Súradnice: 50°11′58″S 17°11′34″V﻿ / ﻿50,19944°S 17,19278°V﻿ / 50.19944; 17.19278

**Adolfovice** (nem. *Adelsdorf*) sú dedina, ktorá je časťou obce Bělá pod Pradědem na Jesenicku. Rozkladajú sa v údolí rieky Bělej, na severe nadväzujú na Bukovice u Jeseníka a na juhu na Domašov.

História obce
-------------

Adolfovice sa po prvý raz spomínajú v roku 1284 ako súčasť majetku vratislavských biskupov patriaceho k obvodu hradu Otmuchova. Vznikli vrcholne stredovekou kolonizáciou a ich meno (1284 *Adolcovici*, 1305 *Adolph villa*, 1417 *Adolphsdorf*) pochádza pravdepodobne z mena lokátora. Zrejme na začiatku 14. storočia získali dedinu príslušníci lúpeživého rodu Haugwitz, ktorí v mieste vybudovali tvrdzu (zaniknutú zrejme v 2. štvrtine 15. storočia a novodobo zvanú *Adelsburg* – jej pozostatky sú na Zámockom kopci). Písomne sú Adolfovice v majetku rodu doložené k roku 1370, kedy ich rytier Albrecht Haugwitz predal svojmu bratovi Merhotovi; v držbe nemenovaných biskupských lénnikov sa pripomínajú aj roku 1420. V Adolfoviciach sa už roku 1305 pripomína zákupné fojtstvo a farský kostol, ktorý však v 15. storočí zanikol (podľa tradície bol zničený husitmi v roku 1428).

Roku 1506 sa dedina nachádza opäť v majetku biskupa, ktorý toho roku celé frývaldovské panstvo zastavil augsburgským podnikateľom Fuggerovcom, ale už v roku 1547 boli včlenené späť do biskupských statkov. Aj v Adolfoviciach, ako v celom širšom okolí Jeseníku, sa od stredoveku do tridsaťročnej vojny ťažila a nahrubo spracovávala železná ruda. Obce sa významne dotkli čarodejnícké procesy 17. storočia, najmä za ich vyvrcholenia v roku 1651, kedy prišlo o život 14 tunajších obyvateľov; upálené boli aj ročné a osemročné dievča.

Koncom 18. storočia začala vrchnosť rozpredávať pôdu záujemcom. Nový kostol, farnosť a škola boli zriadené v roku 1730 síce v Domašove, ale tesne na hraniciach Adolfovicami a s ich prispením. Od 17. do polovice 19. storočia mnoho obyvateľov tiež domácky spracovávalo ľanovú priadzu a plietlo pančuchy.

Miestne obyvateľstvo nemohlo uživiť pole ani lesy, preto boli zakladané rôzne malé, najmä drevospracujúce závody (1881 továreň na nástroje a píly, 1916 závod na výrobu drevitej vlny). Po opätovnom osídlení po roku 1945 nadviazala obec na tradíciu drevospracujúceho priemyslu, ktorý bol však znárodnený. Miestne jednotné roľnícke družstvo bolo po neúspechu prvého pokusu založené v roku 1955, v roku 1962 sa spojilo s družstvom v Domašove a v roka 1973 bolo pričlenené k družstvu v Jeseníku.

V roku 1964 boli Adolfovice spojené so susednou obcou Domašov, čím vznikla nová obec – Bělá pod Pradědem.

### Vývoj počtu obyvateľov

Počet obyvateľov Adolfovice podľa sčítania alebo iných úradných záznamov:

| Rok | 1806 | 1836 | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1939 | 1947 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet obyvateľov | 826 | 1053 | 1315 | 1517 | 1485 | 1375 | 1272 | 1163 | 1254 | 1196 | 676 | 799 | 668 | 602 | 741 | 779 | 782 |

1. ↑  z toho: 2 Čechoslováci, 1244 Nemcov; 1240 rím. kat. 7 ev. 3 bez vyzn.

V Adolfoviciach je evidovaných 253 adries : 244 popisných čísel (trvalé objekty) a 9 čísiel evidenčných (dočasné alebo rekreačné objekty). Pri sčítaní ľudu v roku 2001 tu bolo napočítaných 214 domov, z toho 198 trvale obývaných.

Zaujímavosti
------------

### Kultúrne pamiatky

* Pozostatky hrádku či tvrdze zo začiatku 14. storočia ("Adelsburg")
* Cintorín sovietskych zajatcov z II. svetovej vojny v údolí potoka Bystrého (kultúrna pamiatka)

### Prírodné pamiatky

* Národná prírodná rezervácia Šerák-Keprník; tá zahŕňa tiež európsky významnú lokalitu Keprník pre rast rastlín vrchoviskového rašeliniska a bystrušku potočnú
* Prírodná rezervácia Sněžná kotlina (horský les a strže)
* Prírodná rezervácia Šumárník, botanicky významné skalky, ktoré sú zároveň európsky významnou lokalitou grimaldie trojtyčinkovej
* Jaseň v Adolfoviciach, pamätný strom
* Jedľa v Adolfoviciach (U Jedle), pamätný strom
* Dva javory v Adolfoviciach, pamätné stromy

Na územie Adolfovíc zasahujú aj:

* Chránená krajinná oblasť Jeseníky
* Vtáčia oblasť Jeseníky (pre Jariabka hôrneho a chrapkáča poľného)

Referencie
----------

1. ↑  HOSÁK, Ladislav. *Historický místopis země Moravskoslezské*. Praha : Academia, 2004. 1144 s. ISBN 80-200-1225-7. S. 855.
2. ↑  HOSÁK, Ladislav. *Historický místopis země Moravskoslezské (reprint)*. Praha : Academia, 2004. ISBN 80-200-1225-7. S. 855.
3. ↑  MELZER, M.; SCHULZ, J. a kol.. *Vlastivěda šumperského okresu*. Šumperk : OÚ Šumperk a OVM Šumperk, 1993. ISBN 80-85083-02-7.
4. ↑   *Historický lexikon obcí České republiky 1869-2005, II. díl*. Praha : ČSÚ, 2006. ISBN 80-250-1311-1. S. 25.
5. ↑   *Historický lexikon obcí České republiky 1869-2005, 1. díl*. Praha : ČSÚ, 2006. ISBN 80-250-1310-3. S. 650-651. 
 *Statistický lexikon obcí v zemi Moravskoslezské*. Praha : Ministerstvo vnitra a Státní úřad statistický, 1935. S. 32. 
 *Statistický lexikon obcí České republiky 2005*. Praha : ČSÚ, MV ČR, 2005. ISBN 80-7360-287-3. S. 974-975.
6. ↑  Ministerstvo vnútra ČR. *Adresy v České republice* [online].. Dostupné online.
7. ↑  SAMEK, Bohumil. *Umělecké památky Moravy a Slezska, I. díl*. Praha : Academia, 1994. ISBN 80-200-0473-4. S. 38.
8. ↑

Externé odkazy
--------------

* Územno identifikačný register SR
* Aplikácie adresy na MIČR
* Databáza štatistických obvodov
* Tvrz Adelsburg na stránkach http://www.hrady.cz/

| Obec Bělá pod Pradědem |
| --- |
| **Adolfovice** • Bělá • Domašov • Filipovice |

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Adolfovice na českej Wikipédii.*