**Humus** je zložitá zmes rezistentných hnedých a tmavo hnedých amorfných a koloidných organických látok charakteru kyselín, ktorá vzniká mikrobiálnym rozkladom a syntézou a má chemické a fyzikálne vlastnosti, veľmi dôležité pre rastliny a pôdu.

**Pôdny profil**: O: organický horizont, humus; A: eluviálna (vyluhovaná) vrstva; B:iluviálna (obohatená) vrstva; C: pôdotvorný substrát
Zabezpečuje pôdnu úrodnosť a je to súbor organických látok, ktoré pochádzajú z odumretých zvyškov rastlín, živočíchov a mikroorganizmov nahromadených v pôde a na pôde. Humus sa líši vo farbe od hnedej po čiernu a skladá sa zo 60 % uhlíku, 6 % dusíku a menšieho podielu fosforu a síry. Pri rozklade humusu sa jeho zložky menia na formu použiteľnú pre rastliny. Má dôležitú funkciu pri eliminácii kontaminácie pôdy a pri sekvestácií uhlíka.

Humifikované organické látky vznikajú pri obmedzenom prístupe vzduchu počas procesu nazývaného humifikácia. Počas humifikácie dochádza k tvorbe nových, veľmi zložitých organických alebo organominerálnych látok – jedná sa o látky humusové, tzv. trvalý humus.

Humusové látky sa klasifikujú rôznym spôsobom, podľa rôznych hľadísk. Humus môžeme rozdeliť na:

* Živný humus – rozkladom vznikajú látky, ktoré sú prístupné rastlinám, je bohatý na živiny.
* Trvalý humus – časť organických látok v pôde, ktorá odoláva biologickému rozkladu, jeho funkcia vo výžive rastlín spočíva hlavne v regulácii hospodárenia pôdy s vlahou a živinami.

Zloženie humusu
---------------

* Huminové kyseliny – sú najkvalitnejšou zložkou humusových látok, existujú hnedé a šedé huminové kyseliny. Majú silnú sorpčnú schopnosť a spolu s iónmi Ca vytvárajú humus neutrálny a nasýtený. Sú tmavšie, nerozpustné v kyselinách.
* Fulvokyseliny – sú rozpustné vo vode, s hydroxidom železitým a hlinitým vytvárajú fulvokyseliny rozpustné komplexné zlúčeniny. Táto ich vlastnosť je dôležitá pre pohyb minerálnych látok v pôde. Sú najsvetlejšie, najrozpustnejšie a najľahšie podliehajú rozkladu.
* Huminy – huminové kyseliny, ktoré sú pevne viazané na minerálny podiel pôdy a sú veľmi odolné voči kyselinám. Postupne sa pretvárajú v pôde do útvarov veľmi odolným voči rôznym činiteľom – nazývané ako humusové uhlie.

Úrodnosť pôdy
-------------

Zachovávanie a starostlivosť o humus v pôde má prospešný efekt na zásobovanie rastlín živinami, štruktúru pôdy, kompaktnosť a schopnosti zadržania vody. Množstvo a kvalita pôdneho humus spolu s obsahom organickej hmoty v pôde má veľký význam pre výživu rastlín, najmä v ekologickom poľnohospodárstve, kde je výživa rastlín zaistená pomocou prirodzeného kolobehu živín v pôde. Obsah a kvalita humusu patrí medzi hlavné faktory, ktoré ovplyvňujú úrodnosť pôdy a slúži ako jeden z indikátorov poľnohospodárskej antropizácie (vplyv človeka na pôdu) pôd.

Humus má pre živiny obrovskú sorpčnú, viazaciu kapacitu a spolu s ílovými minerálmi a ďalšími zložkami pôdy vytvárajú orgáno-minerálne sorpčný komplex. Každá pôda má iný potenciál tvoriť humus, závisí to od konkrétnych podmienok stanoviska, teda od štruktúry pôdy a klímy. Najbohatšia pôda na obsah humusu je ílovitá pôda a naopak pôda, ktorá tvorí najmenej humusu je piesčitá pôda.

Aby sa udržala úrodnosť pôdy je potrebné dbať na starostlivosť o dostatok kvalitného humusu v pôde. Je potrebné chrániť pôdu pred eróziou, napomáhať zvýšeniu ekologickej stability a biodiverzity prostredia, zabezpečiť dostatočný prívod organickej hmoty pomocou používania organických hnojív, zaorávania rastlinných zvyškov a pod..

### Humus podľa stupňa rozkladu a pomeru organických látok k minerálnym zložkám pôdy

* Surový (nadložný) humus – organické zvyšky sú dobre rozlíšiteľné a len minimálne premiešané s minerálnou pôdou. Tvorí sa na kyslých pôdach s nedostatkom vápniku, dusíku a fosforu.
* Tangelová forma humusu – dobre rozoznateľné zvyšky, na rozdiel od surového humusu obsahuje trus živočíchov. Tvorí sa na vápencoch a dolomitoch.
* Moder – je už mechanicky premiešaný s minerálnou pôdou, nie je makroskopicky rozoznateľný, pretože prešiel tráviacim ústrojom živočíchov. Obsahuje väčšie množstvo organického materiálu článkonožcov než mul, ale nie je tak dobre prepojený s minerálnymi zložkami pôdy.
* Mul – organické zvyšky sú premenené na huminové látky, ktoré je možné oddeliť od minerálneho podielu pôdy len chemicky. Tvorí sa prevažne v listnatých lesoch, pastvinách v teplej vlhkej klíme. Hojne sa v ňom nachádzajú baktérie, dážďovky a väčší hmyz.

Obsah humusu v pôde
-------------------

**Čiernozem:** Hrubá vrstva humusového horizontu ornice naznačuje vysokú úrodnosť pôdy.
Humus sa v pôde vyskytuje v povrchovej časti pôdneho profilu vo vrstvách rôznej mocnosti, nazývaných humusový horizont. V našich pôdach je obsah humus spravidla nízky, v celkovom priemere 1,8 – 2,2 %, tento obsah sa líši aj typom pôdy, napr. obsah humusu v poľnohospodárskych pôdach sa pohybuje od 0,5 – 10 % a pri rašelinových pôdach až do 90 %. Humus môžeme rozlíšiť podľa jeho kvality na kvalitný nasýtený humus (napr. čiernozeme) alebo nenasýtený humus (podzoly, kyslé pôdy). V lesných pôdach prevažuje nenasýtený humus, zatiaľ čo v záhradách prevláda humus nasýtený.

Obsah humusu v pôde sa môže meniť podľa typu pôdy, klímy, pôdnej vlhkosti a využitia pôdy, dá sa vypočítať z nameraných hodnôt obsahu organického uhlíka v pôde. Obsah humusu v pôde je hodnotou relatívne stálou, ak je zabezpečený trvalý prísun organických látok do pôdy. Množstvo organického uhlíka, a teda aj humusu ovplyvňuje humusotvorný materiál, ktorý tvoria predovšetkým zvyšky nadzemných častí drevín a odumierajúci koreňový systém, ale aj živá koreňová sústava. Bez vyrovnanej bilancie organických látok sa znižuje obsah živného aj trvalého humusu a zároveň sa zhoršuje celá rada pôdnych vlastností. Ak sa teda nebude obsah organických látok v pôde znižovať dá sa predpokladať, že sa nezníži ani obsah humusu v pôde.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4  Šimek, M. Borůvka, L. Ellhotová, D. Houška, J. Jílková, V. Malý, S. & Pavlů, L. (2019). Půdní organická hmota. In Živá půda (2) (1. vyd.). Academia.
2. ↑  Pospíšilová, L. (2015). *Přírodní humusové látky*. https://web2.mendelu.cz/af\_291\_projekty2/vseo/print.php?page=4269&typ=html
3. 1 2  Britannica. (2024, únor 2). Humus | Organic matter, Nutrients, Carbon | Britannica.
4. 1 2  HUDEC, HREŠKO, Michal, Juraj. Obsah humusu na pôdach kamenných miest Kremnických vrchov. *Ekologické štúdie* (Bratislava: Ústav krajinnej ekológie SAV), 2012, roč. 3, čís. 2, s. 20 - 27. Dostupné online [cit. 2024-02-14].
5. 1 2 3 4 5 6 7 8  Vrba, V. & Huleš, L. (2006). Humus—Půda—Rostlina (2) Humus a půda. Biom.cz, 8(11).
6. 1 2 3  Urban, J. (2012). Úrodnost půdy a výživa rostlin. Zemědělec, 4.
7. ↑  Piccolo, A. (1996). Chapter 5—Humus and Soil Conservation. In A. Piccolo (Ed.), Humic Substances in Terrestrial Ecosystems (s. 225–264). Elsevier Science B.V.
8. 1 2  KRÍŽOVÁ, Lucia. Vplyv poľnohospodárstva na zmeny obsahu humusu v pôde. *ACTA ENVIRONMENTALICA UNIVERSITATIS COMENIANAE* (Bratislava: Univerzita Komenského), 2007, roč. 15, čís. 2, s. 49 - 55. Dostupné online [cit. 2024-02-14]. ISSN 1335-0285.
9. ↑  Uhnák, T. (2022). Je třeba mobilizovat živiny v půde. Sedmá generace, 5.
10. ↑  STREĎANSKÁ, ŠIMONIDES, Anna, Ivan. *Organická hmota v pôde ako základ ochrany a úrodnosti pôdy* [online]. Slovenská poľnohospodárska univerzita v Nitre, 2008, [cit. 2024-02-14]. Dostupné online.
11. ↑   *Bodenkundliche Kartieranleitung: mit 41 Abbildungen, 103 Tabellen und 31 Listen*. Stuttgart : In Kommission: E. Schweizerbart'sche Verlagsbuchhandlung (Nägele und Obermiller), 2005. (5. verbesserte und erweiterte Auflage.) ISBN 978-3-510-95920-4.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Humus**

Autoritné údaje: * BnF: 12647963c
* GND: 4160800-8
* LCCN: sh85062985
* NK ČR: ph114731
* SNK: 184056