Súradnice: 42°51′58.63″S 25°29′22.18″V﻿ / ﻿42,8662861°S 25,4894944°V﻿ / 42.8662861; 25.4894944

  

**Hodinová veža** (bulh. Часовникова кула – *Časovnikova kula*) je stavba hodinovej veže zo začiatku 19. storočia, ktorá sa nachádza v meste Triavna v Gabrovskej oblasti v severnom Bulharsku.

Stavba má pridelený štatút kultúrnej pamiatky národného významu. Je jedným zo symbolov mesta Triavna.

Lokalita
--------

Hodinová veža sa nachádza v historickej časti mesta Triavna. Je súčasťou súboru budov historického námestia „Ďado Nikola" (bulh. площад „Дядо Никола"‎ – ploštad „Ďado Nikola", doslova *námestie deda Nikolu*). Veža stojí v západnom rohu námestia v blízkosti rieky.

Dejiny
------

Pohľad na vežu z juhovýchodu
Zvykne sa uvádzať, že hodinovú vežu v Triavne nechali postaviť miestne obchodnícke cechy potom, čo osmanský správca tarnovskej oblasti v roku 1813 nariadil výstavbu hodinových veží vo väčších mestách a dedinách oblasti ako Gabrovo, Triavna, Elena a iné. Toto je však nepravdepodobné a tento konkrétny príkaz k výstavbe sa pravdepodobne týkal len trevnenskej hodinovej veže, keďže hodinová veža v Gabrove bola postavená už v priebehu samotného roku 1813 a hodinová veža v Elene dokonca v roku 1812.

Samotná veža bola následne postavená v priebehu jednej staviteľskej sezóny v priebehu roku 1814. Výstavby sa zúčastnila veľká časť trevneského obyvateľstva. V roku 1815 bol vo veži inštalovaný hodinový mechanizmus, ktorého autormi sú bratia Kănčo A Geňu Radoslavovovi.

V roku 1908 boli namaľované na hnedo vrchné drevené časti veže a v roku 1923 boli namaľované na zeleno. V roku 1958 bol na strieške namontovaný ukazateľ vetra. V roku 1966 prebehli reštauračné práce na drevených častiach veže, pričom prebehla aj výmena obloženia. V roku 1967 získala stavba štatút kultúrnej pamiatky národného významu. V rovnakom roku bol na hodinovej veži nainštalovaný ciferník. V roku 1971 bol k hodinovému mechanizmu prirobený nástroj, ktorý každý večer v 22:00 zahrá pieseň *Strojna se Kalina vie*, s textom básne *Nerazdelni* od Penča Slavejkova. V 70. rokoch 20. storočia prebehli reštauračné práce na hodinovom mechanizme. Vykonal ich sofijský hodinár Jordan Cakov. Ďalšie reštauračné práce hodinového mechanizmu sa začali v roku 1979 a prebiehali aj začiatkom 80. rokov 20. storočia. Vykonal ich hodinár Petăr Canev a jeho spolupracovníci. V rámci tejto reštaurácie bolo vymenených viacero častí hodinového mechanizmu.

Posledné reštauračné práce na trevnenskej hodinovej veži prebehli v roku 2013.

Charakteristika
---------------

Celkovo sa veža skladá z troch stupňov. Prvý základný stupeň má štvorcový pôdorys s rozmermi 5,60 x 5,60 metra. Vo vrchnej časti je ukončený vo forme skosenej pyramídy. Je postavený z lámaných kameňov. Hrúbka stien dosahuje 0,95 metra. Vo vnútornej časti sa nachádza 1 meter široké schodisko. Výška prvého stupňa dosahuje približne 10,80 metra.

Druhý stupeň je vysoký 3,95 metra. Je postavený z dreva vo forme osemstennej prizmy. Základná konštrukcia je obložená drevenými doskami. V priestore druhého stupňa sa nachádza hodinový mechanizmus.

Tretí stupeň je rovnako ako druhý vo forme osemstennej prizmy s výškou 2,20 metra. Je zakončený strieškou vo forme kužeľu. Celková výška tretieho stupňa je 6,40 metra. V priestore tretieho stupňa sa nachádza zvon, ktorý odbíja čas. Zvon bol odliaty v Rusku.

Celková výška trevnenskej hodinovej veže je 21,15 metra.

Hodinový mechanizmus sa musí ručne navíjať každých 24 hodín.

Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany
----------------------------------

Kategória: kultúrna pamiatka národného významu, súčasť pamiatkovo chráneného architektonického ansábla Centralnijat ploštad.

Rok vyhlásenia: 1967

Dôvod pamiatkovej ochrany: architektonicko-staviteľská hodnota stavby

Oficiálny názov na zozname kultúrnych pamiatok: *Časovnikova kula* (bulh. Часовникова кула, doslova *Hodinová veža*)

Zaujímavosť
-----------

* Pri zháňaní materiálov na výstavbu hodinovej veže, využili trevnenskí obchodníci tejto situácie a časť materiálu bola ukrytá a neskôr použitá pri tajnej výstavbe Chrámu svätého Michala archanjela, ktorý bol postavený v roku 1819.

Galéria
-------

* pohľad k hodinovej veži zo severozápadupohľad k hodinovej veži zo severozápadu
* pohľad k hodinovej veži z juhozápadupohľad k hodinovej veži z juhozápadu
* celkový pohľad na vežu zo západucelkový pohľad na vežu zo západu

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28  DIMITROVA, Irina. *Na razchodka iz văzroždenska Triavna*. Varna : Izdatelstvo "Slavena", 2018. 72 s. ISBN 978-619-190-128-9. S. 12 – 15.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Национален институт за недвижимо културно наследство. *НИНКН: Област Габрово* [online]. ninkn.bg, [cit. 2023-11-14]. Dostupné online.
3. 1 2  DABKOVA, Daniela. *Triavna*. Varna : Izdatelstvo „Slavena". 36 s. ISBN 954-579-235-3. S. 17.
4. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  IVANOV, Ivajlo. *Časovnikovite kuli v Bălgarija i sgradite s časovnici v načaloto na XXI vek*. Sofia : Izdatelstvo "Biko Bălgarija", 2014. 272 s. ISBN 978-619-90048-2-1. S. 247 – 248.
5. 1 2 3  STAMOV, Stefan. *Bălgarsko architekturno nasledstvo – selišta – cărkvi – manastiri*. Sofia : Stefan Stamov, 2016. 516 s. S. 473.
6. 1 2 3  GORANOVA, Lidija. *Trevnenska architektura*. Varna : Izdatelstvo „Slavena", 2008. 24 s. ISBN 978-954-579-732-3. S. 15 – 16.
7. 1 2 3 4 5  MIKOV, Ľubomir. *Osmanska architektura i izkustvo v Bălgarija – izbrani studii – Tom. 1*. Sofia : Bălgarska akademija na naukite : Institut za etnologija i folkloristika s etnografski muzej – Akademično izdatelstvo „Prof. Marin Drinov", 2012. 400 s. ISBN 978-954-322-504-0. S. 265 – 266.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Hodinová veža (Triavna)**