**Damatrios** (starogr. *Δαμάτριος*) bol grécky sochár v 2. stor. pred Kr.

Z tvorby gréckeho sochára Damatria sa zachoval fragment reliéfneho vlysu náhrobnej stély Hierónyma z lýkijského mesta Tlós s nápisom, nájdený v roku 1900 v archeologickej lokalite mesta Ialysos na ostrove Rodos. Podľa paleografických čŕt písma, nápis (so signatúrou autora) datujú do druhého stor. pred Kr.

|  |  |
| --- | --- |
|  *Ἱερωνύμου τοῦ Σιμυλίνου Τλώιου; Δαμάτριος ἐποίησε.* |  *Hierónymovi synovi Simylina z Tlósu; Damatrios to zhotovil* |

Signatúra Damatria neuvádza meno jeho otca a ani domovskú krajinu. Keďže Damatrios je dórska verzia mena Démétrios, zrejme bol miestnym sochárom (na ostrove Rodos sa hovorilo dórskym dialektom ). Signatúra je pod vlysom vytesaná menšími písmenami, pričom meno zosnulého Hierónyma z Tlósu je napísané väčšími písmenami vyššie. Hierónymos je stotožňovaný s peripatetickým filozofom z prelomu 3. a 2. stor. pred Kr.

Hierónymov mramorový náhrobný *naiskos* (starogr. ναΐσκος – akési zmenšené priečelie chrámu s výklenkom, s rámom pre reliéf) s reliéfnymi vlysmi, (Berlín, antikenmuseum ev. č. 1888)  zobrazuje tri scény. Dve vpravo, ktoré oddeľuje stĺpik, sú spojené s podsvetím (zľava Hermes stojí pred Persefonou, za ktorou tróni Hádes, ďalšie postavy zrejme zobrazujú duše zosnulých, okrídlená žena a ženská postava vystupujúca zo zeme, sú možno personifikácie, ktoré dotvárajú scénu úplne vpravo.) zatiaľ čo ľavá scéna zobrazuje štyri svetské postavy (možno ich pôvodne bolo päť). Jedna predstavuje sediaceho bradatého muža (podľa archeológov F. Hillera a C. Roberta) držiaceho v rukách roztvorený zvitok (knihu), z ktorého zrejme robí výklad, pretože jeho pohľad je upretý na dvoch poslucháčov, ktorí sa naňho pozorne pozerajú. Jeden stojí a opiera ruku o sedadlo, druhý sediaci sa predkláňa. Tretia postava vzadu si položila ruku na rameno stojaceho poslucháča. Nie je to škola, pretože postavy zobrazujú mužov, nie chlapcov. Keďže Hierónymos je uvedený v zozname rodských filozofov, takmer s istotou môžeme dospieť k záveru, že je to miesto jeho filozofickej prednášky. Hiller umiestňuje dátum jeho smrti do roku okolo 150 pred Kr.

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. ↑  Ian Jenkins, Geoffrey B. Waywell. *Sculptors and Sculpture of Caria and the Dodecanese*. London : Trustees of the British Museum, 1997. ISBN 978-07-1412-212-0. S. 72.
2. 1 2  Lucia Guerrini: Enciclopedia dell’Arte Antica, Classica e Orientale, Roma 1959, Treccani, *Damatrios*
3. ↑   *SEG*. Alphen aan den Rijn : Sijthoff & Noordhoff, 2005. ISBN 978-90-5063-459-5. S. 301.
4. ↑  Inscriptiones Graecae, Regions: Aegean Islands, incl. Crete (IG XI-[XIII]): Rhodes and S. Dodecanese (IG XII,1) *Hermes 37 (1902) 121-146*
5. ↑  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 252.
6. ↑  Olga Palagia. *Handbook of Greek Sculpture*. Berlin : Walter de Gruyter GmbH & Co KG, 2019. ISBN 978-16-1451-353-7. S. 41.
7. ↑  Otto Muneles, Milada Vilímková. *Starý židovský hřbitov v Praze*. Praha : Státní pedogogické nakladatelství, 1955. S. 26.
8. 1 2  Margaret M. Miles. *A Companion to Greek Architecture*. Hoboken : John Wiley & Sons, 2016. ISBN 978-11-1832-761-6. S. 381.
9. ↑  John Undershell Powell, Eric Arthur Barber. *New Chapters in the History of Greek Literature, Second Series*. New York : Biblo & Tannen Publishers, 1974. ISBN 978-08-1960-287-9. S. 86-87.