Súradnice: 49°11′57″S 19°55′19″V﻿ / ﻿49,19906°S 19,92197°V﻿ / 49.19906; 19.92197

**Tichá dolina** je národná prírodná rezervácia, bola vyhlásená Vyhláškou Slovenskej komisie pre životné prostredie č. 166/1991 Z. z. zo dňa 15. januára 1991. Je to ochranársky jedna z najvýznamnejších oblastí Tatier. Ukážka príkrovovej stavby Tatier, prvé paleontologické nálezy suchozemskej mezozoickej fauny a flóry na Slovensku, vysokohorský kras, pramenisková oblasť Belej, reprezentatívne povodie UNESCO. Mimoriadne vzácna flóra - mnoho endemitov a reliktov.

Oblasť Tichej doliny patrí v rámci celého TANAPu k najzachovalejším oblastiam. Už od roku 1954 bola oblasť zaradená do prísnej rezervácie Podbanské. Prales sa tu zachoval na 6 miestach (pralesové lokality – Žerucha, Hlinská dolina – 2 polygóny, Tichá dolina a dva pralesové zvyšky) na celkovej výmere 221 ha. Porasty pralesovitého charakteru sa nachádzajú na pravej strane Tichej doliny severozápadne od kóty Žerucha (1 381,2 m n. m.), v oblasti Hinskej doliny a Hrebeňa Hlina, Javorovej doliny v závere Tomanovskej doliny a v Kamennej Tichej.

Z biotopov dominujú smrekové lesy čučoriedkové, v niektorých častiach sa zachovali smrekovcovo-limbové lesy. Lesy majú všetky znaky pralesa, vrátane množstva odumretého dreva vo vyšších stupňoch rozkladu a prítomnosti stromov blízko fyzického veku. V súčasnosti je vývoj porastov na pomerne veľkých plochách dynamický v dôsledku prirodzených disturbancií (vietor, podkôrny hmyz). Tak ako v iných tatranských pralesoch aj tu dominuje smrek, miestami je hojnejšia ešte limba, ojedinele smrekovec. V posledných desaťročiach sa výraznejšie uplatňuje na viacerých miestach po disturbanciách aj jarabina. V pralesových lokalitách boli identifikované dva typy smrekových lesov - smrekové lesy čučoriedkové a smrekovcovo-limbové lesy. Prales je aj so širokým okolím súčasťou územia európskeho významu SKUEV0307 Tatry a Tatranského národného parku.

Celá lokalita s výmerou 221 ha patrí do Národnej prírodnej rezervácie Tichá dolina. Rezervácia bola vyhlásená v roku 1991 na výmere 5 966,69 ha. Zasahuje do Žilinského a Prešovského kraja, do okresov Liptovský Mikuláš a Poprad, a obcí Pribylina a Vysoké Tatry.

Územie rezervácie je domovom viacerých vzácnych druhov flóry a významnou lokalitou karpatskej fauny. Znaky po ľudskej činnosti z posledných desaťročí sú len ojedinelé (napr. spiľovanie stromov a ich ponechanie na mieste), v dávnejšej minulosti možno predpokladať ovplyvnenie ťažbou (pomiestna selektívna ťažba limby) a pastvou, dnes už však známky po pasení nie sú v lokalite pralesa viditeľné.

Zaujímavý je horný úsek doliny - ohyb terénu tu spôsobuje, že turisti strácajú kontakt s Liptovskou kotlinou a ocitajú sa akoby na dne sopečného krátera. Geologickou zvláštnosťou Tichej doliny je nález odtlačkov stôp veľkého trojprstého tvora z obdobia Pratatier. Stopy, ktoré sa javili ako preliačiny, objavili v roku 1995 dvaja slovenskí geológovia na vrstve druhohornej horniny. Odborníci na pravekú faunu museli riešiť záhadu - napokon sa zistilo, že ide o stopy dinosaura zachované na povrchu pieskovcovej vrstvy, ktorá bola pred asi 195 miliónmi rokov mäkkým bahnom. Geológovia predpokladajú, že v tom čase budúce Tatry prežívali "pôrodné kŕče" alpínskeho vrásnenia - oblasť dnešnej Tichej doliny bola vtedy v druhohorách rozpálenou pustatinou s tropickou vegetáciou prasličiek a papradí. Piesčité bahno časom vyschlo a stuhlo, neskôr skamenelo na pieskovec. Súčasná podoba Tatier sa začala črtať v období mladších treťohôr asi pred 15 a 20 miliónmi rokov. Pred prípadnou návštevou Tatier nezaškodí pripomenúť, že opatrnosti nikdy nie je dosť, hoci v zime je Tichá dolina nebezpečnejšia - číha tu na ľudí biela smrť. Nikde v Tatrách totiž nepadá toľko lavín ako práve v tomto tichu, ktoré v praveku pripomínalo severnú Afriku.

Referencie
----------

1. ↑  Tichá dolina. In:  *Zoznam osobitne chránených častí prírody SR* [online]. Banská Bystrica: Štátna ochrana prírody SR. Dostupné online.
2. ↑   *Lokality pralesov* [online].. Dostupné online.
3. ↑   *Tichá dolina v Tatrách bola v praveku rozpáleným domovom dinosaurov* [online].. Dostupné online.

Pozri aj
--------

* Tichá dolina (Vysoké Tatry)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Tichá dolina (národná prírodná rezervácia)**

Externé odkazy
--------------

* Tichá dolina v Zozname osobitne chránených častí prírody SR
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

* Poloha na turistickej mape

| * z
* d
* u
Tatry |
| --- |
| Podcelky (časti) | 
* Západné Tatry
	+ Červené vrchy
	+ Liptovské kopy
	+ Liptovské Tatry
	+ Osobitá
	+ Roháče
	+ Sivý vrch
* Východné Tatry
	+ Belianske Tatry
	+ Vysoké Tatry

 |
| Veľkoplošné chránené územie | 
* Tatranský národný park
* Tatrzański Park Narodowy (Poľsko)

 |
| Národné prírodné rezervácie | 
* Batizovská dolina
* Belianske lúky
* Belianske Tatry
* Bielovodská dolina
* Dolina Bielej vody
* Furkotská dolina
* Javorová dolina
* Juráňova dolina
* Kotlový žľab
* Kôprová dolina
* Mengusovská dolina
* Mlynická dolina
* Mních
* Mokriny
* Mraznica
* Nefcerka
* Osobitá
* Pramenište
* Roháčske plesá
* Sivý vrch
* Skalnatá dolina
* Slavkovská dolina
* Studené doliny
* Suchá dolina
* Štôlska dolina
* Tichá dolina
* Uhlištiatka
* Važecká dolina
* Velická dolina

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Baba
* Blatá
* Bor
* Bôrik
* Brezina
* Čikovská
* Fľak
* Goliašová
* Grapa
* Hrádok nad Pavúčou dolinou
* Jedliny
* Jelšina
* Kút
* Mačie diery
* Machy
* Medzi bormi
* Pálenica
* Pastierske
* Pavlová
* Pod Črchľou
* Poš
* Rašelinisko
* Skalka
* Slavkovský jarok
* Surovec
* Úplazíky

 |
| Národné prírodné pamiatky | 
* Belianska jaskyňa
* Brestovská jaskyňa
* Javorinka

 |
| Prírodné pamiatky | 
* Hybická tiesňava

 |
| Vybrané vrcholy Východných Tatier | 
* Gerlachovský (2 654)
* Gerlachovská veža (2 642)
* Lomnický (2 633)
* Ľadový (2 627)
* Pyšný (2 621)
* Zadný Gerlach (2 616)
* Lavínový (2 606)
* Malý Ľadový (2 602)
* Kotlový (2 601)
* Lavínová veža (2 600)
* Malý Pyšný (2 590)
* Veľká Litvorová veža (2 581)
* Strapatá veža (2 565)
* Kežmarský (2 556)
* Vysoká (2 547)
* Malá Litvorová veža (2 547)
* Supia veža (2 540)
* Končistá (2 537)
* Baranie rohy (2 526)
* Dračí (2 523)
* Veľká Vidlová veža (2 522)
* Veterný (2 515)
* Malý Kežmarský (2 514)
* Zadný Ľadový (2 512)
* Rysy (2 503)
* Kriváň (2 495)
* Bradavica (2 476)
* Slavkovský (2 452)
* Východná Vysoká (2 429)
* Kôprovský (2 363)
* Jahňací (2 230)
* Havran (2 151)
* Ždiarska vidla (2 141)
* Hlúpy (2 061)
* Zadné Jatky (2 020)

 |
|  Vybrané sedlá Východných Tatier | 
* Bystré (2 314)
* Furkotské sedlo (2 277)
* Kopské (1 750)
* Ľaliové (1 952)
* Lomnické (2 190)
* pod Ostrvou (1 966)
* pod Svišťovkou (2 023)
* Poľský hrebeň (2 200)
* Predné Kopské (1 780)
* Priečne (2 353)
* Prielom (2 290)
* Sedielko (2376)
* Široké (1 826)
* Váha (2 340)
* Vyšné Kôprovské (2 180)

 |
| Vybrané vrchy Západných Tatier | 
* Bystrá (2 248)
* Jakubina (2 194)
* Baranec (2 185)
* Baníkov (2 178)
* Plačlivé (2 125)
* Ostrý Roháč (2 088)
* Volovec (2 063)
* Brestová (1 903)
* Sivý vrch (1 805)
* Osobitá (1687)

 |
| Sedlá Západných Tatier | 
* Baníkovské (2 045)
* Bystré (1 960)
* Gáborovo (1 890)
* Jamnícke (1 908)
* Pálenica (1 570)
* Parichvost (1 870)
* Pyšné (1 791)
* Račkovo (1 958)
* Smutné (1 965)
* Tomanovské (1 686)
* Žiarske (1 917)

 |
| Zoznamy | 
* štítov Vysokých Tatier
* vrcholov v Západných Tatrách
* vrcholov v Belianskych Tatrách
* dvojtisícoviek Tatier
* sediel Vysokých Tatier

 |