**Ján Šuda** (\* 3. október 1939, Žilina – † 6. júl 2012, Bratislava) bol slovenský dokumentarista, dabingový režisér, filmový kritik, scenárista a dramaturg.

Vzdelanie
---------

Narodil sa v Žiline, detstvo prežil v Dolnom Hričove v rodine riaditeľa základnej cirkevnej školy. Strednú školu absolvoval v Žiline, v ročníku „so silným zameraním na umelecké a literárne oblasti". K filmu ho podľa jeho slov prilákali žilinské kiná Fatra a Úsvit.

### FAMU

Ján Šuda študoval na pražskej FAMU v 60. rokoch; v období, kedy sa na tejto škole tvorila tzv. česko-slovenská nová vlna. „Bolo to také šťastné obdobie (...), kde človek veľmi veľa získal medzi profesormi a spisovateľmi svetového mena, (...) (a) ktoré kulminovalo až do roku 1968."

Na FAMU študoval v rokoch 1958-1960 dramaturgiu, štúdium však nedokončil. O dva roky neskôr, v roku 1962, začal študovať filmovú vedu, no tento odbor taktiež opustil (1963).

V roku 1989 vyštudoval filmovú a televíznu dokumentárnu tvorbu na VŠMU v Bratislave. Štúdium ukončil teoretickou prácou na tému Dokumentárna tvorba Dušana Hanáka a absolventským dokumentom *Kniha a husle* (1989).

Tvorba
------

### Filmová reflexia

Od konca 50. rokov publikoval recenzie a články o filme v dennej tlači a v časopisoch Film a divadlo, Predvoj a Kultúrny život.

### Práca v televízii

Ján Šuda začínal v roku 1967 v Česko-slovenskej televízii na poste redaktora pre spracovanie krátkometrážnych filmov. Následne pôsobil ako dramaturg pre dlhometrážnu hranú tvorbu a od roku 1980 prešiel do réžie dabingu Hlavnej redakcie programov zo zahraničia v Česko-slovenskej televízii Bratislava (Podraz, Rebel bez príčiny, Kramerová verzus Kramer, seriály Pobrežná hliadka, Dempsey a Makepeacová a i.). Na svoje pôsobenie v Česko-slovenskej televízii spomína Ján Šuda takto: „*venoval som sa najmä tvorbe v zahraničnej redakcii i dabingu. Bola to v istom zmysle fabrika, ale dalo mi to veľa (...). Na kolegov mám dobré spomienky. Český dabing patril k špičke – bola to práve česká dabingová škola, ktorá mi veľa dala.*"

Po odchode z televízie v roku 1992 založil produkčnú spoločnosť Akcent Studio.

### Scenáre

Je autorom scenára dvoch televíznych inscenácií režiséra Pavla Haspru – *Veľký prípad* (1984) a *Rozlet 1 – 3* (1985).

### Réžia dokumentárneho filmu

Absolventským filmom Jána Šudu na VŠMU bol dokument o žilinskom umeleckom kníhviazačovi Jánovi Vrtíkovi Kniha a husle (1989). Šudu zaujal Vrtíkov životný osud a podnetná tvorba.

K dokumentárnemu filmu *Liptovské pastorále* (1996) si napísal aj scenár, k *Maliar páter Teodor* (2004) zasa zložil hudbu.

*Sisa a sivý holub* (2007) patrí k jeho najvýznamnejším filmom. Ide o televízny dokument o Sise Michalidesovej, ktorá autora zaujala svojou prózou Sivý holub, predovšetkým okolnosťami jej vzniku – napísala ju krátko po prekonaní ťažkej onkologickej choroby Hodgkinov lymfom.

K téme knihárov sa vrátil trinásť rokov po rovnako tematicky ladenom absolventskom filme dokumentárnym cyklom *Európski knihári – Inšpirácie Jindřicha Svobodu* (2000), *Ivan Galamboš – Reštaurovanie antifonára* (2002) a *Rozhovory s otcom* (2005). Za film *Ivan Galamboš – Reštaurovanie antifonára* získal Ján Šuda Cenu za vedecký a populárno-vedecký program na 38. Academia Film Olomouc v roku 2003. Dvojportrét umeleckých knihárov – otca (Ján Vrtlík) a dcéry (Ľudmila Michová) – *Rozhovory s otcom* (2005) získal Tvorivú prémiu na festivale Igric v roku 2006. Ďalším z jeho filmov bol *Tri biblie, dva osudy, jedna láska* (2009).

Niekoľko rokov pripravoval pre Slovenskú televíziu film *Eduard Schreiber – filmár, filantrop a vyhnanec*, ku ktorému kvôli chorobe zostal napísaný scenár a námet z roku 2008.

Rozpracovaný zostal aj jeho posledný film o spisovateľovi Kornelovi Földvárim, dokument s názvom *Ešte chvíľočku s Kornelom pobudnúť* (2013). Nakrútený materiál spracoval dokumentarista a strihač Marek Šulík, ktorý po Šudovi dokončil aj film o Eduardovi Schreiberovi. Roztočený materiál nebol pripravený na strih, Šudovi sa však podarilo natočiť rozsiahly rozhovor s posledným priamym svedkom – synovcom Eduarda Schreibera. Šulík spolu so scenáristom filmu Eugenom Gindlom pôvodný rozsiahly scenár zjednodušili a film dokončili pre RTVS v kratšej minutáži pod názvom *Grimasy Friederiky Schüllerovej* (2015).

Podľa slov Mareka Šulíka pripravoval Ján Šuda naviac film *Posledný Liberátor* o slovenskom pilotovi slúžiacom počas druhej svetovej vojny v RAF, nakrútený však nebol ešte žiadny materiál.

Referencie
----------

1. 1 2 3  VRAŠTIAK, Štefan. In Memoriam : Ján Šuda. *Film.sk* (Bratislava: Slovenský filmový ústav), september 2012, čís. 9. Dostupné online [cit. 2018-01-18].
2. 1 2  *Rozhovor so žilinským rodákom, režisérom Jánom Šudom* In: Cieľ, 8.12. 1998, str. 8 – 9
3. 1 2  PhDr. Viktor Hujík, *Na slovo s režisérom J. Šudom*. In: Smer, 26. 10. 1989, str. 7
4. ↑  Komunikácia s Renátou Šmatlákovou (SFÚ) prostredníctvom e-mailu.
5. ↑  Komunikácia s Marekom Šulíkom prostredníctvom e-mailu.

Externé odkazy
--------------

* Ján Šuda v Česko-Slovenskej filmovej databáze

Autoritné údaje: * NK ČR: kup20010000099829
* VIAF: 84496101