**Ceyhan** (iné názvy pozri nižšie) je najvýchodnejšia rieka v Kilíkii, v južnom Turecku. Ústi do Iskenderunského zálivu vo východnej časti Stredozemného mora. Pramení v pohorí Aladağ a je dlhá okolo 475/519 kilometrov.

Rozloha povodia Ceyhanu je 21 982 km²,:648 jeho priemerný ročný prietok 230 m³/s.

Rieka je využívaná na zavlažovanie a výrobu elektrickej energie – je na nej vybudovaných viacero priehrad a hydroelektrární. Na rieke leží mesto Ceyhan a historická Mopsuestia (dnes Yakapınar)

Názvy
-----

* **Ceyhan**, -slovenská výslovnosť: [džejhan]
* tur. *Ceyhan Nehri*
* starogr. Πύραμος – *Pyramos*); lat. *Pyramus*
* podľa stredovekého geografa Štefana z Byzancie bol starším názvom starogr. Λευκοσύρος – *Leukosyros*, po latinsky: *Leukosyrus*:648

Rieka
-----

Rieka Ceyhan v Yilankalesi, Turecko
Rieka pramení v nadmorskej výške 3000 m n. m. a jej hlavný tok vzniká spojením niekoľkých menších vodných tokov z Aladağu, ktoré sa zlievajú v blízkosti mesta Elbistan. Preteká nížinou Çukurova a rozsiahlou deltou, ktorú tvorí spolu s riekou Seyhan, ústi do Iskenderunského zálivu v Stredozemnom mori. Podložie Ceyhanu pozostáva predovšetkým z paleozoického, mezozoického a treťohorského podložia. Rozšírené sú aj krasové karbonátové horniny.:648

V povodí Ceyhanu sa pobrežná nížina a vnútrohorské nížiny premenili na poľnohospodársku pôdu. Pasenie zvierat je rozšírené v horách a vo vnútrozemských stepiach. Horské svahy pokrývajú ihličnaté a listnaté lesy. Vplyv človeka, ktorý sa v historických dobách obmedzoval na odlesňovanie, sa v priebehu minulého storočia zosilnil s výstavbou priehrad a začatím rozsiahlych poľnohospodárskych činností.:654

Čiastočný pohľad na priehradu Sır, Turecko
V dolnom povodí boli rieky Seyhan a Ceyhan kanalizované v rokoch 1948 až 1953 a v 60. rokoch 20. storočia sa začali ďalšie odvodňovacie práce, aby sa zabránilo malárii.:656

 Pohľad na rieku Ceyhan v Osmaniye, Turecko

Fauna a flóra
-------------

V rieke bolo zaznamenaných 39 druhov rýb, z toho 35 pôvodných, tri vysadené a dva endemické. Potvrdených bolo osem druhov obojživelníkov, z toho šesť ohrozených. *Triturus vittatus cilicensis* je endemický.:666

Oblasťami ekologickej ochrany sú lagúna Ağyatan (2 200 ha) a lagúna Yumurtalık (16 430 ha). Pozdĺž pobrežia Stredozemného mora sa nachádza lokalita chránená Ramsarským dohovorom.:668

Ekonomický význam
-----------------

 Rieka Ceyhan neďaleko Misis v provincii Adana, Turecko
Pozdĺž rieky bolo vybudovaných osem veľkých priehrad a mnohé ďalšie sú v štádiu plánovania alebo realizácie. Nádrže sú využívané na rybolov a rafting.:668

História
--------

Na rieke ležia zvyšky neskorochetitskej pevnosti Azatiwadija (aj Azitavatija), ktorá vznikla v prvom tisícročí pred Kristom (Karatepe).

Rieka Ceyhan a západný pohľad na hrad Amouda v dedine Gökçedam, Turecko
V staroveku rieka tiekla inou, dnes už neexistujúcou vetvou a jej ústie ležalo na západ od Magarsy, blízko starovekého ústia rieky Seyhan (v staroveku Sarus). Z tohto dôvodu sa obe rieky občas spojili. Dnes sa ústie kvôli aluviálnym nánosom posunulo ďaleko na východ, pričom tento proces spomínajú už staroveké pramene: veštba dokonca hovorila, že rieka jedného dňa dosiahne Cyprus (Strabón 1,3,7; 12,2,4). Rieka bola splavná až po Mallos, kde ju bolo možné prekonať po jednom z dodnes zachovaných rímskych mostov. Ďalší rímsky most v Mopsuestii bol súčasťou pútnickej cesty Itinerarium Burdigalense.

V stredoveku ovládali Kilíkiu, a teda aj povodie, viaceré štáty: Byzantská ríša, Arabský kalifát a Arméni, ktorí v ňom mali spočiatku kniežatstvo a neskôr kráľovstvo.

Galéria
-------

* Hrad Amouda na rieke Ceyhan, v dedine Gökçedam, TureckoHrad Amouda na rieke Ceyhan, v dedine Gökçedam, Turecko
* pohľad Z hory Düldül na priehradu Aslantaş na rieke Ceyhan, Tureckopohľad Z hory Düldül na priehradu Aslantaş na rieke Ceyhan, Turecko
* Pohľad na dolný koniec priehrady Berke na rieke Ceyhan z hory Düldül, Turecko Pohľad na dolný koniec priehrady Berke na rieke Ceyhan z hory Düldül, Turecko
* Pohľad na rieku Ceyhan v Misis, Turecko Pohľad na rieku Ceyhan v Misis, Turecko
* Pohľad na rieku Ceyhan neďaleko dediny Gökçedam, TureckoPohľad na rieku Ceyhan neďaleko dediny Gökçedam, Turecko
* Hrádza priehrady Kilavuzlu, TureckoHrádza priehrady Kilavuzlu, Turecko
* Pohľad na krajinu v Onikişubat, Turecko Pohľad na krajinu v Onikişubat, Turecko
* Čiastočný pohľad na priehradu Sır z Başkonuş hory Onikişubat, Kahramanmaraş, Turecko Čiastočný pohľad na priehradu Sır z Başkonuş hory Onikişubat, Kahramanmaraş, Turecko

Referencie
----------

1. ↑  Iskenderunský záliv. In:  *Universum: všeobecná encyklopedie*. Praha : Odeon, 2000. ISBN 80-207-1072-8. S. 228.
2. 1 2  Ceyhan. In:  *Malá československá encyklopedie*. Sv. 1. A – Č. Praha : Academia, 1984. S. 684.
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Nuray (Emir) Akbulut et al. Rivers of Turkey. In:  *Rivers of Europe*. Second Edition Amsterdam : Elsevier, 2022. ISBN 978-0-08-102612-0. S. 643.
4. 1 2 3 4  Ceyhan. In:  *Encyclopaedia Beliana*. Zv. 2. Bell – Czy. Bratislava : Encyklopedický ústav Slovenskej akadémie vied, 2001. Dostupné online. ISBN 80-224-0671-6. S. 529.
5. 1 2 3 4  Pyramus. In:  *Brill's New Pauly: Encyclopaedia of the Ancient World*. Volume 12. Prol – Sar. Leiden, Boston : Brill, 2008. ISBN 978-90-04-14217-6. S. 251 – 252.
6. 1 2  Leukosyros. In: JOHANN, Tischler. *Kleinasiatische Hydronomie: Semantische und morphologische Analyse der griechischen Gewässernamen*. Wiedesbaden : Ludvig Reichert Verlag, 1977. ISBN 3-88226-001-7. S. 89.
7. ↑  Karatepe. In:  *Encyclopaedia Beliana*. Zv. 8. Kalh – Kokp. Bratislava : Encyklopedický ústav Slovenskej akadémie vied, 2016. Dostupné online. ISBN 978-80-970350-2-0. S. 169.