Etruský terakotový holmos, cca 700 – 650 pred Kr. Metropolitan Museum of Art
**Holmos** (starogr. ὅλμος – holmos) je staroveký podstavec.

Holmos (mn. č. *holmoi*), zväčša terakotový podstavec s vysokou dutou stopkou (často sféroidne tvarovanou) rôznych podôb na vrchnom okraji v tvare misky, bol jednou z vedúcich foriem stredo-talianskych keramických výrobkov (najmä impastovej keramiky) v 2. polovici 8. a v celom 7. stor. pred Kr. Z viac ako 400 známych exemplárov dve tretiny pochádzajú z územia Faliskov a Lacia. Vyrábali sa aj v Etrúrii a Kampánii.  Ich tvar je odvodený od bronzových prototypov (zachovalo sa ich málo) a v terakotovej forme sa často používali na pohrebné účely.

Holmos slúžil ako podstavec pod dinos (nádobu na vodou riedené víno), ktorý v Etrúrii používali hlavne na hostinách (v starovekom Grécku na symposiach). Zdá sa, že Etruskovia slovo dinos prevzali od Grékov v druhej polovici 7. stor. pred Kr. spolu so zvykom ležať na ležadle pri jedle a pití (zrejme aj zvyk miešať víno s vodou).

Od 8. stor. pred Kr. bola v Etrúrii rozšírená tzv. *impastová keramika*. Ide tu o temné, čiernohnedé až purpurovo hnedé leštené nádoby s geometrickými rytými vzormi.
Typickým príkladom je holmos a na ňom postavená nádoba z múzea Louvre z kolekcie *Campana* (Collection Campana, 1863, 1863 - C 713, C 714), ktorý svedčí o remeselnej zručnosti hrnčiarov v južnej Etrúrii. Ako väčšinou bol objavený v aristokratickej hrobke, kde bol umiestnený spolu s inými artefaktmi votívneho charakteru. Do Louvru sa dostal v roku 1863 (pochádza zo slávnej zbierky starožitností markíza Campana). Od druhej štvrtiny 7. stor. pred Kr. sa pre etruskú keramiku stali typickými tenkostenné, na hrnčiarskom kruhu tvarované, za väčšej teploty vypálené čierne leštené nádoby tzv. *bucchero*.

Predpokladá sa, že v Etrúrii v 8. stor. pred Kr. vyrábali vázy hlavne prisťahovalci z Grécka (miestna produkcia etruských váz zrejme dominovala v 7. stor. pred Kr.). Etruskovia sa ale tiež presúvali do Grécka a preto je často ťažké posúdiť či bol konkrétny keramický výrobok privezený z Grécka, alebo vyrobený v Etrúrii.

* Etruský holmos a guľatá nádoba (olla) zdobená zvieracími protomami, 7. stor. pred Kr. Musée du LouvreEtruský holmos a guľatá nádoba (olla) zdobená zvieracími protomami, 7. stor. pred Kr. Musée du Louvre
* Faliský terakotový holmos a dinos, 630 – 600 pred Kr.Faliský terakotový holmos a dinos, 630 – 600 pred Kr.
* Holmos z Etrúrie, dekorácia je od gréckeho maliara z Argu, 725 – 700 pred Kr.Holmos z Etrúrie, dekorácia je od gréckeho maliara z Argu, 725 – 700 pred Kr.

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. ↑  Gustav Weiß. *Keramika - umění z hlíny*. Praha : Grada Publishing a.s. 2007. ISBN 978-80-2471-954-2. S. 83.
2. ↑  Federico Utili. *Corpus vasorum antiquorum*. München : C.H.Beck, 2003. ISBN 978-34-0650-565-2. S. 44.
3. 1 2  Jacques Chamay, Geneva (Switzerland). Musée d'art et d'histoire, Association Hellas et Roma, Musée Rath, Mona Bismarck Foundation. *The art of the Italic peoples: from 3000 to 300 BC.*. Napoli : Electa Napoli, 1993. ISBN 978-88-4354-648-0. S. 150.
4. ↑  Sybille Haynes. *Etruscan Civilization: A Cultural History*. Los Angeles : Getty Publications, 2000. ISBN 978-08-9236-600-2. S. 96.
5. 1 2 3  Gustav Weiß. *Keramika - umění z hlíny*. Praha : Grada Publishing a.s. 2007. ISBN 978-80-2471-954-2. S. 82.
6. ↑   Louvre, *Œuvre Holmos (support) et olla (chaudron) orientalisants*
7. ↑  Jan Bouzek. *Etruskové*. Praha : Univ. Karlova v Praze Nakladatelství Karolinum, 2003. ISBN 978-80-2460-516-6. S. 129.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Holmos (podstavec)**