**Jozef František Maria gróf Ziči** - prídomok *Zichy de Zich et Vásonkeö* (maď. *Zichy József Ferenc Mária*; \* 13. november 1841, Bratislava – † 11. november 1924, Voderady alebo Bratislava) bol uhorský šľachtic (príslušník grófskeho rodu Zičiovcov), politik, cestovateľ. Od mladosti pôsobil v štátnej správe. Zastával funkciu guvernéra v Rijeke (1870 – 1872), potom bol v dvoch uhorských vládach ministrom rôznych rezortov (1872 – 1875). Bol tiež poslancom uhorského snemu a neskôr dedičným členom hornej snemovne uhorského snemu. Vlastnil veľkostatky na Slovensku, sídlil na zámku Voderady blízko Trnavy.

Životopis
---------

Pochádzal z významného uhorského šľachtického rodu Zichyov. Narodil sa v Bratislave ako najstarší syn grófa Františka Zichyho (1811 – 1900) a markízy Márie de Ville. Študoval v Bratislave a na univerzite vo Viedni, kde získal titul doktora práv. Od mladosti sa angažoval v politike a v štátnej správe. V rokoch 1867 – 1869 bol sekčným radcom na uhorskom ministerstve obchodu, medzitým bol zvolený do uhorského snemu (1868 – 1870 a tiež v rokoch 1872 – 1875). V rokoch 1870 – 1872 zastával funkciu guvernéra v Rijeke. V decembri 1872 sa vrátil do Budapešti ako minister orby, priemyslu a obchodu. Od decembra 1873 bol zároveň ministrom verejných prác a dopravy. V nasledujúcom kabinete Istvána Bittóa si udržal funkciu ministra verejných prác a dopravy (1874 – 1875).

Jozef Ziči ako guvernér Rijeky v roku 1870
Po roku 1875 podnikol so svojim mladším bratom Augustom dlhú cestu na Ďaleký východ počas ktorej si písal denník (vyšiel aj knižne: Denník grófa Jozefa Zičiho z cesty po východnej Ázii v rokoch 1875 – 1876, Západoslovenské múzeum v Trnave, 2006, ISBN: 8085556170) a v rokoch 1876 – 1876 do USA a Kanady.

Od roku 1875 bol c.k. tajným radcom. V rokoch 1889 – 1893 bol županom Bratislavskej župy. Za zásluhy bol nositeľom Rádu železnej koruny (1873) a veľkokríža Leopoldovho rádu (1892). Jeho hlavným sídlom bol zámok Voderady pri Trnave, v ktorom Zičovci vybudovali obsiahlu knižnicu s cca 10 000 – 12 000 zväzkami. Dochoval sa aj jej katalóg z roku 1894.

Podľa Konštantína Čulena po vzniku Československej republiky uznal Samuela Zocha za právoplatného Bratislavského župana a uznal moc československej vlády.

Keďže jeho otec František Ziči založil Bratislavskú sporiteľňu, prvým vkladateľom bol jeho syn František a jemu patrí aj prvá vkladná knižka na Slovenskom území z roku 1842.

Rodina
------

V roku 1878 sa oženil s princeznou Helenou (*Ilonou*) Odescalchiovou (1859 – 1932). Z ich manželstva pochádzal syn Julius (1880 – 1930) a dcéra Klára (1883 – 1971), vydatá za grófa Štefana Keglevicha. Manželstvo Jozefa Zičiho a Heleny Odescalchiovej bolo rozvedené v auguste 1895 a Helena sa o mesiac neskôr vydala za Jozefovho bratranca grófa Kazimíra Zičiho.

Jeho mladší brat Teodor (1847 – 1927) bol diplomatom a dlhoročným rakúsko-uhorským vyslancom v Bavorsku. Najmladší brat August (1852 – 1925) sa preslávil ako cestovateľ a neskôr bol cisárskym najvyšším dvorným maršálkom a poslancom uhorského snemu. Okrem nich dvoch mal ešte dvoch ďalšieho brata – Františka.

Referencie
----------

1. ↑   *József Zichy, Historické záznamy a rodokmene József Zichy.* [online]. myheritage.sk, [cit. 2023-03-14]. Dostupné online.
2. ↑  *Ottův slovník naučný*, díl 27.; Praha, 1908; s. 609
3. ↑  *Seznam guvernérů v Rijece* na webu *worldstatesmen* dostupné online
4. ↑  *Československé dějiny v datech*; Praha, 1987; s. 594
5. ↑  *Hof- und Staats-Handbuch der Österreichisch-Ungarischen Monarchie: für das Jahr 1918*; Wien, 1918; s. 57, 81 dostupné online
6. ↑  ČULEN, Konštantín. *Cesta k našej Bratislave*. 1. vyd. Bratislava : Slovenská odbočka Národnej Rady čs, 1934. S. 37.
7. ↑  CHUDJÁK, František. *Sporenie na Slovensku do roku 1918* [online]. Národná banka Slovenska, 2015, [cit. 2023-03-13]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Jozef Ziči**

Zdroje
------

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Josef Zichy na českej Wikipédii a Zichy József (kormányzó) na maďarskej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * GND: 104972870X
* LCCN: n2015024203
* PIM: PIM75258
* VIAF: 315943884
* WorldCat: lccn-n2015024203