Súradnice: 0°00′00″S 0°00′00″V﻿ / ﻿41,1,11,°S 28,56,59°V﻿ / 41.1.11.; 28.56.59

**Chrám svätých Apoštolov** (gr. Ἅγιοι Ἀπόστολοι – *Agioi Apostoloi*, tur. *Havariyyun Kilisesi*), známy tiež ako *Imperial Polyándreion* (cisársky cintorín), bol kresťanský (neskôr presnejšie ortodoxný) chrám v hlavnom meste Byzantskej ríše Konštantínopole.

Prvý kostol svätých Apoštolov v Konštantínopole nechal vybudovať už Konštantín I. neskôr práve tento chrám nechal vybudovať cisár Justinián I. Chrám svätých Apoštolov bol po Hagii Sofii druhý najväčší a najvýznamnejší v meste. V priebehu storočí bol chrám rozšírený a plnil úlohu miesta odpočinku pre zosnulých cisárov a patriarchov. V 13. storočí bol chrám počas IV. križiackej výpravy vyplienený a poškodený križiakmi. Opráv sa chrám dočkal za vlády Andronika II. Po tom, čo v roku 1453 Turci dobyli Konštantínopol sa chrám na tri roky stal sídlom ekumenického patriarchu. V roku 1461 bol chrám zničený a na jeho mieste postavená Fatihova mešita.

Dejiny
------

Prvý Chrám svätých Apoštolov v Konštantínopole nechal na návrší Mesolos postaviť už cisár Konštantín I. Výstavba baziliky bola dokončená za vlády jeho syna Konštantia II. V chráme mali byť uskladnené relikvie dvanástich apoštolov, avšak získať sa podarilo len pozostatky sv. Ondreja, sv. Lukáša a sv. Timoteja.

V 6. storočí dal cisár Justinián I. chrám zrekonštruovať, resp. vystavať nanovo. Architektmi boli tvorcovia Hagie Sofie Anthemios z Trallu a Izidor z Milétu. Chrám sa začal stavať v roku 536 a konsekrovaný bol 28. júna 550.

V nasledujúcom období hral chrám dôležitú úlohu v dejinách mesta a Byzantskej ríše. V mauzóleu, ktoré nechal vystavať cisár Justinián I. bývali až do roku 1028 pochovávaní byzantskí cisári (vrátane jeho samotného). V chráme sa taktiež uskladňovali ďalšie významné relikvie - najmä východných cirkevných otcov (napr. Jána Zlatoústeho). Verilo sa taktiež, že je v chráme uchovaný i kúsok zo stĺpu o ktorý bol uviazaný Ježiš Kristus počas bičovania pred ukrižovaním.

V 9. storočí bol chrám po období obrazoborectva renovovaný a rozšírený za vlády Bazila I. Interiér chrámu bol vyzdobený viacerými mozaikami. O podobe chrámu po obnove sa dozvedáme z diela byzantského básnika Konštantína Rodského z 10. storočia, a neskôr z diel Nikolaa Mesaritisa.

V roku 1204 bol chrám vyplienený počas IV. križiackej výpravy, rabovaniu sa nevyhli ani hroby cisárov. Vzácne relikvie boli odnesené na západ (najmä do Benátok), relikvie Gregora Naziánskeho skončili v Ríme. Chrám bol poničený a začal pustnúť. Po znovuzískaní mesta nechal cisár Michal VIII. v chráme vztýčiť sochu archanjela Michaela. V 14. storočí bol chrám čiastočne zrekonštruovaný za vlády cisára Andronika II. Po dobytí Konštantínopola Mehmedom II. sa chrám po tom, čo bola moslimami skonfiškovaná Hagia Sofia stal sídlom konštatinopolského patriarchu. V roku 1456 sa však pre chátrajúci stav budovy patriarcha Gennadios II. presťahoval do Chrámu Matky Božej v kláštore Pammakaristos a Mehmed II. nechal chrám zbúrať. Na jeho mieste následne vyrástla Fatihova mešita.

Popis budovy
------------

Budova mala pôdorys vpísaného rovnoramenného kríža (t.j. bol to *martyrion*) s piatimi kupolami nad hlavnou loďou, ramenami, nartexom a átriom. Hlavná kupola bola podľa Prokopia rovnako veľká ako hlavná kupola Hagie Sofie. Architektoniky nešlo o prelomové dielo, viacero riešení bolo staršieho charakteru - t.j. vývojovo menej pokročilé. Svojim vzhľadom bol podobný Bazilike sv. Marka v Benátkach, či zničenej Bazilike svätého Jána v Efeze.

Miesto odpočinku
----------------

Zachované sarkofágy z chrámu, Archelogické múzeum Istanbul
Podľa dobových správ boli v chráme v purpurových sarkofágoch pochovaní viacerí byzantskí cisári, medzi nimi:

* Konštantín I. (337)
* Konštantius II. (361)
* Theodosios I. (395)
* Anastasios I. (518)
* Justinián I. (565), Theodora (548)
* Hérakleios (641)
* Irena (803)
* Lev VI. Filozof (912) a jeho tri ženy
* Nikeforos II. (969)

Galéria
-------

* Uskladnenie relikvie Jána Zlatoústeho do chrámu, Bazilovo menológium Uskladnenie relikvie Jána Zlatoústeho do chrámu, Bazilovo menológium
* Uskladnenie relikvie apoštola Lukáša, Bazilovo menológiumUskladnenie relikvie apoštola Lukáša, Bazilovo menológium
* Relikvia sv. Timoteja, Bazilovo menológiumRelikvia sv. Timoteja, Bazilovo menológium

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5  Chrám Svatých apoštolů v Konstantinopoli. In: VAVŘÍNEK, Vladimír; BALCÁREK, Petr. *Encyklopedie Byzance*. 1. vyd. Praha : Libri; Slovanský ústav AV ČR, 2011. 552 s. (Práce Slovanského ústavu AV ČR. Nová řada; zv. 33.) ISBN 978-80-7277-485-2,  978-80-86420-43-1. S. 206.
2. ↑  ZÁSTĚROVÁ, Bohumila, a kol. *Dějiny Byzance*. Vyd. 1. Praha : Academia, 1992. 529 s. ISBN 80-200-0454-8. S. 428.

Pozri aj
--------

* byzantská architektúra
* byzantské výtvarné umenie
* byzantské umenie v justiniánskom a hérakleianskom období
* Hagia Sofia

Externé odkazy
--------------

* Hypotetická rekonštrukcia chrámu


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál Byzantskej ríše |