Súradnice: 48°25′00″S 22°05′47″V﻿ / ﻿48,416667°S 22,096389°V﻿ / 48.416667; 22.096389

Paneláky v Čiernej nad Tisou
Sídlisko v centre mesta
Rómske sídlisko
**Čierna nad Tisou** (maď. *Tiszacsernyő*) je mesto na Slovensku v Košickom kraji v okrese Trebišov.

Polohopis
---------

Mesto leží v juhovýchodnom cípe Slovenska na trojmedzí Ukrajiny, Maďarska a Slovenska a na rozhraní spádových území obcí Čierna, Malé Trakany, Veľké Trakany, Biel a Boťany. Obec a neskôr mesto boli budované v súlade s potrebami Česko-Slovenska a Sovietskeho zväzu na zabezpečenie železničnej výmeny tovarov spojenej s ich prekládkou (dôvodom je rozdielny rozchod koľají, používaný na východe Európy a v strednej a západnej Európe), a to pomerne v krátkej dobe.

### Ulice

V Čiernej nad Tisou sa nachádza 16 ulíc: Dukelských hrdinov, Jarná, Jesenná, Jesenského, Jilemnického, Hlavná, Letná, Obrancov mieru, Radová, SNP, Školská, Trakanská, Zimná, Záhradná, Železničná, 1. mája a jedno námestie – Námestie pionierov.

### Vodné toky

Extravilánom mesta preteká rieka Tisa, ktorá tvorí štátnu hranicu s Maďarskom a od centra je vzdialená 5,5 kilometra.

### Vodné plochy

V okolí mesta, v katastrálnom území obce Malé Trakany, leží rekreačné stredisko Zlaté piesky Tisa. V týchto miestach rieka Tisa tvorí štátnu hranicu medzi Slovenskom a Maďarskom. Slovenská strana je lemovaná piesočnými plážami, vytvorenými naplaveným jemným riečnym pieskom.

Symboly mesta
-------------

Podľa Heraldického registra má mesto tieto symboly prijaté 21. októbra 1982. Erb predstavuje spojenie zamestnaneckého motívu (koleso rušňa) a hovoriaceho symbolu (čierna farba štítu odvodená od názvu mesta).

### Erb

V čiernom štíte koleso rušňa vpravo dolu s protizávažím, všetko strieborné.

### Vlajka

Vlajka mesta pozostáva z dvoch pozdĺžnych pruhov – bielo-čierneho a čierno-bieleho. V hornom pruhu v žrďovej časti je biely a v dolnom pruhu čierny štvorec. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a je ukončená dvoma cípmi (t. j. jedným zástrihom), siahajúcimi do tretiny jej listu.

Dejiny
------

Mesto bolo založené v roku 1946 na základe vládneho uznesenia na zabezpečenie výmeny tovarov medzi ZSSR a Československom vybudovaním železničného prekladiska. Na výstavbu sa vyčlenilo územie, ktoré patrilo do katastrálneho územia obce Čierna. Z hľadiska histórie ide o pomerne mladú usadlosť, vybudovanú pre potreby zamestnancov pracujúcich na založenej železnici. Zo začiatku boli vybudované tri drevené stavby, ktoré plnili funkciu ubytovne, obchodu a kultúrnej miestnosti (aj kino).

V prvej etape výstavby bola vybudovaná časť *Rodinné domky* a dva činžové domy. Súčasne boli postavené drevené stavby – železničná stanica a hospodárska budova železníc. Časom sa oblasť železničného prekladiska rozširovala, čo so sebou prinieslo potrebu budovania ďalších bytov, ako aj budovanie infraštruktúry – školy, škôlky, obchodov, služieb a tiež budovy pre kultúru, ktorá splnila aj historickú úlohu v roku 1968 (rokovanie medzi najvyššími predstaviteľmi ZSSR a ČSSR).

Ako mladá obec od začiatku výstavby disponovala ústredným kúrením, ktoré zabezpečovali dva parné rušne. V druhej etape výstavby boli postavené nová základná škola s vyučovacím jazykom slovenským, budova obecného úradu, ako aj ďalšie obytné bloky a Hotel Úsvit; zo strany železníc to boli nová budova železničnej stanice, rušňového depa, závodu Železničné staviteľstvo a traťová dištancia.

Tretia etapa priniesla so sebou okrem výstavby ďalších obchodných zariadení a obytných blokov aj výstavbu jediného závodu na tomto území – Výrobného závodu AŽD (Automatizácia železničnej dopravy). V 80. rokoch bola výstavba mesta postupne zastavená.

### História prekladiska

Prekladisko bolo v počiatku budované ako jednosmerné prekladisko tovaru zo Sovietskeho zväzu a Ďalekého východu do celej Európy. Významnú úlohu zohralo v roku 1947 pri prekládke obilia v dôsledku veľkého sucha. Jeho význam so zvyšujúcim sa objemom prekladaného tovaru postupne rástol. Zo začiatku prevládala prekládka ropy do rafinérie Slovnaft, neskôr rástol objem strojov a zariadení a tiež objem umelých hnojív, nechýbali ani stavebné, potravinárske či iné špeciálne obchodné komodity. Význam prekladiska rástol až do roku 1989, keď vzhľadom na politické zmeny nastal útlm prepravných aktivít.

Obyvateľstvo
------------

Podľa sčítania obyvateľov z roku 2021 žilo v meste 3 586 obyvateľov, z toho bolo 1 352 (37,7%) slovenskej, 1843 (51,4%) maďarskej, 15 ukrajinskej, 12 rómskej a 339 (9,5%) nezistenej národnosti.

Podľa sčítania obyvateľov z roku 2001 žilo v Čiernej nad Tisou 4 645 obyvateľov, z toho bolo 2 792 maďarskej, 1 554 slovenskej, 244 rómskej, 15 českej, 11 ukrajinskej a 6 rusínskej národnosti.

Významné udalosti
-----------------

29. júla – 1. augusta 1968 – V Čiernej nad Tisou sa stretli delegácie Komunistickej strany Československa a Komunistickej strany Sovietskeho zväzu pod vedením Alexandra Dubčeka a Leonida I. Brežneva.

Hospodárstvo a infraštruktúra
-----------------------------

Dominantným faktorom ekonomického života v meste je železničné prekladisko. Útlm v jeho činnosti po roku 1989 znamenal aj útlm v miestnej ekonomike.

### Doprava

Slovensko-ukrajinská štátna hranica v Čiernej nad Tisou
Slovensko-ukrajinský železničný colný hraničný priechod Čierna nad Tisou – Čop. Do konca 40-tych rokov Čiernu a ukrajinskú Šalamúnovú spájala cesta II. triedy č. 533. Po pripojení Šalamúnovej k ZSSR sovietska pohraničná stráž rozbúrala 100 m cesty č. 533 pri hraničnom stĺpe č. 359 a zatarasila cestu ostnatými drôtmi, takže momentálne neexistuje žiadne cestné spojenie medzi Čiernou nad Tisou a Šalamúnovou. Slovenská a ukrajinská vláda rokujú o rekonštrukcii bývalej cesty č. 533 a otvorení hraničného priechodu.

### Dôležité firmy

* ZSSK Cargo, ZSSK, ŽSR
* Colný úrad
* Stredisko výroby AŽD

### Školstvo

* Základná škola s vyučovacím jazykom slovenským, Školská ul. 160/3
* Základná škola s vyučovacím jazykom maďarským, Zimná 8
* Základná umelecká škola, Školská ul. 168
* Spojená škola s organizačnými zložkami SOUŽ a OA, Železničná 127

Partnerské obce
---------------

* Maďarsko  Záhony, Maďarsko
* Maďarsko  Ajak, Maďarsko
* Ukrajina  Čop, Ukrajina

Referencie
----------

1. ↑   *Registre obnovenej evidencie pozemkov* [online]. Bratislava: ÚGKK SR, [cit. 2011-12-31]. Dostupné online.
2. ↑   *Počet obyvateľov podľa pohlavia – obce (ročne)* [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, rev. 2023-04-03, [cit. 2023-04-12]. Dostupné online.
3. ↑   *Voľby do orgánov samosprávy obcí 2022 : Zoznam zvolených starostov* [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, 2022-10-30. Dostupné online.
4. ↑  JÚĽŠ. *Tisianskočierňan v slovníkoch JÚĽŠ* [online]. Bratislava: Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra SAV. Dostupné online.
5. ↑   *Mapa Čiernej nad Tisou na mapy.sk* [online]. Mapa Slovakia Plus, [cit. 2010-12-28]. Dostupné online. Archivované 2010-12-28 z originálu.
6. ↑  *Heraldický register SR I.* – str. 46–47
7. ↑  Na Ukrajinu má pribudnúť nový hraničný priechod

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Čierna nad Tisou**.

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka mesta

| * z
* d
* u
Obce okresu Trebišov (4 + 78) |
| --- |
| Mestá | 
* Čierna nad Tisou
* Kráľovský Chlmec
* Sečovce
* Trebišov

 |
| Ostatné obce | 
* Bačka
* Bačkov
* Bara
* Biel
* Boľ
* Borša
* Boťany
* Brehov
* Brezina
* Byšta
* Cejkov
* Čeľovce
* Čerhov
* Černochov
* Čierna
* Dargov
* Dobrá
* Dvorianky
* Egreš
* Hraň
* Hrčeľ
* Hriadky
* Kašov
* Kazimír
* Klin nad Bodrogom
* Kožuchov
* Kravany
* Kuzmice
* Kysta
* Ladmovce
* Lastovce
* Leles
* Luhyňa
* Malá Tŕňa
* Malé Ozorovce
* Malé Trakany
* Malý Horeš
* Malý Kamenec
* Michaľany
* Nižný Žipov
* Novosad
* Nový Ruskov
* Parchovany
* Plechotice
* Poľany
* Pribeník
* Rad
* Sirník
* Slivník
* Slovenské Nové Mesto
* Soľnička
* Somotor
* Stanča
* Stankovce
* Strážne
* Streda nad Bodrogom
* Svätá Mária
* Svätuše
* Svinice
* Trnávka
* Veľaty
* Veľká Tŕňa
* Veľké Ozorovce
* Veľké Trakany
* Veľký Horeš
* Veľký Kamenec
* Viničky
* Višňov
* Vojčice
* Vojka
* Zatín
* Zbehňov
* Zemplín
* Zemplínska Nová Ves
* Zemplínska Teplica
* Zemplínske Hradište
* Zemplínske Jastrabie
* Zemplínsky Branč

 |