Rozšírenie táborov na území ZSSR.
**Gulag**, presnejšie **GULAG**, (rus. ГУЛаг/ГУЛAГ) je skratka počiatočných názvov (pozri nižšie) sovietskej organizácie zodpovednej za správu (hlavných) pracovných trestaneckých táborov v ZSSR, ktorá existovala v rokoch 1930 – 1960; zároveň prenesene označenie pre zariadenia (tábory) a systém pod jej správou. Do gulagov sa nedostávali len obyvatelia ZSSR, ale aj zahraniční občania, či turisti. 

Podľa svedectiev život v gulagoch nebol dobre zabezpečený. Väzni a odsúdenci v týchto táboroch boli nútení pracovať 10-12 hodín denne, pravidelná strava nebola zabezpečená a nemohli dbať ani o svoje telo, hygienu a zdravie.

Zatiaľ čo väzni koncentračných táborov gulag boli deportovaní na základe individuálnych a väčšinou falošných súdnych rozhodnutí, ľudia v táboroch GUPVI boli masívne prepravovaní do táborov pre nútenú prácu, pričom ich totožnosť považovali za nepodstatnú.

Definícia Gulagu
----------------

Podľa Rady Ľudových komisárov ZSSR (rus. Совет народных комиссаров СССР) zo dňa 7. apríla 1930:

"*Úlohou nápravno-pracovných táborov je ochrana spoločnosti pred sociálne zvláštnymi, nebezpečnými zločincami prostredníctvom ich izolácie spojenou so spoločensky prospešnou prácou.*"

Názvy
-----

Organizácia zmenila počas svojej existencie zhruba 10-krát svoje meno, napr.:

* 1930 - 1933: *Glavnoje upravlenije lagerjami OGPU* - GULAG (Hlavná správa táborov OGPU)
* 1934 - 1938: *Glavnoje upravlenije lagerej, trudovych poselenij i mest zakľučenija NKVD SSSR* - GULAG (Hlavná správa táborov, pracovných osád a miest väzby NKVD ZSSR)
* 1939 - 1956: *Glavnoje upravlenije ispraviteľno-trudovych lagerej i kolonij ...* (za bodky treba doplniť meniaci sa názov ministerstva) - (?)GULAG (Hlavná správa nápravno-pracovných táborov a kolónií ...)
* 1956 - 1958: *Glavnoje upravlenije ispraviteľno-trudovych kolonij MVD SSSR* - GUITK (Hlavná správa nápravno-pracovných kolónií Ministerstva vnútra ZSSR)

Charakteristika systému
-----------------------

Pracovné trestanecké tábory existovali v cárskom Rusku už pred nástupom boľševikov k moci, ale nepomerne väčší rozmer (počtom väzňov) nadobudli až od roku 1929 s vrcholom okolo roku 1950. Veľké množstvo sovietskych občanov bolo odsúdených na nútené práce v gulagoch najmä počas vlády Josifa Stalina, ich počet neskôr počas vlády Georija Malenkova, Nikitu Chruščova a ďalších postupne klesal. V období po Stalinovej smrti (1953) do XX. zjazdu komunistickej strany bola väčšina bezdôvodne odsúdených politických väzňov z pracovných táborov prepustená. Tábory ďalej fungovali ako klasické trestanecké kolónie. Politickí väzni ako takí v krajine ďalej existovali a mnohí boli naďalej nemilosrdne prenasledovaní, masové zatýkanie a fyzická likvidácia neopodstatnene zatknutých osôb však po smrti Stalina stratila svoj brutálny charakter.

Celkovo do systému patrilo 53 táborov s tisícmi oddelení a samostatných bodov, 425 kolónii a viac než 2000 zvláštnych veliteľstiev. Dohromady tvorili asi 30 000 miest výkonu trestu, ktoré zabezpečovali prevýchovno-pracovné tábory (rus. Исправительно-трудовой лагерь, známe aj pod skratkou ITL).

Princíp gulagov
---------------

Gulagy boli miestom výkonu trestu. Tomu zodpovedalo aj sociálne zloženie väzňov:

* osoby zvyknuté na fyzickú prácu (kulaci - bývalí statkári; osoby, ktoré porušili trestné právo a podobní)
* ťažkí kriminálnici
* osoby nezvyknuté na fyzickú prácu odsúdené pre politické alebo náboženské príčiny

Úmrtnosť väzňov v gulagoch v rokoch 1934 – 40 bola 4 – 6-krát vyššia ako priemerná úmrtnosť v Sovietskom zväze. Podľa odhadov zomrelo v rokoch 1930 – 1953 v gulagoch asi 1,76 milióna väzňov, asi polovica z nich počas prvých 3 rokov nemeckého vpádu do krajiny. Spolu s väzňami z pracovných kolónii a zvláštnych sídel dosahuje počet obetí číslo 2 749 163, avšak viaceré zdroje toto číslo považujú za stále neúplné.

Sovietske a ruské zdroje uvádzajú nasledovné počty väzňov v gulagoch:

* v rokoch 1937 - 1953 - 17 miliónov osôb
* v rokoch 1929 - 1953 - 21,6 milióna osôb
* v rokoch 1935 - 1941 - 19,8 milióna osôb

Na rozdiel od nacistických vyhladzovacích táborov gulag predstavoval skôr tábory, kde boli väzni nútení pracovať, avšak podmienky boli v rôznych oblastiach odlišné a niektoré pracovné tábory predstavovali skutočné tábory smrti, kde zomierala veľká časť väzňov. Vysoká úmrtnosť bola spôsobená najmä v dôsledku chorôb, často v spojení s odoprením lekárskej starostlivosti, hladu a nevhodných pracovných podmienok. Väzni v táboroch museli nezriedka pracovať až 16 hodín denne či dokonca viac s minimom stravy, bez vhodného náradia, bez skúseností a za daných podmienok s nesplniteľnými normami. Kto normu nesplnil, často nedostal svoj prídel jedla prípadne mu bol prídel zmenšený. Dozorcovia smeli s väzňami zaobchádzať svojvoľne (jedinou podmienkou bolo, aby výrazne neklesla produkcia). Často sa pracovalo v mraze bez patričného oblečenia. Vo väčšine táborov nebola úmrtnosť väzňov výrazná, tragédiou mnohých neodôvodnene odsúdených však bolo, že ako inteligencia neboli zvyknutí na namáhavú fyzickú prácu a systému táborov postupne podľahli. Hlavnou úlohou gulagu bola ťažba surovín a stavba náročných projektov, ako bol napr. Bielomorsko-baltský kanál.

Povedomie o existencii gulagov
------------------------------

Správy o existencii gulagov sa mimo Sovietsky zväz dostali na prelome 20. a 30. rokov 20. storočia, ale do plného povedomia sa dostali až po Stalinovej smrti, počas éry Chruščova. Všeobecne známe sa stali po vydaní diel ruského spisovateľa Alexandra Solženicina, ktorý mal s gulagom priamu skúsenosť.

Velitelia správy táborov
------------------------

* F. I. Eichmans (apríl — jún 1930)
* L. I. Kogan (do 9. júna 1932)
* M. D. Berman (do 16. augusta 1937)
* I. I. Ilner (do 16. novembra 1938)
* G. V. Filaretov (do 18. februára 1939)
* V. V. Černyšov (do 26. februára 1941)
* V. G. Nesedkin (do 2. septembra 1947)
* G. P. Dobrynin (do 31. januára 1951)
* I. I. Dolgich (do 5. októbra 1954)
* S. J. Jegorov (do 4. apríla 1956)
* P. N. Bakin (do 6. mája 1958)
* M. N. Cholodkov (do 13. júna 1960)
* D.Urbanová (od 28.január]

Referencie
----------

1. ↑  A.S, Petit Press. *Gulag. Najhoršie dedičstvo ZSSR* [online]. svet.sme.sk, [cit. 2020-02-17]. Dostupné online.
2. ↑  , Ceska Televize;. *Přehled dílů — Čechoslováci v gulagu* [online]. Česká televize, [cit. 2020-02-16]. Dostupné online. (po česky)
3. ↑  Višnevskij, A. *Demografičeskije poteri po represii* [online]. 2007, [cit. 2011-07-16]. Dostupné online. (po rusky)
4. ↑  Khlevniuk, O. The History of the Gulag. Yale University Press, New Haven, 2004, 464 s.
5. ↑  Adler, N. *The Gulag Survivor: Beyond the Soviet System.* Transaction Books. 2004.
6. 1 2 3 4  Petrov, N. V. Skrkin, K. V.. *Kto rukovodil NKVD 1934—1941: Spravočnik O-vo Memorial i dr.* [online]. memo.ru, 1999, [cit. 2011-07-16]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Gulag (1930 – 1960)**

Externé odkazy
--------------

* 
* 
* Archivované 2010-09-16 na Wayback Machine