recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Unikátna kruhová kompozícia mošavu Nahalal od Richarda Kaufmanna
**Richard Kaufmann** alebo aj **Richard Kauffmann** (hebr. : ריכרד קאופמן, žil 1887–1958), bol nemecko-židovský, neskôr izraelský architekt a urbanista.

Život
-----

Narodil sa roku 1887 vo Frankfurte nad Mohanom, kde študoval maľovanie na tamojšej Kunstakademie, potom architektúru na Grossherzogliche Hochschule v Darmstadte. V roku 1909 začal študoval maľbu v ateliéri Hansa von Hayeka v Dachau a na Königlich Bayerische Technische Hochschule v Mníchove. Po štúdiách sa začal zaoberať projektovaním zahradných miest.

Pôsobil ako urbanista a architekt v Nemecku a Nórsku. Roku 1920 sa však usídlil vo vtedajšej mandátnej Palestíne a začal pracovať pre Židovskú agentúru. Navrhoval celý rad novo zakladaných židovských osád v 20. a 30. rokoch 20. storočia. Jeho najznámejším dielom je dedina Nahalal z roku 1921, navrhnutá na prísne kruhovom pôdoryse, kde je kruhovému tvaru podriadená nielen orientácia usadlostí okolo centrálneho priestoru ale aj jednotlivé poľnohospodárske pozemky rozbiehajúce sa od neho do okolitej krajiny. Neďaleko odtiaľ projektoval Kaufmann aj novo budované židovské mesto Afula, navrhnuté ako potenciálne veľkomestské centrum (tento cieľ však Afula nedosiahla).

Okrem urbanistického plánovania sa podieľal aj na mnohých menších architektonických dielach ako boli obytné domy v Jeruzaleme a Tel Avive. Richard Kaufmann bol stúpencom moderny, konkrétne bauhausu a funkcionalizmu. Patrí medzi hlavných predstaviteľov generácie tvorcov Bieleho Mesta - centrálnej časti Tel Avivu s koncentráciou funkcionalistickej architektúry zapísanej na zoznam Svetového dedičstva UNESCO.

Zomrel v roku 1958 ako sedemdesiatročný a je pochovaný na jeruzalemskom cintoríne Har ha-Menuchot.

Referencie
----------

1. ↑   *Richard Kauffmann* [online]. Art Encyclopedia, [cit. 2014-04-14]. Dostupné online. (po anglicky)
2. 1 2   *KAUFMANN, RICHARD* [online]. Jewish Virtual Library, [cit. 2014-04-14]. Dostupné online. (po anglicky)
3. ↑  NAOR, Mordecai. *The 20th Century in Eretz Israel*. Kolín n.Rýnom : Könemann, 1998. Ďalej len: *The 20th Century in Eretz Israel*. ISBN 3-89508-595-2. S. 115, 137. (po anglicky)
4. ↑   *Jan Fingerland : Bauhaus v Tel Avivu (17. 12. 2009)* [online]. Reflex, [cit. 2014-04-14]. Dostupné online. (po česky)

Pozri aj
--------

* Nahalal

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Richard Kaufmann na českej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * GND: 118984640
* ISNI: 0000 0001 2136 9163
* LCCN: no2017043224
* ULAN: 500229411
* VIAF: 64807658
* WorldCat: lccn-no2017043224
**Rudolf Hrušínský** mladší (\* 5. október 1946, Praha) je český herec, syn herca Rudolfa Hrušínského staršieho, starší brat herca Jana Hrušínskeho a otec Rudolfa Hrušínského najmladšieho.

Život
-----

Po ukončení školskej dochádzky študoval na Pražskom konzervatóriu hru na akordeón a klavír, v pomaturitnom ročníku prešiel na DAMU, ktorú absolvoval v roku 1974. Potom vystupoval v pražskom divadielku *Ateliér*,od roku 1978 dvadsať sezón v Činohernom klube. V súčasnosti hrá predovšetkým v Divadle Bez zábradlí, patrí k úspešným filmovým i televíznym hercom, spolupracuje s rozhlasom a dabingom.

Objavil sa o i. vo filmoch *Signum laudis*, *Jára Cimrman ležící, spící*, *Rozpuštěný a vypuštěný*, *Postřižiny*, *Slavnosti sněženek*, *Vesničko má středisková*, *Dobří holubi se vracejí*, *Obecná škola*, *Černí baroni*, *Akumulátor 1*, *Knoflíkáři*, *Obsluhoval jsem anglického krále*.

Vo filmoch *Byl jednou jeden polda* hral patológa Slavíčka.

Zahral si v seriáloch *Cirkus Humberto*, *Dobrodružství kriminalistikyy*, *Zdivočelá země*, *Hospoda* a *Duch český*. Od roku 2005 hrá postavu domovníka Vlastimila Peška v seriáli TV Nova *Ulice*.

Je, rovnako tak ako bol aj jeho otec, vášnivý rybár.

Referencie
----------

1. 1 2 3  *Český film : herci a herečky I*, s. 450.
2. ↑  *Český biografický slovník XX. století I*, s. 526.
3. ↑   *Rudolf Hrušínský* [online]. Divadlo Bez zábradlí. Dostupné online. (česky)

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Rudolf Hrušínský mladší na českej Wikipédii.*

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Rudolf Hrušínský mladší**

Externé odkazy
--------------

* Rudolf Hrušínský mladší na stránkach Národního divadla
* Rudolf Hrušínský ml. v Česko-Slovenskej filmovej databáze
* Rudolf Hrusínský v Internet Movie Database (po anglicky)
* Rudolf Hrušínský mladší na Dabingforum.cz
* Rudolf Hrušínský mladší na stránkach Českej televízie

Autoritné údaje: * abART: 64333
* GND: 141985194
* ISNI: 0000 0001 1464 2416
* LCCN: no2003003459
* NK ČR: jn20000401099
* VIAF: 164328299
* WorldCat: lccn-no2003003459
**Rudolf Piskáček** (\* 15. marec 1884, Praha, Česko – † 24. december 1940, Praha, Česko) bol český hudobný skladateľ známy najmä svojimi operetami.

Život
-----

Vyštudoval gymnázium a hudobné konzervatórium, odbor organ a kompozícia. Už počas gymnaziálneho štúdia vzbudil pozornosť ako skladateľ hudby k veselohrám. Bol jedným zo žiakov Antonína Dvořáka. Jeho absolventskou prácou bola symfonická báseň *Sardanapal* a *Sonáta pro housle a-moll*, ktorá získala cenu Českej akadémie vied a umenia.

Bol kapelníkom Pištěkovho divadla a v rokoch 1909 – 1918 pôsobil v Divadle na Vinohradoch ako korepetitor, zbormajster a neskôr aj kapelník. Po prevrate bol krátko kapelníkom 2. pešieho pluku, aby sa vrátil na Vinohrady a riadil Vinohradskú spevohru. V roku 1924 podnikol úspešné turné po Spojených štátoch.

Pokúsil sa o samostatné divadlo v Českých Budějoviciach, ale bez úspechu. Divadlo čoskoro narazilo na finančné ťažkosti a skrachovalo. Krátko pôsobil v žižkovskej Akropole, ale s rastúcim diváckym úspechom svojich operiet sa ďalej venoval iba skladaniu. Všetky premiéry jeho diel boli uvádzané vo Vinohradskej spevohre.

Dielo
-----

### Populárna hudba

Počas života zložil viac ako 40 hudobno-divadelných diel, väčšinou operiet, frašiek a hier so spevom.
Medzi najúspešnejšie patria:

* 1912 *Osudný manévr*
* 1918 *Slovácká princezka*
* 1924 *Tulák*
* 1929 *Perly panny Serafínky*
* 1929 *Batalion*

### Klasická hudba

Komponoval však aj vážnu hudbu inšpirovanú predovšetkým ľudovými melódiami:

* *K Betlému* (vianočná hra)
* *Fantasie na české a moravské písně* pre klavír
* *Písničky v lidovém tónu*
* *V májové noci* (balada)
* mužské zbory

Externé odkazy
--------------

* R. Piskáček ako kapelník Posádkovej hudby Praha
* Dejiny vinohradského divadla

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Rudolf Piskáček na českej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*

Autoritné údaje: * abART: 130532
* GND: 1137328347
* ISNI: 0000 0000 8351 1316
* LCCN: n2008084545
* NK ČR: jk01093192
* VIAF: 2895883
* WorldCat: lccn-n2008084545
Monastier oo. baziliánov v Prešove, Vajanského 31 v r. 2005
Monastier baziliáni Prešov v pohľade z nádvoria r. 2005
Monastier oo. baziliánov v Trebišove r. 1999
**Rád svätého Bazila Veľkého** (O.S.B.M. – lat. *Ordo Sancti Basilii Magni*, ČSVV – *Čin svjatoho Vasilija Velikoho*) je mníšsky rád Gréckokatolíckej cirkvi a Pravoslávnej cirkvi. Je známy aj pod označeniami *baziliáni*, *otcovia baziliáni*, *baziliánsky rád*, alebo pod menej známym pomenovaním *Baziliánsky rád sv. Jozafáta*.

Jeho pôvod siaha do 4. storočia k sv. Bazilovi Veľkému. Sv. Bazil vo svojom monastieri okrem modlitby a manuálnej práce zaviedol aj intelektuálnu prácu a zaoberal sa aj sociálnymi problémami. To bol posun oproti dovtedajším egyptským a palestínskym mníchom. Pre svojich mníchov napísal pravidlá, ktoré boli zdrojom pre všetky rehoľné pravidlá, ktoré neskôr vznikali na Západe. Mnísi žijúci podľa pravidiel sv. Bazila sa najprv neoznačovali osobitným menom ale volali sa jednoducho mníchmi, keďže na východe iné mníšske rády, od ktorých by sa eventuálne potrebovali odlíšiť názvom, neexistovali. Meno „baziliáni" sa po prvýkrát objavilo až v 11. storočí v Taliansku. Na území Slovenska sa pomenovanie "baziliáni" pre východných mníchov objavilo až v 17. storočí. Za čias Cyrila a Metoda sa tiež nazývali iba slovom „mnísi".

Provincie rádu pôsobia na Ukrajine, v Argentíne, Brazílii, Kanade, Maďarsku, Poľsku, Rumunsku, na Slovensku a v USA. Na Slovensku majú baziliáni provinciu sv. Cyrila a Metoda, ktorá má monastiere v Prešove (sídlo provincie), Krásnom Brode (noviciát) a v Trebišove. V Srbsku majú monastier v Kule.

Medzi členov baziliánskeho rádu patril aj blažený Pavol Peter Gojdič.

Galéria
-------

* Ikonostas baziliánov v Trebišove v r. 1999 - tesne po jeho postaveníIkonostas baziliánov v Trebišove v r. 1999 - tesne po jeho postavení
* Ikonostas z 18. storočia, baziliánsky monastier Bukova Hôrka, okr. Stropkov. Foto z r. 2004.Ikonostas z 18. storočia, baziliánsky monastier Bukova Hôrka, okr. Stropkov. Foto z r. 2004.
* Baziliáni na Slovensku po duchovných cvičeniach na fare vo Veľkom Lipníku v r. 1994Baziliáni na Slovensku po duchovných cvičeniach na fare vo Veľkom Lipníku v r. 1994

Literatúra
----------

* "Baziliáni : Rád baziliánov (OSBM)." In: Ján Babjak: *Rehole a kongregácie na Slovensku.* 1. vydanie. Trnava : Dobrá kniha, 1998, s. 26-29. ISBN 80-7141-183-3
* "Baziliánky : Rád sestier sv. Bazila Veľkého (OSBM)." In: Ján Babjak: *Rehole a kongregácie na Slovensku.* 1. vydanie. Trnava : Dobrá kniha, 1998, s. 30-34. ISBN 80-7141-183-3
* "Baziliánky (slovenské) : Delegatúra sv. Cyrila a Metoda sestier Rádu sv. Bazila Veľkého (OSBM)." In: Ján Babjak: *Rehole a kongregácie na Slovensku.* 1. vydanie. Trnava : Dobrá kniha, 1998, s. 35-38. ISBN 80-7141-183-3

Externé odkazy
--------------

* Rád svätého Bazila Veľkého
* Rád sestier sv. Bazila Veľkého Archivované 2014-04-08 na Wayback Machine
Rue de Fourcy
**Rue de Fourcy** je ulica v Paríži v historickej štvrti Marais. Nachádza sa v 4. obvode.

Poloha
------

Ulica vedie od križovatky s ulicami Rue de Jouy a Rue Charlemagne a končí na križovatke ulíc Rue François-Miron a Rue Saint-Antoine, kde sa zbieha i Rue de Rivoli. Ulica je orientovaná od juhu na sever. Smerom na sever je kolmá k *Rue de Rivoli* a na juhu na ňu nadväzuje Rue des Nonnains d'Hyères vedúce k Seine.

Dejiny
------

Ulica existovala už v roku 1313. Pôvodne slepá ulice ústiaca na *Rue Saint-Antoine* bola v roku 1684 predĺžená južným smerom až k ulici *Rue de Jouy*. V tej dobe zastával úrad prévôt des marchands Henry de Fourcy, ktorého palác stál neďaleko a po ktorom nesie dnešná ulica meno.

V minulosti sa ulica menovala *Rue Sans chef* alebo *Cul-de-sac Sancier*.

Zaujímavé objekty
-----------------

* v domě č. 5 sídlí Maison européenne de la photographie

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Rue de Fourcy**

Externé odkazy
--------------

* Ulica na stránkach Paríža

Zdroj
-----

Súradnice: 48°51′17″S 2°21′32″V﻿ / ﻿48,85475°S 2,35898°V﻿ / 48.85475; 2.35898

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Rue de Fourcy na českej Wikipédii.*
***Prečo plačeš Miriam?*** je medzinárodne uznávaná kniha svedectiev žien po potrate, poskytuje veľké množstvo informácii o potratoch, svedectvá, následky potratu,morálne hľadisko, úvahy a na záver je doplnená aj umeleckou básnickou tvorbou s témou prolife.[chýba zdroj]

1. vydanie
----------

Knihu *Miriam, prečo plačeš? : utrpenie žien po potrate* / Z nemčiny preložil Ján Bernadič; Red. Blažej Belák. - 1. vyd. - Trnava : Spolok sv. Vojtecha, 1998, 151 strán, ISBN 80-7162-242-2

Vydavateľstvo Spolok svätého Vojtecha (skratka SSV), Trnava knihu vydalo v spolupráci s nadáciou Áno životu - matky v núdzi, Trnava – Košice a švajčiarskou organizáciou *Ja zum leben*. Posledné vydanie vyšlo v roku 2001.

Originál a oblasť mapovania
---------------------------

V orig. *Myriam... warum weinst Du?*, vydala nadácia „Ja zum Leben – Mütter in Not", Uznach 1996, ISBN 3-9521192-0-2, 176 strán.

Originál diela vyšiel vo Švajčiarsku, a teda svedectvá sú hlavne z Nemecka, Švajčiarska a Rakúska. Odborná časť je zostavená rôznymi odborníkmi zo sveta.

Podobné diela na Slovensku
--------------------------

Na Slovensku pred niekoľkými rokmi vyšla kniha *Kto uverí mi?* , vydalo Fórum života. Oblasťou mapovania je Slovensko.

Referencie
----------

 1. ↑   *www.haus-samaria.de* [online]. [Cit. 2008-08-14]. Dostupné online. Archivované 2008-06-11 z originálu.
2. ↑  forumzivota.sk článok Kto uverí mi?

Externé odkazy
--------------

* 
* O knihe na pôde parlamentu NR SR
* Úryvok z knihy Archivované 2016-03-05 na Wayback Machine
**Rádiometria** môže byť:

* **rádiometrické metódy (geofyziky)**, t.j. geofyzikálne metodiky, ktoré stanovujú prítomnosť prírodných rádioaktívnych prvkov v horninách, vode a vzduchu, alebo
* odbor, ktorý sa týmito metódami zaoberá.

Rádiometrické metódy umožňujú stanoviť teplotnú históriu Zeme a súčasný tepelný stav zemského vnútra.

Rádioaktívne prvky sú prirodzene obsiahnuté v horninách, ich koncentrácia sa však líši v dôsledku rozdielov v zložení zemskej kôry. Atómové jadrá rádioaktívnych prvkov sa samovoľne rozpadajú. Tento proces je sprevádzaný vyžarovaním nabitých častíc alebo energie, ktorý sa nazýva rádioaktívne žiarenie. Sú rozoznávané 4 základné typy žiarenia:

* žiarenie alfa - prúd kladne nabitých jadier hélia
* žiarenie beta - prúd elektrónov alebo pozitrónov
* žiarenie gama a röntgenové žiarenie - elektromagnetické žiarenia
* neutrónové žiarenie - prúd neutrónov, ktoré pri zrážkach s jadrami iných atómov môžu produkovať iné typy žiarenia

Najvýznamnejšími zdrojmi rádioaktivity hornín je prítomnosť draslíka, uránu a tória. Rozpadom U a Th vzniká v horninovom prostredí radón, ktorý sa môže akumulovať v pivničných priestoroch ľudských obydlí.

Základnou metódou geofyzikálnej rádiometrie je meranie gama žiarenia. Energiu žiarenia (intenzita) možno vyjadriť rôznymi jednotkami, najčastejšie jednotkami expozičného príkonu A.kg-1 a dávkového príkonu Gy.s-1. Energiu žiarenia možno vyjadriť v elektrónvoltoch (eV).

Rádiometrické metódy sa často používajú pri geologickom výskume, ložiskovej prospekcii alebo monitorovaní životného prostredia. Pri pozemnom prieskume sa používajú prenosné rádiometre s Geigerovými-Müllerovými trubicami. Pri leteckom prieskume sa používajú špeciálne aparatúry upravené pre použitie v lietadlách.

Referencie
----------

1. ↑   *Rádionuklidové metódy* [online]. Univerzita Komenského v Bratislave, [cit. 2012-10-12]. Dostupné online. [nefunkčný odkaz]
2. 1 2  Pokorný, V. Holbein, M. Lalúch, M. Novosad, J. Rosa, J. Sočes, J. 1987, *Baníctvo I.* Alfa, Bratislava, s. 45-48

|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál vedy o Zemi |
Rue de Montmorency
**Rue de Montmorency** (*Montmorencyho ulice*) je ulica v Paríži. Nachádza sa v historickej štvrti Marais v 3. obvode.

Poloha
------

Ulica vedie od križovatky s Rue du Temple a končí pri Rue Saint-Martin. Ulica je orientovaná od východu na západ.

Dejiny
------

Ulica vznikla v 13. storočí, kedy boli rozparcelované pozemky kláštora Saint-Martin-des-Champs.

Svoje súčasné meno nesie ulica od roku 1768 a je pomenovaná po významnej šľachtickej rodine Montmorency, ktorá bývala v jednom z palácov.

Úsek medzi ulicami *Rue Saint-Martin* a Rue Beaubourg sa už od 14. storočia nazýval *Rue du Seigneur de Montmorency*. Časť medzi ulicami *Rue Beaubourg* a Rue du Temple sa už v roku 1328 nazývala *Ruelle au Villain* a neskôr bola premenovaná na *Rue Cour-au-Villain*.

Počas Veľkej francúzskej revolúcie bola *Rue de Montmorency* premenovaná na *Rue de la Réunion* a v roku 1806 sa vrátila späť k svojmu pôvodnému názvu.

Významné stavby
---------------

* Dom č 5: mestský palác *Hôtel Thiroux de Lailly*, ktorý do roku 1624 patril rodine Montmorency. V rokoch 1651 – 1658 tu žili Nicolas Fouquet a jeho druhá manželka Marie-Madeleine de Castille. Býval tu aj spisovateľ Théophile de Viau (1590 – 1626). V záhrade paláca sa dochovala klasicistická fontána.
* Dom č 8: v rokoch 1676 – 1677 tu bývala madame de Sévigné.
* Dom č 10: po druhej svetovej vojne tu bola zriadená tlačiareň *La Ruche ouvrière*, ktorá vydávala anarchistickú literatúru v španielčine, bulharčine, taliančine, francúzštine a ruštine. Budovu zničil požiar v roku 1980 a potom bola rekonštruovaná.
* Dom č 51: dom Nicolasa Flamela z roku 1407 je najstarším domom v Paríži.

Referencie
----------

1. ↑  McAuliffe, Mary. *Paris Discovered: Explorations in the City of Light*. Princeton Book Company, 2006. ISBN 978-0-87127-287-4

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Rue de Montmorency**

Externé odkazy
--------------

* Ulica na stránkach mesta Paríža

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Rue de Montmorency na českej Wikipédii a Rue de Montmorency na anglickej Wikipédii.*
**Primátor** je na Slovensku najvyšší predstaviteľ (a výkonný orgán) každého mesta. V minulosti od roku 1945 sa pojmom primátor označoval najvyšší predstaviteľ Bratislavy, a od roku 1983 aj Košíc; od roku 1990 má pojem primátor dnešný význam.

Okrem toho, že je najvyšším predstaviteľom a orgánom, primátor dnes uschováva mestskú pečať a mestskú zástavu a používa mestské insígnie. Inak preňho platia ustanovenia ako pre starostov. Postavenie primátora je dané paragrafom 24 zákona SNR č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení.

V rokoch 1954 – 1990 sa najvyšší predstaviteľ (každého) mesta nazýval *predseda mestského národného výboru* a predtým sa predseda väčšieho mesta nazýval *mešťanosta*.

Referencie
----------

1. ↑
2. ↑

Pozri aj
--------

* Primátor hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy

Externé odkazy
--------------

* Zákon SNR č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení
* Zoznam historických najvyšších predstaviteľov Bratislavy
* Zoznam historických najvyšších predstaviteľov Košíc
* Zoznam historických najvyšších predstaviteľov Banskej Bystrice
Súradnice: 48°18′28″S 20°15′00″V﻿ / ﻿48,30778°S 20,25000°V﻿ / 48.30778; 20.25000

**Rimavská kotlina** je geomorfologický podcelok Juhoslovenskej kotliny.

Polohopis
---------

**Hierarchia**
*Alpsko-himalájska sústava* → *Karpaty* → *Západné Karpaty* → *Vnútorné Západné Karpaty* → *Lučensko-košická zníženina* → *Juhoslovenská kotlina* → ***Rimavská kotlina***
\*\*\*
Zaberá jej východnú časť a ohraničujú ju zo severu Revúcka vrchovina s podcelkami Železnícke predhorie a Cinobanské predhorie, západným smerom pokračuje Juhoslovenská kotlina podcelkom Lučenská kotlina. Južným smerom leží Cerová vrchovina s podcelkami Bučenská, Hajnáčska a Petrovská vrchovina. Na juhovýchode leží Gemerská pahorkatina (podcelok Bodvianskej pahorkatiny) a východným susedom je Slovenský kras a jeho podcelky Silická planina, Plešivská planina, Koniarska planina a Jelšavský kras.

Rozprestiera sa tak v povodí stredného a dolného toku riek Slaná, Blh a Rimava. Má pahorkatinný charakter a budujú ju piesčité sliene a vápnité piesky a íly. Klimaticky leží v teplej oblasti s mierne suchým charakterom a studenou zimou, s priemernými teplotami v júli okolo 19 - 20 °C a v januári okolo -3 - -4 °C. Priemerne v oblasti za rok spadne okolo 600 mm zrážok.[chýba zdroj]

Delenie
-------

* Gemerské terasy
* Oždianska pahorkatina
* Valická pahorkatina
* Licinská pahorkatina

Chránené územia
---------------

* Kurinecká dubina – prírodná rezervácia
* Ťahan – prírodná rezervácia
* Martinovská nádrž – chránený areál
* Prielom Muráňa – prírodná pamiatka
* Meliatsky profil – prírodná pamiatka
* Horný Červený les – prírodná rezervácia

Sídla v Rimavskej kotline
-------------------------

Rimavská kotlina patrí medzi stredne husto zaľudnené územia a ležia tu mestá Rimavská Sobota a Tornaľa, z významnejších sídiel napríklad Hrachovo, Jesenské, Rimavská Seč, Lenartovce, Veľký Blh a Plešivec.

Doprava
-------

Územím vedie dôležitá dopravná spojnica stredného a východného Slovenska, dnes medzinárodná cesta E 58, vedúca po ceste I/16. Spája Zvolen a Lučenec s Rimavskou Sobotou, Tornaľou a Rožňavou. Nezastupiteľnú úlohu zohráva železničná trať Zvolen – Košice, ktorá je súčasťou južného prepojenia Západného a východného Slovenska. V Jesenskom sa pripája trať do Brezna a v Lenartovciach trať do Miškovca.

Pozri aj
--------

* Geomorfologické členenie Slovenska
* Juhoslovenská kotlina

Referencie
----------

1. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2018-05-01]. Dostupné online.
2. ↑   *mapový portál HIKING.SK* [online]. mapy.hiking.sk, [cit. 2018-07-20]. Dostupné online.

Zdroj
-----

* Rimavská kotlina. In: *Encyklopédia Slovenska* V R-Š. 1. vyd. Bratislava: Veda, 1981. s. 98-99.
Pohľad na budovu
**Pro meritae Quieti** je dvojposchodová neskorobaroková budova hneď za Kláštorom františkánov a Kostolom sv. Petra a Pavla v Nitre.

História
--------

Budova bola postavená pre starých kňazov na zaslúžený odpočinok, čo značí nápis nad vchodom *Pro meritae quieti*. O jej výstavbu sa postaral Jozef Vurum v roku 1776 a v roku 1832 podľa projektu P. Geisslera bola klasicisticky prestavaná s novou empírovou fasádou. Budova má pôdorys v tvare "U". Vnútorný priestor je uzatvorený západným blokom budovy Veľkého seminára s priechodom vo dvore. V minulosti tu sídlilo Vlastivedné múzeum a dnes opäť slúži svojmu pôvodnému účelu.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Pro meritae Quieti**

Zdroj
-----

* *Mestský palác (Pro meritae quieti)* [online]. mesto Nitra, [cit. 2015-12-05]. Dostupné online. Archivované 2015-12-08 z originálu.

Súradnice: 48°18′58″S 18°05′18″V﻿ / ﻿48,31614°S 18,088388°V﻿ / 48.31614; 18.088388
**Prognostik** je osoba vykonávajúca prognostiku, odborník v prognostike. Väčšinou ide o osobu s ekonomickým, sociologickým, politologickým, geografickým či podobným vzdelaním a / alebo s praxou v týchto odboroch. Je to často absolvent zodpovedajúcej vysokej školy. Prognostik formuluje prognózy, ktorých predmetom býva najmä vývoj rozhodujúcich veličín ekonomického systému (podniku či národného hospodárstva), vývoj sociologických či politických systémov.

Známi prognostici
-----------------

Doménou československej prognostiky bol prognostický ústav ČSAV, v ktorom pôsobili okrem iných aj niektorí neskorší politici, a to predovšetkým ekonómovia Valtr Komárek (od roku 1984 riaditeľ), Václav Klaus (od roku 1987), Miloš Zeman (1990-1993)). 1. januára 1989 vznikol aj na Slovensku prognosticky ústav slovenskej akadémie vied (PÚ SAV), v ktorom pôsobili napr. Fedor Gál a Martina Lubyová.

Referencie
----------

1. ↑  prognostik. In:  *Slovník slovenského jazyka*. Ed. Štefan Peciar. 1. vyd. Zväzok III p – r. Bratislava : Vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 1963. 912 s. Dostupné online. S. 623.
2. ↑  prognostik. In:  *Krátky slovník slovenského jazyka*. 4. dopl. a upr. vyd. Bratislava : Veda, 2003. 985 s. Dostupné online. ISBN 80-224-0750-X. S. 595.
3. ↑   *Publikácie | Prognostický Ústav* [online]. www.prog.sav.sk, [cit. 2021-08-11]. Dostupné online. Archivované 2021-08-11 z originálu.

Pozri aj
--------

* Analýza
* Futurológia
* Prognostika
* Veštenie
* Prorokovanie

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Prognostik na českej Wikipédii.*
Súradnice: 49°13′38″S 18°44′27″V﻿ / ﻿49,227282°S 18,740852°V﻿ / 49.227282; 18.740852

Remeselnícky dom
**Remeselnícky dom** v minulosti (*Živnostenský dom, Remeselnícky domov učňov Gabriela Baroša*) je budova v Žiline na ulici Kálov č. 10. Bola dokončená v roku 1910 v secesnom štýle. Patrí medzi kultúrne pamiatky Slovenska

Priečelie budovy tvoria dve postranné vežičky. Medzi vežičkami je socha Gabriela Barossa, ktorý v Žiline založil súkennú farbiku – neskoršia Slovena. Pod vežičkami sú reliéfy s postáv, ktoré znázorňujú remeslá ako kováč, krajčír, mlynár atď.

V roku 1960 v budove provizórne sídlila Stredná priemyselná škola stavebná, neskôr aj konzervatórium a obchodná akadémia.

Referencie
----------

1. ↑  FEILER, Jozef. *Remeselnícky dom – Priemyslový dom Gabriela Barossa* [online]. zilina-gallery.sk, [cit. 2015-07-31]. Dostupné online. Archivované 2013-04-07 z originálu.
2. ↑  GROMA, Patrik. *26. Remeselnícky dom* [online]. zilina-gallery.sk, [cit. 2015-07-31]. Dostupné online. Archivované 2016-03-04 z originálu.
3. ↑   *Stredná priemyselná škola stavebná v Žiline – História školy* [online]. spssza.sk, [cit. 2015-07-31]. Dostupné online.
**Róbert Maxián** (\* 31. január 1967) je slovenský diplomat. Od mája 2022 je veľvyslanec Slovenska v Indii.

Životopis
---------

V rokoch 1981 až 1983 študoval na Športovom gymnáziu v Banskej Bystrici, v rokoch 1983 – 1985 na Gymnáziu v Žiari nad Hronom. Následne v rokoch 1985 až 1989 študoval na Obchodnej fakulte Vysokej školy ekonomickej v Bratislave. V rokoch 1991 až 1992 študoval tiež na Indickom inštitúte zahraničného obchodu v Dillí.

Od roku 1989 pôsobil ako obchodný referent spoločnosti Kerametal v Bratislave, v rokoch 1992 až 1996 bol vedúcim obchodného oddelenia tejto spoločnosti. V rokoch 1996 – 2002 bol „asistent vedúceho obchodného oddelenia, Veľvyslanectvo SR v Dillí/zastúpenie Kerametal India, Dillí". V rokoch 2002 až 2004 bol zástupcom obchodného riaditeľa Kerametal.

Diplomatické pôsobenie
----------------------

Od roku 2004 do roku 2009 bol vedúcim obchodno-ekonomického oddelenia na veľvyslanectve Slovenska v Indii. V rokoch 2009 až 2011 pracoval ako referent Odboru riadenia ekonomickej diplomacie na Ministerstve zahraničných vecí a európskych záležitostí, v rokoch 2011 až 2012 bol vedúcim Oddelenia podnikateľského centra MZVaEZ. V rokoch 2012 až 2017 bol zástupca vedúceho zastupiteľského úradu a konzul na Veľvyslanectve Slovenska v kórejskom Soule. Následne bol v období 2018 až 2019 vedúci Oddelenia krajín východnej Ázie a Pacifiku na MZVaEZ. V rokoch 2019 až 2021 bol zástupca vedúceho zastupiteľského úradu v Budapešti.

22. feburára 2022 ho prezidentka Zuzana Čaputová vymenoval za veľvyslanca Slovenska v Indii. Jeho predchodcom bol v rokoch 2018 – 2021 Ivan Lančarič. Svoj úrad prevzal v máji 2022.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6   *Veľvyslanec* [online]. Bratislava: Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí SR, [cit. 2022-06-29]. Dostupné online.
2. ↑   *Prezidentka Slovenskej republiky | Vymenovania a odvolania* [online]. Bratislava: Kancelária prezidenta SR, [cit. 2022-06-29]. Dostupné online.
3. ↑   Zuzana Čaputová a veľvyslanec v Indickej republike. *teraz.sk* (Bratislava: TASR), 2022-02-22. Dostupné online [cit. 2022-06-29].
4. ↑   *Bývalí veľvyslanci* [online]. Bratislava: Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí SR, 2006-09-12, rev. 2022-02-08, [cit. 2022-06-29]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Profil na stránke veľvyslanectva

| * z
* d
* u
Veľvyslanci Slovenska v Indii |
| --- |
| 
* Marián Tomášik (1994 – 1998)
* Ladislav Lysák (1998 – 2000)
* Ladislav Volko (2000 – 2004)
* Alexander Iľaščík (2004 – 2009)
* Marián Tomášik (2009 – 2013)
* Žigmund Bertók (2013 – 2018)
* Ivan Lančarič (2018 – 2021)
* Róbert Maxián (2022 – súčasnosť)

 |
Rwenzori
**Ruwenzori** alebo **Rwenzori** (-u- bolo odstránené v roku 1980, aby bol názov viac v súlade s menom miestneho kmeňa) je malé sopečné pohorie vo Východoafrickej priekope na hraniciach Ugandy a Konga. Je tu zriadený Národný park Rwenzori Mountains.

Pohorie sa často zvykne považovať za totožné s pohorím *Montes Lunae* (Mesačné vrchy, Vrchy Mesiaca) spomínaným Ptolemaiom, ale nie je to isté.

Najvyšší vrch je Ngaliema (predtým nazývaný Margherita) vysoký 5109 m. Jeho výška sa udáva aj ako 5110 m, 5119 m či 5120 m a vrchol leží presne na štátnej hranici. Ruwenzori tvorí 120km dlhý hrebeň, ktorý sa ťahá pozdĺž konžsko-ugandskej hranice od severovýchodu na juhozápad.

Ruwenzori je len jedno z troch afrických pohorí, ktorých vrcholy sú trvalo zasnežené. Neprístupné pohorie zahaľujú mraky, takže ich takmer 300 dní v roku nevidno. Keď sa oblaky konečne zdvihnú, objavia sa impozantné zasnežené štíty. 

Delenie (zoradené podľa výšky):

* **Stanley** (iný názov: Náhorná plošina Stanley):
	+ Ngaliema (5.109 m)
	+ Alexandra (5.091 m) - Kongo
	+ Albert (5.087 m) - Kongo
	+ Möbius (4.918 m) - Uganda
	+ Savoia (4.977 m) - Uganda
	+ Wasuwamesu (4.462 m) - Kongo
* **Speke** (iný názov: Náhorná plošina Speke):
	+ Vittoria-Emanuele (4.890 m) - Uganda
	+ Johnston (4.834 m) - Uganda
* **Baker** (iný názov: Náhorná plošina Baker):
	+ Edward (4.842 m) - Uganda
	+ Semper (4.794 m) - Uganda
	+ Wollaston (4.626 m) - Uganda
	+ Moore (4.623 m) - Uganda
* **Luigi di Savoia** (iné názvy: Náhorná plošina Luigi di Savoia):
	+ Sella (4.627 m) - Uganda
	+ Weismann (4.620 m) - Uganda
	+ Stairs (4.545 m) - Uganda
* **Portal Peaks** (iný názov: Náhorná plošina Portal Peaks):
	+ Kihuma (4.391 m) - Uganda
	+ Middle Portal (4.545 m) - Uganda
	+ Rutara (4.280 m) - Uganda

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Rwenzori**

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka Archivované 2021-05-11 na Wayback Machine
* Park na stránke UNESCO
**Republic Plaza** je mrakodrap v meste Denver v štáte Colorado. Má výšku 218 metrov, čím je najvyššou budovou v meste Denver, štátu Colorado a takisto aj celej Rocky Mountain oblasti USA. Budova bola postavená v roku 1984 a má 56 poschodí, z ktorých väčšina je použitá pre kancelárie. Republic Plaza je v súčasnosti 109. najvyššou budovou v USA.

Budovu navrhla firma Skidmore, Owings & Merrill a je postavená z vystuženého betónu, ktorý je pokrytý Sardínskou žulou. Republic Plaza obsahuje 111 000 m2 kancelárskych priestorov, tri obchody na maloobchodnej úrovni, reštaurácie a obchodné služby.

Pozri aj
--------

* Zoznam najvyšších budov v USA

Referencie
----------

1. 1 2 3   *Republic Plaza* [online]. Emporis.com, [cit. 2007-12-27]. Dostupné online.
2. 1 2 3 4 5   *Republic Plaza* [online]. SkyscraperPage.com, [cit. 2007-12-27]. Dostupné online.
3. 1 2   *Republic Plaza* [online]. A View on Cities, [cit. 2007-12-27]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna webstránka
Ryža siata
**Ryža** sú plody druhov ryža siata (Oryza sativa) alebo Oryza glaberrima z rodu ryža.

Pochádzajú pôvodne z tropickej a subtropickej južnej a juhovýchodnej Ázie a Afriky. Spolu poskytujú viac ako pätinu (1/5) kalórií konzumovaných ľuďmi (Smith, Bruce D. *The Emergence of Agriculture*. Scientific American Library, A Division of HPHLP, New York, 1998). 

Hovorový názov divá ryža môže byť:

* označenie pre divé druhy rodu ryža
* alternatívny názov tzv. "indiánskej ryže", teda rodu Zizania

Ryža je jednoročná bylina rastúca do výšky 1–1,8 m, prípadne viac, s dlhými štíhlymi listami dlhými 50–100 cm a 2–2,5 cm širokými. Semeno tvorí zrno dlhé 5–12 mm a hrubé 2–3 mm.

Produkcia
---------

Najväčšími producentmi ryže sú ázijské krajiny. Okrem nich sa ryža produkuje najmä v Brazílii, USA, Egypte a Nigérii. Pokusy s jej pestovaním boli v povojnovom období aj v Česko-Slovensku v regióne Zemplín.

| Top producenti ryže 2010 |
| --- |
| Krajina | Produkcia (mil. ton) |
| Čína  Čína | 137,5 |
| India  India | 99,0 |
| Indonézia  Indonézia | 40,0 |
| Bangladéš  Bangladéš | 32,3 |
| Vietnam  Vietnam | 24,7 |
| Thajsko  Thajsko | 20,6 |
| Mjanmarsko  Mjanmarsko | 11,0 |
| Filipíny  Filipíny | 10,8 |
| Brazília  Brazília | 8,4 |
| Japonsko  Japonsko | 7,6 |
| **Svet spolu** | **460** |
| *Zdroj: USDA (Odhad 2010)* |

Referencie
----------

1. ↑   *Najväčší producenti ryže na svete* [online]. USDA. Dostupné online. [nefunkčný odkaz]
**Robert Frank Borkenstein** (\* 31. august 1912, Fort Wayne, Indiana – † 10. august 2002, Bloomington, Indiana) bol americký policajný dôstojník a vedec, autor vynálezu prístroja Breathalyzer na dychové skúšky.

Životopis
---------

Borkenstein sa narodil 31. augusta 1912 vo Fort Wayne v štáte Indiana.

V roku 1938 spolupracoval s Rollom Neil Hargerom na Indiana University School of Medicine na vývoji Drunkometra. V roku 1936 sa pridal k štátnej polícii v štáte Indiana a bol neskôr povýšený na kapitána veliaceho forenznému oddeleniu štátnej polície. V roku 1954 vyvinul Breathalyzer.

Urobil tiež veľkú časť prvotnej práce na polygrafe. a bol žiadaný expert na tento prístroj. V roku 1988 sa stal členom Safety and Health Hall of Fame International (Medzinárodnej siene slávy pre bezpečnosť a zdravie). V roku 1999 zomrela jeho manželka Marjorie K. Buchananová.

Borkenstein zomrel 10. augusta 2002 v Bloomingtone vo veku 89 rokov.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6  MARTIN, Douglas. *Robert F. Borkenstein, 89, Inventor of the Breathalyzer* [online]. The New York Times, 2002-08-17, [cit. 2019-03-17]. Dostupné online.
2. 1 2   *Robert F. Borkenstein Courses* [online]. Center for Studies of Law in Action, Indiana University. Dostupné online. Archivované 2019-08-01 z originálu.
3. ↑  REED, Christopher. *Obituary: Robert Borkenstein* [online]. The Guardian, 2002-08-20, [cit. 2019-03-17]. Dostupné online.
4. ↑  WOO, Elaine. *Robert Borkenstein, 89; Inventor of Breathalyzer Intoxication Tester* [online]. Los Angeles Times, 2002-08-18, [cit. 2017-08-09]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Robert Frank Borkenstein Archivované 2017-10-04 na Wayback Machine na stránke Breathalyzer.org

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Robert Frank Borkenstein na anglickej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * ISNI: 0000 0000 4398 4899
* LCCN: no2002081323
* VIAF: 306114030
* WorldCat: lccn-no2002081323
**SIMM** je skratka z anglického **single in-line memory module** a označuje jednoduchý obvod slúžiaci k inštalácii operačnej pamäte (RAM) do počítača, prípadne iného zariadenia.

Zmysel SIMM
-----------

Operačná pamäť PC je spojená s procesorom pomocou dátovej zbernice. Táto zbernica má danú dátovú šírku - v prípade PC, ktoré využívali SIMM moduly to bolo najčastejšie 32 bitov. Šírka dátovej zbernice a pripojenej operačnej pamäte musí byť rovnaká. Operačná pamäť je realizovaná pomocou pamäťových čipov. Tieto čipy však majú rôznu dátovú šírku (veľmi často 1, 4 alebo 8 bitov). Pre pripojenie pamäte k dátovej zbernici by teda bolo potreba veľkého množstva jednotlivých čipov a išlo by o nepraktickú záležitosť. Preto boli jednotlivé čipy pripájané na doštičku s danou dátovou šírkou a štandardným konektorom.

Verzia SIMM
-----------

* 30 pinová s dátovou šírkou 8 bitov
* 72 pinová s dátovou šírkou 32 bitov

Externé odkazy
--------------

* Príklady SIMM modulov Archivované 2014-12-27 na Wayback Machine (anglicky)

* 256 kB SIMM 30 pinová, Atari STE256 kB SIMM 30 pinová, Atari STE
* 256 kB SIMM 30 pinová, Atari STE256 kB SIMM 30 pinová, Atari STE
* 256 kB SIMM 30 pinová, Atari STE256 kB SIMM 30 pinová, Atari STE

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku SIMM na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Pamäťové čipy |
| --- |
| Asynchrónne | 
* EDO RAM
* FPM RAM

 |
| Synchrónne | 
* SDR
* DDR
* DDR2
* DDR3
* DDR4

 |
| Synchrónne (mobilné) | 
* Mobile DDR
* Mobile DDR2
* Mobile DDR3

 |
| Grafické | 
* VRAMG
* GDDR2
* GDDR3
* GDDR4
* GDDR5

 |
| Rambus | 
* RDRAM
* XDR DRAM
* XDR2 DRAM

 |
| Ostatné | 
* SIMM

 |
**Rétiho hra** (*Rétiho systém* alebo aj *Zukertortova hra*) vzniká ťahom **1. Jf3**. Avšak v slovenskej, českej a anglickej šachovej literatúre sa jednotlivé definície Rétiho hry rôznia, pretože po prvom ťahu bieleho **1. Jf3** môže hra stále prejsť do iných otvorení, najmä do Dámskeho gambitu. Preto sa niekedy za Rétiho hru považuje až sled ťahov: **1. Jf3 d5 2. c4**, pretože iné pokračovania nesú vlastné názvy, ale čierny môže odpovedať aj ťahom **1. ... Jf6**. Prvá možnosť má ECO kód A05, druhá A06, celkovo má Rétiho hra označenie ECO A04-A09. Rétiho hra je pomenovaná po Richardovi Rétim, ktorý sa zaoberal analýzou tohoto otvorenia. 

 Pozícia po 1. Jf3 d5 2. g3 c5 3. c4

Pokračovanie po 1. ... d5
-------------------------

Hra najčastejšie pokračuje: 2. g3 c5 (pozícia znázorená na diagrame vpravo) 3. c4 d4 ( po 3. ... dxc4 by prišlo 4. Ja3 Se6 5. Da4+ Jc6 6. Jxc4 Jf6 7. Sg2 Sd5 s približne vyrovnanou hrou alebo môže čierny v piatom ťahu zahrať 5. ... Dd7 6. Jb5 s hrozbou dvojšachu a chytením veže na poli a8. 6. ... Jc6 7. Sg2 Vc8 8. Jg5 s pokračujúcim útokom bieleho a snahou dobiť pešiaka na poli c4, avšak čierny stojí trochu lepšie a mal by tohoto pešiaka úspešne ubrániť.) 4. Sg2 Jf6 5. d3 Jc6 6. Da4 Sd7 7. Db3 (cieľom výpadu dámou na pole a4 bolo vyprovokovať strelca, aby mohla dáma následne ohroziť čierneho pešiaka na poli b7)

Hra môže pokračovať aj ťahmi: 2. c4 dxc4 3. e4 Jc6 4. Sxb4 d5 5. Jf3 Sd6 6. d4 exd4 7. Jxd4 a v tomto bode sa čierny môže rozhodnúť, či bude brať bieleho jazdca na poli d4, alebo zahrá niečo iné, napr. 7. ... Je5.

Pokračovanie po 1. ... Jf6
--------------------------

Ďalšou prirodzenou odpoveďou čierneho je **1. ... Jf6**, na čo biely často odpovedá ťahmi 2. g3 g6 3. Sg2 Sg7 4. 0-0 0-0 (zrkadlová pozícia, obe strany akoby vyčkávajú s útokom na centrum), hra môže pokračovať napr. ťahmi 5. c4 d6. Takto sa hrala aj partia Vladimir Malakhov vs. Baskaran Adhiban z roku 2013 na šampionáte v Berlíne.

Referencie
----------

1. ↑   *ECO CODE* [online]. www.skmodra.sk, [cit. 2019-07-29]. Dostupné online.
2. ↑   *Vladimir Malakhov vs Baskaran Adhiban* [online]. www.chessgames.com, [cit. 2019-07-29]. Dostupné online. (english)

Pozri aj
--------

* Zatvorená hra
* Dámsky gambit


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Šachový portál |
Koloseum v Ríme
**Rímska architektúra** je etapa vývoja antickej architektúry od štvrtiny 8. stor. pred Kr. do druhej polovice 5. storočia na území Rímskej ríše.

Rímska architektúra vznikla racionálnym spojením dvoch zdanlivo protichodných predchodcov gréckej architektúry a etruskej stavebnej techniky, založenej na systéme mohutných pilierov a valených klenieb. Spojenie oboch systémov sa uskutočňuje na stavbách pre verejný život spoločnosti (divadlo, amfiteáter, ...), zatiaľ čo úžitkové stavby (akvadukty) si dlho uchovávajú svoj pôvodný, v podstate etruský technický charakter a najstaršie chrámy z prvých rokov republiky sú zasa čisto helenistické, hoci neskôr nadobúdajú špecificky rímsku tvárnosť.

Výsledná rímska architektúra je budovaná v etruskej klenbovej technike. Použitie klenieb umožnilo uzavrieť aj vnútorné priestory obrovských rozponov jedinou plochou bez radov vnútorných podpier, ktoré boli v podobných stavbách nevyhnutné. Tým bol vytvorený jednotný vnútorný priestor, architektonicky ukončený ako samostatná výtvarná jednotka, ktorý je hlavným prínosom rímskej architektúry pre svetový vývoj staviteľského umenia.

Významné stavby
---------------

Akvadukt
* Akvadukt
* Amfiteáter
* Anjelský hrad
* Antické baziliky
* Caracallove kúpele
* Circus Maximus
* Domus Aurea
* Forum Romanum
* Hadriánova vila
* Hadriánov val
* Koloseum
* Panteón
* mesto Pompeje
* Trajánov stĺp
* Via Appia
* Via Sacra (Posvätná cesta v Ríme)
* Titov oblúk

Pozri aj
--------

* Rímske umenie

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Rímska architektúra**

Externé odkazy
--------------

* Rome Reborn - Prechádzka antickým mestom Archivované 2011-08-10 na Wayback Machine

Zdroj
-----

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Architektura starověkého Říma na českej Wikipédii.*
Rødven stavkirke - leto 2006.
**Rødven stavkirke** je drevený hrazdený kostol škandinávskeho typu (stavkirke), nachádzajúci sa v osade Rødven (pri Raume, okres Møre og Romsdal) v Nórsku.

Je to jednoloďový kostol, postavený niekedy na prelome 12. a 13. storočia. Drevené nosníky boli k pôvodnej stavbe pravdepodobne pristavané počas rekonštrukcie, ktoré prebiehali v 17. storočí, keď boli zároveň zbúrané vonkajšie galérie. V interiéri sa nachádzajú lavice, ktoré pojmú asi 100 návševníkov, kazateľnica z roku 1712 a veľký stredoveký krucifix zo 14. storočia.

Počas archeologického prieskumu v rokoch 1962 - 93 boli nájdené zvyšky starších stavieb na mieste kostola. V súčasnosti sa Rødvenskom kostole slúžia bohoslužby iba v lete, inak je častým miestom konania svadobných obradov.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Rødven stavkirke**

Externé odkazy
--------------

* www.stavkirke.org (nórsky - bokmål)

Súradnice: 62°37′28″S 7°29′42″V﻿ / ﻿62,62444°S 7,49500°V﻿ / 62.62444; 7.49500
O kozmickom observatóriu pozri *Swift Gamma-Ray Burst Mission.*
**SWIFT** (z angl. **Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication** = *Spoločnosť pre celosvetovú medzibankovú finančnú telekomunikáciu*) je spoločnosť (organizácia), ktorá prevádzkuje celosvetovú sieť, pomocou ktorej dochádza k elektronickej výmene správ o finančných transakciách medzi bankami a ďalšími finančnými inštitúciami.

V decembri roku 2001 združovala viac ako 9 000 finančných inštitúcii zo 209 krajín a podľa odhadov táto sieť denne prenesie platobné správy, ktorých priemerná celková výška je viac ako 6 000 000 000 000 (6 biliónov) amerických dolárov.

Centrála spoločnosti SWIFT sa nachádza v La Hulpe neďaleko Bruselu.

Spoločnosť bola založená v Bruseli v roku 1973 239 bankami z 15 krajín a začala s definovaním spoločného jazyka pre finančné transakcie a systémy spracúvajúce zdieľané finančné údaje.
Jeho základy boli položené v roku 1975 a prvá správa bola poslaná v roku 1977.

Externé odkazy
--------------

* Oficiálne stránky SWIFT
* kompletná databáza SWIFT kódy Archivované 2013-12-06 na Wayback Machine
* Poskytovateľ SWIFT služieb na Slovensku a v Česku
Súradnice: 49°47′51″S 18°12′41″V﻿ / ﻿49,79750°S 18,21139°V﻿ / 49.79750; 18.21139

**Rezavka** je prírodná rezervácia nachádzajúca sa na katastri ostravského mestského obvodu Svinov. Skladá sa z lužného lesa v okolí slepého ramena Odry a rozsiahlych rákosín Vrbenského rybníka.

Prírodné pomery
---------------

### Flóra

Lesný porast je tvorený kombináciou brestových dúbrav a mokraďových jelšín. Rastie tu celý rad osobitne chránených rastlín, ako je napr. kruštík neskorý (*Epipactis albensis*), snežienka jarná (*Galanthus nivalis*), ľalia zlatohlavá (*Lilium martagon*) alebo kruštík modrofialový (*Epipactis purpura*). Medzi ďalších vzácnych zástupcov flóry patria nadutica bobuľnatá (*Cucubalus baccifer*), kosatec žltý (*Iris pseudacorus*) a hviezdnatec čemericový (*Hacquetia Epipactis*). Tieto rastliny radíme medzi regionálne významné druhy.

Význam prírodnej pamiatky podčiarkuje prítomnosť vzácnych druhov húb, ako je napr. ohnivec rakúsky (*Sarcoscypha austriaca*), tvarohovec jabloňový (*Aurantioporus fissilis*), ostropórovec nížinný (*Oxyporus late-marginatus*), lofária tmavá (*Lopharia spadicea*) alebo bradavkatka *Eutypa scoparia*.

### Fauna

Územie priliehajúce k vode je porastené spoločenstvami rákosia a vysokých ostríc. Rastie tu napr. perutník močiarny (*Hottonia palustris*). Prostredie poskytuje vhodné podmienky pre rozmnožovanie mloka veľkého (*Triturus cristatus*) alebo skokana ostronosého (*Rana arvalis*). Okrem nich potom samozrejme aj mnohých bežných druhom bezstavovcov, rýb, vtákov a cicavcov.

Referencie
----------

1. ↑   *Stránky AOPK ČR* [online]. [Cit. 2015-01-04]. Dostupné online. (po česky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Rezavka**

Externé odkazy
--------------

* Informácie o rezervácii na serveri Moravskosliezskeho kraja
* Ďalšie dve prírodné rezervácie majú náučné chodníky

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Rezavka na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Chránené územia v okrese Ostrava-mesto |
| --- |
| Chránená krajinná oblasť | 
* Poodří

 |
| Národná prírodná rezervácia | 
* Polanská niva

 |
| Národná prírodná pamiatka | 
* Landek

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Polanský les
* Přemyšov
* Rezavka
* Štěpán

 |
| Prírodné pamiatky | 
* Heřmanický rybník
* Kunčický bludný balvan
* Mokřad u Rondelu
* Porubský bludný balvan
* Rovninské balvany
* Turkov
* Václavovice - pískovna

 |
**Režné povrchy** sú prirodzené povrchy stavebných materiálov bez ďalšej úpravy, t. j. zakrytia nepriehľadnou vrstvou (omietka, obklad…). Vďaka tomu sa prejavuje vonkajšia štruktúra materiálu a priznávajú sa jeho spoje. 

Materiály:

* škárované tehly
* kameň
* pohľadový betón

Škárované tehly
---------------

Sú to hutné tehly s hladkým povrchom, tiež nazývané aj lícovky. Tehly sa kladú v závislosti od väzby múru – behúňová, väzáková, krížová, polokrížová… a pri murovaní sa kladie veľký dôraz na vytváranie rovnomerných škár. Škáry muriva sa najprv vyškrabú a potom rovnomerne vypĺňajú maltou alebo cementovou maltou, do ktorých môžeme vmiešať viaceré prísady (vodoodpudivé, farebné…). Môžu mať rôzny tvar a možno ich zaplniť až do roviny líca škáry. Po zatuhnutí sa zatierajú vodonepriepustnou vrstvou, aby vlhkosť neprenikla do muriva.

Kameň
-----

Má vysokú estetickosť a používa sa najmä v horských oblastiach. Prírodný kameň sa škáruje podobne ako tehlové murivo, ale šírka škár je väčšia a závisí od typu muriva a opracovanosti kameňa. Kamenné murivo môže byť vytvorené:

* z lomového kameňa (kyklopské murivo)
* ako riadkové murivo hrubé
* ako riadkové murivo čisté

Pohľadový betón
---------------

Plochy ostávajú pohľadové, t. j. bez následných povrchových úprav. V súčasnosti veľmi rozširený spôsob, ktorý vytvára štruktúru poznačenú debnením alebo opracovaním povrchovej vrstvy – oškrabávanie, vymývanie betónu, farebné prísady.

Debnenie môže byť:

* nasiakavé – sú schopné redukovať tvorbu pórov nasatím vzduchových a vodných bublín z čerstvého betónu, ale vzhľadom na nehomogénnosť dreva ako debnenia sa môžu vyskytnúť rôzne fľaky (rozličné odtiene šedej).
* nenasiakavé – nedokážu redukovať tvorbu pórov zapríčinenú vzduchovými a vodnými bublinami, preto je povrch betónových plôch viac pórovitý a hladší.

Použitá literatúra
------------------

* Doc. Ing. Tužinský Imrich, Csc.; Doc. Ing. Szomolányiová Klára, Csc.: Pozemné staviteľstvo I. - 1. časť; vydavateľstvo Svšt Bratislava, 1987
* Archivované 2010-01-08 na Wayback Machine
*
**SOR BN 8,5** je model českého, čiastočne nízkopodlažného midibusu z produkcie firmy SOR Libchavy. Vozidlo je určené pre mestskú dopravu a je nasadzované na linky, kde postačia vozidlá s menšou kapacitou, tam, kde kvôli stiesneným pomerom na komunikáciu sú malé vozidlá vhodné a na obslužné linky k zdravotníckym a sociálnym zariadeniam a úradom.

Popis
-----

Model BN 8,5 je obdobou modelu SOR CN 8,5, od ktorého sa líši predovšetkým automatickou prevodovkou. Vozidlá dodané pre MHD Chrudim a pre MHD vo Frýdku-Místku však majú mechanickú šesťstupňovú prevodovku.

Má automatické blokovanie rozjazdu pred uzavretím dverí alebo ak nie je zasunutá plošina pre nájazd invalidného vozíka. Kabína vodiča je uzamykateľná a je vybavená moderným informačným a komunikačným systémom.

Karoséria a priestorové riešenie sú v podstate zhodné s variantom CN. Vozidlo je dvojdverové, predné dvere sú jednokrídlové, druhé, ktoré sa nachádzajú uprostred bočnice, sú dvojkrídlové. Predná časť vozidla až k druhým dverám je nízkopodlažná s výškou podlahy 340 m nad povrchom vozovky. Zadná časť tohto low entry autobusu má podlahu v štandardnej výške 800 m nad vozovkou a je prístupná po dvoch schodíkoch v interiéri vozidla.

Vozidlo je vybavené naftovým preplňovaným štvorvalcovým motorom Cummins ISBe 4,5 l E5, EEV, (objem 4,5 litra) s medzichladením plniaceho vzduchu. Maximálna rýchlosť je, rovnako ako pri variante CN, 100 km/h.

Referencie
----------

1. ↑
2. 1 2 3

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **SOR BN 8,5**

Externé odkazy
--------------

*

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku SOR BN 8,5 na českej Wikipédii.*

  


| * z
* d
* u
Autobusy výrobcu SOR Libchavy |
| --- |
| Mestské autobusy | 

|  |  |
| --- | --- |
| Rad B | 
* SOR B 7,5
* SOR B 9,5
* SOR B 10,5

 |
| Rad BN | 
* SOR BN 8,5
* SOR BN 9,5
* SOR BN 10,5
* SOR BN 12

 |
| Rad NB | 
* SOR NB 12 City
* SOR NB 18 City

 |
| Rad NS | 
* SOR NS 12
* SOR NS 18

 |

 |  |
| Prímestské autobusy | 

|  |  |
| --- | --- |
| Rad C | 
* SOR C 7,5
* SOR C 9,5
* SOR C 10,5
* SOR C 12

 |
| Rad CN | 
* SOR CN 8,5
* SOR CN 9,5
* SOR CN 10,5
* SOR CN 12
* SOR CN 13,5

 |
| Rad ICN | 
* SOR ICN 12

 |
| Rad NC | 
* SOR NC 18

 |

 |
| Turistické autobusy | 

|  |  |
| --- | --- |
| Rad LC | 
* SOR LC 7,5
* SOR LC 9,5
* SOR LC 10,5
* SOR LC 12

 |
| Rad LH | 
* SOR LH 9,5
* SOR LH 10,5
* SOR LH 12

 |

 |
| Elektrobusy | 

|  |  |
| --- | --- |
| Rad EBN | 
* SOR EBN 8
* SOR EBN 9,5
* SOR EBN 10,5
* SOR EBN 11

 |
| Rad NS | 
* SOR NS 12 Electric

 |

 |