Vlak metra staršieho typu v stanici Universităţii
Stanica metra Titan na linke M2 sa podobá na ruské jednoloďové stanice (napríklad Konkovu)
**Bukureštské metro** (rum. *Metroul bucureştean*) je sieť štyroch liniek podzemnej dráhy v Bukurešti. Ide o jediný systém podzemnej dráhy v Rumunsku.

Charakter podzemnej dráhy
-------------------------

Bukureštské metro je väčšinou konštruované ako podzemné, s razenými, niekde s hĺbenými tunelmi. Stanice sú založené v malej hĺbke, sú teda budované v otvorenej jame z povrchu. Nástupištia majú dĺžku 126 metrov, čo umožňuje prevádzku až šesťvozňových vlakov. Celková dĺžka siete je 62,4 km a má 45 staníc.

Dejiny
------

Hoci metro jazdí od roku 1979, prvé projekty sa objavili v 30. rokoch 20. storočia. Boli súčasťou rozsiahleho plánu na modernú prestavbu mesta. V roku 1938 bola založená spoločnosť *S.A. Metropolitanul*, ktorá mala metro budovať od marca 1941. Realizácia však bola odložená kvôli druhej svetovej vojne. Po skončení bojov sa do vlády dostala komunistická strana, ktorá mala svoje vlastné zámery a staré projekty upadli do zabudnutia.

K metru sa vrátilo až neskôr. V 70. rokoch povrchová sieť, ktorá bola štvrtá najväčšia v Európe, prestala zvládať dopravný nápor, a preto sa rozhodlo o vybudovaní podzemnej dráhy. Na rozdiel od ostatných krajín východnej Európy, kde boli podobné prevádzky budované podľa moskovského vzoru, v Bukurešti sa metro podobá skôr prevádzkam v západnej Európe.

Boli použité aj iné vozidlá, namiesto tradičných súprav 81-71 sovietskeho pôvodu boli nasadené domáce dvojvozňové jednotky spojené po troch do súpravy vyrábané v závode Astra Arad až do roku 1993.

Prvý úsek linky M1 bol otvorený v roku 1979. Mal dĺžku 8 km a 6 staníc. Po otvorení sa približne v trojročných intervaloch pridávali ďalšie úseky. Veľký rozvoj nastal koncom 80. rokov, kedy pribudla najväčšia časť súčasnej podoby metra. Vzhľadom na úsporné opatrenia v energetike však nové stanice neboli dobre osvetlené, preto museli byť neskôr rekonštruované.

Útlm nastal po roku 1990, pádom socializmu sa zmenili priority krajiny. S výstavbou nových kratších tratí sa začalo na prelome storočí, sprevádzkovala sa nová linka M4. Podľa plánu má vo finálnej fáze premávať 6 liniek.

Linkové vedenie
---------------

Sieť sa skladá zo štyroch liniek. Zvláštnosťou je, že M1 a M3 sú vedené čiastočne v jednej trase a linka M1 v stanici Dristor križuje sama seba.

Schéma siete metra

| # | Názov | Otvorené | Dĺžka | Počet staníc |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | M1 | 1979 | 31,7 km | 22 |
| 2 | M2 | 1986 | 18,6 km | 14 |
| 3 | M3 | 1983 | 8,6 km | 6 |
| 4 | M4 | 2000 | 3,6 km | 4 |
| Celkom: |  |  | **62,5 km** | **45** |

Vozidlový park
--------------

Vozový park tvoria dva typy súprav, staršie rumunskej výroby a modernejšie od firmy Bombardier, dodávané od roku 2002 a vybavené klimatizáciou.

Pozri aj
--------

* Električková doprava v Bukurešti
* Autobusová doprava v Bukurešti
* METROREX

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bukureštské metro**

Externé odkazy
--------------

* Stránka prevádzkovateľa (po rumunsky)
* Stránka o bukureštskom metre na webe Urbanrail.net (po anglicky)
* Originálna mapa siete pôvodom z jednej zo staníc

| * z
* d
* u
Metrá v Európe |
| --- |
| Stredná Európa | 
* Berlín
* Budapešť
* Hamburg
* Lausanne
* Mníchov
* Norimberg
* Praha
* Serfaus
* Varšava
* Viedeň

 |
| Západná Európa | 
* Amsterdam
* Brusel
* Lille
* Londýn
* Lyon
* Marseille
* Newcastle
* Paríž
* Rennes
* Rotterdam
* Štokholm
* Toulouse

 |
| Južná Európa | 
* Barcelona
* Bilbao
* Janov
* Catania
* Lisabon
* Madrid
* Miláno
* Neapol
* Palma
* Rím
* Sevilla
* Turín

 |
| Severná Európa | 
* Helsinki
* Kodaň
* Oslo
* Štokholm

 |
| Juhovýchodná Európa | 
* Atény
* Belehrad
* Bukurešť
* Istanbul
* Sofia

 |
| Východná Európa | 
* Dnipro
* Charkov
* Kazaň
* Kyjev
* *Kryvyi Rih*
* Minsk
* Moskva
* Nižnij Novgorod
* Petrohrad
* Samara
* *Volgograd*

 |