**Hindčina** (हिन्दी, niekedy हिंदी) je novoindoárijský jazyk, ktorým sa hovorí najmä v strednej a severnej Indii. Je to úradný jazyk Indie a zároveň ním hovorí najviac obyvateľov Indie ako svojím materinským jazykom. Je to tretí najrozšírenejší jazyk na svete (po čínštine a angličtine).

Slovo *hindí* pochádza z perzštiny a znamená „indický".

Rozšírenie
----------

Rozšírenie hindčiny v Indii
Hindčina je prevládajúcim jazykom v týchto indických štátoch: Džammú a Kašmír, Himáčalpradéš, Dillí, Harijána, Uttarpradéš, Madhjapradéš, Bihár, Uttaránčal, Džhárkhand, Radžastan a Čhattísgarh. Jazykovedci hovoria tejto oblasti hindský pás. Hindčina je rozšírená aj v oblastiach mimo tohto pásu, a to v mestách: Bombaj, Čandígarh, Ahmedábád, Kalkata a Hajdarábad.

Gramatika
---------

### Podstatné mená

Podstatné mená rozlišujú rod mužský a ženský. Pravidlá priradenia slov k rodom sú zložité, ale často platí, že mená rodu mužského končia na *-á*, ženského na *-í*. V množnom čísle sa mužské *-á* mení na *-é*, ženské *-í* sa mení na *-ijá(n)*. Príklady:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| जिला | džilá | okres | जिले | džilé | okresy |
| नदी | nadí | rieka | नदियां | nadiján | rieky |

Podstatné mená rozlišujú 2 pády v jednotnom čísle (priamy a nepriamy) a 3 pády v množnom čísle (priamy pád, nepriamy pád a vokatív). Nepriamy pád sa vyskytuje väčšinou v spojení so záložkami. Príklady:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Jednotné číslo | Množné číslo |
| Priamy pád | दरवाज़ाdarvázádvere | दरवाज़ेdarvázédvere |
| Nepriamy pád | दरवाज़ेdarvázédvere | दरवाज़ोंdarvázóndvere |
| Vokatív |  | दरवाज़ोdarvázódvere |

Podľa tradičnej indickej gramatiky sa za pády *(vibhakti)* považujú i väzby podstatných mien so záložkami (postpozíciami). Záložky sa spájajú s nepriamym pádom.

* का *kā,* की *kī,* के *kē*

Nahradzuje genitív alebo privlastňovacie prídavné meno. Voľba záložky závisí od rodu a čísla privlastneného podstatného mena. S podstatnými menami rodu ženského sa používa záložka की *kī,* inak sa používa के *kē.*

* को *kō*

Nahradzuje datív alebo akuzatív. Označuje zasiahnutý predmet.

* में *mēn* „v", „do"
* पर *par* „na", „pri"
* तक *tak* „až k", „až do", „až po"

Nahradzuje lokál. Určuje miesto na otázku „kde" alebo „kam".

* से *sē* „od", „z", „s"

Nahradzuje ablatív. Vyjadruje odluku, spoločenstvo („s niekým / niečím"), určuje miesto („odkiaľ") a čas („od kedy") atď.

* ने *nē*

Táto záložka sa používa s pôvodcom deja u prechodných slovies v dokonavých časoch. Pôvodca deja sa odborne označuje tiež ako agens, preto sa tato väzba nazýva agenciál alebo tiež ergatív.

### Zámená

V 2. osobe sa používajú 3 úrovne zdvorilosti. Zámeno तू (2. osoba jednotného čísla) sa používa pri modlitbách ako oslovenie boha, v poézii a smerom k malým deťom. Inak je výrazom veľkej dôvernosti alebo pohŕdania. Zámeno तुम (2. osoba množného čísla s významom čísla jednotného i množného) sa používa vo vzťahu k sluhom, drobným obchodníkom, obyčajným dedinčanom a všeobecne osobám nižšieho spoločenského postavenia; tiež k blízkym priateľom, ktorým by sme v slovenčine tykali. Najzdvorilejšie je zámeno आप *āp,* ktoré sa používa s 3. osobou množného čísla vo vzťahu k spoločensky vyššie postaveným osobám.

Používanie osobných zámen ako podmetu nie je povinné.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| मैं | main | ja |
| तू | tū | ty (používané zriedka, len ak hovoríme s dieťaťom, sluhom alebo s bohom) |
| वह | vah | on, ona, ono |
| हम | ham | my |
| तुम | tum | vy (odpovedá slovenskému tykaniu, ak hovoríme s osobou sebe rovnou) |
| वे | vē | oni, ony, ona |
| आप | āp | Vy (zdvorilé vykanie) |

Ak chceme zdôrazniť, že v danej vete ide o množné číslo, pridáme slovo लोग *lóg,* ktorého základný význam je *ľudia*, napr. तुम लोग *tum lóg.* Do slovenčiny v tomto prípade slovo लोग neprekladáme.

### Číslovky

Na číslovkách je dobre vidieť príbuznosť hindčiny so slovanskými a ostatnými indoeurópskymi jazykmi.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| एक | ēk | jeden |
| दो | dō | dva |
| तीन | tīn | tri |
| चार | čār | štyri |
| पांच | pāňč | päť |
| छह | čhah | šesť |
| सात | sāt | sedem |
| आठ | āṭh | osem |
| नौ | nau | deväť |
| दस | das | desať |

### Slovesá

Infinitív má príponu -ना *-nā*. Slovesný kmeň je časť infinitívu bez tejto prípony.

#### Pomocné sloveso होना

Pomocné sloveso होना *hōnā* „byť" v jednoduchom prítomnom čase:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Jednotné číslo | Množné číslo |
| 1. osoba | मैं हूंmain hūnja som | हम हैंham hainmy sme |
| 2. osoba | तू हैtū haity si | तुम होtum hōvy ste |
| 3. osoba | वह हैvah haion je | वे हैंvē hainoni sú |

Záporný tvar नहीं *nahīn* je zrejme spoločný pre všetky osoby a obe čísla.

Tvary préterita (minulého času) slovesa होना sú pôvodne tvary minulého príčastia, preto sú rovnaké pre všetky osoby, preto rozlišujú rod:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Jednotné číslo | Množné číslo |
| Mužský rod | थाthābol | थेthēboli |
| Ženský rod | थीthībola | थींthīnboli |

Záporný tvar sa tvorí časticou न *na* alebo नहीं *nahīn:* मैं न था *main na thā* „nebol som".

#### Nedokonavé príčastie

Nedokonavé príčastie sa používa k tvoreniu nedokonavého prítomného a minulého času. Tvorí sa pripojením prípony -ता *-tā* ku slovesnému kmeni. Napr. ku slovesu चलना *čalnā* „ísť" je príčastie चलता *čaltā* „idúci" (v ženskom rode चलती *čaltī*). Množné číslo má v mužskom rode príponu -ते *te*, v ženskom rode má rovnaký tvar ako v jednotnom čísle.

Nedokonavé príčastie má tiež funkciu prídavného mena vo významu práve prebiehajúcej činnosti. Pre zdôraznenie tohto významu sa obvykle za príčastie pripojuje nemenný tvar हुआ, हुए, हुई rovnakého rodu a čísla.

#### Nedokonavý prítomný čas

Nedokonavý prítomný čas vyjadruje priebeh deja alebo trvanie stavu v prítomnosti a tiež charakteristické, obvyklé alebo pravidelné deje alebo stavy. Tvorí sa analyticky pomocou jednoduchého prítomného času pomocného slovesa होना *hōnā* a nedokonavého príčastia významového slovesa. Zápor sa tvorí časticou नहीं *nahīn*. U záporných tvarov sa obvykle vynecháva pomocné sloveso. Príklady:

|  |  |
| --- | --- |
| Hindsky: | वह चलता है। |
| Transliterácia: | Vah čaltā hai. |
| Doslova: | On idúci je. |
| Preklad: | On ide. |

|  |  |
| --- | --- |
| Hindsky: | मैं नहीं चलता। |
| Transliterácia: | Main nahīn čaltā. |
| Doslova: | Ja nie som idúci. |
| Preklad: | Nejdem. |

#### Nedokonavý minulý čas

Nedokonavý minulý čas sa tvorí rovnako ako nedokonavý čas prítomný, k nedokonavému príčastiu sa pripojí odpovedajúci tvar slovesa होना v minulom čase.

#### Dokonavé príčastie

Dokonavého príčastie používame ku tvorbe minulého času dokonavého a trpného rodu vo všetkých časoch. Ak končí slovesný kmeň spoluhláskou, tvoríme príčastie pripojením samohlásky: बोलना, transliterácia *bolnā*, preklad *hovoriť*, slovesný kmeň je बोल, transliterácia *bol*, dokonavé príčastie v mužskom rode pre jednotné číslo je बोला, transliterácia *bolā*, pre množné číslo बोले, transliterácia *bole*, v ženskom rode pre jednotné číslo बोली, transliterácia *bolī*, pre množné číslo बोलीं, transliterácia *bolīn*. Ak končí kmeň samohláskou, vkladá sa spoluhláska *j*, napr. बुलाना, transliterácia *bulānā*, preklad *volať, pozývať*, kmeň बुला, transliterácia *bulā*, príčastie बुलाया, बुलाये, बुलायी, बुलायीं, transliterácia *bulājā, bulāje, bulājī, bulājīn*.

Niektorá slovesa tvoria dokonavé príčastie nepravidelne (množné číslo ženského rodu, ktoré získame pripojením anusváru, v tabuľke neuvádzame):

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Slovensky | infinitív | transliterácia | dokonavé príčastie | transliterácia |
| robiť | करना | karnā | किया, किए (किये), की | kijā, kie (kije), kī |
| ísť, odísť | जाना | džānā | गया, गए (गये), गई (गयी) | gajā, gae (gaje), gaī (gajī) |
| dať | देना | denā | दिया, दिए (दिये), दी | dijā, die (dije), dī |
| zomrieť | मरना | marnā | मुआ, मुए, मुई | muā, mue, muī |
| vziať | लेना | lenā | लिया, लिए (लिये), ली | lijā, lie (lije), lī |
| byť | होना | honā | हुआ, हुए, हुई | huā, hue, huī |

Sloveso मरना má tiež pravidelné tvary dokonavého príčastia मरा, मरे, मरी, transliterácia *marā, mare, marī*.

Sloveso जाना tvorí pravidelné tvary जाया, जाए (जाये), जाई (जायी), transliterácia *džājā, džāe (džāje), džāī (džājī)*, v niektorých väzbách, kde neplní funkciu významového slovesa.

Dokonavé príčastí môže mať význam prídavného mena. Aj tu sa táto funkcia obvykle zdôrazňuje pripojením हुआ, हुए, हुई, napr. लिखा हुआ पत्र, transliterácia *likhā huā patr*, preklad *napísaný list*, लिखी हुई पुस्तक, transliterácia *likhī huī pustak*, preklad *napísaná kniha*.

#### Dokonavý minulý čas

Dokonavý minulý čas sa tvorí dokonavým príčastím, často bez pomocného slovesa. Neprechodné slovesá (nemajú priamy predmet) používajú nominatívne väzby. Podmet sa zhoduje v rode a čísle so slovesom:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Hindsky | transliterácia | preklad |
| लड़का आया | larkā ājā | chlapec prišiel |
| लड़की आयी | larkī ājī | dievča prišlo |
| लड़के आये | larke āje | chlapci prišli |
| लड़कियाँ आयीं | larkijān ājīn | dievčatá prišli |

Prechodná slovesa používajú ergatívnu (agenciálnu) väzbu. Činiteľ deja je v agenciále (ergatíve) a sloveso sa zhoduje v rode a čísle s predmetom (पत्र je rodu mužského, चिट्ठी je rodu ženského, obe slová znamenajú *list*):

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Slovensky | Hindsky | Transliterácia |
| Rám napísal list. | राम ने चिट्ठी लिखी। | Rām ne čiṭṭhī likhī. |
| Síta napísala list. | सीता ने पत्र लिखा। | Sītā ne patr likhā. |
| Rám napísal listy. | राम ने पत्र लिखे। | Rām ne patr likhe. |
| Síta napísala listy. | सीता ने चिट्ठियाँ लिखीं। | Sītā ne čiṭṭhijān likhīn. |

Ak je predmet vyjadrený pomocou záložky को, je sloveso vždy v jednotnom čísle rodu mužského:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Slovensky | Hindsky | Transliterácia |
| Síta napísala všetky tieto listy. | सीता ने इस सब पत्रों को लिखा। | Sītā ne is sab patron ko likhā. |

Sloveso je v jednotnom čísle rodu mužského aj v prípade, že je predmet nevyjadrený:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Slovensky | Hindsky | Transliterácia |
| Chlapec povedal, že nič nevie. | लड़के ने कहा कि वह कुछ नहीं जानता। | larke ne kehā ki vo kučh nahīn džāntā. |
| Dievča povedalo, že nič nevie. | लड़की ने कहा कि वह कुछ नहीं जानती। | larkī ne kehā ki vo kučh nahīn džāntī. |

### Záložky

Záložky alebo postpozície sú analógiou predložiek, ktoré nájdeme v iných jazykoch. Upresňujú vzťah mennej frázy k ostatným vetným členom a nahradzujú tak niektoré vymiznuté pády. Historicky ide zrejme o pádové koncovky, ktoré boli v sanskrte, ale odtrhli sa a stali sa samostatnými slovami.

### Slovosled

Základný slovosled je podmet – predmet – sloveso. Prívlastok sa kladie pred podstatné meno, ktoré rozvíja. Príslovkové určenie zvyčajne stojí pred slovesom alebo pred predmetom, často je ale tiež na začiatku vety. Určenie času sa kladie pred určenie miesta. Záporky sa spravidla kladú pred sloveso. Príklady:

|  |  |
| --- | --- |
| Hindsky: | वह किताब है। |
| Transliterácia: | Vah kitáb haj. |
| Doslova: | To kniha je. |
| Preklad: | To je kniha. |

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

| * z
* d
* u
κ Indoiránske jazyky |
| --- |
| *Kurzívou* sú označené vymreté jazyky |
| κ Indoárijské | 

|  |  |
| --- | --- |
| κ Nové:severné (pahárske) | 
* nepálčina
* garhválčina
* kumaončina
* západné pahárske jazyky

 |
| κ Nové:severozápadné | 
* sindhčina
* kaččhština
* gudžarátčina

 |
| κ Nové:stredné | 
* rómčina
* hindustančina
	+ hindčina
	+ urdčina
* radžastančina
* pandžábčina

 |
| κ Nové:východné | 
* bengálsko-ásámske
	+ ásámčina
	+ bengálčina
	+ bišnupríja manipurí
* bihárske
* uríjske
	+ uríjčina...

 |
| κ Nové:južné | 
* maráthčina
* kónkánčina

 |
| κ Nové:sinhálsko-maldivské | 
* maldivčina
* sinhalčina

 |
| κ Stredné: | 
* *prákrity* (vrátane *pálí*)

 |
| κ Staré: | 
* *védčina*
* klasický sanskrit

 |

 |
| κ Iránske | 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| κ Východoiránske | 

|  |  |
| --- | --- |
| severovýchodné | 
* *avestčina*
* *skýtsko-sarmatské jazyky*
* osetčina
* *sogdčina*
* jagnóbčina

 |
| juhovýchodné | 
* *sacké jazyky*
* paštčina
* *baktrijčina*
* pamírske jazyky
	+ iškašimčina
	+ mundžánčina
	+ šugnánsko-rúšánske jazyky
	+ saríkolčina
	+ vachančina
	+ jazgulamčina

 |

 |
| κ Západoiránske | 

|  |  |
| --- | --- |
| severozápadné | 
* *médčina*
* *partčina*
* balúčtina
* gílačtina
* kurdčina
* talyština

 |
| juhozápadné | 
* *staroperzština*
* *stredoperzština*
* iránska perzština
* daríjčina
* tadžičtina
* *chazarčina*
* lurčina
* tatčina

 |

 |

 |
| κ Dardské | 
* damélčina
* gavarbátčina
* kašmírčina
* khovarčina
* kóhistančina
* pašaiština
* phalúrčina
* šiná
* šumáštčina

 |
| κ Núristanské | 
* aškúnčina
* kamvirčina
* katčina
* prasunčina
* tregámčina
* vaigalčina

 |