciách, bol členom Českej akadémie vied a umení. Jeho literárna tvorba presiahla rámec národnej literatúry a bola preložená do viacerých jazykov. Niektoré diela boli zdramatizované a sfilmované.

Pamiatky
--------

Rodný dom Martina Kukučína v Jasenovej
* rodný dom (múzeum od roku 1960) v Jasenovej
* pamätné tabule v Jasenovej, v Revúcej, v Šoproni, v Prahe, v Selce (ostrov Brač, Chorvátsko)
* busta od F. Štefunku (1959)
* pomenovanie ulíc v slovenských mestách

Dielo
-----

### Próza

* 1883 – *Na hradskej ceste*, poviedka
* 1885 – *Rysavá jalovica*
* 1886 – *Neprebudený*
* 1890 – *Keď báčik z Chochoľova umrie*, poviedka
* 1891 – *Na podkonickom bále*
* 1892 – *Koniec a začiatok*
* 1892 – *Dve cesty*
* 1894 – Dies irae
* 1899 – *Hody*, poviedka
* 1911 / 1912 – *Dom v stráni*, román z prostredia Brača
* 1922 – *Črty z ciest. Prechádzky po Patagónii*, cestopis
* 1922 – *Mladé letá*, spomienky na štúdium
* 1926 – *Mať volá*, román o chorvátskych vysťahovalcoch v Čile
* 1927 – *Bohumil Valizlosť Zábor*, historický román
* 1927 – *Lukáš Blahosej Krasoň*, historický román
* 1928 – *Košútky. Klbká. Rozmarínový mládnik.*
* *Čas tratí – čas platí*, poviedka
* *Máje*, poviedka
* *Pán majster Obšíval*, poviedka
* *Na jarmok*, črta
* *Na Ondreja*, črta
* *Hajtman*, poviedka
* *Obecné trampoty*, poviedka
* *Z teplého hniezda*
* *Veľkou lyžicou*
* *Panský hájnik*
* *O Michale*
* *Na svitaní*
* *Ako sa kopú poklady*
* *Pozor na čižmy*
* *Sviatočné dumy*
* *Tri roje cez deň*
* *Svadba*
* *Parník*
* *Štedrý deň*

### Dráma

* 1907 – *Komasácia*, prvá realistická divadelná hra so sociálnou tématikou
* 1922 – *Bacuchovie dvor*
* 1924 – *Obeta*

Referencie
----------

1. ↑  Bencúr z Jasenovej. In: VÍTEK, Peter; MAŤUGOVÁ, Soňa. *Lexikón erbov šľachty na Slovensku*. Ilustrácie Ladislav Čisárik. Zväzok III : Oravská stolica : zemianske a šľachtické rody Oravy. Bratislava : Hajko & Hajková, 2007. 183 s. ISBN 978-80-88700-69-2. S. 15-16.

Literatúra
----------

* RAPOŠOVÁ, Mária. *Životná odysea Martina Kukučína*. Druhé nezmenené. vyd. Martin : Slovenská národná knižnica, 2022. 168 s. ISBN 978-80-8149-154-2.
* KUKUČÍN, Martin. In:  *Slovenský biografický slovník: od roku 833 do roku 1990*. Zväzok III K – L. Martin : Matica slovenská, 1989. 484 s. ISBN 80-7090-019-9. S. 302-304.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Martin Kukučín**

Externé odkazy
--------------

* Digitalizované diela Martina Kukučína
* Martin Kukučín - Bibliografia
* Výberová bibliografia
* Regionálne osobnosti VKMK – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
* Indexovaný záznam o narodení a krste v matrike záznam číslo 42; pokrstený ako Matěj Bencúr-Juriš

Autoritné údaje: * abART: 70142
* GND: 118567942
* ISNI: 0000000120955849
* LCCN: n80113213
* NK ČR: jn19990218058
* SNK: 149553
* VIAF: 10637721
* WorldCat: lccn-n80113213