Súradnice: 49°20′52″S 21°49′32″V﻿ / ﻿49,3479°S 21,8256°V﻿ / 49.3479; 21.8256

**Čertižnianka** je potok v severnej časti regiónu Zemplín, v severnej a centrálnej časti obce Čertižné v okrese Medzilaborce v Prešovskom kraji. Je ľavostranným prítokom Laborca, ktorý v súčasnosti po vodohospodárskych úpravách začiatkom 20. storočia ústi do Latorice; má dĺžku 5,2 km. Je vodným tokom VI. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-30-03-2908. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Laborecká vrchovina a v dolnej časti toku v oblasti zaústenia geomorfologický podcelok Medzilaborecká brázda.

Prameň
------

Pramení v nadmorskej výške 688 m n. m. v lesnom extraviláne, v severnej časti obce Čertižné, 340 m juhovýchodne od slovensko-poľskej štátnej hranice, v okrese Medzilaborce, v geomorfologickom celku Laborecká vrchovina.

Opis toku
---------

Tečie juhovýchodojužným smerom lesným extravilánom, v nadmorskej výške 572 m n. m. priberá bezmenný pravostranný prítok, tečie po východnom úpätí vrchu a lesa *Fujov* s nadmorskou výškou 667 m n. m. v nadmorskej výške 523 m n. m. priberá bezmenný ľavostranný prítok, mení smer na juh, preteká lesom a pasienkom *Hlboká dolina*, preteká lesným priestorom, ktorý sa mení na kombináciu lesa a trvalého trávneho porastu, v nadmorskej výške 493 m n. m. priberá ľavostranný bezmenný prítok a tesne poniže vo výške 492 m n. m. pravostranný bezmenný prítok, mení smer na juhozápadojuh, s poklesom spádu meandruje, ľavým brehom obmýva úpätie pasienka *Pod horou*, v nadmorskej výške 457 m n. m. pri hospodárskom stredisku farmy vteká do intravilánu obce Čertižné, mení smer na juh a v nadmorskej výške 426 m n. m. ústi do Laborca, ako jeho ľavostranný prítok. *Čertižnianka* má štyri bezmenné prítoky.

Pramení a preteká hornou a strednou časťou toku v lesnom extraviláne obce Čertižné a dolnou časťou toku vrátane ústia v intraviláne obce Čertižné v okrese Medzilaborce, v geomorfologickom celku Laborecká vrchovina a v dolnej časti toku v oblasti zaústenia v geomorfologickom podcelku Medzilaborecká brázda.

Pôvod názvu
-----------

Hydronymum Čertižnianka, má pôvod v názve obce Čertižné, ktorý reflektuje miestnu nárečovú podobu výslovnosti názvu obce (1773 *Czertissne*, štandardizované od 1927 *Čertižné*). Z toponyma Čertižné rozšírením o formant *-ianka* bolo utvorené jednoslovné hydronymum ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. V štandardizačnom procese hydronyma v zmysle regulatívu hierarchickej postupnosti názvu bola uprednostnená podoba *Čertižnianka* pred očakávanou systémovou podobou *Čierťažnianka*. Hydronymum Čertižnianka bolo štandardizované v roku 1975.

Názov obce Čertižné má pôvod v pôvodnom význame apelatíva *čierťaž* v stredovekej slovenčine *pôda získaná vyklčovaním lesa*, čo bol v stredoveku veľmi častý identifikačný prvok pri opise pozemkov, resp. pri opise priebehu ich hraníc v lesnom priestore. Apelatívum *čierťaž* získalo pozdejšie i posunutý význam a to *hraničná čiara, hranica*. Motivantom pomenovacieho procesu v čase pomenovania obce bol charakteristický výskyt čierťaží v severnom priestore pomenúvanej obce – historickej stredovekej uhorsko-poľskej štátnej hranice. Zo slovného základu apelatíva *čierťaž* bol v slovenskom stredovekom jazykovom prostredí utvorený jednoslovný nepredponový názov obce ako súčasť početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii; toto apelatívum je v súčasnej slovenčine vysunuté na okraj slovnej zásoby; porovnaj aj hydronymá napr. Čierťaž (prítok Lehotského potoka), Čierťaž (prítok Zázrivky), Čierťažský potok (prítok Kruhovského potoka), Čierťažský potok (prítok Zbojského potoka).

Najstarší doložený písomný záznam názvu obce Čertižné je z roka 1431.

Referencie
----------

1. ↑  Názvy vodných tokov. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky. Dostupné online  (cit. 2021-11-29).
2. ↑  KOČICKÝ, Dušan a IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska. Bratislava : Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011. Dostupné on-line na  [cit. 2021-11-29].
3. ↑  Názvy vodných tokov a vodných plôch SR. Povodie Bodrogu a Tisy. Bratislava: Slovenský úrad geodézie a kartografie, P-425/1990 z 31.10.1990. 82 s. S. 54, 59. ISBN 80-85164-17-5.
4. ↑  Priebeh vodného toku Čertižnianka v Základnej báze údajov geografického informačného systému ZB GIS. Dostupné on-line na  [cit. 2021-11-28].
5. ↑  Geografické názvoslovie Základnej mapy ČSSR 1:50 000 z územia Slovenskej socialistickej republiky, 1. Názvy nesídelných geografických objektov, Východoslovenský kraj. Slovenský úrad geodézie a kartografie, č. P-378/1975 z 19.11.1975, Kartografické informácie 8. 153 s. S. 18, 31. Bratislava 1976. 79-002-76.
6. ↑  Geografické názvy okresu Humenné A32. Geografické názvoslovné zoznamy OSN Slovenskej republiky. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky, GK-1423/1993 z 28.7.1993. 121 s. S. 19, 91, 93, 103. ISBN 80-85672-05-7.
7. ↑  Názvy vrchov a dolín Slovenskej socialistickej republiky A6. Geografické názvoslovné zoznamy OSN ČSSR. Bratislava: Slovenský úrad geodézie a kartografie, P-250/1986 z 5.8.1986. 211 s. S. 13, 133. 079-902-87 NVA.
8. ↑  VALENTOVÁ, Iveta. *Lexika slovenských terénnych názvov*. 1. vyd. Bratislava : Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied, 2018. 220 s. ISBN 978-80-89607-69-3. S. 107-110.
9. ↑  Milan Majtán. *Z lexiky slovenskej toponymie*. 1. vyd. Bratislava : Veda vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 1996. 191 s. ISBN 80-224-0480-2. S. 67,68,112,133,141.
10. ↑  čierťaž. In:  *Historický slovník slovenského jazyka*. 1. vyd. Zväzok 1, A-J. Bratislava : Veda, 1991. 7 zv. (535 s.) Dostupné online. ISBN 80-224-0228-1. S. 214, 215.
11. ↑  KRAJČOVIČ, Rudolf. Z lexiky stredovekej slovenčiny s výkladmi názvov obcí a miest (7). In: KRAJČOVIČ, Rudolf. *Kultúra slova*. Bratislava, Martin : Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra SAV a Jazykovedný odbor Matice slovenskej, 2008, roč. 42, č. 1. S. 93.

  


| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí Laborca (od prameňa po Cirochu) |
| --- |
| 
* Bakunovský potok
* Belianka
* Borovský potok
* Brestovský potok
* Bzovatý
* Cirocha
* Čabalovský potok
* Čertižnianka
* Dedačovský potok
* Demková
* Dolinský potok
* Habura
* Hlinica
* Hubková
* Húšťava
* Jaseňovský potok
* Jedľovec
* Krosná
* Lapený potok
* Lesíkový potok
* Lieštinský potok
* Ľubiška
* Monastiersky potok
* Ňagovský potok
* Obrúbaný potok
* Olšava
* Podňagovčík
* Rakytovec
* Ráztoky
* Sekerový potok
* Skromný potok
* Slížov
* Smrekový potok
* Sterkovský potok
* Stredná
* Sukovský potok
* Tieňový potok
* Udava
* Veský potok
* Vydranka
* Výrava

 |
| 
Súvisiace šablóny
Vodné toky v povodí Cirochy
Vodné toky v povodí Laborca (2. časť)
Vodné toky v povodí Udavy
Vodné toky v povodí Vydranky
Vodné toky v povodí Výravy
 |