Značka diaľnice, ktorá sa používa na Slovensku od 1. apríla 2020
Diaľnica D1 medzi Levočou a Spišským Podhradím
Tunel Savinac na srbskej diaľnici A2
Poľsko - Diaľnica A2 s rezervou pre tretí pruh
**Diaľnica** alebo zastarane **autostráda** (do roku 1938 aj *autodráha, diaľková cesta*) je v jednotlivých štátoch rôzne definovaný druh väčšinou viacpruhovej cestnej komunikácie s obmedzeným prístupom, ktorá slúži na rýchle dopravné spojenie medzi dôležitými centrami, a ktorá má len mimoúrovňové križovatky.

Diaľnice a rýchlostné cesty na Slovensku, stav 11. decembra 2018
Sieť diaľnic na Slovensku rástla približne o 130 kilometrov za 10 rokov (1995 - 198 km, 2005 - 328 + 6 km, 2015 - 463 + 1). Za rok 2016 však nepribudol ani jeden kilometer, keď stav 1. januára 2017 bol 464 km a rovnako v roku 2018 nebol otvorený ani jeden úsek 1. januára 2019 483km, 2020 496 km, 2021 521km a 2022 545 km. Bližšie informácie o diaľničnej sieti Slovenska sa nachádzajú v zozname diaľnic. Základná diaľničná sieť na Slovensku je doplnená o sieť rýchlostných ciest. Bližšie informácie o sieti rýchlostných ciest na Slovensku sa nachádzajú v zozname rýchlostných ciest. Najväčšie siete diaľnic v súčasnosti majú USA, Čína a Nemecko.

Diaľnica v iných jazykoch
-------------------------

Pojem diaľnica je dobre preložiteľný v Európe (*Autobahn, autostrada, autoroute, motorway*). V Amerike, kde je cestný systém komplikovanejší, zodpovedá diaľnici najlepšie *freeway, limited-access highway, superhighway*, v niektorých štátoch USA a v Kanade aj *expressway*. Slovo *highway* je všeobecnejší termín a zahŕňa okrem diaľnic aj cesty nižších kategórií.

Diaľnica podľa slovenských právnych predpisov
---------------------------------------------

Na Slovensku je diaľnica (v širšom zmysle) podľa §4 135/1961 Zb. vyhradená len pre motorové vozidlá s určenou povolenou rýchlosťou podľa osobitného predpisu (v súčasnosti podľa §16 Zákona o cestnej premávke 8/2009 Z.z.). Z hľadiska stavebnotechnického vyhotovenia sa diaľnice (v širšom zmysle) delia na diaľnice (v užšom zmysle) a rýchlostné cesty. Diaľnica (v užšom zmysle) je budovaná ako "pozemná komunikácia smerovo rozdelená s obmedzeným pripojením a prístupom, s mimoúrovňovými kríženiami a križovatkami s ostatnými komunikáciami)". Rýchlostná cesta je "budovaná ako pozemná komunikácia s obmedzeným pripojením a prístupom, ktoré sa svojím stavebnotechnickým vyhotovením odlišuje od diaľnice návrhovými prvkami".

Etapové budovanie diaľnice v polovičnom profile je prípustné, ak ekonomický rozbor preukáže nevhodnosť okamžitej výstavby diaľnice v celom rozsahu, projektová dokumentácia sa však musí vypracovať rámcovo pre celé uvažované diaľničné dielo a polovičný profil diaľnice sa z hľadiska dopravy označí ako cesta pre motorové vozidlá, ak spĺňa technické podmienky cestu pre motorové vozidlá. 

Z hľadiska cestnej premávky, teda podľa 8/2009 Z.z. je diaľnica pozemná komunikácia označená dopravnou značkou "diaľnica". Na diaľnici platia tieto osobitosti premávky:

* môžu ju používať len vodiči motorových vozidiel
* vodič motorového vozidla smie jazdiť rýchlosťou najmenej 80 km/h, v úseku prechádzajúcom cez obec najmenej 65 km/h
* vchádzať a vychádzať sa smie len na miestach na to určených
* pre nákladné vozidlá s hmotnosťou nad 7,5 t je zakázané predchádzať iné vozidlá
* je zakázané zastavenie a státie (s výnimkou núdzového státia), otáčanie, cúvanie a vchádzanie na stredný deliaci pás
* vlečenie vozidla je dovolené len vtedy, ak je to nevyhnutné na jeho odstránenie z cesty a to len k najbližšiemu parkovisku alebo výjazdu

Na účely „Dohovoru o hodnotení vplyvov na životné prostredie presahujúcich štátne hranice" z Espoo z roku 1991, ktorý nadobudol platnosť na Slovensku v roku 2000, „diaľnica" (angl. motorway) znamená "cestu, ktorá je špeciálne určená a vybudovaná na premávku motorových vozidiel, ktorá neslúži na obsluhu priľahlého majetku a ktorá 

* a) s výnimkou jednotlivých vymedzených miest alebo dočasne, má jednotlivé jazdné pruhy pre premávku v obidvoch smeroch od seba oddelené deliacim pásom, ktorý nie je určený na premávku, alebo výnimočne iným značením;
* b) nemá úrovňové križovanie s inou cestou, železnicou alebo električkovou traťou, alebo chodníkom;
* c) je označená dopravnou značkou ako diaľnica.

Na Slovensku boli do roku 2005 všetky diaľnice a rýchlostné cesty vo vlastníctve štátu a spravovala ich Slovenská správa ciest (SSC). Rozdelením SSC a vznikom Národnej diaľničnej spoločnosti dňa 1. februára 2005 prešli diaľnice a rýchlostné cesty do jej vlastníctva a správy.

Dejiny
------

### Slovensko

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku*
Historická mapa prvej (pôvodnej) diaľnice A8-A9 v Taliansku. Táto prvá diaľnica na svete bola otvorená 21. septembra 1924.
### Taliansko, USA

Prvý úsek skutočnej diaľnice (tal. *autostrada*) na svete otvorili v Taliansku 21. septembra 1924 medzi Milánom a Varese (dostavaná bola 1926). Teraz tvorí častí diaľnic A8 a A9. Diaľnica mala v každom smere len jeden pruh a žiadne križovatky. Prvé americké úseky diaľnice (parkways) v New York boli otvorené tiež v 20. rokoch 20. storočia. 

### Nemecko

Prvý predchodca diaľnic **AVUS** *(Automobil-Verkehrs- und Übungsstraß) sa začal stavať neďaleko Berlína* už v roku 1913. Bol však dostavaný až v roku 1921. Je tvorený dvoma zhruba 8,3 km dlhými súbežnými a úplne rovnými dvojprúdovými cestami, ktoré sú na oboch koncoch prepojené vratnými zákrutami. Využitie tohto diela bolo len na súkromné účely a poplatok za jednorázový prejazd bol 10 mariek. Konali sa tu preteky, záťažové skúšky motorov atď. Prvá skutočná diaľnica v Nemecku bol postavená v rokoch 1930 – 1932 medzi Kolínom nad Rýnom a Bonnom, ešte pred nástupom Hitlera k moci. Hitler si uvedomil obrovský hospodársky, propagačný aj vojenský význam diaľnic a rok po jeho nástupe k moci bola pri obci Unterhaching pri Mníchove slávnostne začatá výstavba sieť diaľnic v Nemecku.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rok | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 |
| Dĺžka diaľničnej siete\* | 112 km | 1 065 km | 2 010 km | 3 046 km |
| **^\*** aj na okupovaných územiach a územiach, ktoré dnes už nepatria Nemecku |

### Spojené kráľovstvo

Vo Spojenom kráľovstve boli diaľnice prvýkrát spomenuté v cestnom zákone Special Roads Act v roku 1949; prvým otvoreným úsekom bol obchvat Prestonu v roku 1958. Prvý dlhší úsek diaľnic bola M1 medzi Crickom a Berrygrove. Od tohto obdobia boli diaľnice pravidelne otvárané až do osemdesiatych rokov minulého storočia. V roku 1972 bolo v prevádzke prvých 1 000 míľ, resp. 1 609 km siete. Obchvat Londýna, M25, bol otvorený v roku 1986. Plány londýnskej radnice na ďalšie okruhy okolo Londýna boli ale zastavené z dôvodu rozsiahlych protestov a vysokých nákladov. V roku 1996 celková dĺžka siete predstavovala 2 000 míľ, resp. 3 219 km.

Diaľnica podľa slovenských technických noriem
---------------------------------------------

Podľa STN 736100 je diaľnica "cestná komunikácia na dopravné spojenie medzi dôležitými centrami štátneho a medzinárodného významu, smerovo rozdelená, s obmedzeným prístupom, s obmedzeným pripojením, vyhradená na premávku motorových vozidiel s určenou povolenou rýchlosťou podľa osobitného predpisu; jej križovanie a križovatky s ostatnými komunikáciami sú len mimoúrovňové."

### Šírka slovenských diaľnic (kategória)

Norma STN 73 6101 stanovuje základné kategórie cestných komunikácií (CK) a ich značenie. CK sú značené nasledovne:

* v čitateli príslušné písmeno (C, R alebo D) a šírku CK  v metroch (pre cestu, rýchlostnú cestu a diaľnicu),
* v menovateli návrhovú rýchlosť v km/h.

Pokiaľ cesty sú rôznej celkovej šírky od 6,5 po 11,5 metra sú rýchlostné cesty a diaľnice len troch šírok: 22,5 m, 24,5 m a 26,5 m. Diaľnice sú len D 24,5 a D 26,5 m. Je na nich navrhovaná rýchlosť aspoň 80 km/h a pre rýchlosť 140 km/h je navrhovaná širšia diaľnica (26,5m), pokiaľ D 24,5 je navrhovaná pre rýchlosť max 120 km/h.

Technické informácie
--------------------

Mimoúrovňová križovatka v Birminghame tiež prezývaná Spaghetti Junction
Príklad riešenia stredového deliaceho pásu pomocou betónových zábran
Viaduc de Millau, v dobe otvorenia najvyšší diaľničný most na svete
Peážny úsek diaľníc M1 a M7 v Maďarsku
Mnohé belgické a niektoré holandské diaľnice sú ako jediné v EÚ osvetlené aj mimo intravilánu obcí
Odpočívadlo na českej diaľnici D2
Výjazd z chorvátskej diaľnice A5 do mesta Đakovo
Dopravné značenie na poľskej diaľnici A6Parametre diaľnic v Európe sú podobné ako tie na Slovensku.

### Stredový deliaci pás

Šírka stredového deliaceho pásu, zahrňujúca aj šírku vnútorných vodiacich prúžkov, je pri diaľničných profilov odvodených od základného typu **D 26,5** 5 metrov, u profilov odvodených od typu **D 24,5** 4 metre. Šírka vnútorného vodiaceho prúžku je 0,5 m.

### Krajnice

Diaľničné krajnice sa zriaďujú vždy ako čiastočne spevnené a čiastočne nespevnené. Šírka spevnenej časti krajnice, zahrňujúca aj 0,25 m široký vodiaci prúžok, je 2,75 m pri profile D 26,5 alebo 2,25 m pri profile D 24,5.

### Prídavné pruhy

Prídavné pruhy pre jazdu pomalých vozidiel v stúpaniach majú šírku 3,5 m. Od jazdných pruhov sú oddelené plnou čiarou 12,5 cm širokou a zriaďujú sa na úkor spevnenej časti krajnice.

### Mimoúrovňové križovatky

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Mimoúrovňová križovatka*
### Mosty

Mosty na diaľniciach sa rozdeľujú na:

* mosty umiestnené v diaľničnom telese na prevod diaľnice cez rieky, jazerá, terénne priehĺbeniny, doliny a pod.
* mosty nad diaľnicou (nadjazdy) na mimoúrovňové prekríženie iných komunikácií (ciest, železníc, poľných ciest a pod.) v forme nadjazdu
	+ nadjazdy so stredovou podperou
	+ nadjazdy bez stredovej podpery
* ostatné mosty (napr. mosty v telese rámp mimoúrovňových križovatiek a pod.)

### Vybavenosť diaľnic

#### Diaľničné zvodidlá a smerové stĺpiky

Diaľničné zvodidlá a smerové stĺpiky sú neodmysliteľnou súčasťou vybavenia diaľničnej koruny na zvýšenie bezpečnosti cestnej premávky. Zvodidlá súžia najmä na ochranu vozidiel pred zídením z cesty alebo z koruny diaľnice. Ak sú inštalované vo väčších dĺžkach, slúžia ako smerové vodiace zariadenia.

Zvodidlá, tvarované podľa typového podkladu s hornou hranou oceľovej pásnice vo výške 0,75 m, sa inštalujú v stredovom deliacom páse alebo na krajnici pozdĺž pevných prekážok poľa zásad, ktoré určuje príslušná vyhláška. V stredovom deliacom páse sa zvodidlá vždy osadzujú ako zdvojené na oceľové stĺpiky umiestnené v osi stredového pásu.

V nebezpečnej časti krajnice sa zvodidlá osadzujú na násypoch vyšších než 3 metre. Takisto sa osadzujú pozdĺž vodných plôch, železničných tratí, pevných prekážok, stromov a pod. Chránia sa nimi všetky pevné prekážky (zariadenia) v diaľničnom telese, podpery návestných portálov, SOS telefónov a pod. Osadzujú sa rovnako aj v násypových častiach vetví diaľničných križovatiek, a to:

* pri výjazde diaľnice na vnútornú stranu smerových oblúkov s polomerom menším než 50 m
* pri vjazde na diaľnicu na tej istej strane a pri rovnakých smerových pomeroch ako pri výjazde, ale v zákrutách so stredovým uhlom väčším než 120°
* vždy, ak je násyp vetvy vyšší než 3 metre (a to po oboch stranách vozovky), alebo ak sú svahy násypov strmšie než pomer 1:4.

Začiatok každého zvodidla sa pred pevnú prekážku vysúva na dĺžku 20 metrov a vždy sa smerovo odkloní od diaľničnej koruny alebo vetvy križovatky do zemného telesa. Minimálna dĺžka zvodidla by mala byť aspoň 52 m (t. j. 13 pásnic s dĺžkou 4 m). Ak vychádza medzi dvoma nasledujúcimi zvodidlami voľná medzera menšia než 60 m, prevedie sa priebežné osadenie a spojenie oboch zvodidiel. Výnimočne kratšie úseky sa pripúšťajú len pri ochrane SOS telefónov.

Smerové stĺpiky sa osadzujú po oboch stranách dopravných pásov diaľnice v nespevnenej časti krajnice a na stredovom deliacom páse, kde nie sú nainštalované stredové zvodidlá. Táto zásada sa vzťahuje i na vetvy križovatiek. Smerové stĺpiky sa umiestňujú 0,5 m od hrany spevnenej časti krajnice alebo hrany plôch prúžkov či vozovky. V úsekoch so zvodidlami sa osadzujú skrátené smerové stĺpiky. Vzájomná vzdialenosť stĺpikov je 50 m.

Stĺpiky používané na Slovensku sú bielej farby s čiernym pruhom. Stĺpiky sú 1,05 m vysoké nad úrovňou priľahlej krajnice alebo stredového pásu a 0,10 – 0,13 m široké na pohľadovej ploche zo strany vodiča, trojuholníkového prierezu so zaoblenými hranami.

#### Zvislé a vodorovné dopravné značenie

Diaľnice, rovnako ako ostatné pozemné komunikácie, sa vybavujú zvislým a vodorovným dopravným značením. Návrhy značenia sú priamo súčasťou projektového riešenia príslušných úsekov diaľnic.

Zvislé dopravné značky sa osadzujú:

* na značkových stĺpoch alebo konštrukciách umiestnených v nespevnených plochách alebo na svahoch diaľničného telesa
* na portálových konštrukciách nad jazdnými pásmi diaľnice
* v tvare rozmerných tabulí mimo diaľničného telesa

Žiadna hrana zvislých značiek nesmie zasahovať do voľnej šírky alebo voľnej výšky prejazdného profilu diaľnice.

Vodorovné dopravné značky sa umiestňujú na vozovku v bielej farbe. V niektorých krajinách sú prípustné aj značky žltej farby (najmä vodiace čiary na okrajoch vozovky). Základné rozmery vodorovných značiek na diaľniciach sú:

* šírka pozdĺžnych čiar súvislých aj prerušovaných 12,5 cm
* šírka medzery u dvojitých pozdĺžnych čiar 12,5 cm
* dĺžka pozdĺžnych čiar aj medzier 6 alebo 9 m
* šírka pozdĺžnych súvislých čiar vyznačujúcich okraj vozovky je 25 cm

Šípky na diaľniciach sú dlhé 10 m a medzery medzi nimi sú 40 m. Šípky musia byť minimálne päťkrát opakované. Šípky v jazdných pruhoch určených na výjazd z diaľnice sú menšie, a to 5 m dlhé s medzerami 20 m. Písmená a číslice rôznych nápisov na vozovke sú vysoké 0,5 m.

#### Staničenie diaľnic

*Bližšie informácie v hlavnom článku: kilometrovníkové staničenie*
Staničenie diaľnic sa umiestňuje do stredového deliaceho pásu tak, aby bolo čitateľné z oboch strán diaľnice a aby nezasahovalo do voľnej šírky jazdných pruhov. Značky staničenia (kilometrovníky) sa umiestňujú vo vzdialenosti 0,5 km.

#### Osvetlenie

Diaľnice v extraviláne sa obyčajne neosvetľujú. S osvetlením treba počítať pri zvýšenej intenzite premávky na diaľničných vstupoch do veľkých miest a takisto aj na mestských obchvatoch.

#### Oplotenie

Na miestach, kde hrozí nebezpečenstvo stáleho prechádzania zveri cez diaľnicu sa zriaďujú ochranné ploty z drôteného pletiva.

### Parkoviská a odpočívadlá

Diaľničné parkoviská a odpočívadlá slúžia na krátky odpočinok účastníkov diaľničnej premávky a podľa ich rozsahu sa delia na odpočívadlá veľké a malé. Malé odpočívadlá (parkoviská) by mali byť na diaľnici cca každých 10 kilometrov, veľké (väčšinou s čerpacou stanicou) každých 30 až 50 km. Odpočívadlá sa na diaľnicu napájajú odbočovacím a pripájacím pruhom so šírkou 3,5 m.
Najčastejším vybavením odpočívadiel sú WC, lavičky so stolíkmi, na veľkých môžeme nájsť aj čerpacie stanice, reštaurácie, motely či obchody.

### Číslovanie výjazdov

Číslovanie výjazdov zjednodušuje orientáciu na diaľniciach a rýchlostných cestách.

#### Sekvenčné číslovanie výjazdov

Sekvenčné číslovanie spočíva v tom, že každý výjazd dostane svoje poradové číslo. Vo Francúzsku, Holandsku, Belgicku a Slovinsku sa číslujú len výjazdy, t. j. len tie miesta, z ktorých možno diaľnicu opustiť. V Nemecku, Grécku, Chorvátsku a vo Švajčiarsku dostávajú čísla aj diaľničné križovatky.

#### Číslovanie podľa kilometrov

Tento spôsob číslovania sa používa v Česku, Maďarsku, Poľsku, Severnom Macedónsku, Rakúsku, Rumunsku, Srbsku, Španielsku, Bulharsku a na Ukrajine. Výjazdy sa na Slovensku budú takto číslovať od februára 2009 (novým cestným zákonom). Návestia budú menené do júna 2012. Číslovať sa budú podľa kilometra, na ktorom sa výjazd nachádza.

#### Krajiny bez číslovania výjazdov

V Taliansku sa výjazdy nečíslujú. Výnimkou je obchvat Ríma, kde sú výjazdy očíslované sekvenčne.

Diaľnice v európskych krajinách
-------------------------------

Stav dokončenej diaľničnej siete v Európe v roku 2012
Rýchlostné limity na diaľniciach v Európe a farba podkladu dopravných značiek
Mýtna brána na talianskej diaľnici A9
Informácia o poplatkoch za diaľnicu A10 v Rakúsku

| Krajina | Dĺžka diaľničnej siete (km) | Maximálna povolená rýchlosť (km/h) |
| --- | --- | --- |
| 1990 | 2000 | 2010 | 2018 | pre osobné vozidlá | pre ťažké nákladné vozidlá |
| Albánsko  Albánsko | 0 | 0 | 146 | 232 | 110 | 80 |
| Belgicko  Belgicko | 1 666 | 1 702 | 1 763 | 1 763 | 120 | 90 |
| Bielorusko Bielorusko |  ? |  ? |  ? |  ? | 110 (pre motocykle 90) | 90 |
| Bosna a Hercegovina Bosna a Hercegovina | 0 | 0 | 43 | 215 | 130 |  ? |
| Bulharsko Bulharsko | 273 | 319 | 437 | 757 | 140 (pre motocykle 100) | 100 |
| Cyprus Cyprus | 120 | 257 | 257 | 257 | 100 | 100 |
| Čierna Hora  Čierna Hora | 0 | 0 | 0 | 0 | 130 |  ? |
| Česko Česko | 357 | 501 | 734 | 1 252 | 130 | 80 |
| Dánsko Dánsko | 611 | 923 | 1 130 | 1 329 | 130 | 80 |
| Estónsko Estónsko | 41 | 93 | 115 | 154 | 110 (počas zimného obdobia 90) | 90 |
| Fínsko Fínsko | 225 | 549 | 779 | 926 | 120 (počas zimného obdobia 100) | 80 |
| Francúzsko Francúzsko | 6 824 | 9 766 | 11 392 | 11 671 | 130 (za nepriaznivého počasia 110) | 90 |
| Grécko Grécko | 190 | 615 | 1 558 | 2 517 | 130 | 80 |
| Holandsko Holandsko | 2 092 | 2 265 | 2 651 | 2 756 | 130 (cez deň 100) | 80 |
| Chorvátsko Chorvátsko | 291 | 441 | 1 244 | 1 310 | 130 | 90 |
| Írsko Írsko | 26 | 103 | 900 | 916 | 120 | 90 |
| Litva Litva | 370 | 417 | 309 | 324 | 130 (počas zimného obdobia 110) | 90 |
| Luxembursko Luxembursko | 78 | 114 | 152 | 165 | 130 (za nepriaznivého počasia 110) | 90 |
| Severné Macedónsko Severné Macedónsko | 83 | 144 | 251 | 287 | 130 |  ? |
| Maďarsko Maďarsko | 267 | 448 | 1 477 | 1 982 | 130 | 80 |
| Nemecko Nemecko | 10 854 | 11 712 | 12 819 | 13 141 | ∞ | 80 |
| Nórsko Nórsko | 73 | 144 | 381 | 599 | 100 | 80 |
| Poľsko Poľsko | 257 | 358 | 857 | 1 637 | 140 | 80 |
| Portugalsko Portugalsko | 316 | 1482 | 2 737 | 3 065 | 120 | 90 |
| Rakúsko Rakúsko | 1 445 | 1633 | 1 719 | 1 743 | 130 | 80 |
| Rumunsko Rumunsko | 113 | 113 | 332 | 823 | 130 | 110 |
| Rusko Rusko |  ? |  ? |  ? |  ? | 110 | 90 |
| Slovensko Slovensko | 192 | 296 | 416 | 482 | 130 | 90 |
| Slovinsko Slovinsko | 228 | 382 | 768 |  ? | 130 | 90 |
| Spojené kráľovstvo Spojené kráľovstvo | 3 212 | 3 586 | 3 686 | 3 732 | 120 (70 mph) | 96 |
| Srbsko Srbsko |  ? | 33 | 628 | 790 | 130 | 100 |
| Španielsko Španielsko | 4 976 | 9 049 | 14 262 | 15 585 | 120 | 80 |
| Švajčiarsko Švajčiarsko | 1 148 | 1 270 | 1 406 | 1 462 | 120 | 80 |
| Švédsko Švédsko | 939 | 1 499 | 1 927 | 2 132 | 110 | 80 |
| Taliansko Taliansko | 6 193 | 6 478 | 6 668 | 6 943 | 130 | 80 |
| Turecko Turecko | 281 | 1 674 | 2 080 | 2 842 | 120 | 90 |
| Ukrajina Ukrajina |  ? |  ? |  ? |  ? | 130 (pre motocykle 80) | 80 |
| Andorra  Andorra | bez diaľničnej siete |
| Island  Island |
| Lichtenštajnsko  Lichtenštajnsko |
| Lotyšsko  Lotyšsko |
| Malta  Malta |
| Moldavsko  Moldavsko |
| Monako  Monako |
| San Maríno  San Maríno |
| Vatikán  Vatikán |

Označenie diaľnice
------------------

###  Modré značky

Albánsko, Alžírsko, Čile, Francúzsko, Irán, Izrael, Írsko, Juhoafrická republika, Libanon, Luxembursko, Maďarsko, Maroko, Nemecko, Nórsko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Senegal, Spojené kráľovstvo, Sýria, Španielsko, Thajsko, Tunisko

###  Zelené značky

Azerbajdžan, Bielorusko, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Česko, Čína, Dánsko, Fínsko, Grécko, Chorvátsko, Japonsko, Litva, Severné Macedónsko, Malajzia, Rumunsko, Rusko, Slovensko, Slovinsko, Srbsko, Švajčiarsko, Švédsko, Taliansko, Turecko, Ukrajina, USA

### Značky označujúce diaľnicu

* ČeskoČesko
* DánskoDánsko
* FínskoFínsko
* HolandskoHolandsko
* IránIrán
* NemeckoNemecko
* NórskoNórsko
* PoľskoPoľsko
* RakúskoRakúsko
* SlovenskoSlovensko
* Spojené kráľovstvoSpojené kráľovstvo
* ŠpanielskoŠpanielsko
* ŠvédskoŠvédsko
* ŠvajčiarskoŠvajčiarsko
* TalianskoTaliansko

Referencie
----------

1. ↑   *Dĺžka cestných komunikácií | cdb.sk* [online]. www.cdb.sk, [cit. 2017-04-14]. Dostupné online.
2. ↑   *Dĺžka diaľnic a ciest | cdb.sk* [online]. www.cdb.sk, [cit. 2023-01-31]. Dostupné online.
3. 1 2   *Zákon č. 8/2009 Z. z. - verzia účinná od 01.04.2020, §35-36* [online]. [Cit. 2021-02-08]. Dostupné online.
4. ↑   *Zákon 135/1961 Z.z. časová verzia účinná od 01.04.2020, §4* [online]. [Cit. 2021-02-05]. Dostupné online.
5. ↑
6. ↑   *Kategória cestnej komunikácie | cdb.sk* [online]. www.cdb.sk, [cit. 2023-01-31]. Dostupné online.
7. ↑   *Eurostat - Tables, Graphs and Maps Interface (TGM) table* [online]. ec.europa.eu, [cit. 2020-04-07]. Dostupné online. (po anglicky)
8. ↑   *Motorways 2018* [online]. ec.europa.eu, [cit. 2020-04-07]. Dostupné online. (po anglicky)
9. ↑   *Length of motorways and e-roads* [online]. Eurostat, [cit. 2020-04-07]. Dostupné online. (po anglicky)
10. ↑   *Štandardné maximálne povolené rýchlosti podľa krajiny* [online]. , [cit. 2020-04-07]. Dostupné online.
11. ↑   *Lower motorway speed limits coming in Luxembourg and The Netherlands* [online]. etsc.eu, 2020-02-05, [cit. 2020-04-07]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Diaľnica**

Pozri aj
--------

* Zoznam diaľnic na Slovensku
* Zoznam rýchlostných ciest na Slovensku
* Diaľnice na Slovensku
* Slovenské rýchlostné cesty
* Rýchlostná cesta

Externé odkazy
--------------

* Diaľnice a tunely na Slovensku
* Slovenské fórum o diaľniciach, rýchlostných cestách a veľa ďalšieho
* Interaktívna mapa diaľnic a rýchlostných ciest
* História výstavby diaľničnej siete na Slovensku
* Koncepcia rýchlostných ciest a jej naviazanie na koncepciu diaľnice


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál cesty |