Sieť Buštěhradskej železnice
**Buštěhradská železnica** (čes. *Buštěhradská dráha*, skratka **B.E.B.** z nemeckého *Buschtěhrader Eisenbahn*) bola privátna železničná spoločnosť na území Čech. Spoločnosť prevádzkovala v rokoch 1855 – 1922 sieť železníc v severozápadných Čechách. Jej sieť spájala Krušné hory a Podkrušnohorie s Prahou.

História
--------

Stanica Křímov, opustená trať do Reitzenhainu (2007)
Krušovický pivovar prepravoval pivo v chladiacich vozoch BD (železničné múzeum Lužná u Rakovníka; 2008)
Rozvoj ťažby uhlia na Kladensku v polovici 19. storočia vyvolal požiadavku nahradiť doteraz fungujúcu konskú železnicu výkonnejším dopravným prostriedkom. Z tohto dôvodu bola v roku 1852 založená *Buštěhradská železničná spoločnosť* (nem. *Buschtěhrader Eisenbahngesellschaft*), ktorá od 1. januára 1855 dostala koncesiu na prevádzkovanie parostrojnej železnice, ktorej meno bolo odvodené od Buštěhradu. V tamojšom zámku malo administratívne centrum jedno panstvo z majetku cisára Ferdinanda, preto sa niekedy usudzuje, že práve preto bola táto dráha pomenovaná ako *Buštěhradská*. Pravdou však je, že Kladno bolo v čase vzniku malým mestečkom, pokým Buštěhrad bol oveľa známejší.

Spoločnosť uviedla do prevádzky prvú trať 5. novembra 1855 - jednalo sa o úsek Staré Kladno - Kralupy nad Vltavou s dĺžkou 20,5 km; v Kralupoch trať nadväzovala na štátnu dráhu Praha-Podmokly a tiež tu bola možná prekládka uhlia na lode a jeho ďalšia doprava po Vltave a Labe. Súčasne bola prevzatá stará trať *koněspřežky* medzi Starým Kladnom a Vejhybkou (dnes žst. Kladno) a prestavaná pre parostrojnú prevádzku. Roku 1863 získala spoločnosť koncesiu k prestavbe konskej železnice v úseku Vejhybka - Bruska na parostrojnú prevádzku a jej predĺženie do Bubien. V roku 1867 nasledovala koncesia pre zvyšný úsek Vejhybka - Lány (dnešná žst. Stochov), kde boli niektoré úseky vedené v novej trase.

Na základe požiadavky na železničné spojenie od producentov cukru a chmeľu na Žatecku a Lounsku a rozvoja ťažby hnedého uhlia v Podkrušnohorí postupne spoločnosť BD rozvinula sieť svojich železníc do celej oblasti. 4. februára 1871 bola zahájená prevádzka na novom, 83,8 km dlhom úseku Lány - Chomutov, čím Chomutov získal priame spojenie s Prahou. V Chomutove vystavala vlastnú stanicu, ktorú potom využívala spoločne s Ústecko-teplickou železnicou.

3. marca 1872 sa začala prevádzka na úseku Smíchov - Hostivice, čím BD získala nové spojenie s Prahou, ktoré bolo navyše sklonovo priaznivejšie, než dejvická vetva. V pôvodných plánoch bolo postaviť na Smíchove novú, reprezentatívnu stanicu, no od jej výstavby sa upustilo a využívala sa provizórna stanica severného nástupišťa. Myšlienka nádražia v tejto lokalite ožila po takmer 130 rokoch v roku 2010 pri výluke električkových tratí v oblasti Motola a Řep, kedy bola zriadená na konci jednej z koľají bývalej nákladnej stanice zastávka Na Knížecí.

1. augusta 1872 začala BD prevádzku na 57,7 km dlhom jednokoľajovom úseku z Chomutova do Vejprt s odbočkou Křímov - Nová Ves s napojením na saskú železničnú sieť v Reitzenhaine. 1. marca 1873 bol uvedený do prevádzky 12 km úsek Chomutov - Kadaň - Prunéřov. Aj v nasledujúcich rokoch bola sieť postupne rozširovaná, až v roku 1891 dosiahla svojej najväčšej dĺžky - 465 km.

Už pred 1. svetovou vojnou sa uvažovalo o zoštátnení BD. V roku 1918 sa ocitli trate BD na území novozaloženého Česko-Slovenska, ktoré zoštátňovanie tratí uprednostňovalo. 1. januára 1923 bola BD zákonom zoštátnená a jej trate sa stali súčasťou ČSD.

Vozidlá
-------

Z lokomotív BD sa zachovali dve v zbierkach Národného technického múzea - lokomotíva Kladno z roku 1855 je najstaršou dochovanou lokomotívou v Čechách a bývalá IIIa 272 (ČSD 324.391) ako nepojazdný exponát je v súčasnosti v múzeu v Lužnej pri Rakovníku. Ďalej sa zachoval stroj 300.619, ktorý je v súčasnej dobe tiež v Lužnej.

| **Parné lokomotívy BD** |
| --- |
| **Rad** | **Číslo** | **Usporiadanie** | **Rok výroby** | **Výrobca** | **rad ČSD** | **Obrázok** |
| BD rad I | 101-105 | C2' n2t | 1855 – 1861 | Lokomotivfabrik der StEG |  |  |
| BD rad Ia | 401-422 | C n2t | 1890 – 1906 | Wiener Neustädter LokomotivfabrikLokomotivfabrik FloridsdorfBMMF | 300.601-623 |  |
| BD rad II | 106-112 | C n2 | 1863 – 1868 | Lokomotivfabrik der StEG |  |  |
| BD rad III | 113-170 | C n2 | 1870 – 1873 | Lokomotivfabrik der StEGLokomotivfabrik Floridsdorf | 322.201- 254 |  |
| BD rad IIIa | 180-277 | C n2 | 1887 – 1907 | Wiener Neustädter LokomotivfabrikLokomotivfabrik der StEG | 324.301 -396 |  |
| BD rad IV | 201-203 (do r. 1887)
 301-306  | D n2 | 1884, 1890 | Wiener Neustädter Lokomotivfabrik | 412.001-006 |  |
| BD rad IVa | 351-355 | D n2 | 1909 | BMMF | 413.101-105 |  |
| BD rad V | 1-20 | 1B n2 | 1870 – 1872 | Sächsische Maschinenfabrik/Chemnitz | 232.201-220 |  |
| BD rad Va | 501-506 | 1'E1' n2t | 1918 | BMMF | 524.101-106 |  |
| BD rad VI | 81-84 | 1B n2 | 1873 | Maschinenfabrik Esslingen/Karlsruhe |  |  |
| BD rad VII | 90-96 | 2'B n2 | 1887 – 1897 | Wiener Neustädter Lokomotivfabrik | 253.301-307 |  |
| BD rad VIII | 51-73 | 2'C n2 | 1898 – 1914 | Lokomotivfabrik der StEG | 354.425-447 |  |
|
|

Trate BD
--------

| Trať | Stavebná dĺžka
(v km) | Otvorenie | Dokončenie | Poznámka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dubny - Staré Kladno | 002,690 | 5. november 1855 | len miestna nákl. doprava |
| Vejhybka (Kladno) - Kralupy | 024,813 | 23. február 1856 | 23. február 1872 |  |
| Praha (Bubna) - Lužná u RakovníkaLužná u Rakovníka - ChomutovChomutov - Cheb | 237,819 | 4. november 1863 | 1. marec 1873 |  |
| Lužná-Líšany - Rakovník | 009,394 | 5. jún 1871 | 5. marec 1873 | miestna trať |
| Březno u Chomutova - Kadaň - Prunéřov | 010,251 | 9. november 1871 |  |
| Tršnice - Františkovy Lázně | 004,129 | 9. december 1871 |  |
| Praha-Smíchov - Hostivice | 019,334 | 3. marec 1872 |  |
| Chomutov - Křímov - (Reitzenhain) | 036,243 | 12. máj 1872 | 23. august 1875 | Úsek št. hranica - Reitzenhain vo vlastníctve Kráľ. saských štátnych žel. prenajatý |
| Chomutov - Vejprty hranica | 035,144 | 12. máj 1872 | Miestna dráha; Úsek Vejprty - št. hranica prenajatý Kráľ. saským štátnym žel. |
| Sokolov - št. hranica (-Klingenthal) | 027,786 | 1. jún 1876 | 1. október 1886 | miestna trať; Úsek št. hranica - Klingenthal majetkom Kráľ. saských štátnych žel. |
| Krupá - Kolešovice | 012,311 | 15. septembra 1883 | miestna trať |
| **Celkom:** | **419,914** |  |  | roku 1910 zahŕňala celková dĺžka vrátane uhoľných a priemyselných tratí (61,50 km) **~ 281 km** |

Trate prevádzkované BD
----------------------

* Miestna trať Vojkovice - Kyselka (sprevádzkovaná 1. februára 1895)

Literatúra
----------

* Jiří Ryvola, Zdeněk Pospíšil: Buštěhradka, Radix 2005, ISBN 80-86031-62-4
* Walter Rollmann: *Eisenbahngeographie der Sudetenländer.* Zahn & amp; Jaensch, Dresden 1935 [Prag, phil. Diss.] ÖNB
* Siegfried Bufe, Heribert Schröpfer: *Eisenbahnen im Sudetenland.* Bufe-Fachbuchzentrum, München 1991, ISBN 3-922138-42-X

Referencie
----------

1. ↑  SCHREIER, Pavel. *Příběhy z dějin našich drah*. Praha : Mladá fronta, 2009. Kapitola Dráhy zvané uhelné, s. 85.
2. ↑  Musil, Stanislav. Vôňa pražských nádraží. Praha: Plot, 2005.
3. ↑  História železničných tratí ČR, databázy; Sekera, Pavel
4. ↑  Geschichte der Eisenbahn der Österreichisch-ungarischen Monarchia, IV. Band, k.u.k. Hofbuchhandkung & amp; k.u.k. Hofbuchdruckerei Karl Prochaska, Wien-Techen-Leipzig, 1899, Seiten331-332

Pozri aj
--------

* Lánská koněspřežka
* Železničná trať Praha - Rakovník
* História železničnej dopravy v Česku

Externé odkazy
--------------

* Buštěhradská dráha Archivované 2009-05-13 na Wayback Machine
* Komotauer Hauptbahnhof
* Reichsgesetzblatt Nr. 16 aus 1867 (Seiten 29ff): "Koncesná listina z 11.januára 1867" pre stavbu tratí "Prag-Wejhybka" a "Kladno-Kralupy"
* Reichsgesetzblatt Nr. 138 aus 1869 (Seiten 399ff): "Koncesná listina z 1.júla 1868" pre stavbu trate "Prag (Smichow) -Saaz-Kommotau-Weipert-königlich Sächsische Granz"
* Reichsgesetzblatt Nr. 43 aus 1874 (Seiten 79ff): "Koncesná listina z 30.októbra 1874" pre stavbu trate "Falkenau-böhmisch-Sächsische Granz bei Graßlitz"
* Spolok pre predaj uhlia a Buštěhradská dráha[nefunkčný odkaz]
* Zoznam lokomotív Buštěhradskej železnice (nemecky)

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Buštěhradská dráha na českej Wikipédii.*