**Reďkev siata pravá** (iné názvy: **reďkovka**, **reďkovka siata**, **skupina Radicula**, **skupina reďkovka**, skôr neformálne: **reďkvička**; vedecké mená: „Small Radish Group", „Radicula Group", *Raphanus sativus var. sativus*, *Raphanus sativus var.* [alebo conv.] *radicula*, *Raphanus sativus subsp. sativus*, *Raphanus sativus* a mnohé iné) je taxón (presnejšie spravidla: skupina kultivarov či odroda) patriaci do druhu reďkev siata (*Raphanus sativus*). Slovom reďkovka (reďkvička) sa označuje aj buľvička tejto rastliny.

Termín **reďkev siata pravá** (Raphanus sativus var. sativus) v širšom zmysle zahŕňa aj reďkev siatu čiernu (t.j. reďkev v užšom zmysle) – k tomu pozri Systematiku v článku reďkev siata. Nasledujúci text tohto článku sa vzťahuje len na úvodnú definíciu v tomto článku, teda len na reďkovku siatu.

Základná definícia
------------------

Reďkovka (na rozdiel od reďkve v užšom zmysle) zahŕňa tie odrody druhu Raphanus sativus, ktoré majú malé buľvy alebo malé buľvičky a krátke obdobie vývinu, pričom sejba a zber je prevažne na jar.. Buľva znamená v botanike zhrubnutý koreň spolu so zhrubnutým hypokotylom, buľvička znamená zhrubnutý len hypokotyl (t.j. hypokotylovú hľuzu).

Charakteristika
---------------

Buľvička má guľovitý, oválny alebo podlhovastý tvar, v priemere máva 3-9 cm a je spravidla červenej farby, ale môže byť aj biela, červeno-biela, fialová či žltá (oranžová). Obsahuje kyselinu askorbovú (vitamín C), Ca, S, K, Fe a Mg. Obsah bielkovín je 1,1 %, lipidov 0,1 %, sacharidov 3,7 % a vlákniny 1 %.

Reďkovka má krátke vegetačné obdobie (20 – 40 dní od sejby po zber). Klíči už pri 2 stupňoch Celzia, ale znesie aj teplotu okolo -4 stupňov Celzia. Ideálna teplota pre vývin buľvičky je okolo 12 stupňov Celzia. Za vyšších teplôt rýchlo kvitne a buľvičky potom drevnatejú a nie sú vhodnú na konzum; preto je vhodné skladovanie pri nižších teplotách a pestovanie v skorej jari alebo na jeseň. Pri nedostatku vody sú buľvičky pálivé.

Listy sú stopkaté, lýrovito perovito laločnaté. Kvetná stonka má do 1 m a je rozkonárená. Kvety sú biele až bieloružovofialkasté a sú v strapcoch. Plodom je viacsemenná šešuľa. Semená sú hnedé a vajcovité.

Reďkovka sa konzumuje v surovom stave. Každý rok je medzi prvými zeleninami, ktoré na jar prichádzajú na trh, ale darí sa jej aj koncom leta a začiatkom jesene. V súčasnosti sa v Európe pestuje najmä na veľkých plochách vo Francúzsku, Taliansku a Holandsku. V malovýrobe sa zvykne vysievať ako dvojkultúra so šalátom, kalerábom i paprikou.

Kultivary
---------

Na Slovensku sa pestujú najmä tieto kultivary: 

* buľvička guľovitá až valcovitá valcovitá, nie čisto biela :
	+ červené: 'Granát', 'Maslová obrovská', 'Maria', 'Viera', 'Ilka', 'Jarka', 'Rodos', 'Östergruss Rosa', 'Sparta'
	+ dvojfarebné (červené, na báze biele): 'Kopenhagener', Markt', 'Slávia', 'Duo'
	+ žlté (oranžové): 'Helios'
* buľvička obrátene kužeľovitá až vrtidlovito vretenovitá, čisto biela: 'Rampouch'

Pozri aj kapitolu Systematika v článku reďkev siata.

Poznámky
--------

1. ↑  Pozri zdroje k Systematike v článku reďkev siata.

Referencie
----------

1. ↑  JÄGER, Eckehart J.; EBEL, Friedrich; HANELT, Peter. *Rothmaler - Exkursionsflora von Deutschland (Krautige Zier- und Nutzpflanzen)*. Berlin Heidelberg : Springer, 2016. ISBN 978-3-662-50419-2. S. 253.
2. ↑  BARANEC, Tibor. *Flóra Slovenska (Angiospermophytina, Dicotyledonopsida, Papaverales, Capparales. V/4)*. [s.l.] : Veda, 2002. ISBN 978-80-224-0710-6. S. 745.
3. ↑  reďkovka siata. In: *Pyramída*.
4. 1 2  BARANEC, Tibor. *Flóra Slovenska (Angiospermophytina, Dicotyledonopsida, Papaverales, Capparales. V/4)*. [s.l.] : Veda, 2002. ISBN 978-80-224-0710-6. S. 747.

Iné projekty
------------

CommonsWikidruhy
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Reďkev siata pravá**
* Spolupracuj na Wikidruhoch Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Reďkev siata pravá**