Pozostatky Jupiterovho chrámu; v pozadí masív Vezuvu
**Jupiterov chrám** bola stavba antického chrámu uzatvárajúca zo severu priestor hlavného fóra v Pompejach. Zasvätený bol hlavnému rímskemu božstvu Jupiterovi.

Napriek svojmu gréckemu vplyvu išlo o stavbu čisto tzv. italického štýlu, t. j. bol postavený na tri metre vysokom pódiu. Pôdorysne chrám zaberal plochu 37 x 17 metrov.

Do chrámu sa vstupovalo po mohutnom schodisku, širokom ako celá predná strana chrámu. Návštevník vstúpil do stĺpovej predsiene tvorenej dvanástimi stĺpmi s korintskými hlavicami. V závere celly obklopenej dvojitým stĺporadím sa nachádzali tri výklenky určené od roku 80 pred Kr. pre umiestnenie sôch troch hlavných kapitolských božstiev - Jupitera, Junony a Minervy. Podzemie chrámu tvorené troma miestnosťami s tunelovou klenbou bolo určené pre uchovávanie mestských cenností, votívnych darov a verejného pokladu (*aerarium*).

Jupiterov chrám pochádza z obdobia okolo roku 150 pred Kr. a predpokladá sa, že bol postavený na mieste niekdajšej svätyne z etruských čias. Svoj najväčší význam dosiahol chrám po príchode Rimanov, kedy sa stal hlavným kultovým miestom v Pompejach.

Hlava Jupitera, ktorú objavili v chrámovej celleVážne bol poškodený počas ničivého zemetrasenia v roku 62 po Kr. Vzápätí sa pristúpilo k jeho oprave. Zničujúci výbuch Vezuvu 24. augusta 79 ho zastihol v rekonštrukcii.

Architektúru Jupiterovho chrámu dopĺňali od začiatku 1. stor. po Kr. dva víťazné oblúky, postavené po jeho stranách - vľavo rímskeho vojvodcu Germanica, vpravo cisára Tiberia. Predpokladá sa, že pôvodne stáli v jednej línii s priečelím chrámu; neskôr bol ľavý oblúk premiestnený dozadu.

Pôvodne bol chrám obohatený viacerými kultovými sochami, z ktorých sa však do dnešných dní zachovali iba tvárová maska Junony a obrovská hlava Jupitera (na tunajšom mieste sa nachádza kópia; originál je umiestnený v Národnom archeologickom múzeu v Neapole).

Dnes po archeologických vykopávkach je Jupiterov chrám podobne ako ostatné budovy v meste v stave trosiek a iba ohromné pódium a z neho sa týčiace torzá stĺpov predsiene umožňujú urobiť si predstavu o jeho niekdajšej kráse.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Jupiterov chrám (Pompeje)**

Zdroje
------

* A. C. Carpiceci, *Pompeje dnes a jak vypadali před 2000 lety*, Bonechi Edizioni Il Turismo, Sesto Fiorentino, ISBN 88-7204-243-7
* S. Nappo, *Pompeje - průvodce ztraceným městem*, Rebo production, Čestlice, 1999, ISBN 80-7234-043-3

  


| * z
* d
* u
**Antické Pompeje** |
| --- |
| **Chrámové stavby** | 
* Apolónov chrám
* Chrám Fortuny Augusty
* Chrám Jupitera Melichiosa
* Chrám Lariov
* Isidin chrám
* Jupiterov chrám
* Venušin chrám
* Vespasiánov chrám

 | Via dell'Abbondanza |
| **Domy a vily** | 
* Dom Malej fontány
* Dom Marca Lucretia Frontona
* Dom Pozlátených Amorkov
* Dom Stého výročia
* Dom Tragického básnika
* Dom Vettiovcov
* Faunov dom
* Chirurgov dom
* Menandrov dom
* Polybiov dom
* Sallustiov dom
* Vila Mystérií

 |
| **Ostatné stavby** | 
* Amfiteáter
* Bazilika
* Budova Eumachie
* Kúpele na fóre
* Macellum
* Mestské brány
* Ódeion
* Palaistra
* Stabijské kúpele
* Veľké divadlo

 |
| **Ulice a fóra** | 
* Hlavné fórum
* Trojuholníkové fórum
* Via dell’Abbondanza
* Via di Mercurio
* Via di Nola
* Via dei Sepolcri
* Via di Stabia

 |