Tomyris a hlava Kýra, frankentálsky porcelán, okolo 1773
Kráľovná Tomyris sa dozvedá, že jej syn Spargapises bol zajatý Kýrom, Jan Moy (1535 – 1550).
Tomyris ponára hlavu mŕtveho Kýra do nádoby s krvou, Rubens.
**Tomyris** (starogrécky: *Τομυρις*, romanizované: *Tomuris*; latinsky: *Tomyris*), nazývaná aj **Thomyris**, **Tomris** alebo **Tomiride**, je iránska vládkyňa známa len vďaka gréckemu historikovi Hérodotovi. Podľa neho vládla Massagetom, iránskemu skýtskemu národu *Saka* v Strednej Ázii. Tomyris sa so svojimi vojskami ubránila pred útokom Kýra Veľkého zo Staroperzskej ríše a v roku 530 pred Kr. ho porazila a zabila. Jeho odťatú hlavu dala vložiť do vreca alebo misky naplnenej krvou a povedala jej: „*Tu máš: napi sa krvi!*" Nespomína sa v ďalších raných prameňoch, ktoré sa vzťahujú na toto obdobie, ani v dielach Ktésia.

Tomyris sa v renesancii stala populárnou témou európskeho umenia a literatúry. V umení bola zvyčajne zobrazovaná ako prijíma Kýrovu hlavu alebo ako ju vkladá do nádoby naplnenej krvou. Takto sa stala súčasťou skupiny *Moc žien*, stredovekého a renesančného umeleckého a literárneho topa, zobrazujúceho „hrdinských alebo múdrych mužov ovládaných alebo porazených ženami".

Meno
----

Meno *Tomyris* je latinskou podobou starogréckeho mena *Tomuris* (Τομυρις), ktorý je helenizáciou sakavského názvu \*Taumuriyaʰ, s významom „z rodiny", odvodeného z príbuzného avestského slova *taoxman* a staroperzského slova *taumā* (𐎫𐎢𐎶𐎠), ktoré znamená „semeno", „zárodok" a „príbuzenstvo".

História
--------

### Pozadie

Tomyris bola ovdovenou manželkou kráľa Massagetov, ktorého po jeho smrti vystriedala na poste kráľovnej kmeňa.

### Vojna s Perziou

Keď zakladateľ Staroperzskej ríše Kýros II. požiadal Tomyris o ruku s úmyslom získať jej kráľovstvo prostredníctvom manželstva, Tomyris pochopila Kýrove ciele a jeho návrh odmietla. Na radu lýdskeho kráľa Kréza Kýros reagoval na odmietnutie rozhodnutím napadnúť Massagetov.

Keď Kýros začal stavať most na rieke Araxes s úmyslom zaútočiť na Massagetov, Tomyris mu poradila, aby sa uspokojil s vládou vo vlastnom kráľovstve a nechal ju vládnuť jej kráľovstvu. Kýrov počiatočný útok Massagetovia prekazili, po čom im Kýros usporiadal v stanoch svojho tábora honosnú hostinu s veľkým množstvom vína a stiahol sa.

### Smrť Spargapisa

Massagetov viedol syn Tomyris a veliteľ ich vojska Spargapises, ktorý, ako všetci stepní kočovníci doby železnej, používal ako omamné látky predovšetkým kumys a konope a preto nebol zvyknutý piť víno. Opil sa a Kýros ich tak ľahko porazil a pobil, čím zničil tretinu massagetského vojska. Spargapises bol Kýrom zajatý a keď vytriezvel a pochopil svoju situáciu, požiadal Kýra, aby ho oslobodil. Keď Kýros jeho prosbám vyhovel, zabil sa.

Keď sa Tomyris dozvedela o Spargapisovej smrti, poslala Kýrovi nahnevaný odkaz, v ktorom víno, ktoré spôsobilo zničenie jej armády a syna, označila za drogu, ktorú konzumujú šialenci, a žiadala ho, aby opustil krajinu, inak mu s prísahou na Slnko „vyleje viac krvi, než dokáže vypiť".

### Smrť Kýra

Strieborný tanier zobrazujúci Tomyris s mŕtvolou Kýra, Stourhead.
Tomyris sama viedla Massagetskú armádu do vojny a počas ďalšej bitky, v ktorej Massagetčania čelili Kýrovým silám, Tomyris Peržanov porazila a zničila väčšinu ich armády. Samotný Kýros bol v bitke zabitý a Tomyris našla jeho mŕtvolu, odťala mu hlavu a vložila ju do vreca naplneného krvou, pričom Kýrovi povedala: „Napi sa krvi!"

### Následky

Podľa inej verzie Kýrovej smrti, ktorú zaznamenal Ktésiás, Kýros zomrel v boji proti Derbikom, ktorí boli buď totožní s Massagetmi, alebo boli Massagetským subkmeňom. Podľa tejto verzie ho Derbikovia a ich indickí spojenci smrteľne zranili. Potom Kýrov spojenec, kráľ Amyrgov Amorges, zasiahol vlastným vojskom a pomohol perzským vojakom poraziť Derbikov, po čom Kýros prežil tri dni, počas ktorých zorganizoval svoju ríšu a vymenoval Spitacea, syna Sisamasovho, za satrapu nad Derbikmi, a napokon zomrel.

Po vojne s Kýrom sa o Tomyris vie len málo. Okolo roku 520 pred Kr. a možno aj skôr vládol jej kmeňu kráľ menom Skunxa, ktorý sa vzbúril proti Perzskej ríši, až kým jeden z Kýrových nástupcov, achajmenovský kráľ Dárius I. nevykonal v rokoch 520 až 518 pred Kr. proti Sakom výpravu, počas ktorej si podmanil Massagetov, zajal Skunxu a nahradil ho vládcom, ktorý bol verný Peržanom.

Dedičstvo
---------

Mattia Preti, *Tomyris prijímajúca hlavu Kýra*, 1670 – 72.
Kráľovná Tomyris a Kýrova hlava, Mattia Preti.
História Tomyris sa stala súčasťou tradície západného umenia; Rubens, Allegrini, Luca Ferrari, Mattia Preti, Gustave Moreau a sochár Severo Calzetta da Ravenna patria medzi mnohých umelcov, ktorí zobrazovali udalosti zo života Tomyris a jej porážku Kýra a jeho vojsk. Eustache Deschamps pridal Tomyris do svojej poézie ako jednu z deviatich hodnostárok koncom 14. storočia.

V Shakespearovej najmladšej hre *Kráľ Henrich VI. (I. časť)* grófka z Auvergne pri čakaní na príchod lorda Talbota spomína Tomyris (II. dejstvo, III. časť). Shakespearova zmienka o Tomyris ako o „kráľovnej Skýtov" na miesto zvyčajného gréckeho označenia „kráľovná Massagetov" poukazuje na dva možné pravdepodobné zdroje: Marcus Junianus Justinus alebo Trogus Pompeius.

V roku 1707 bola v Londýne prvýkrát uvedená opera *Thomyris, Queen of Scythia* (*Tomyris, Kráľovná Skýtov*).

Názov „Tomyris" sa ujal aj v zoologickej taxonómii, a to pre skupinu druhov stredoamerických motýľov *Tomyris* a rod motýľov *Tamyris*.

590 Tomyris je názov jednej z menších planét.

Súčasný Kazachstan prijal Tomyris za svoju národnú hrdinku a vydáva mince na jej počesť.

V populárnej kultúre
--------------------

* *Toʻmarisning Koʻzlari* (Oči Tomyris) je kniha básní a poviedok uzbeckého autora Xuršida Davrona z roku 1984.
* *Toʻmarisning Aytgani* (Tomyrisine výroky) je básnická zbierka uzbeckej poetky Halimy Xudoyberdiyevy z roku 1996.
* Kazašské filmové štúdio Kazakhfilm uviedlo koncom roka 2019 film *Tomyris* (Toмирис). Jej hlavnú postavu stvárnila Almira Tursyn.
* Tomyris vedie skýtsku civilizáciu v 4X videohre *Civilization VI* z roku 2016, ktorú vyvinula spoločnosť Firaxis Games.
* Žensky orientovaná heavymetalová skupina *A Sound of Thunder* z Washingtonu D.C. na svojom šiestom radovom albume *It Was Metal* vydanom v roku 2018 uvádza pieseň s názvom „*Tomyris*", ktorá je založená na tejto historickej postave.

Referencie
----------

1. 1 2 3  SCHMITT, Rüdiger. "Die skythischen Personennamen bei Herodot". *[Scythian Personal Names in Herodotus]*, roč. 2003, čís. 63, s. 1–31.
2. 1 2  BUKHARIN, Mikhail Dmitrievich. "Колаксай и его братья (античная традиция о происхождении царской власти у скифов". *[Kolaxais and his Brothers (Classical Tradition on the Origin of the Royal Power of the Scythians)]*, roč. 2011, čís. 3, s. 20–80.
3. 1 2 3  SCHMITT, Rüdiger. "MASSAGETAE". *[Iranica]*, roč. 2018.
4. 1 2 3 4 5  GERA, Deborah Levine. *Warrior Women: The Anonymous Tractatus De Mulieribus*. Leiden, Netherlands; New York City, United States: Brill. : [s.n.], 2018. ISBN 978-9-004-32988-1. S. 187-199..
5. 1 2  ROLLINGER, Robert. "HERODOTUS iv. CYRUS ACCORDING TO HERODOTUS". *[Iranica]*, roč. 2003.
6. 1 2 3 4  MAYOR, Adrienne. "AMAZONS IN THE IRANIAN WORLD". *[Iranica]*, roč. 2017.
7. 1 2  MAYOR, Adrienne. *The Amazons: Lives and Legends of Warrior Women across the Ancient World*. Princeton, United States: Princeton University Press : [s.n.], 2014. ISBN 978-0-691-14720-8. S. 143–144..
8. ↑  FAULKNER, Robert. "CYRUS iiia. Cyrus II as Portrayed by Xenophon and Herodotus". *[Iranica]*, roč. 2000.
9. ↑  FRANCFORT, Henri-Paul. *"Central Asia and Eastern Iran"*. Vol. 4.. vyd. Cambridge, United Kingdom : Cambridge University Press, 1988. ISBN 978-0-521-22804-6.
10. ↑  DANDAMAYEV, M. A.. *"Media and Achaemenid Iran"*. 2. vyd. Paris, France : [s.n.], 1994. ISBN 978-9-231-02846-5. S. 35–64..
11. 1 2  SCHMITT, Rüdiger. "AMORGES". *[Iranica]*, roč. 1994.
12. ↑  SHAHBAZI, A. Shapur. "DARIUS iii. Darius I the Great". *[Iranica]*, roč. 1994.
13. ↑  РУБЕНС, Питер Пауэль. *Queen Tomyris before the Head of Cyrus.* [online]. The Museum of Fine Arts, Boston, MA, USA: 2006, [cit. 2010-05-14]. Dostupné online.
14. ↑  ALLEGRINI, Francesco. *Tomyris and Cyrus, 17th century* [online]. Fine Arts Museums of San Francisco: 2006, [cit. 2010-05-14]. Dostupné online. Archivované 2009-09-15 z originálu.
15. ↑  FERRARI, Luca. *Queen Tomyris with the head of Cyrus the Great* [online]. Bridgeman Art Library: [cit. 2010-05-14]. Dostupné online. Archivované 2011-07-19 z originálu.
16. ↑   *The Frick Collection* [online]. [Cit. 2010-05-14]. Dostupné online. Archivované 2013-10-05 z originálu.
17. ↑   *Henry VI, part 1: Entire Play* [online]. [Cit. 2023-09-07]. Dostupné online.
18. ↑   *"Iustini Historiae Philippicae"* [online]. 1831. Dostupné online.
19. ↑   *Thomyris, queen of Scythia* [online]. [Cit. 2019-12-08]. Dostupné online.
20. ↑  GRIFFEL, Margaret Ross. *Operas in English: A Dictionary*. [s.l.] : Scarecrow Press, 2012. ISBN 978-0-8108-8325-3. S. 13.
21. ↑   *"Butterflies and Moths of the World"* [online]. Natural History Museum, [cit. 2016-09-22]. Dostupné online.
22. ↑   *"Акан Сатаев раскрыл имя актрисы, которая сыграет Томирис"* [online]. [Cit. 2018-02-16]. Dostupné online.
23. ↑   *"Tomiris (Kazakhstan)"* [online].. Dostupné online.
24. ↑   *"Civilization VI: Tomyris Leads Scythia"* [online]. [Cit. 2016-08-27]. Dostupné online.
25. ↑   *"Tomyris of the Scythians will slake your thirst for blood in 'Civilization VI'"* [online]. [Cit. 2016-08-24]. Dostupné online.
26. ↑   *Tomyris by A Sound of Thunder* [online]. [Cit. 2018-07-20]. Dostupné online.

Zdroje
------

* Dandamayev, M. A. (1994). "Media and Achaemenid Iran". In Dani, Ahmad Hasan; Harmatta, János; Puri, Baij Nath; Etemadi, G. F.; Bosworth, Clifford Edmund (eds.). *The Development of Sedentary and Nomadic Civilizations: 700 B.C. to A.D. 250. History of Civilizations of Central Asia. Vol. 2. Paris, France: UNESCO. pp. 35–64.* ISBN 978-9-231-02846-5*.*
* Francfort, Henri-Paul (1988). "Central Asia and Eastern Iran". In Boardman, John; Hammond, N. G. L.; Lewis, D. M.; Ostwald, M. (eds.). *The Cambridge Ancient History*. Vol. 4. Cambridge, United Kingdom: Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-22804-6.
* Mayor, Adrienne (2014). *The Amazons: Lives and Legends of Warrior Women across the Ancient World*. Princeton, United States: Princeton University Press. pp. 143–144. ISBN 978-0-691-14720-8.
* Mayor, Adrienne (2017). "AMAZONS IN THE IRANIAN WORLD". *Encyclopædia Iranica*. Retrieved 20 July 2022.
* Rollinger, Robert (2003). "HERODOTUS iv. CYRUS ACCORDING TO HERODOTUS". *Encyclopædia Iranica*. Retrieved 20 July 2022.
* Schmitt, Rüdiger (2018). "MASSAGETAE". *Encyclopædia Iranica*. Retrieved 20 July 2011.