**Märta Eleonora Tikkanenová** (rod. *Cavoniusová*; \* 4. apríl 1935, Helsinki, Fínsko) je fínska spisovateľka švédskej národnosti, prozaička a novinárka. Je jednou z najčítanejších a najviac prekladaných severských autorov.

Život
-----

Narodila sa v Helsinkách, kde jej otec pracoval ako profesor. Študovala na filozofickej fakulte Helsinskej univerzity. Školu dokončila v roku 1958. Následovne pracovala ako učiteľka švédčiny a ako reportérka pre švédsko-jazyčný časopis *Hufvudstadsbladet* v rokoch 1956 až 1961. Počas práce sa zoznámila so svojim budúcim manželom  Henrikom Tikkanenom, fínsko-švédskym maliarom a spisovateľom. Mali jednu dcéru, ktorá trpela poruchou pozornosti a hyperaktivitou. Henrik Tikkanen zomrel v roku 1984.

Manžel a ich spoločný život sa stal inšpiráciou pre väčšinu jej románov. Od ro roku 1972 do 1980 bola riaditeľkou ústavu literárnych pracovníkov v Helsinkách. V roku 1979 získala *Severskú cenu ženskej literatúry*.

Dielo
-----

Märta Tikkanenová sa preslávila ako prozaička, ale píše aj básne a publikuje vo švédsko-jazyčných časopisoch vo Fínsku. Hlavnou tematikou jej diela je utlačovanie žien. Jej prvým dielom bol román *Nu imorron* (1970), ale preslávila sa románom *Mužov nemožno znásilniť* (*Män kan inte våldtas*). Dielo vyšlo v roku 1975, ktorý je oficiálnym rokom žien a preto sa zaoberá otázkami ženy aj  gendru. Je to príbeh o obeti znásilnenia, ktorá začne prenasledovať svojho násilníka. Hrdinka chce znásilniť svojho násilníka z pomsty, čo sa jej nakoniec aj podarí. Dielo bolo predmetom viacerých debát a vznieslo morálne otázky: či je možné znásilniť aj mužov. Román v roku 1978 previedol do filmovej podoby fínsky režiséro Jörn Johan Donner. Jej ďalšie dielo bol veršovaný román s autobiografickými prvkami, *Príbeh lásky storočia* (1978). Dielo bolo preložené do viacerých jazykov a bolo aj zdramatizované.

V ďalších dielach sa spisovateľka sústredila na tému života matky mentálne postihnutého dieťaťa. Dielo *Morkret som ger glädjen djup* (1981) napísala spoločne s autorom Josefom Juliusom Wecksellom, ktorý strávil 40 rokov v psychiatrickej liečebni. V dielách *Sofias egen bok* a *Onskans trad* (1987) spisovateľka realisticky opisuje ťažkosti matky, ktorá sa musí starať o mentálne postihnuté dieťa, spôsobom aby to pomohlo rodičom ktorí prežívajú podobné ťažkosti.

Jej ďalšie dielo bola zbierka básni *Arnaía kastad i havet*, 1992. Zbierka je založená na základe mýtu o Pénelopé a hovorí o mužsko-ženských vzťahoch.

### Príbeh lásky storočia

„Autorka písala *Príbeh lásky storočia* ako terapiu v úsilí o prežitie a pôvodne podľa vlastných slov nemala v úmysle vôbec nič vydávať. Spočiatku mal román tak veľkú odozvu bezpochyby vďaka silným feministickým hnutiam v Škandinávii, dodnes však je v knižnej i dramatizovanej podobe vnímaný ako univerzálna spoveď ženy a autorkine hlboko osobné prežitky prihovárajú po toľkých rokoch od jeho vzniku k čitateľom rôznych kultúrnych oblastiach."

Je to veršovaný román, ktorý vznikol ako reakcia na dielo Henrika Tikkanena o svojom manželstve. Je to príbeh o láske a nenávisti, o ťažkostiach manželského života, o tom, ako je láska nedosiahnuteľná, a napriek tomu nevyhnutná. Spisovateľka realisticky odhaľuje rodinné problémy, týkajúceho sa hlavne života s alkoholikom.

Bibliografia
------------

* *Nu imorron* (1970)
* *Ingenmansland* (1972)
* *Vem bryr sej om Doris Mihailov* (1974)
* Mužov nemožno znásilniť (*Män kan inte våldtas*) (1975)
* Príbeh lásky storočia (*Århundradets kärlekssaga*) (1978)
* *Mörkret som ger glädjen djup* (1981)
* *Sofias egen bok* (1982)
* *Rödluvan* (1986)
* *Storfångaren* (1989)
* *Arnaía kastad i havet* (1992)
* *Bryta mot lagen* (1992)
* *Personliga angelägenheter* (1996)
* *Sofia vuxen med sitt MBD* (1998)
* *Två* (2004)
* *Emma & Uno. Visst var det kärlek* (2010)

Referencie
----------

1. ↑   *Tikkanen, Märta (1935 - )* [online]. Biografiakeskus, [cit. 2010-12-18]. Dostupné online.
2. ↑  HARTLOVÁ, Dagmar a Zbyněk ČERNÍK. *Slovník severských spisovatelů: dánská literatura, faerská literatura, finská literatura, finskošvédská literatura, fríská literatura, islandská literatura, nizozemská literatura, norská literatura, švédská literatura.* 2. dopl. a aktualiz. vyd. Praha: Libri, 2004, 535 s. ISBN 8072772600.
3. ↑  . Dostupné online. Archivované 2014-05-25 z originálu.
4. ↑  . Dostupné online. Archivované 2014-04-22 z originálu.
5. ↑  . Dostupné online. Archivované 2014-07-14 z originálu.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Märta Tikkanenová**

Externé odkazy
--------------

* Archivované 2014-04-22 na Wayback Machine
* Archivované 2014-05-25 na Wayback Machine

Autoritné údaje: * BnF: 12096797w
* GND: 120419580
* ISNI: 0000000121416652
* LCCN: n79074302
* NK ČR: jo20010085193
* VIAF: 84125821
* WorldCat: lccn-n79074302