Potopa od Michelangela
Potopa podľa Johna Martina (1834)
**Potopa sveta** (iné názvy pozri nižšie) bolo zaplavenie celej Zeme spomínané (okrem iného) v Biblii alebo gréckej mytológii ako forma Božieho potrestania ľudstva za skazenosť. Podobná potopa sa nachádza aj v ďalších mytológiách po celom svete.

Názvy
-----

Slovenské názvy tejto potopy sú: **potopa sveta**, **biblická potopa (sveta)**, **(biblická) svetová potopa**, **veľká potopa (sveta)**, **veľká biblická potopa (sveta)**, **potopa**, **všeobecná potopa**. Zastarané názvy sú: *potop* (*sveta*), *povodeň* (*sveta*), *povodeň obecná*. Názvy obsahujúce slovo "biblická" sa obyčajne vzťahujú špeciálne len na zmienku (opis) tejto potopy uvedený v Biblii.

Výraz "predpotopný" je ustálený vo význame starý, zastaraný, z čias pred biblickou potopou.

Latinský názov je: *diluvium*.

Časové údaje
------------

Podľa údajov o rodokmeňoch z Biblie došlo k potope v roku 1556 židovského kalendára, t. j. v roku 2204 pred Kr. Keď potopa nastala, mal Noe 600 rokov a jeho syn Sem mal 100 rokov.
Potopa začala dažďom trvajúcim nepretržite 40 dní a potom ďalších 335 dní trvalo, než voda opadla a posádka archy mohla vystúpiť na pevninu. Noe s rodinou a zástupcami živočíšnej ríše strávili v arche presne jeden rok a 10 dní.

Podľa Biblie sa Boh rozhodol zničiť vtedajšie ľudstvo, pretože bolo skazené. Boh chcel, aby prežil len spravodlivý Noe a jeho rodina. Preto mu o potope, ktorá mala nastať, povedal mnoho rokov vopred a dal mu presné inštrukcie pre stavbu archy. V arche mal Noe zachrániť tiež všetky druhy cicavcov, plazov a vtákov, ktoré by potopu neprežili.

Potopu prežili Noe, jeho manželka a ich traja synovia Sem, Cham a Jafet so svojimi manželkami. Títo ľudia sa stali praotcami nového ľudstva. Noeho predkovia sa potopy nedožili. Jeho otec Lamech (Lámech) (774 - 1551 podľa židovského kalendára) zomrel 4 roky pred potopou. Noeho starý otec, Matuzalem (587 - 1556 podľa židovského kalendára), zomrel krátko pred potopou.

Potopa sveta v ďalších kultúrach
--------------------------------

Ľudové rozprávanie o katastrofálnej potope, pri ktorej všetko živé zahynulo okrem niekoľkých ľudí plávajúcich v plavidle, sa traduje tisíce rokov po celom svete. Celkový počet známych príbehov je asi 270, pričom najviac z nich sa nachádza v Ázii a na severoamerickom kontinente. Okrem známeho babylonského Eposu o Gilgamešovi (Utnapištim) sa o potope rozprávalo medzi Kurnajmi v Austrálii, Čiriguanmi v Bolívii, morskými Dajakmi na Borneu, Kríji v Kanade, pôvodnými obyvateľmi Kuby, Masaji vo východnej Afrike... Príbehy majú väčšinou tieto spoločné rysy: zničenie vodou, božská príčina, varovanie vopred, záchrana len niekoľkých ľudí, záchrana zvierat, na záchranu použité plavidlo. Z fragmentov najstaršej dochovanej sumerskej verzie sa dozvedáme, že spravodlivým, ktorý bol ušetrený, postavil obrovskú archu, a tak prežil, bol Ziusudra. Bohovia zoslali na zemi ničivú potopu vyčíňajúcu sedem dní a nocí. Bohovia An a Enlil si Ziusudru zamilovali a po potope mu darovali večný život. V mladšej akkadskej verzii bol oným spravodlivým Atrachasís, ktorého varoval boh Enki, aby postavil archu v tvare kocky. Trestajúcim bohom posielajúcim potopu bol v tejto verzii Enlil, ktorý nakoniec obdaril Atrachasísa nesmrteľnosťou. Zrejme z tohto naratívu sa príbeh dostal do rozprávania o Gilgamešovi. V babylonskej verzii príbehu, ktorá je súčasťou eposu o Gilgamešovi je oným spravodlivým Utnapištim, ktorého varoval boh Ea (sumerský Enki). Po potope dostali Utnapištim a jeho žena od bohov nesmrteľnosť.

Referencie
----------

1. ↑  potopa sveta. In: NOVOTNÝ, Bohuslav, a kol. *Encyklopédia archeológie*. 1. vyd. Bratislava : Obzor, 1986. 1032 s. S. 717.
2. 1 2  Sväté písmo Starého i Nového zákona. Trnava 2007, S. 20
3. ↑  kataklizma. In:  *Encyclopaedia Beliana* [online]. Bratislava: Centrum spoločných činností Slovenskej akadémie vied, Encyklopedický ústav, [cit. 2023-03-22]. Dostupné online. ISBN 978-80-89524-30-3.
4. ↑
5. ↑  ZECHENTER-LASKOMERSKÝ, Gustáv Kazimír. *Dielo: Žarty a rozmary. Listy Štefana a Ďura Pinku. Z korešpondencie*. [s.l.] : Tatran, 1988. 464 s. S. 427.
6. ↑   S. 158
7. ↑  potopa. In: Pyramída
8. ↑  Klinda, J. Historické základy environmentalizmu a environmentálneho práva (XVII.) 2006
9. ↑  časopis Odkaz sv. Cyrila a Metoda 6/1969  S. 122
10. ↑  ©TASR 2002. V Bulharsku postavia repliku Noemovej archy ako turistickú atrakciu. *sme.sk* (Bratislava: Petit Press), 2002-08-26. Dostupné online [cit. 2021-06-13]. ISSN 1335-4418.
11. ↑  MIŠÍK, Š. Biblický dej potopy zo stanoviska vedeckého... Turč. Sv. Martin, 1879
12. ↑  potopa. In:  *Historický slovník slovenského jazyka*. 1. vyd. Zväzok IV. Bratislava : Veda, 1995. 581 s. Dostupné online. ISBN 80-224-0432-2. ; povodeň. In:  *Historický slovník slovenského jazyka*. 1. vyd. Zväzok IV. Bratislava : Veda, 1995. 581 s. Dostupné online. ISBN 80-224-0432-2.
13. ↑  topiť1. In: KRÁLIK, Ľubor. *Stručný etymologický slovník slovenčiny*. 1. vyd. Bratislava : Veda, 2015. 704 s. ISBN 978-80-224-1493-7. S. 618.
14. ↑  porov. Gn 7,11 (svatepismo.sk) a Gn 5,32 (svatepismo.sk)
15. ↑  porov. Gn 7,12 (svatepismo.sk)
16. ↑  porov. Gn 8,13-19 (svatepismo.sk)
17. ↑  porov. Gn 7,6-11 (svatepismo.sk) a Gn 8,13-19 (svatepismo.sk)
18. ↑  porov. Gn 6,5-8 (svatepismo.sk) a Gn 6,18 (svatepismo.sk)
19. ↑  porov. Gn 6,13-16 (svatepismo.sk)
20. ↑  porov. Gn 6,19-20 (svatepismo.sk)
21. ↑  Gn 8,15-16 (svatepismo.sk)
22. ↑  porov. Gn 9,18-19 (svatepismo.sk)
23. ↑  porov. Gn 5,28-31 (svatepismo.sk)
24. ↑  porov. Gn 5,25-26 (svatepismo.sk)
25. ↑  HAVELKA, Ondřej. *Předovýchodní zprávy o potopě světa, trestajících dingirech a vědomí hříchu* [online]. Dingir, [cit. 2022-09-30]. Dostupné online. (po česky)

Pozri aj
--------

* Noe
* Noemova archa
* Genezis
* Deukalión a Pyrrha

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Potopa sveta**