**Pausanias** alebo **Pausaniás** (starogr. Παυσάνιας) bol kráľ Sparty od roku 409 pred Kr. do roku 394 pred Kr. Patril do kráľovskej rodiny Agiovcov.

Otcom Pausania bol Pleistoanax z rodu Agiovcov (starogr. Δυναστεία Αγιαδών). Vládol spolu s Agidom II. pochádzajúceho z rodu Eurypontovcov (starogr. Δυναστεία Ευρυποντιδών) od roku 409 pred Kr. do roku 398 pred Kr. a potom s jeho bratom Agésilaom II. od roku 398 pred Kr. do roku 394 pred Kr.

Pausanias vládol v čase historických udalostí pre Spartu sa spočiatku vyvíjajúcich priaznivo, ale na konci jeho vlády Sparta zaznamenala mocenský úpadok. V roku 404 pred Kr. sa skončila dlhá peloponézska vojna trvajúca dvadsaťsedem rokov, keď spartský vojvodca Lysandros od mora a kráľ Pausanias na pevnine obkľúčili Atény a donútili tento mestský štát kapitulovať. Lysandros prijal aténskych poslov a oznámil im rozkaz zrovnať so zemou aténske vonkajšie opevnenie a hradby prístavu Pireus. Aténske loďstvo s výnimkou dvanástich lodí dostala Sparta a Atény museli zmeniť ústavu, aby podľa slov Sparťanov nevládol dav, ale najlepší muži. Aténčania nato zvolili tridsať vybraných občanov a tí vošli do dejín ako vláda tridsiatich tyranov. Ich útlak v Aténach vyvolal všeobecný odpor a následne povstanie, po ktorom sa opäť k moci dostali demokrati. To ale Lysandros nechcel nepripustiť a onedlho dorazil s vojskom do Atén a nanútil im svoju vôľu obnoviť vládu tyranov. Avšak podľa nariadenia eforov mal v Aténach o vlastnej vláde rozhodnúť aténsky ľud. Sparta následne aby prinútila Lysandra rešpektovať ich nariadenie, vyslala proti nemu vojsko na čele s kráľom Pausaniom. Lysadros bol preto donútený načas opustiť politickú scénu.

V roku 404 pred Kr. zomrel v Perzskej ríši Dareios II. a jeho synovia Artaxerxes a Kýros sa dostali do sporu o trón. V tomto spore sa Sparťania pridali na Kýrovu stranu. Byzantský harmastés Klearchos najal 13 000 žoldnierov, z ktorých väčšinu tvorili Sparťania. K rozhodujúcej bitke došlo v roku 401 pred Kr. pri Kúnaxách a Kýros v nej padol. Spartský zásah o perzský trón mal ďalekosiahle následky, lebo víťazný Artaxerxes II. sa zaň pomstil vojnou, ktorá trvala od roku 399 pred Kr. do roku 394 pred Kr. a skončila námornou bitkou pri Knide, kde Sparta stratila nielen svoje ľodstvo ale aj hegemóniu na Egejskom mori. Oslabenie Sparty využili Tébania a neskôr aj jej tradiční nepriatelia Megarčania a Korinťania a tak v roku 395 pred Kr. vypukla tzv. korintská vojna. Ťaženie proti Tébam viedol opäť Lysandros, ktorý v bitke pri Haliarte padol. Lysandros zaútočil svojvolne, nepočkal na posily vojska kráľa Pausania a to sa mu stalo osudným. Bitka sa teda skončila neúspechom a to bol dôvod, že sa v Sparte efori rozhodli Pausania aj napriek jeho neprítomnosti odsúdiť. Pausanias sa už domov nevrátil a svoj život dožil v exile. Útočisko našiel v Tegei a nejaký čas žil aj v Perzskej ríši. Zomrel okolo roku 380 pred Kr.

Zdroje
------

* Thukydides, *Dejiny peloponézskej vojny*
* Xenofón, *Hellénika*
* ZAMAROVSKÝ, Vojtech. *Grécky zázrak*. [s.l.] : Perfekt, 2002. ISBN 80-8046-103-1. (slovenský jazyk)

  


|  |
| --- |
| Pausanias**Agiovci** |
| Vladárske tituly |
|
| Predchodca**Pleistoanax** | **kráľ**409 pred Kr. – 394 pred Kr. | Nástupca**Agésipolis I.** |

Autoritné údaje: * GND: 102401969
* VIAF: 17614509