*Benhá*
 *Sajlá*
 *Záwíja el-Mejjitín*
 *Sinki*
 *Nagáda*
 *Kula*
 *Edfú*
 *Elefantína*

**Provinčné stupňovité pyramídy** sú malé pyramídy neznámeho účelu a významu, rozmiestnené po celom území starovekého Egypta, orientované podľa bývalého toku rieky Níl.

Popis
-----

Je známych osem pyramíd tohto typu, z ktorých sa dodnes zachovalo sedem. Nie je vylúčené, že sa vyskytovali podobné pyramídy aj inde. Ich účel nie je známy a čas vzniku sa kladie podľa určitých znakov do druhej polovice 3. dynastie, presnejšie do obdobia medzi panovaním faraónov Sechemcheta a Snofrua, tj. približne medzi rokmi 2611 a 2551 pred Kr. Pyramídy nemajú vnútornú štruktúru komôr a chodieb a sú postavené s výnimkou jednej na západnom brehu rieky, podľa ktorej sú aj orientované.

Účel a význam
-------------

Jestvuje niekoľko hypotéz o ich účele: sú to kenotafy kráľovien v ich rodných provinciách (Lauer), označovali miesta súvisiace s legendou o Horovi a Sutechovi (Maragioglio a Rinaldi), objekty slnečného kultu (Swelim), alebo pripomienky kráľovskej autority v regióne (Dreyer a Kaiser). Podľa Marka Lehnera mohlo ísť o pyramídy, ktoré boli súčasťou stavebného programu jediného panovníka, možno Huneja.

Objekty
-------

### Benhá

Pohľad na pyramídu v Athribe podľa *Description de l’Égypte* (1822)
(približne) 30°28′20.75″S 31°11′4.12″V﻿ / ﻿30,4724306°S 31,1844778°V﻿ / 30.4724306; 31.1844778﻿ (Benhá)
Pyramídu pri antickom meste Athribis, v areáli dnešnej dediny *Benhá* (arab. بنها‎, angl. Benha) v nílskej delte spomína a zobrazuje *Description de l’Égypte* (vydaný 1822), ktorého materiál zhromaždila Napoleónova expedícia v Egypte (1798–1801). Jej pozostatky bolo možné vidieť ešte na začiatku 19. storočia. Dnes už neexistuje, jej tehlové murivo rozobrali miestni roľníci na hnojenie svojich polí a miesto splynulo so zástavbou.

Roku 1938 jej pozostatky skúmala expedícia Univerzity v Liverpoolu, ktorú viedol Alan Rowe. Tá konštatovala jej úplné rozobratie. Naposledy ju v roku 1993 skúmal Andrzej Ćwiek. V tom čase už bola lokalita antického mesta Athribis prekrytá moderným sídlom *Benhou*.

Podľa dostupných informácií, najmä vyobrazení z *Description de l’Égypte*, bola postavená z nepálených tehál, mohla byť vysoká okolo 20 m a sklon stien mohol dosahovať približne 50°.

### Sajlá

29°22′57″S 31°3′13″V﻿ / ﻿29,38250°S 31,05361°V﻿ / 29.38250; 31.05361﻿ (Sajlá)

Pyramída sa nachádza tesne za hranicou fajjúmskeho údolia smerom k Nílu, 8,7 km severozápadne od dnešnej dediny *Sajlá* al-Fajjúm (arab. سيلا الفيوم‎, príp. *Sejla* arab. سيلة‎, angl. Seila). Strana pyramídy pri základni mala dĺžku 25 m. Mala štyri stupne. Dnes je vysoká menej než 7 m. Štvorstupňové jadro je z blokov vápenca, na ktorých sa zachovali stavebné značky. V 80. rokoch minulého storočia sa pri nej našli dve stély a obetný stôl, čo pomohlo identifikovať majiteľa, ktorým bol Snofru.

Prvý prieskum urobil Ludwig Borchardt začiatkom 20. storočia, neskôr v 80. rokoch (1981 a 1987) robila dôkladnejší výskum americká expedícia (UC Berkley a Brigham Young Univeristy) a s ňou Nabil Swelim, ktorá objavila spomínaný stôl a stély.

### Záwíja el-Mejjitín

Pôdorys Athribu podľa *Description de l’Égypte* (1822)
28°2′45.2″S 30°49′43.77″V﻿ / ﻿28,045889°S 30,8288250°V﻿ / 28.045889; 30.8288250﻿ (Záwíja el-Mejjitín)

Malá stupňovitá pyramída sa nachádza 7 km južne od dnešnej Minje, pri dnešnej dedine *Záwíja el-Mejjitín* (arab. زاوية الميتين‎, angl. Zawyet el-Maiyitin). Strana základne dosahovala dĺžku 22,5 m, mala štyri stupne, ktoré mohli siahať do výšky 17 m. Sklon stien bol približne 80°. Bola postavená z blokov miestneho vápenca, ktoré sa zachovali do výšky okolo 5 m. Ako jediná zo známych pyramíd tohto typu leží na východnom brehu Nílu. Nie je známe, či jej poloha súvisela s neďalekým zaniknutým starovekým mestom Heben.

V roku 1911 ju skúmal Raymond Weilll a neskôr Jean-Pierre Lauer.

### Sinki

26°9′28.13″S 31°57′58.93″V﻿ / ﻿26,1578139°S 31,9663694°V﻿ / 26.1578139; 31.9663694﻿ (Sinki)

Nachádza sa 8 km od antického mesta Abdžu (starogr. Abydos), blízko dnešnej dediny *Nadž’a el-Gunímíja* (arab. نجع الغنيمية‎, lokalita angl. Sinki). Je postavená z vápencových blokov a jej pozostatky sa týčia do výšky 4 m. Zachovali sa pozostatky hlinených rámp na každej strane pyramídy, ktoré viedli na vrchol druhej vrstvy jadra.

Prvý ju opísal už roku 1883 Charles Edwin Wilbour a potom Gaston Maspero. V rokoch 1980–1981 skúmali túto pyramídu Swelim a Guenther Dreyer.

### Nagáda

25°56′26.11″S 32°42′33.25″V﻿ / ﻿25,9405861°S 32,7092361°V﻿ / 25.9405861; 32.7092361﻿ (Nagáda)

Malá pyramída sa nachádza neďaleko ruín antického mesta Nubt (starogr. Ombos), pri dnešnej dedine *Nagáda* (arab. نقادة‎, angl. Naqada). Postavená je z hrubých blokov miestneho vápenca. Strana základne má dĺžku 18,4 m a jej pozostatky dnes dosahujú výšku 4,5 m. Pôvodne mala tri stupne a sklon stien okolo 80°. Pri jej juhozápadnom nároží sa nachádza staršia jama, ktorá nie je jej subštruktúrou a pravdepodobne nemá s ňou súvislosť.

Roku 1895 ju skúmal William Flinders Petrie a James Quibell.

### Kula

Pozostatky pyramídy pri Záwijit el-Mejjitín
25°8′0.49″S 32°44′0.54″V﻿ / ﻿25,1334694°S 32,7334833°V﻿ / 25.1334694; 32.7334833﻿ (Kula)

Malá pyramída sa nachádza pri dnešnej dedine *Nadž’a el-Šamachija* (lokalita angl. Kula), 6 km od starovekého mesta Nechen (starogr. Hierakonpolis). Jej strana má dĺžku 18,6 m a v súčasnosti je 8,25 m vysoká. Sklon stien bol približne 77°. Je v najlepšom stave zo všetkých pyramíd svojho druhu. Na jej stavbu bol použitý obdobný materiál, tj. hrubé bloky vápenca spojované hlinenou maltou, bahnom a menšími kameňmi. Pyramída je orientovaná neobvykle, rohmi k svetovým stranám, čo však s najväčšou pravdepodobnosťou skôr súvisí s smerom toku Nílu ako s mezopotámskym vplyvom, ako sa domnieva malá skupina odborníkov.

Prví ju skúmali v roku 1837 John Shae Perring a Howard Vyse, vtedy bola vysoká 12 m, potom koncom 19. storočia Édouard Naville a naposledy roku 1949 expedícia vedená Jeanom Capartom.

### Edfú

25°2′8.13″S 32°50′38.28″V﻿ / ﻿25,0355917°S 32,8439667°V﻿ / 25.0355917; 32.8439667﻿ (Edfú)

Leží pri dnešnom *Edfú* (arab. إدفو‎, angl. Edfu). Jej podstava má rozmery 18,3 × 18,8 m a dnes je vysoká 5,5 m. Pravdepodobne mala tri stupne. Je nahrubo postavená z hrubých kusov pieskovca, ktorý pochádza z miestneho zdroja. Sklon stien bol približne 77°.

To, že ide o ďalšiu z malých stupňovitých „provinčných" pyramíd potvrdila až obhliadka v roku 1979, ktorú urobili Günter Dreyer, Werner Kaiser a nemecká výprava. Ďalší výskum sa zatiaľ nekonal.

### Elefantína

24°5′8″S 32°53′7″V﻿ / ﻿24,08556°S 32,88528°V﻿ / 24.08556; 32.88528﻿ (Elefantína)

Najjužnejšia známa pyramída tohto typu sa nachádza na riečnom ostrove Elefantína (starogr. Elefantiné, arab. جزيرة الفنتين‎, angl. Elephantine), na 1. nílskom katarakte pri Asuánskej priehrade. Sklon stien bol 82° 30′ a okolo 77°. Strana základne meria 18,46 m a dnes je vysoká približne 5 m. Pôvodne mohla dosahovať výšku až 12 m. Je postavená z hrubých kusov žuly a stojí na upravenom skalnom priestranstve.

Prvýkrát si ju všimla roku 1909 francúzska expedícia, ktorá pátrala po stopách židovskej komunity, ktorá sa tu usadila v 5. storočí pred Kr. Blízko pyramídy našiel Henri Louis Gauthier žulový kužeľový objekt, ktorý niesol nápis s menom posledného panovníka 3. dynastie Huneja, čítanie celého textu sa však rôzni. V rokoch 1978–1979 tu vykonával výskum nemecký a švajčiarsky inštitút.

Súhrnná tabuľka
---------------

|   | *Benhá* | *Sajlá* | *Záwíja el-Mejjitín* | *Sinki* | *Nagáda* | *Kula* | *Edfú* | *Elefantína* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Strana základne [m] | ~20 | ~25 | 22,5 | 18,5 | 18,39 | 18,6 | 18,3–18,8 | 18,46 |
| Zachovaná výška [m] | — | 6,8 | 4,75 | 4 | 4,5 | 8,25 | 5,5 | 5,1 |
| Pôvodná výška [m] | ? | ? | ~17,5 | ~12,5 | ? | ? | 10,46–12,55 | 10,46–12,55 |
| Sklon steny [°] | ~50° | ~76° | ~80° | ~80° | ~80° | ~77° | ~77° | 82° 30′ a ~77° |
| Počet stupňov | ? | 4 | 3–4 | 3 | 3 (?) | 3 | 3 | 3 |
| Materiál | nepálená tehla | vápenec | vápenec | vápenec | vápenec | vápenec | pieskovec | žula |
| Staviteľ | ? | Snofru | Hunej (?) |

Poznámky a referencie
---------------------

1. ↑  Lehner 1997, s. 8
2. ↑  V angl. Seila.
3. ↑  Niekedy sa uvádza aj *Záwíja el-Amwát* (arab. زاوية الأموات‎), angl. Zawyet el-Amwat.
4. ↑  Lokalita je známa aj pod názvom Nakáda.
5. ↑  Základ tabuľky z (Lehner 1997, s. 96).

Pozri aj
--------

* Zoznam egyptských pyramíd
* Lepsiusov zoznam pyramíd

 Mapa so všetkými súradnicami: OSM alebo Bing (KML)

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Pyramide von Athribis na nemeckej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Pyramide von Elephantine na nemeckej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Pyramide von Edfu-Süd na nemeckej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Pyramide von el-Kula na nemeckej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Pyramide von Ombos na nemeckej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Pyramide von Saujet el-Meitin na nemeckej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Pyramide von Seila na nemeckej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Pyramide von Sinki na nemeckej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*

Literatúra
----------

* Baines, John; Malek, Jaromir (2000), *Cultural Atlas of Ancient Egypt* (revid. vyd.), Andromeda Oxford Ltd. ISBN  9780816040360
* Ćwiek, Andrzej (1998), „Date and Function of the so-called Minor Step Pyramids", *Göttinger Miszellen* (Goettingen) (162): 41f
* Lehner, Mark (1997), *The Complete Pyramids*, London: Thames & Hudson (vyd. 2008), ISBN  9780500285473
* Verner, Miroslav (2008), *Pyramidy*, Praha: Academia, str. 126–129, ISBN  9788020016171

| * z
* d
* u
Egyptské pyramídy |
| --- |
| 
* Stará ríša
* Prvé prechodné obdobie
* Stredná ríša
* Druhé prechodné obdobie
* Nová ríša

 |
| Pyramídy podľa názvu | 
* Stupňovitá pyramída
* Sechemchetova pyramída
* Vrstvená pyramída
* Lepsius I
* Provinčné stupňovité pyramídy
* Pyramída v Médúme
* Lomená pyramída
* Červená pyramída
* Veľká pyramída
* Radžedefova pyramída
* Rachefova pyramída
* Nedokončená pyramída
* Menkaureho pyramída
* Faraónova mastaba
* Hrobka Chentkaus I.
* Lepsius L
* Veserkafova pyramída
* Veserkafov slnečný chrám
* Sahureho pyramída
* Neferirkareho pyramída
* Pyramída Chentkaus II.
* Raneferefova pyramída
* Niuserreho pyramída
* Niuserreho slnečný chrám
* Lepsius XXIV
* Lepsius XXV
* Bezhlavá pyramída
* Džedkareho pyramída
* Venisova pyramída
* Tetiho pyramída
* Pyramída Pepiho I.
* Merenreho pyramída
* Pyramída Pepiho II.
* Ibiho pyramída
* Hrobka v Dare
* Pyramída Amenemheta I.
* Pyramída Senusreta I.
* Biela pyramída
* Pyramída Senusreta II.
* Pyramída Senusreta III.
* Čierna pyramída
* Pyramída Amenemheta III.
* Pyramída Amenemheta IV.
* Pyramída Neferusobek
* Pyramída Ameneja Aamua
* Chendžerova pyramída
* Pyramída v južnej Sakkáre
* Pyramída Nubcheperreho Antefa
* Pyramída v Dra Abú en-Naga
* Pyramída v Abyde

 |
| Pyramídy podľa staviteľa | Necerichet
* Sechemchet
* Chaba
* Hunej (?)
* Snofru (Médúm)
* Snofru (Dahšúr juh)
* Snofru (Dahšúr sever)
* Chufu
* Radžedef
* Rechef
* Baka (?)
* Menkaure
* Šepseskaf
* Chentkaus I.
* Veserkaf (Sakkára)
* Veserkaf (Abú Sír)
* Sahure
* Neferirkare
* Chentkaus II.
* Raneferef
* Niuserre (Abú Sír)
* Nuiserre (Abú Guráb)
* Menkauhor (?)
* Džedkare
* Venis
* Teti
* Pepi I.
* Merenre
* Pepi II.
* Ibi
* Chui (?)
* Amenemhet I.
* Senusret I.
* Amenemhet II.
* Senusret II.
* Senusret III.
* Amenemhet III. (Dahšúr)
* Amenemhet III. (Hawára)
* Amenemhet IV. (?)
* Neferusobek (?)
* Amenej Aamu
* Chendžer
* Nubcheperre Antef
* Ahmose I. (Dra Abú en-Naga) (?)
* Ahmose I. (Abydos)
 |
| Štruktúra a materiály | 
* Stupňovité pyramídy
* Pravé pyramídy
* Pyramídy s kamenným jadrom
* Pyramídy s hlineným jadrom

 |
| Lokality | 
* Abú Rawáš
* Gíza
* Záwíja al-Arján
* Abú Guráb
* Abú Sír
* Sakkára
* Dahšúr
* Lišt
* Médúm
* Láhún
* Hawára

 |
| Kategórie |