MUDr. **František Kriegel**, CSc. (\* 10. apríl 1908, Stanislavov, Halič – † 3. december 1979, Praha) bol československý lekár, politik Komunistickej strany Československa, poslanec Národného zhromaždenia ČSSR a Snemovne ľudu Federálneho zhromaždenia.

Stal sa osobnosťou pražskej jari 1968, jediným členom československej delegácie, odvlečenej do Moskvy po vpáde vojsk Varšavskej zmluvy, ktorý odmietol podpísať Moskovský protokol a zároveň jeden zo štyroch poslancov Národného zhromaždenia, ktorí na jeseň 1968 hlasovali proti prijatiu zmluvy o „dočasnom pobyte" sovietskych vojsk na území ČSSR. Po roku 1968 bol prenasledovaný. V decembri 1976 sa stal jedným z prvej trojice lekárov, ktorí podpísali Chartu 77, spolu s Jiřinou Zelenkovou a profesorom Františkom Bláhom.

Mladosť
-------

Narodil sa v rodine haličských Židov Georga a Amalie Kriegelových. Na konci 20. rokov odišiel do Prahy, aby na tunajšej Nemeckej univerzite (neskôr súčasť Karlovej univerzity) vyštudoval lekárstvo. V rokoch 1934 až 1936 praxoval na internej klinike v Prahe.

Už ako študent sa stal v roku 1932 členom organizácie ľavicovo orientovaných intelektuálov „Levá fronta". V roku 1936, už ako člen KSČ, bojoval v rámci Interbrigád v španielskej občianskej vojne ako lekár. Dosiahol tu hodnosť majora a po porážke republikánov odišiel v roku 1939 v radoch Červeného kríža do Číny, napadnutej Japonskom. Naučil sa po čínsky a v roku 1942 bol vyslaný do bojov v Barme, ktorú vtedy ovládli Japonci. Tu sa dožil v roku 1945 konca vojny. Bol považovaný za obzvlášť odvážneho lekára a dôstojníka.

Po vojne sa oženil s komunistickou odbojárkou a političkou Rivou Friedovou, rodenou Lubeckou (\* 1908 – † 2001).

Od roku 1945 bol jedným z vedúcich predstaviteľov pražskej komunistickej organizácie a vo februári 1948 sa ako organizačný tajomník pražskej organizácie KSČ a zástupca veliteľa Ľudových milícií aktívne podieľal na komunistickom prevrate.

V rokoch 1949 až 1952 pôsobil ako námestník ministra zdravotníctva v komunistickej vláde. Po antisemitskej čistke vo vedení strany bol z funkcie odvolaný a skončil ako závodný lekár v Tatre Smíchov. V roku 1957 bol dekorovaný Radom 25. februára za svoju aktívnu účasť v komunistickom prevrate z februára 1948 a následne bol vyznamenaný Radom červenej hviezdy a Radom práce.

Vrchol politickej kariéry v 60. rokoch
--------------------------------------

Pamätná tabuľa v Prahe
Pamätná tabuľa vo Fakultnej Thomayerovej nemocnici
Začiatkom 60. rokov odišiel ako poradca kubánskej vlády pomáhať organizovať kubánske zdravotníctvo. Vo voľbách do Národného zhromaždenia v roku 1964 bol zvolený za KSČ do Národného zhromaždenia ČSSR za hlavné mesto Praha. V Národnom zhromaždení zasadal až do konca volebného obdobia parlamentu v roku 1968. Stal sa členom predsedníctva Národného zhromaždenia a predsedom jeho zahraničného výboru.

XIII. zjazd KSČ ho zvolil za člena Ústredného výboru Komunistickej strany Československa. Vysočanský zjazd KSČ v auguste 1968 ho vo funkcii potvrdil. V období apríl – august 1968 bol aj členom predsedníctva ÚV KSČ. Z Ústredného výboru Komunistickej strany Československa bol vylúčený 30. mája 1969. V apríli 1968 sa stal nielen členom predsedníctva ÚV KSČ ale aj predsedom Ústredného výboru Národného frontu Čechov a Slovákov. K roku 1964 sa profesne uvádza ako primár lôžkového oddelenia Výskumného ústavu reumatických chorôb v Prahe.

Kriegel bol spolu so Smrkovským a Indrom členom delegácie KSČ, ktorá 23. mája 1968 rokovala s členmi prípravného výboru pre obnovu sociálnej demokracie. Trojhodinové rokovanie skončilo neúspešne, sám Kriegel myšlienku obnovy strany odmietol. K ďalšiemu sľúbenému jednaniu KSČ s PÚV ČSSD nedošlo.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „ | *V auguste 1968 sa mi raz Dr. Kriegel priznal, že od stretnutia so sovietskym vedením v Čiernej nemôže spať – stále musí myslieť na to, v akých primitívnych rukách sú osudy národov i celého ľudstva...* | "|
| – František Janouch |

Po invázii vojsk Varšavskej zmluvy v auguste 1968 bol spolu s ďalšími vedúcimi československých komunistických politikov unesený do Moskvy, kde ako jediný člen československej delegácie odmietol podpísať tzv. Moskovský protokol. Stal sa potom neprijateľným pre Sovietov a už 31. augusta 1968 bol odvolaný z predsedníctva ÚV KSČ. Stratil aj post predsedu Národného frontu. Na jeseň 1968 ako radový poslanec hlasoval ako jeden z mála proti zmluve o pobyte sovietskych vojsk v ČSSR.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „ | *Odmietol som podpísať tzv. Moskovský protokol. Odmietol som to preto, že som v tomto protokole videl dokument, ktorý všestranne zväzoval ruky našej republike. Odmietol som ho podpísať preto, že podpísanie sa dialo v ovzduší vojenského obsadenia republiky, bez konzultácie s ústavnými orgánmi a v rozpore s cítením ľudu tejto krajiny… Hlasoval som proti ratifikácii zmluvy o dočasnom pobyte vojsk na našom území… Tejto zmluve o dočasnom pobyte vojsk na našom území chýba základná náležitosť riadnej zmluvy, t. j. dobrovoľnosť… Zmluva bola podpísaná nie perom, ale hlavňami diel a samopalov…* | "|
| – František Kriegel, prejav na zasadnutí ÚV KSČ, jeseň 1968 |

Po federalizácii Československa zasadol ešte v roku 1969 do Snemovne ľudu Federálneho zhromaždenia (volebný obvod Praha 4 – Braník, Krč), kde ale zotrval len do októbra 1969, kedy bol zbavený poslaneckého mandátu.

Život po roku 1969
------------------

Hrob F. a R. Krieglových v Prahe-Motole 
30. mája 1969 bol vylúčený z KSČ. Šlo o jeden z prvých prípadov vylučovania z komunistickej strany po nástupe Gustáva Husáka na post prvého tajomníka ÚV KSČ, hlavná vlna čistiek prišla až v roku 1970. V roku 1970 bol penzionovaný. Patril medzi prvých signatárov Charty 77 a po jej podpísaní bol aj s manželkou trvalo pod dozorom Štátnej bezpečnosti (ŠtB). Pred ich bytom na pražských Vinohradoch sa trvalo usadila policajná hliadka a sledovaní boli aj na prechádzkach či pri návštevách koncertov. 18. septembra 1979 bol hospitalizovaný s infarktom, 3. decembra toho istého roku na jeho následky zomrel. Spolu s manželkou Rivou je pochovaný na pražskom Motolskom cintoríne v blízkosti Pamätníka obetí komunizmu.

Ocenenia
--------

Na jeho počesť bola Nadáciou Charty 77 zriadená Cena Františka Kriegla, ktorá je udeľovaná „za mimoriadne zásluhy v boji za ľudské práva a občianske slobody, národnú nezávislosť, suverenitu a demokraciu".

V roku 2015 ho prezident republiky Miloš Zeman vyznamenal in memoriam Radom Tomáša Garrigua Masaryka I. triedy.

Na jeho počesť bola po Nežnej revolúcii pomenovaná ulica v Mělníku pod gymnáziom.

Referencie
----------

1. ↑  Kriegel, František, 1908-1979. In:  *Bibliografie dějin Českých zemí* [online]. Praha: Historický ústav AV ČR, [cit. 2023-04-19]. Dostupné online.
2. ↑   František Kriegel – příběh lékaře, který svůj národ nezradil. *Naše zdravotnictví*, 2017-10-25. Dostupné online [cit. 2023-03-27].
3. 1 2  JANOUCH, František. Československý vlastenec ze Stanislavova. *Listy* (Olomouc: Burian a Tichák), 2008, čís. 2. Dostupné online [cit. 2023-04-19]. ISSN 1210-1222. Archivované 2023-04-23 z originálu.
4. 1 2   *František Kriegel - Munzinger Biographie* [online]. www.munzinger.de, [cit. 2023-06-12]. Dostupné online.
5. ↑  KRIEGEL František, MUDr. In:  *Jmenný rejstřík : kb* [online]. Praha: Poslanecká sněmovna parlamentu ČR, [cit. 2023-04-23]. Dostupné online.
6. ↑   *BOX-FOLDER-REPORT: 17-1-99 : On the Eve of Elections* [online]. osaarchivum.org, 1964-06-09, [cit. 2023-04-23]. Dostupné online. Archivované 2016-03-08 z originálu. (po anglicky)
7. ↑  533. Kriegel František. In:  *Nejvyšší funkcionáři Komunistické strany 1945 – 1989* [online]. cibulka.net, [cit. 2023-04-23]. Dostupné online. Archivované 2022-09-22 z originálu.
8. ↑   *NS RČS 1964-1968, 26. schůze, příloha č. 1 (21. - 28. 8. 1968)* [online]. Praha: Poslanecká sněmovna parlamentu ČR, [cit. 2023-04-23]. Dostupné online.
9. ↑   Ustavující schůze nově zvoleného Národního shromáždění. *Rudé právo*, červen 1964, roč. 44. čís. 174, s. 2. Dostupné online.
10. ↑  BRYNDA, Herbert. *Pražské jaro 1968 a probuzení občanské společnosti III.* [online]. Praha: Český rozhlas, 2003-08-14, [cit. 2023-04-23]. Dostupné online.
11. ↑   *Rychlík, Jan: Češi a Slováci ve 20. století*. [s.l.] : [s.n.], 2012. ISBN 978-80-7429-133-3. S. 508. (česky)
12. ↑  KRIEGEL František, MUDr. CSc. In:  *Index, FS ČSSR 1969 - 1971, SL, jmenný rejstřík* [online]. Praha: Poslanecká sněmovna parlamentu ČR, [cit. 2023-04-23]. Dostupné online.
13. ↑   *Rychlík, Jan: Češi a Slováci ve 20. století*. [s.l.] : [s.n.], 2012. ISBN 978-80-7429-133-3. S. 537. (česky)
14. ↑  VLČEK, Tomáš. *Seznam signatářů Charty 77* [online]. totalita.cz, [cit. 2023-04-23]. Dostupné online.
15. ↑   *[Souhlas s Chartou 77 : František Kriegel]* [online]. libpro.cts.cuni.cz, [cit. 2023-04-23]. Dostupné online. Archivované 2012-03-25 z originálu.
16. ↑   Kalendárium : Riva Kriegelová. *Roš chodeš : Věstník židovských náboženských obcí v českých zemích a na Slovensku* (Praha: Federace židovských obcí v ČR), 04 2018, roč. 80, čís. 5778, s. 23. Dostupné online.
17. ↑  KAISER, Daniel. *Rozloučení s Rivou Krieglovou* [online]. Londýn: BBC : Česká redakce, 2001-04-27, [cit. 2023-04-23]. Dostupné online.

Literatúra
----------

* KOSATÍK, Pavel. *Čeští demokraté : 50 nejvýznamnějších osobností veřejného života*. 1. vyd. Praha : Mladá fronta, 2010. 339 s. ISBN 978-80-204-2307-8.
* FÍLA, Ivan. *Muž, který stál v cestě*. Praha : Knižní klub, 2018. 254 s. ISBN 978-80-249-3693-2.
* GROMAN, Martin. *Kriegel : voják a lékař komunismu*. 1. vyd. Praha : Paseka, 2023. 575 s. ISBN 978-80-7516-023-2.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **František Kriegel**

Externé odkazy
--------------

* F. Kriegel – politik, který zachránil československou čest (2. a 3. časť) – text Františka Janoucha, zakladateľa Nadácie Charty 77 (pôvodne *Listy*, 1978)
* F. Kriegel bol jediný muž Pražskej jari, ktorého sa Sovieti báli – rozhovor s dokumentaristom Ivanom Fílom (TASR, 2018)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku František Kriegel na českej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * abART: 61478
* GND: 14186348X
* ISNI: 0000 0000 8275 1035
* LCCN: no2011124881
* NK ČR: jk01063329
* VIAF: 83791906
* WorldCat: lccn-no2011124881