Súradnice: 49°12′03″S 20°13′15″V﻿ / ﻿49,2007°S 20,2207°V﻿ / 49.2007; 20.2207

Severná stena s vysneženým *Nemeckým rebríkom*, vpravo skupina Pyšného štítu
Horná časť steny, Vidlové veže a Lomnický štít
**Malý Kežmarský štít** (2 514,2 m n. m.; poľ. *Mały Kiezmarski Szczyt*) je vrch v Tatrách na Slovensku. Vypína sa nad Zeleným plesom, nad Tatranskými Matliarmi, približne 15 km severne od Popradu.

Názov
-----

Ešte na začiatku 20. storočia bol Malý Kežmarský štít uvádzaný ako Weberov štít. Toto pomenovanie dostal na počesť Samuela Webera (1835 – 1908), evanjelického farára v Spišskej Belej, člena výboru Uhorského karpatského spolku (*Magyarországi Karpátegyesűlet*), zapáleného milovníka tatranskej prírody a veľkého popularizátora Tatier. S. Weber sa zaslúžil o budovanie turistických chodníkov v Belianskych Tatrách (o.i. vystúpil aj na vrchol Malého Kežmarského štítu). Terajší názov štítu zovšeobecnel až niekoľko rokov po prvej svetovej vojne.

Poloha
------

Nachádza sa na juhovýchode Tatier, v geomorfologickom podcelku Východné Tatry a časti Vysoké Tatry. Leží v Prešovskom kraji, v okrese Poprad a na katastrálnom území mesta Vysoké Tatry. Najbližšími sídlami sú juhovýchodne situovaná Tatranská Lomnica a Tatranské Matliare, východne ležia Kežmarské Žľaby, Tatranská Kotlina a Lendak, severne Ždiar, severozápadne Tatranská Javorina a južne Nový, Starý a Horný Smokovec a Tatranská Lesná. Vrch sa nachádza v Tatranskom národnom parku a hrebeňom vedie hranica národných prírodných rezervácií Studené doliny a Dolina Bielej vody kežmarskej.

Opis
----

Malý Kežmarský štít je markantný samostatný štít v severnom remene Kežmarského štítu vo Vysokých Tatrách. Dávnejšie ho pokladali za nižší severný predvrchol Kežmarského štítu. Jeho 900 metrová severná stena, najvyššia v Tatrách, z neho robí horolezecký pojem prvej kategórie. Z juhovýchodu je ľahko dostupný, zato mohutnou severnou stenou už vedie vyše 100 prvovýstupov, viaceré mali v tatranskom horolezectve prelomový význam. Zimné výstupy sú tou najlepšou prípravou na svetové veľké steny. Popularitu steny zvyšuje aj blízkosť Chaty pri Zelenom plese. V rokoch 2000 až 2002 vzniklo v stene množstvo nových, pomerne ťažkých horolezeckých ciest.

Od Kežmarského štítu ho delí Vyšná Kežmarská štrbina, a od Veľkej Svišťovky, presnejšie od Kežmarskej kopy zasa Nižná Kežmarská štrbina. Stredom severnej steny sa tiahne dlhá lávka - Nemecký rebrík, často využívaná na zostup. V samotnej stene sa nachádza Kežmarská kopa na východe, Ušatá veža na západe a medzi nimi pozdĺž Nemeckého rebríka Szczepańského veža, Pavúkova veža (podľa Pavla Pochylého, legendy slovenského horolezectva) a Bocekova veža.

Južným smerom sa nachádza Huncovský štít (2 352 m n. m.), Lomnický hrb (2 041 m n. m.), Veľká Lomnická veža (2 211 m n. m.), Kežmarský štít (2 556 m n. m.) a Lomnický štít (2 633 m n. m.), západným Pyšný štít (2 621 m n. m.), Baranie rohy (2 526 m n. m.), Čierny štít (2 529 m n. m.) a Kolový štít (2 418 m n. m.), severným Jastrabia veža (2 137 m n. m.), Jahňací štít (2 230 m n. m.), Kozí štít (2 111 m n. m.), Belianska kopa (1 835 m n. m.) a Predné Jatky (2 012 m n. m.) a východným Bujačí vrch (1 947 m n. m.), Veľká Svišťovka (2 038 m n. m.), Stežky (1 530 m n. m.), Malá Svišťovka (1 558 m n. m.) a Vyhliadka (1 202 m n. m.). Na vrchol nevedie značená turistická trasa. Voda zo severných svahov steká do Zeleného plesa a Dolinou Zeleného plesa odteká Zeleným potokom do Kežmarskej Bielej vody, z juhovýchodných odteká Huncovským potokom do Skalnatého potoka a rieky Poprad.

### Výhľady

Turisticky voľne neprístupný skalnatý vrchol umožňuje kruhový rozhľad. Pri vhodných podmienkach sú vďaka polohe a značnej výške viditeľné okolité doliny a vrcholy Vysokých a Belianskych Tatier, no tiež Podtatranská kotlina, Spišsko-gemerský kras, Volovské, Slanské a Levočské vrchy, Branisko, Oravské Beskydy a mnohé prihraničné vrchy v Poľsku.

Prístup
-------

Vrch sa nachádza na území národných prírodných rezervácií a Tatranského národného parku, preto prístup naň je možný len s horským vodcom. Severne pri Zelenom plese stojí horská chata, ku ktorej vedie Tatranská magistrála. Vrchol je s horským vodcom dostupný pomerne nenáročným terénom, napr. od Huncovského štítu I, hrebeňom od Sedla pod Svišťovkou II.

### Horolezectvo

Pravdepodobne príležitosť vystúpiť na vrchol štítu si neodoprel Dávid Fröhlich, ktorý v roku 1615 pravdepodobne vystúpil na Kežmarský štít. Dňa 21. augusta 1899 na štít vystúpili Spišiaci Adolf Gábriel, Fridrich Koromzay, Adolf Nikházy a Samuel Weber. Na vrchol vystúpili z Vyšnej Kežmarskej štrbiny. Dňa 18. augusta 1912 vystúpili na štít Gyula Komarnicki a Julius Andreas Hefty Vyliezli v hornej časti steny (nástup Nemeckým rebríkom) ťažkú cestu (IV – V). V roku 1929 bratia Szczepańskí vyliezli cestu, ktorá vedie šikmo vľavo (IV). Prvovýstup celou stenou spravil W. Stanislawski v roku 1932 (spodok VI, hore IV-V), pravda na dvakrát, s inými spolulezcami dolnú a hornú polovicu. V päťdesiatych rokoch bol považovaný za hlavný zimný problém u nás. Celú Stanislawského cestu, tzv. *Weberovku*, vyliezli v roku 1953 A. Puškáš a K. Cerman.. V dňoch 17. – 18. septembra 1963 direttissimu vytvorili Ján Ďurana, Ján Hauschke a Pavel Pochylý a Jiří Unger-Zrůst na Pavúkovú vežu (7-). Od ideálnej roviny sa však odklonili, lebo museli zľava obliezať žlté previsy. V roku 1967 Pavol Pochylý zopakoval svoj pokus. Za sedem dní 13. – 19. marca za pomoci podporných družstiev - expedičným spôsobom vyliezol s Jiřím Ungerom-Zrůstom cestu aj cez žlté previsy. Táto superdiretissima, jedna z najťažších ciest bola klasifikovaná ako 6A3-A4. Táto cesta neodolala ani v zime. V dňoch 10. – 13. januára 1971 ju alpským spôsobom preliezli Ivan Fiala, Ladislav Hodál a Ondrej Pochylý. Niekoľko nových ciest, medzi nimi s pomocou stúpacích želiez (mačiek) a čakanov (drytoolig - lezenie po suchej skale), vzniklo na prelome 20. a 21. storočia. Najťažšia z nich je cesta Matrix, klasifikovaná M6+ A2 na Ušatú stráž, ktorú vyliezli v dňoch 9. – 11. marca 2002 českí horolezci Dušan Janák a Pavel Vrtík.. K najťažším cestám patria „Tulák z nížin" (8+) bratov Coubalovcov a Superdirettissima ešte z roku 1973 Kysilková-Svobodová – Pochylý P. - Rybička – Šmíd (vtedy VI A4, dnes 9-/9). Za jeden deň túto cestu prvýkrát preliezol dňa 4. marca 2000 vtedy ešte mladík, vychádzajúci talent Jozef Kopold. Najväčším znalcom steny je popradčan Pavol Jackovič, ktorý vyliezol všetkých 106 známych ciest a napísal o nich podrobného sprievodcu.

### Známi horolezci, ktorí zahynuli na Malom Kežmarskom štíte

* Pavel Pochylý († 25. február 2000)
* Ondrej Pochylý († 25. feburár 2000)
* Dionýz Kuráň († 22. december 2012)

Referencie
----------

1. 1 2   *Názvy vrchov, dolín, priesmykov a sediel* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2024-02-22]. Dostupné online.
2. 1 2 3  *Vysoké Tatry. Turistická mapa.* 1 : 50 000. 14. vydanie. Harmanec: VKÚ, a. s. 2023.
3. 1 2 3 4   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2024-02-22]. Dostupné online.
4. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2024-02-22]. Dostupné online.
5. 1 2 3   *Mapy.cz* [online]. sk.mapy.cz, [cit. 2024-02-22]. Dostupné online.
6. ↑  BOHUŠ, Ivan. *Od A po Z o názvoch Vysokých Tatier*. 1. vyd. Tatranská Lomnica : ŠL TANAPu, 1996. ISBN 80-967522-7-8. S. 457.
7. ↑   *Peakfinder* [online]. peakfinder.org, [cit. 2024-02-22]. Dostupné online.
8. 1 2  BOHUŠ, Ivan. *Tatranské štíty a ľudia*. 1. vyd. Tatranská Lomnica : IaB, 2012. ISBN 978-80-969017-9-1. S. 159.
9. ↑  TUREK, Jakub. *Szczepaňští na Kežmarský štít* [online]. 15.2.2005. Dostupné online. (po česky)
10. ↑   *Vysoké Tatry - Kežmarský štít Malý Centrum - 2513 m / 29. Weberovka (VI) .* [online]. tatry.nfo.sk, [cit. 2013-01-21]. Dostupné online. Archivované 2020-07-01 z originálu.
11. 1 2  ĎURANA, Ján. *RETRO: Superdiretissima na Malý Kežmarský štít* [online]. 16.3.2013. Dostupné online. [nefunkčný odkaz]

Pozri aj
--------

* Vysoké Tatry
* Studené doliny
* Dolina Bielej vody kežmarskej (národná prírodná rezervácia)
* Tatranský národný park
* Zoznam vrcholov vo Vysokých Tatrách

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Malý Kežmarský štít**

Externé odkazy
--------------

* Poloha na turistickej mape
* Popis normálnych výstupov (I-II)
* Jedna túra s horským vodcom
* KROUTIL, František, a kol. *Vysoké Tatry pro horolezce: průvodce. 3. [diel]*. 4. v Olympii 2. prepracované vyd. Praha : Olympia, 1977. 233 s. (Průvodce nakl. Olympia.) cnb000153077. (po česky)
* JACKOVIČ, Pavol. *Vysoké Tatry horolezecký sprievodca - Malý Kežmarský štít*. Poprad : s.n, 2006. ISBN 8096947370.
* SAMUEL WEBER (kniha vydaná pri príležitosti 100. výročia úmrtia Sameula Webera) Archivované 2015-12-27 na Wayback Machine

| * z
* d
* u
Tatry |
| --- |
| Podcelky (časti) | 
* Západné Tatry
	+ Červené vrchy
	+ Liptovské kopy
	+ Liptovské Tatry
	+ Osobitá
	+ Roháče
	+ Sivý vrch
* Východné Tatry
	+ Belianske Tatry
	+ Vysoké Tatry

 |
| Veľkoplošné chránené územie | 
* Tatranský národný park
* Tatrzański Park Narodowy (Poľsko)

 |
| Národné prírodné rezervácie | 
* Batizovská dolina
* Belianske lúky
* Belianske Tatry
* Bielovodská dolina
* Dolina Bielej vody
* Furkotská dolina
* Javorová dolina
* Juráňova dolina
* Kotlový žľab
* Kôprová dolina
* Mengusovská dolina
* Mlynická dolina
* Mních
* Mokriny
* Mraznica
* Nefcerka
* Osobitá
* Pramenište
* Roháčske plesá
* Sivý vrch
* Skalnatá dolina
* Slavkovská dolina
* Studené doliny
* Suchá dolina
* Štôlska dolina
* Tichá dolina
* Uhlištiatka
* Važecká dolina
* Velická dolina

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Baba
* Blatá
* Bor
* Bôrik
* Brezina
* Čikovská
* Fľak
* Goliašová
* Grapa
* Hrádok nad Pavúčou dolinou
* Jedliny
* Jelšina
* Kút
* Mačie diery
* Machy
* Medzi bormi
* Pálenica
* Pastierske
* Pavlová
* Pod Črchľou
* Poš
* Rašelinisko
* Skalka
* Slavkovský jarok
* Surovec
* Úplazíky

 |
| Národné prírodné pamiatky | 
* Belianska jaskyňa
* Brestovská jaskyňa
* Javorinka

 |
| Prírodné pamiatky | 
* Hybická tiesňava

 |
| Vybrané vrcholy Východných Tatier | 
* Gerlachovský (2 654)
* Gerlachovská veža (2 642)
* Lomnický (2 633)
* Ľadový (2 627)
* Pyšný (2 621)
* Zadný Gerlach (2 616)
* Lavínový (2 606)
* Malý Ľadový (2 602)
* Kotlový (2 601)
* Lavínová veža (2 600)
* Malý Pyšný (2 590)
* Veľká Litvorová veža (2 581)
* Strapatá veža (2 565)
* Kežmarský (2 556)
* Vysoká (2 547)
* Malá Litvorová veža (2 547)
* Supia veža (2 540)
* Končistá (2 537)
* Baranie rohy (2 526)
* Dračí (2 523)
* Veľká Vidlová veža (2 522)
* Veterný (2 515)
* Malý Kežmarský (2 514)
* Zadný Ľadový (2 512)
* Rysy (2 503)
* Kriváň (2 495)
* Bradavica (2 476)
* Slavkovský (2 452)
* Východná Vysoká (2 429)
* Kôprovský (2 363)
* Jahňací (2 230)
* Havran (2 151)
* Ždiarska vidla (2 141)
* Hlúpy (2 061)
* Zadné Jatky (2 020)

 |
|  Vybrané sedlá Východných Tatier | 
* Bystré (2 314)
* Furkotské sedlo (2 277)
* Kopské (1 750)
* Ľaliové (1 952)
* Lomnické (2 190)
* Pod Ostrvou (1 966)
* pod Svišťovkou (2 023)
* Poľský hrebeň (2 200)
* Predné Kopské (1 780)
* Priečne (2 353)
* Prielom (2 290)
* Sedielko (2376)
* Široké (1 826)
* Váha (2 340)
* Vyšné Kôprovské (2 180)

 |
| Vybrané vrchy Západných Tatier | 
* Bystrá (2 248)
* Jakubina (2 194)
* Baranec (2 185)
* Baníkov (2 178)
* Plačlivé (2 125)
* Ostrý Roháč (2 088)
* Volovec (2 063)
* Brestová (1 903)
* Sivý vrch (1 805)
* Osobitá (1687)

 |
| Sedlá Západných Tatier | 
* Baníkovské (2 045)
* Bystré (1 960)
* Gáborovo (1 890)
* Jamnícke (1 908)
* Pálenica (1 570)
* Parichvost (1 870)
* Pyšné (1 791)
* Račkovo (1 958)
* Smutné (1 965)
* Tomanovské (1 686)
* Žiarske (1 917)

 |
| Zoznamy | 
* štítov Vysokých Tatier
* vrcholov v Západných Tatrách
* vrcholov v Belianskych Tatrách
* dvojtisícoviek Tatier
* sediel Vysokých Tatier

 |