recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Tablo libochovického vikariátu z roku 1917
Tablo záložníkov poľského torpédoborca ORP Wicher z rokov 1970–1973
**Tablo** je súbor fotografií viacerých osôb usporiadaný obyčajne na spoločnom podklade.

História
--------

Tablo vojenskej školy v Prahe z roku 1928
V minulosti sa vyrábalo ukladaním fotografií na spoločný podklad, ktorý bol prípadne ručne dozdobený, a to všetko bolo zarámované a vystavované.

Súčasnosť
---------

V súčasnosti sa využívajú počítače a grafika, kde sa vytvorí návrh, vložia fotografie a pripraví sa na tlač na podklad.

Maturitné tablo
---------------

Tablo diplomových ošetrovateliek Dvojročnej ošetrovatelskej školy v Ostrave z roku 1939
Tablo absolventov Vojenskej školy Jana Žižku z Trocnova v Bratislave, ktorí tu študovali v rokoch 1961 až 1964
Maturitné tablo je vyrábané počas maturitného ročníka na strednej škole, kedy je aj vystavované vo výklade vybraného obchodu, neskôr vystavené v priestoroch školy.

Referencie
----------

1. ↑  J. Doruľa, J. Kačala, M. Marsinová, I. Masár, Š. Michalus, Š. Peciar, M. Pisárčiková, M. Považaj, V. Slivková, E. Smiešková, E. Tibenská, M. Urbančok (2003), „tablo", in J. Kačala, M. Pisárčiková, M. Považaj, *Krátky slovník slovenského jazyka* (4. dopl. a upr. vyd.), Bratislava: VEDA, str. 985, ISBN  80-224-0750-X
**Mimooblastná doprava** je druh vnútroštátnej dopravy. Spravidla ide o vykonávanie dopravy medzi viacerými spádovými oblasťami (mestami, obcami). Na Slovensku sa takáto doprava nazýva aj **medzimestská doprava** alebo **diaľková doprava** (v modernejšej terminológii sa vyskutuje aj pojem **nadregionálna doprava**). Vykonáva sa spravidla v rámci krajov, zhlukov krajov, či dokonca v rámci krajiny.

InterCity vlak spája metropoly v Švajčiarsku

Mimooblastná nákladná doprava
-----------------------------

Z hľadiska nákladnej dopravy sem patrí špedičná doprava z jednej časti krajiny do druhej časti. Príkladom môže byť napríklad doprava automobilov z automobilky z jedného mesta do skladu v druhom meste. Rozvoz zo skladu do predajní sa už považuje za miestnu dopravu alebo vnútrooblastnú dopravu. Vzhľadom na náročnosť a finančné zaťaženie sa hojne využíva aj železnica. Populárna je tiež kontajnerová doprava ako druh kombinovanej dopravy.

Schéma mimooblastnej dopravy. Čierne línie znázorňujú hranice krajiny, červené línie linky medzi spádovými mestami (mimooblastné linky) a ružové línie linky medzi spádovými mestami ostatnými obcami

Mimooblastná osobná Slovensku
-----------------------------

Z hľadiska osobnej dopravy sem patrí 

* **medzimestská doprava** (do 100 km)
* **diaľková doprava** (nad 100 km)

Zabezpečuje dopravnú reláciu medzi spádovými mestami a oblasťami krajiny. Táto doprava má spravidla expresný charakter, teda komfort, minimálny počet zastávok, len v dôležitých mestách (bodoch), povinné zakúpenie miesteniek, platba pred odchodom a pod.

Na Slovensku sa podľa použitej dopravnej cesty vyskytuje najčastejšie autobusová mimooblastná doprava, ktorá zabezpečuje spojenie spádových miest, z ktorých je možno ďalej použiť miestnu dopravu pre cestovanie po meste alebo vnútrooblastnú dopravu pre cestovanie do inej obce regiónu. Príkladom môže byť napríklad autobusové spojenie Bratislavy a Nitra, poprípade autobusové spojenie Bratislavy a Košíc.

Druhým druhom mimooblastnej osobnej dopravy je železničná doprava, predovšetkým linky, ktoré spájajú vzdialenejšie mestá a majú malý počet zastávok. Tieto linky premávajú na tratiach, kde môžu dosiahnúť najväčšiu možnú rýchlosť. Ide väčšinou o vlaky kategórie rýchlik alebo IC. Príkladom môže byť spojenie Bratislavy a Košíc InterCity vlakom Kriváň.

Tretím druhom mimooblastnej dopravy môže byť letecká doprava na území Slovenska prevádzkovaná medzi mestami Bratislava a Košice

Prevádzkovatelia mimooblastnej osobnej dopravy sú prevažne spoločnosti SAD a Železničná Spoločnosť Slovenska.

### Vybraní prevádzkovatelia mimooblastnej osobnej dopravy na Slovensku

* SAD Dunajská Streda
* SAD Humenné
* SAD Poprad
* Turancar
* Slovak Lines
* Železničná spoločnosť Slovensko

Pozri aj
--------

* Klasifikácia dopravy podľa rozsahu
**Živé.sk** je najčítanejší slovenský internetový denník o technológiách a digitálnom životnom štýle. Na trhu pôsobí od roku 1999 a uverejňuje články z technologického diania na Slovensku aj v zahraničí.

Grafická podoba webu Živé.sk medzi rokmi 1999 až 2015.
Súčasťou vydania je spravodajstvo, cenové porovnania, návody, autorské komentáre, rozhovory, prehľad udalostí týždňa a videorelácia o hrách (Live Game).

Návštevnosť
-----------

Živé.sk je súčasťou mediálnej skupiny Ringier Axel Springer Slovakia. Priemerná mesačná návštevnosť
Živé.sk je medzi 550-650 tisíc RU (podľa oficiálneho slovenského auditu internetovej návštevnosti
AIM Monitor). Zväčša sa umiestňuje medzi TOP 25 najčítanejšími webovými stránkami na Slovensku.

Redakcia
--------

Šéfredaktorom Živé.sk je od roku 2007 Filip Hanker. Zástupcami šéfredaktora sú Ján Trangel a Martin Kováč. Celkovo pre Živé.sk pracuje asi 30 interných a externých novinárov a prispievateľov.

Referencie
----------

1. ↑
2. ↑   *Kontakt* [online]. Živé.sk, [cit. 2019-01-27]. Dostupné online.
**Mimo zákon** (angl. Down by Law) je americko-nemecký čierno-biely nezávislý film z roku 1986 napísaný režisérom Jimom Jarmuschom, v hlavnej úlohe s Tomom Waitsom, Johnom Luriem a Robertom Benignim. 

Film je o troch mužoch, ktorí sa snažia utiecť z väzenia, do ktorého sa dostali neprávom. Film sa zaoberá skôr vzťahmi medzi trestancami, ako samotným útekom. Kľúčovým prvkom filmu sú podrobné a pomalé zábery kameramana Robbyho Müllera, ktoré zachytávajú architektúru New Orleansu a Lousianského zálivu, na ktorý sa pokúšajú hlavní predstavitelia uniknúť.

Zhrnutie obsahu filmu
---------------------

Preskočiť obsah diela **Upozornenie.** Článok alebo jeho časť prezrádza zápletku, pointu alebo rozuzlenie diela!

Traja muži, ktorí sa zo začiatku nepoznajú, sú zatknutí v New Orleans a umiestení do tej istej cely. DJ Both Zack (Waits) a pasák Jack (Lurie) boli zatknutí za trestný čin, ktorý nespáchali. Ich spoluväzeň (Benigni), taliansky turista, ktorý nerozumie veľmi po anglicky, bol odsúdený za vraždu.

Zack a Jack sa čoskoro pohádajú, príde aj na päste a nerozprávajú sa spolu. Bob potrebuje konverzáciu. Neskôr vymyslí plán úteku. Netrvá dlho a už sú všetci na úteku cez močiare väznice. Situácia prinúti Jacka a Zacka v sebe potlačiť nezhody a vyberú sa s Bobom zháňať jedlo a nocľah. Nakoniec natrafia na lesný domček, kde býva Nicoletta (Braschi). S Bobom sa okamžite zamilujú a on sa rozhodne, že tam ostane bývať s ňou. Film sa končí tým, ako sa Jack a Zack vyberú oddelenými lesnými cestami. Ale vďaka udalostiam sa z nich stali priatelia, aj keď si to nepripúšťali. 

 Opis zápletky alebo rozuzlenia príbehu sa tu končí.

Výroba
------

Kameramanom bol Robby Müller, ktorý neskôr pracoval s Jarmuschom na filmoch *Tajomný vlak* (1989), *Mŕtvy muž* (1995), a *Ghost Dog: Cesta samuraja* (1999). Vo filme účinkuje hudobník Tom Waits, Jarmuschovi obľúbenci John Lurie a Roberto Benigni a Nicoletta Braschi, s ktorou sa vo filme zamiloval, a neskôr si ju vzal aj v skutočnom živote. Hudbu k filmu napísal John Lurie a piesne "Jockey Full of Bourbon" a "Tango Till They´re Sore" z albumu "Rain Dogs" od Toma Waitsa.

Obsadenie
---------

* Tom Waits - Zack
* John Lurie - Jack
* Roberto Benigni - Roberto
* Nicoletta Braschi - Nicoletta
* Ellen Barkin - Laurette
* Billie Neal - Bobbie
* Rockets Redglare - Gig
* Vernel Bagneris - Preston
* Timothea - Julie
* L.C.Drane - L.C.
* Joy N. Houck, Jr - detektív Mandino
* Carrie Lindsoe - mladé dievča
* Ralph Joseph - detektív
* Richard Boes - detektív
* Dave Peritjean - detektív

Externé odkazy
--------------

* *Mimo zákon* v Česko-Slovenskej filmovej databáze
**Blastoise** (jap.: カメックス, *Kamex*) je Pokémon – fiktívna postava z hier, mangy, zbieracích kariet, anime a ďalších médií vytvorených Satoši Tadžirim s názvom *Poketto Monsutta* alebo skrátene *Pokémon*.

Charakteristika
---------------

Blastoisa je možné získať len v regióne Kanto, ale prenosom sa môže dostať do akejkoľvek dosiaľ vydanej Pokémon hry. Voľne žijúci neexistujú, získať sa dá len vývojom z jeho predošlej formy, Wartortlea, od 36. úrovne alebo od 32. úrovne v hrách Pokémon Red, Blue a Yellow.

Blastoise je tmavomodrej farby, pri čom veľmi pripomína obriu korytnačku. Na svojom ako kameň tvrdom pancieri má zasadené dve vysokotlakové vodné delá, z ktorých dokáže chrliť vodný prúd veľkou silou, ktorá ľahko prerazí aj oceľovú dosku. Takýmto spôsobom používa najsilnejší vodný útok, *Hydropump*. Blastoisovia sa väčšinou vyskytujú na pobrežiach na malých ostrovoch, kde žijú v skupinkách so Squirtlami a Wartlotlami.

Dvojnásobné zranenie Blastoisovi spôsobujú útoky elektrického a trávového typu. Malé zranenia mu spôsobujú útoky ohnivého, vodného, ľadového a oceľového typu. V hrách Pokémon Red, Blue a Yellow sa oceľový typ nenachádza.

Blastoise v anime
-----------------

### Pokémon

* **Epizóda 60**: *Beach Blank-Out Blastoise* – Príbeh tejto epizódy sa odohráva na ostrove, na ktorom žijú Squirtlovia, Wartortlovia a jeden Blastoise, ktorý mal v dele zaseknutého Jigglypuffa.
* **Epizóda 106**: *The Pokémon Water War* – Tu sa objavila požiarna skupina, ktorá mala tri rôzne jednotky: Squirtlovskú, Wartortlovskú a Blastoisovskú.
* Garyho Squirtle sa tiež časom vyvinul na Blastoisa.

Externé odkazy
--------------

* Blastoise na bulbapédii (po anglicky)
* Blastoise na bulbapédii (po japonsky)
**SK-NUTS** je skratka pre normalizovanú klasifikáciu územných celkov na Slovensku pre potreby štatistického úradu a Eurostatu.

Zapadá do širšej klasifikácie NUTS v rámci Európskej únie.

Každý slovenský kraj, okres či obec má v SK-NUTS jedinečný kód, ktorý začína písmenami SK (udávajúcimi, že ide o územie na Slovensku) a pokračuje číslicami. Kódy pozostávajú z dvoch písmen a troch číslic a určujú jednotlivé kraje. Dlhšie kódy určujú okresy a obce, pričom prvých päť znakov kódu obce zodpovedá kódu kraja, v ktorom sa obec nachádza.

Pre regionálne jednotky (územie, oblasť, kraj) sa v rámci SK-NUTS používa slovenský názov regionálna štatistická územná jednotka (RŠÚJ) – RŠÚJ 1, RŠÚJ 2 a RŠÚJ 3. Štatistické jednotky NUTS 4 (okres) a NUTS 5 (obec) boli prevedené na LAU 1, LAU 2 a používa sa pre ne slovenský názov lokálna štatistická územná jednotka – LŠÚJ 1, LŠÚJ 2.

| Štatistická územná jednotka | Počet na Slovensku | Príklad |
| --- | --- | --- |
| Úroveň | Sl. skratka | Slovenský ekvivalent | Kód |
| NUTS 1 | RŠÚJ 1 | územie celej krajiny | SK0 | 1 | Slovensko | SK0 |
| NUTS 2 | RŠÚJ 2 | oblasť | SK0x | 4 | Východné Slovensko | SK04 |
| NUTS 3 | RŠÚJ 3 | kraj | SK0xx | 8 | Košický kraj | SK042 |
| LAU 1 (NUTS 4) | LŠÚJ 1 | okres |  | 79 | Okres Košice-okolie |  |
| LAU 2 (NUTS 5) | LŠÚJ 2 | obec |  | 2 878 | Turňa nad Bodvou |  |

Zoznam RŠÚJ (NUTS) na Slovensku
-------------------------------

| RŠÚJ (NUTS) 1 | RŠÚJ (NUTS) 2 | RŠÚJ (NUTS) 3 |
| --- | --- | --- |
| SK0 | Slovensko | SK01 | Bratislavský kraj | SK010 | Bratislavský kraj |
| SK02 | Západné Slovensko | SK021 | Trnavský kraj |
| SK022 | Trenčiansky kraj |
| SK023 | Nitriansky kraj |
| SK03 | Stredné Slovensko | SK031 | Žilinský kraj |
| SK032 | Banskobystrický kraj |
| SK04 | Východné Slovensko | SK041 | Prešovský kraj |
| SK042 | Košický kraj |

Pozri aj
--------

* ISO 3166-2:SK
* Štatistická územná jednotka
**Schwarzwald** alebo **Čierny les** je pohorie na juhozápade Nemecka, v spolkovom štáte Bádensko-Württembersko, na východ od stredného Rýna dlhé 160 až 200 km.

Najvyšší vrch pohoria je Feldberg (1493 m n. m.). Pramení tu Dunaj.

Geológia
--------

V pohorí prevládajú pieskovce, ktoré prekrývajú staršie ruly. Počas kvartérneho zaľadnenia hlavne vo würme bolo pohorie pokryté ľadovcami, ich pozostatkami sú ľadovcové jazerá ako napr. Mummelsee.

Schwartzwald má podobnú stavbu ako neďaleké Vogézy na francúzskej strane údolia Rýna (tzv. rýnskeho grabenu). Obe pohoria tvoria internidy hercýnskeho orogénu, v ktorej je vysokotlakovo premenená moldanubická zóna nasunutá na zónu Báden-Báden.

Rieky
-----

V Schwarzwalde pramení Dunaj, menšími riekami sú Enz, Kinzig, Murg, Nagold, Neckar, Rench a Wiese. Je súčasť rozvodia medzi Atlantikom (Rýn) a Čiernym morom (Dunaj).

Referencie
----------

1. ↑  McCann, T. (Editor) 2008: *The Geology of Central Europe. Vol. 1 Precambrian and palaeozoic.* Geological Society of London, Bath, 746 s.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Schwarzwald**

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
**Cesta I. triedy 71** (*I/71*) je cesta I. triedy na Slovensku vedúca z Lučenca cez Fiľakovo do Maďarska. Jej celková dĺžka je 26,313 km.

Priebeh
-------

Začiatok I/71 sa nachádza v Lučenci na križovatke s I/16, odkiaľ pokračuje na juh križovatkami s III/2655, III/2668, III/2652, III/2669. V nasledujúcom Fiľakove sa križuje s II/571, III/2673 a III/2674, v obci Radzovce s III/2653, nasleduje križovatka s III/2657 a cestná komunikácia sa končí na hraničnom priechode Šiatorská Bukovinka do Maďarska, kde pokračuje ako štátna cesta 21.

História
--------

Od roku 1950 viedla cesta I/71 z Lučenca do obce Rároš (miestna časť obce Trenč), kde mala podľa pôvodných plánov pokračovať do Maďarska smerom na mesto Szécsény. V rokoch 1946 až 1950 bola táto trasa cestou II. triedy s číslom II/528. Nakoľko hraničný priechod Rároš/Rárospuszta sa pre chýbajúci most nikdy nevybudoval (most bol dokončený až v roku 2011), bola v 90-tych rokoch rokoch trasa cesty I/71 preložená v smere z Lučenca cez Fiľakovo (prekategorizovaním časti cesty II/571) na hraničný priechod v Šiatorskej Bukovinke do Maďarska, kde pokračuje do mesta Salgótarján. Pôvodná trasa cesty I/71 bola prekategorizovaná na cestu II/585, spolu s dovtedajšou cestou II/565 Pôtor - Dolná Strehová - Rároš.

Zdroje
------

* Miestopisný priebeh cestných komunikácií (Slovenská správa ciest)

* *Veľký autoatlas. Česká republika. Slovenská republika.*. [s.l.] : [s.n.]. ISBN 80-7011-336-7.

| * z
* d
* u
Cestná infraštruktúra na Slovensku I |
| --- |
| Diaľnice a diaľničné privádzače | 
* D1
* D2
* D3
* D4
* PD5

 | Slovensko |
| Rýchlostné cesty | 
* R1
* R2
* R3
* R4
* R5
* R6
* R7
* R8

 |
| Cesty I. triedy | 
* 2
* 9
* 10
* 11
* 11a
* 11b
* 12
* 13
* 14
* 15
* 16
* 17
* 18
* 19
* 20
* 21
* 35
* 49
* 49a
* 51
* 54
* 57
* 59
* 60
* 61
* 61A
* 62
* 63
* 64
* 64A
* 64b
* 64c
* 65
* 65D
* 66
* 67
* 68
* 69
* 70
* 71
* 72
* 74
* 74A
* 74B
* 75
* 75A
* 76
* 77
* 77A
* 78
* 79
* 79A

 |
| Zaniknuté cesty a diaľnice | 
* 50
* 73
* 80
* D18
* D61
* D65
* D66
* D68
* D73
* R9

 |
| Európske cesty na Slovensku | 
* E 50
* E 58
* E 65
* E 71
* E 75
* E 77
* E 371
* E 442
* E 571
* E 572
* E 575

 |
| Pozri aj | 
* Harmonogram výstavby diaľnic a rýchlostných ciest
* Cestná infraštruktúra na Slovensku II
* Cestné tunely na Slovensku
* Európske cesty

 |
**Predseda dočasnej vlády Írskeho slobodného štátu** (angl. *Chairman of the Provisional Government of the Irish Free State*) bola prechodná funkcia založená v januári 1922 trvajúca až do vytvorenia Írskeho slobodného štátu v decembri 1922. 

V decembri 1921 prešla britsko-írska zmluva v Dáil Éireanne. Britská vláda tiež schválila vytvorenie poslaneckej snemovne Južného Írska a uznala ju ako legálnu vládu. Predsedom dočasnej vlády sa stal Michael Collins (t.j. predseda vlády) a zároveň aj zostal ministrom financii pod správou Arthura Griffitha. Po smrti Michaela Collinsa a Arthura Girffitha sa predsedom dočasnej vlády a prezidentom Dáil Éireannu stal William T. Cosgrave. Ale rozdiel medzi týmito dvoma funkciami zostal irelevantný a nejasný až do vytvorenia Írskeho slobodného štátu v decembri 1922.

Miestodržitelia
---------------

| # | Portrét | Meno predsedu | V úrade od | V úrade do | politická strana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1** |  | Michael Collins | 16. január 1922 | 22. august 1922 | Sinn Féin (pro-dohodová frakcia) |
| **2** |  | William Cosgrave | 22. august 1922 | 6. december 1922 | Sinn Féin (pro-dohodová frakcia) |

*Funkcia bola nahradená Predsedom výkonného výboru Írskeho slobodného štátu v decembri 1922*

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Chairman of the Provisional Government of the Irish Free State na anglickej Wikipédii.*
**Cesta I. triedy 76** (*I/76*) je cesta I. triedy na Slovensku, ktorá spája Štúrovo a Hronský Beňadik. Jej celková dĺžka je 74,406 km.

História
--------

Cesta bola pôvodne kategorizovaná ako *II/510*. Neskôr došlo k úprave povrchu a rozšíreniu cesty a bola prekategorizovaná na *I/76*. Voľné číslo potom dostala cesta Most pri Bratislave-Galanta, ktorá bola pôvodne len cestou III. triedy.

Priebeh
-------

### Nitriansky kraj

V novozámockom okrese sa I/76 začína križovatkou s I/63 v Štúrove, pokračuje ďalej križovatkou s II/564, v Náne je križovatka s III/1519, v Kameníne sa križuje s III/1521 a križovatkou s III/1522 pokračuje do okresu Levice.

V levickom okrese I/76 začína križovatkou s III/1570 v Hronovciach, v Želiezovciach sa križuje s III/1563, III/1584 a III/1565. Pri obci Šarovce sa nachádza križovatka s cestou I/75, nasledujú križovatky s III/1573, III/1574, III/1575 a II/580 a I/51 v Kalnej nad Hronom. Ďalej sa I/76 križuje s III/1626, III/1586 v Malých Kozmálovciach, v Tlmačoch s II/564 a III/1585 a pokračuje do okresu Žarnovica.

### Banskobystrický kraj

V banskobystrickom kraji sa I/76 začína križovatkou s III/2521 v Hronskom Beňadiku, na výjazde *Hronský Beňadik* sa napája R1, ktorá je tam v peáži s I/65.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Cesta I. triedy 76 (Slovensko)**

Zdroje
------

* Miestopisný priebeh cestných komunikácií (Slovenská správa ciest)

Referencie
----------

1. ↑  Slovenský autoklub. *Automapa Slovenska*. Bratislava : [s.n.], 1948.

| * z
* d
* u
Cestná infraštruktúra na Slovensku I |
| --- |
| Diaľnice a diaľničné privádzače | 
* D1
* D2
* D3
* D4
* PD5

 | Slovensko |
| Rýchlostné cesty | 
* R1
* R2
* R3
* R4
* R5
* R6
* R7
* R8

 |
| Cesty I. triedy | 
* 2
* 9
* 10
* 11
* 11a
* 11b
* 12
* 13
* 14
* 15
* 16
* 17
* 18
* 19
* 20
* 21
* 35
* 49
* 49a
* 51
* 54
* 57
* 59
* 60
* 61
* 61A
* 62
* 63
* 64
* 64A
* 64b
* 64c
* 65
* 65D
* 66
* 67
* 68
* 69
* 70
* 71
* 72
* 74
* 74A
* 74B
* 75
* 75A
* 76
* 77
* 77A
* 78
* 79
* 79A

 |
| Zaniknuté cesty a diaľnice | 
* 50
* 73
* 80
* D18
* D61
* D65
* D66
* D68
* D73
* R9

 |
| Európske cesty na Slovensku | 
* E 50
* E 58
* E 65
* E 71
* E 75
* E 77
* E 371
* E 442
* E 571
* E 572
* E 575

 |
| Pozri aj | 
* Harmonogram výstavby diaľnic a rýchlostných ciest
* Cestná infraštruktúra na Slovensku II
* Cestné tunely na Slovensku
* Európske cesty

 |
**Predznamenanie** je grafická značka notácie, ktorá upravuje výšku tónu (noty) o poltón.

Nachádza sa na začiatku riadku. Každé predznamenanie platí pre všetky noty danej výšky ktoré sa v riadku nachádzajú. Poznáme dve predznamenania a to krížik „{\displaystyle \sharp }" (zvyšuje notu o poltón), béčko „{\displaystyle \flat }" (znižuje notu o poltón).

Názov nôt s krížikom sa tvorí pridaním prípony „-is". Napr. C{\displaystyle \sharp }= *cis*, D{\displaystyle \sharp }= *dis*, E{\displaystyle \sharp }= *eis* …

Názvy nôt s béčkom sa tvoria príponou „-es" pre C{\displaystyle \flat } = *ces*, D{\displaystyle \flat }= *des*, F{\displaystyle \flat }= *fes* a G{\displaystyle \flat }= *ges*. V prípade E a A sa tvorí len príponou „-s", teda E{\displaystyle \flat }= *es* a A{\displaystyle \flat }= *as*. Výnimku tvorí aj H{\displaystyle \flat }, ktoré sa väčšinou označuje ako *b* a len zriedka ako *hes*.

Predznamenanie určuje aj použitú stupnicu a platí pre daný tón stupnice vo všetkých oktávach. Poradie predznamenaní je pevne dané:

* pre krížiky je poradie – fis, cis, gis, dis, ais, eis, his
* pre béčka je poradie – b, es, as, des, ges, ces, fes

Prehľad diatonických stupníc podľa predznamenania
-------------------------------------------------

Ak sa na začiatku riadku nenachádza žiadne predznamenanie, ide o C-dur, alebo a-mol. Rozpoznať sa dajú tak, že skladba zvyčajne začína základným tónom – tónikou stupnice. (Všetky predznamenania označujú 1 durovú a 1 molovú stupnicu.)

| Predznamenanie |  |  |
| --- | --- | --- |
| bez krížikov a béčok | C dur alebo | a mol |


| Predznamenanie |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1 béčko | F dur | d mol |
| 2 béčka | B-dur | g mol |
| 3 béčka | Es dur | c mol |
| 4 béčka | As dur | f mol |
| 5 béčok | Des dur | b mol |
| 6 béčok | Ges dur | es mol |
| 7 béčok | Ces dur | as mol |



| Predznamenanie |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1 krížik | G dur | e mol |
| 2 krížiky | D dur | h mol |
| 3 krížiky | A dur | fis mol |
| 4 krížíky | E dur | cis mol |
| 5 krížikov | H dur | gis mol |
| 6 krížíkov | Fis dur | dis mol |
| 7 krížikov | Cis dur | ais mol |
Súradnice: 48°08′26″S 17°05′51″V﻿ / ﻿48,140474°S 17,097402°V﻿ / 48.140474; 17.097402

**Žižkova ulica** (od roku 1939 do roku 1945 **Ulica Hermanna Göringa**, predtým **Podhradská ulica/cesta**) je ulica v Bratislave v Starom Meste v Podhradí.

Pôvodne to bola hlavná výpadová cesta z mesta cez Podhradie smerom na Devín.

Ulica sa pôvodne skladala z dvoch častí, po dnešný tunel sa volala od roku 1894 ako **Ulica Márie Terézie**, od tunela smerom na západ ako **Karloveská cesta**.

Pred výstavbou Nábrežia arm. gen. Ludvíka Svobodu to bola hlavná cesta z Mlynskej doliny na západ. Bola výrazne upravená v súvislosti s výstavbou PKO a úpravou dunajského nábrežia okolo roku 1956, čím vznikla nová Karloveská cesta, dnes časť Nábrežia Ludvíka Svobodu a severne od nej stará Žižkova ulica.

Bolo tu veľa barokových domov, napr. Brauneckerova kúria z roku 1790, tri kúrie, židovský cintorín z roku 1753.

Referencie
----------

1. ↑  HORVÁTH, Vladimír. *Bratislavský topografický lexikon*. 1. vyd. Bratislava : Tatran, 1990. 403 s. ISBN 80-222-0229-0. S. 331.
Súradnice: 49°13′10″S 18°44′28″V﻿ / ﻿49,21942°S 18,74123°V﻿ / 49.21942; 18.74123

**Veľká okružná ulica** je frekventovaná ulica v Žiline, vytvárajúca malý obchvat centra mesta zo západnej a južnej strany. Ako napovedá jej názov, v minulosti tvorila okružnú komunikáciu centra, po ktorej prúdila tranzitná doprava.

Priebeh
-------

Začína na križovatke s Predmestskou a ulicou 1. mája a pokračuje juhozápadným smerom. Križuje ulicu Vojtecha Spanyola, Komenského, Hálkovú (ktorá preberá hlavný dopravný prúd) a Legionársku. Končí na križovatke s Murgašovou ulicou.

Dejiny
------

V minulosti bola Veľká okružná dôležitým dopravným koridorom, ktorým viedla doprava od Strečna (dnešná cesta I/18) a po Hálkovej ulici ďalej na *Rondel* a estakádu, kde sa pripájali cesty od Prievidze, Čadce a Bratislavy.

Pozri aj
--------

* Mestský okruh
* Zoznam ulíc a námestí v Žiline

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Veľká okružná ulica (Žilina)**

Externé odkazy
--------------

* Fotogaléria na zilina-galery.sk

Zdroj
-----

* Poloha na mape mesta


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Žilinský portál |
**Dromeus** (starogr. *Δρομεύς* – *Dromeus*) bol olympijský víťaz v pankratiu v roku 480 pred Kr.

Dromeus z arkádskej Mantineie bol na 75. olympijských hrách korunovaný olivovým vencom za víťazstvo v pankratiu. Pankration zaradili do programu olympijských hier v roku 632 pred Kr.

Olympijské víťazstvo Dromea zaznamenal staroveký cestovateľ Pausanias, ktorý v druhom storočí navštívil Olympiu. Pausanias o Dromeuvom víťazstve uvádza: „*Vtedy údajne získal víťazstvo v pankratiu Dromeus z Mantineie, a to prvý, pokiaľ vieme, bez dotknutia sa prachu."* Slovami „bez dotknuia sa prachu (piesku)", po grécky presnejšie *akoniti*, sa označovalo víťazstvo, pri ktorom súper nenastúpil na zápas.

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. 1 2  Mark Golden. *Sport in the ancient world from A to Z*. London : Taylor & Francis, 2003. ISBN 0-203-49732-5. S. 56.
2. 1 2  Pausanias, *Periégésis tés Hellados*, 6,11,4.
3. ↑  Pausanias. *Pausaniás, cesta po Řecku I.*. Praha : nakladatelství Svoboda, 1973. 25-039-73. S. 378.
4. ↑  Vojtech Zamarovský. *Vzkriesenie Olympie*. Bratislava : Šport, 1986. 77-043-86. S. 247.
5. ↑  Pausanias. *Pausaniás, cesta po Řecku I.*. Praha : nakladatelství Svoboda, 1973. 25-039-73. S. 452.
6. ↑  Vojtech Zamarovský. *Vzkriesenie Olympie*. Bratislava : Šport, 1986. 77-043-86. S. 148.

Pozri aj
--------

* Zoznam olympijských víťazov staroveku
Drohobyč
**Drohobyč** (ukr. Дрогобич; rus. Дрогобыч – *Drogobyč*; poľ. *Drohobycz*; jidiš דראָהאָביטש) je mesto v Haliči na západe Ukrajiny, zhruba 60 km juhozápadne od Ľvova; spadá pod Ľvovskú oblasť (ktorej je druhým najväčším mestom) a je centrom Drohobyčského rajónu; v rokoch 1939 – 1959 bolo centrom Drohobyčskej oblasti. Mesto leží na sútoku riek Tysmenycja a Seret, prítokoch Dnestra. Prvé zmienky sú z roku 1387. V roku 2006 tu žilo necelých 80 000 obyvateľov.

Drohobyč leží na železničnej trati Stryj – Sambir; odbočuje tu trať do obľúbeného letoviska Truskavec a do mesta Boryslav.

Rodáci
------

V blízkosti mesta sa narodil básnik Ivan Franko (\*1856 – † 1916). 

Chrystyna Solovijová (\*1993) 

**Bruno Schulz** (12. 7. 1892 – 19.12. 1942 - zastrelený na ulici v Drohobyči nemeckým vojakom) - polský spisovateľ, literárny kritik, maliar a grafik.

Partnerské mestá
----------------

* USA  Buffalo, New York, USA
* POL  Dęblin, Poľsko
* POL  Legnica, Poľsko
* POL  Olecko, Poľsko
* POL  Ostrzeszów, Poľsko

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Drohobyč**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Drohobyč na českej Wikipédii.*
**Ivan Dmytrovyč Sirko**, ukr. Іван Дмитрович Сірко, (\* okolo roku 1610 – † 7. november 1680) bol kozácky ataman záporožského vojska. Jeden z možných autorov známeho listu Odpoveď záporožských Kozákov, ktorý inšpiroval maliara I.J. Repina k namaľovaniu rovnomenného obrazu.

Život
-----

Ivan Sirko sa narodil na stanici Merefa blízko súčasného Charkova. V roku 1654 prišiel na Zaporozku Sič a zúčastnil sa povstania organizovaného Bohdanom Chmeľnickým. Získal hodnosť plukovník a roku 1659 spolu s ruským princom Alexejom Trubeckým bojoval proti Krymskému chánstvu. V roku 1663 sa Ivan Sirko stal košovým atamanom záporožského vojska. Spolu s cárskym Ruskom bojoval vo viacerých bitkách proti Poliakom, Tatárom a hajtmanovi Petrovi Dorošenkovi. Bol prvým kozáckym atamanom, ktorý do svojho vojska prijal aj oddiely Kalmykov. Napriek svojej pro-ruskej orientácii neveril a nenávidel pro-ruského hajtmana Ivana Briuchoveckého. V roku 1668 ho táto rivalita prinútila zmeniť strany a bojovať na strane Dorošenkovho vojska proti Moskovským bojarom a vojvodom. Ale už roku 1670 opäť prisľúbil vernosť cárovi Alexejovi Michajlovičovi. Onedlho nato sa mu podarilo obsadiť osmanskú pevnosť Očakov a pustiť sa do boja s Dorošenkom. 

Po smrti Demiana Mnohohrišného v roku 1672 sa Sirko pustil do zápasu o hajtmanský titul, no bol čoskoro cárom vyslaný do sibírskeho mesta Toboľsk. Po svojom návrate na Ukrajinu v roku 1673 bojoval proti Tatárom a Osmanom, obsadil pevnosť Arslan a opäť získal Očakov. V roku 1675 záporožskí kozáci porazili osmanské vojská vo veľkej bitke, ale sultán Mehmed IV. od nich aj naďalej požadoval podvoliť sa osmanskej nadvláde. Kozáci pod Sirkovým velením na tento list údajne odpovedali veľmi netradičným a nediplomatickým listom plným urážok a nedôstojnosti, známym ako odpoveď záporožských Kozákov.

Zomrel v roku 1680, bol pochovaný na Čortomlickej Siči, dnes dedina Kapulivka v Nikopoľskom okrese Dnepropetrovskej oblasti.

Ivan Sirko bol aj po smrti jedným z najznámejších záporožských atamanov, stal sa legendou viacerých povestí a ľudových piesní.

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Ivan Sirko na anglickej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * GND: 118994603
* ISNI: 0000 0000 4690 5199
* LCCN: nr92025303
* NK ČR: js2005269371
* VIAF: 54012847
* WorldCat: lccn-nr92025303
Historické schodisko.
**Schodisko** alebo **schodište** je vnútorný komunikačný priestor, v ktorom sú umiestnené schody. Spravidla býva ohraničené po stranách stenami a čelne obvodovou stenou. Zhora môže byť schodiskový priestor ohraničený stropom, svetlíkom alebo povalovým uzáverom. 

Schodisko je stavebná konštrukcia slúžiaca na prekonávanie výškových rozdielov jednotlivých úrovni podláh. Základné rozdelenie podľa umiestnenia: vonkajšie vnútorné, terénne. 

Podľa tvaru rozdeľujeme schodiska na: priame, zakrivené , točité 

Podľa počtu ramien: jednoramenné, dvojramenné, trojramenné, viacramenné 

Podľa materiálu : železobetónové, oceľové, drevené, kamenné, kombinované 

Osvetlenie schodiska sa zabezpečuje umelo (pomocou elektrického svetelného zdroja) alebo prírodným svetlom pomocou svetlíkov a stien zo sklobetónu.

Schody
------

Schody tvorí schodiskový stupeň (základný prvok) a schodiskové rameno (minimálne 3 stupne). Medzi schodiskovými ramenami sa nachádza tzv. odpočívadlo alebo podesta. Jednoduché dvojramenné schodisko sa skladá z nástupného ramena, podesty a výstupného ramena. Schodiskový stupeň tvoria dve plochy, *nástupnica* – našlapná plocha a *podstupnica* zvislá plocha.

Časti schodiska
---------------

Základným termínom, ktorý označuje celý komunikačný priestor schodiska je **schodiskový priestor**. **Schodiskové steny** ohraničujú schodiskový priestor po obvode. **Schodiskové rameno** je šikmá plošná konštrukcia, ktorá má minimálne tri stupne a spája dva rozličné výškové body. Prvé rameno sa nazýva nástupné a posledné výstupné (ostatné sa nazývajú medziľahlé). Plošné vodorovné konštrukcie, ktoré umožňujú prechod a spojenie jednotlivých ramien na spoločnej úrovni sa nazývajú **podesty** (odpočívadlá). Delia sa na hlavné (na úrovni stropnej konštrukcie) a medzipodesty (umiestnené medzi hlavnými odpočívadlami). Voľný priestor medzi schodiskovými ramenami nazývame **zrkadlo**. Vo výškových objektoch sa v tejto časti môže nachádzať výťah.

Rozdelenie schodísk
-------------------

Podľa umiestnenia rozdeľujeme vnútorné, vonkajšie a terénne schody. Podľa funkcie hlavné, vyrovnávacie a vedľajšie. Podľa tvaru sa delia na schodiská s priamymi ramenami, so zakrivenými ramenami a so zmiešanými stupňami. Podľa zmyslu výstupu: ľavotočivé, pravotočivé a priame. Podľa počtu ramien delíme schody na jedno/dvoj a viac ramenné, vetvené alebo združené.

Normy schodiskových stupňov
---------------------------

Výška a šírka stupňa sa vypočíta zo vzťahu: (2 x výška) + šírka = 630.
Číslo 630 predstavuje dĺžku kroku bežného človeka 630 mm.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Schodisko**

Zdroj
-----

* Hykš P.:*Schody a schodište*. Bratislava: Slovenské vydavateľstvo technickej literatúry, 1962.
**Schoineus** (starogr. Σχοινεύς – Schoineus, lat. *Schoeneus*) je v gréckej mytológii syn boiótskeho kráľa Athamanta a Themisty, otec slávnej lovkyne Atalanty.

Boiótsky kráľ Schoineus a jeho manželka Klymené splodili krásnu dcéru Atalantu. Lenže jej otec túžil po synovi a dcéru v žiadnom prípade nechcel a preto ju po narodení nechal pohodiť v lese, kde ju našla medvedica a vychovala ju.

Z Atalanty vyrástla krásna dievčina a preslávená lovkyňa, ktorá sa silou, vytrvalosťou i loveckým umením vyrovnala všetkým vtedajším hrdinom a navyše ich priťahovala aj svojou krásou.

Niektorí antickí autori ako otca Atalanty neuvádzajú Schoinea, ale arkádskeho kráľa Iasióna, ale pravdepodobne tu ide o dve rôzne Atalanty, ktoré sa často zamieňali, až sa nakoniec stotožnili.

Referencie
----------

1. ↑  Nonnos, *Dionysiaka*, 9,312.
2. ↑  Apollodoros, *Kronika*, 1,9,2.
3. ↑  Hyginus, *Fabulae* 185.
4. ↑  Apollodoros, *Kronika*, 3,9,2.
5. ↑  Pausanias, *Periégésis tés Hellados*, 8,35,10.

Zdroje
------

* ZAMAROVSKÝ, Vojtech. *Bohovia a hrdinovia antických bájí*. [s.l.] : Perfekt, 2007. ISBN 80-8046-203-8. (slovenský jazyk)
* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Schoineus na českej Wikipédii.*
**Predstava** je psychický obsah, názorný významový útvar, ktorý predo mnou v duchu vystupuje ako predmet môjho myslenia, cítenia, chcenia, mojej obrazotvornej činnosti alebo ako sen či ako prv vnímaný predmet alebo proces vonkajšieho sveta po
odpadnutí objektívnej prítomnosti predstavovaného.

Predstavy sa delia na názorné predstavy (predstavy jednotlivín, napr. predstava konkrétneho predmetu) a predstavy schematické, v ktorých si predstavovaný objekt zachováva len niektoré znaky (napr. predstava človeka vôbec). Schematické predstavy majú k pojmom bližšie než názorné predstavy jednotlivín. Predstavy sa vzťahujú ku všetkým zmyslovým modalitám (vizuálne, auditívne, hmatové, čuchové, chuťové).

Predstava je vnem uchovaný v pamäti a vybaviteľný, teda je to význam toho, čo v danej chvíli nevnímame, čo sme však vnímali skôr. Podľa Humea je predstava oslabená stopa alebo kópia zmyslového vnemu.

Predstava podľa asocianistov je samostatný element, ktorého kvalita sa nemení; meniť sa môže iba intenzita predstavy. Predstavy sa dodatočne skladajú do zložitejších predstavových komplexov alebo sa pridružujú k pocitom. Sklad predstáv sa realizuje asociáciou.

Z hľadiska psychológie je predstava obraz predmetu, scény alebo udalosti, ktorý vzniká na základe spomínania alebo fungovania predstavivosti. Na rozdiel od vnemu môže mať zovšeobecnený charakter, môže sa vzťahovať aj na minulosť a budúcnosť, má oveľa menší stupeň jasnosti a presnosti.

Podľa Arthura Shopenhauera je predstava jediným predmetom poznania.

Pozri aj
--------

* klam
* obsesia

Iné projekty
------------

Wikicitáty
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Predstava**

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
**Australian Open 1997** bol grandslamový tenisový turnaj, ktorý sa konal od 13. januára do 26. januára 1997 v austrálskom Melbourne. Víťazmi dvojhier sa stali Martina Hingisová a Pete Sampras.

Seniori
-------

### Dvojhra mužov

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Mužská dvojhra na Australian Open 1997*
**USA Pete Sampras** vs. Španielsko Carlos Moyá 6-2, 6-3, 6-3

### Dvojhra žien

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Ženská dvojhra na Australian Open 1997*
**Švajčiarsko Martina Hingisová** vs. Francúzsko Mary Pierceová 6-2, 6-2 

### Štvorhra mužov

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Mužská štvorhra na Australian Open 1997*
**Austrália Todd Woodbridge / Austrália Mark Woodforde** vs. Kanada Sébastien Lareau / USA Alex O'Brien 4-6, 7-5, 7-5, 6-3

### Štvorhra žien

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Ženská štvorhra na Australian Open 1997*
**Švajčiarsko Martina Hingisová / Bielorusko Nataša Zverevová** vs. USA Lindsay Davenportová / USA Lisa Raymondová 6-2, 6-2

### Zmiešaná štvorhra

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Zmiešaná štvorhra na Australian Open 1997*
**Holandsko Manon Bollegrafová / USA Rick Leach** vs. Lotyšsko Larisa Neilandová / Južná Afrika John-Laffnie de Jager 6-3, 6-7(5), 7-5

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka turnaja

| * z
* d
* u
Australian Open |
| --- |
| Open Era | 
* 1969
* 1970
* 1971
* 1972
* 1973
* 1974
* 1975
* 1976
* 1977
	+ Jan
	+ Dec
* 1978
* 1979
* 1980
* 1981
* 1982
* 1983
* 1984
* 1985
* 1986
* 1987
* 1988
* 1989
* 1990
* 1991
* 1992
* 1993
* 1994
* 1995
* 1996
* 1997
* 1998
* 1999
* 2000
* 2001
* 2002
* 2003
* 2004
* 2005
* 2006
* 2007
* 2008
* 2009
* 2010
* 2011
* 2012
* 2013
* 2014
* 2015
* 2016
* 2017
* 2018
* 2019

 |
Hradisko pri Uníne
**Stredodunajská mohylová kultúra** bola kultúra v strednej bronzovej dobe s jadrom na južnej Morave a v Dolnom Rakúsku, ale aj v stredných a severozápadných Čechách, na západnom Slovensku (západne od Váhu a na Záhorí), v severozápadnom Maďarsku a Chorvátsku.

Vymedzil ju roku 1921 O. Menghin a pomenoval ju „danubsko-sudetská kultúra". Súčasné pomenovanie dostala v roku 1937.

Rozlišujú sa tri vývojové stupne:

* stupeň Unín – na Slovensku málo známy
* stupeň Smolenice
* stupeň/horizont Blučina-Kopčany – už prechod k velatickej kultúre

Hroby sú prevažne birituálne, úprava hrobu bola rôzna (s mohylou, bez mohyly, s kamenným plášťom atď.). Na sídliská vyberali prírodou chránené miesta na vyvýšeninách, iba niekedy ich opevňovali (Unín).

Slovensko
---------

Opevnené sídla (hradiská) sa na Slovensku nebudovali. Keramika má dvojkónický tvar s vyťahovaným ústím a výzdobou podkovovitými ryhami. Používanie kameňa na výrobu nástrojov definitívne ustupuje, používa sa takmer výlučne bronz, vznikajú typické bodné zbrane (mečíky, meče) a rozšírili sa hroty šípov, hroty kopijí, dýk a podobne. Pohrebiská boli birituálne (Smolenice, Buková, Bratislava-Devín, Dunajská Lužná). Keramický depot sa zachoval v Zohore.

Kultúra patrila medzi podložie neskoršej velatickej kultúry.
**Australian Open 1996** je grandslamový tenisový turnaj, ktorý sa konal od 15. januára do 28. januára 1996 v austrálskom Melbourne. Hrá sa na otvorených dvorcoch s tvrdým povrchom Plexicushion.

Seniori
-------

### Dvojhra mužov

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Mužská dvojhra na Australian Open 1996*
**Nemecko Boris Becker** vs. USA Michael Chang 6 : 2, 6 : 4, 2 : 6, 6 : 2

### Dvojhra žien

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Ženská dvojhra na Australian Open 1996*
**USA Monika Selešová** vs. Nemecko Anke Huberová 6 : 4, 6 : 1

### Štvorhra mužov

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Mužská štvorhra na Australian Open 1996*
**Švédsko Stefan Edberg / Česko Petr Korda** vs. Kanada Sébastien Lareau / USA Alex O’Brien 7 : 5, 7 : 5, 4 : 6, 6 : 1

### Štvorhra žien

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Ženská štvorhra na Australian Open 1996*
**USA Chanda Rubinová / Španielsko Arantxa Sánchezová Vicariová** vs. USA Lindsay Davenportová / USA Mary Joe Fernándezová 7 : 5, 2 : 6, 6 : 4

### Zmiešaná štvorhra

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Zmiešaná štvorhra na Australian Open 1996*
**Lotyšsko Larisa Neilandová / Austrália Mark Woodforde** vs. USA Nicole Arendtová / USA Luke Jensen 4 : 6, 7 : 5, 6 : 0

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka

  


| * z
* d
* u
Australian Open |
| --- |
| Open Era | 
* 1969
* 1970
* 1971
* 1972
* 1973
* 1974
* 1975
* 1976
* 1977
	+ Jan
	+ Dec
* 1978
* 1979
* 1980
* 1981
* 1982
* 1983
* 1984
* 1985
* 1986
* 1987
* 1988
* 1989
* 1990
* 1991
* 1992
* 1993
* 1994
* 1995
* 1996
* 1997
* 1998
* 1999
* 2000
* 2001
* 2002
* 2003
* 2004
* 2005
* 2006
* 2007
* 2008
* 2009
* 2010
* 2011
* 2012
* 2013
* 2014
* 2015
* 2016
* 2017
* 2018
* 2019

 |


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Tenisový portál |
**Australian Open 2003** bol grandslamový tenisový turnaj, ktorý sa konal od 13. januára do 26. januára 2003 v austrálskom Melbourne. Víťazmi dvojhier sa stali Serena Williamsová a Andre Agassi.

Seniori
-------

### Dvojhra mužov

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Mužská dvojhra na Australian Open 2003*
**USA Andre Agassi** vs. Nemecko Rainer Schüttler 6-2, 6-2, 6-1

### Dvojhra žien

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Ženská dvojhra na Australian Open 2003*
**USA Serena Williamsová** vs. USA Venus Williamsová 7-6(4), 3-6, 6-4 

### Štvorhra mužov

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Mužská štvorhra na Australian Open 2003*
**Francúzsko Michaël Llodra / Francúzsko Fabrice Santoro** vs. Bahamy Mark Knowles / Kanada Daniel Nestor 6-4, 3-6, 6-3

### Štvorhra žien

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Ženská štvorhra na Australian Open 2003*
**USA Serena Williamsová / USA Venus Williamsová** vs. Španielsko Virginia Ruanová Pascualová / Argentína Paola Suárezová 4-6, 6-4, 6-3

### Zmiešaná štvorhra

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Zmiešaná štvorhra na Australian Open 2003*
**USA Martina Navrátilová / India Leander Paes** vs. Grécko Eleni Daniilidouová / Austrália Todd Woodbridge 6-4, 7-5

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka turnaja

| * z
* d
* u
Australian Open |
| --- |
| Open Era | 
* 1969
* 1970
* 1971
* 1972
* 1973
* 1974
* 1975
* 1976
* 1977
	+ Jan
	+ Dec
* 1978
* 1979
* 1980
* 1981
* 1982
* 1983
* 1984
* 1985
* 1986
* 1987
* 1988
* 1989
* 1990
* 1991
* 1992
* 1993
* 1994
* 1995
* 1996
* 1997
* 1998
* 1999
* 2000
* 2001
* 2002
* 2003
* 2004
* 2005
* 2006
* 2007
* 2008
* 2009
* 2010
* 2011
* 2012
* 2013
* 2014
* 2015
* 2016
* 2017
* 2018
* 2019

 |
**Australian Open 2006** bol grandslamový tenisový turnaj, ktorý sa konal od 16. januára do 29. januára 2006 v austrálskom Melbourne. Víťazmi dvojhier sa stali Amélie Mauresmová a Roger Federer.

Seniori
-------

### Dvojhra mužov

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Mužská dvojhra na Australian Open 2006*
**Švajčiarsko Roger Federer** vs. Cyprus Marcos Baghdatis 5-7, 7-5, 6-0, 6-2

### Dvojhra žien

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Ženská dvojhra na Australian Open 2006*
**Francúzsko Amélie Mauresmová** vs. Belgicko Justine Heninová 6-1, 2-0 skreč

### Štvorhra mužov

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Mužská štvorhra na Australian Open 2006*
**USA Bob Bryan / USA Mike Bryan** vs. Česko Martin Damm / India Leander Paes 4-6, 6-3, 6-4

### Štvorhra žien

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Ženská štvorhra na Australian Open 2006*
**Čína Jen C’ / Čína Čeng Ťie** vs. Austrália Samantha Stosurová / USA Lisa Raymondová 2-6, 7-6(7), 6-3

### Zmiešaná štvorhra

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Zmiešaná štvorhra na Australian Open 2006*
**Švajčiarsko Martina Hingisová / India Mahesh Bhupathi** vs. Rusko Jelena Lichovcevová / Kanada Daniel Nestor 6-3, 6-3

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka turnaja

| * z
* d
* u
Australian Open |
| --- |
| Open Era | 
* 1969
* 1970
* 1971
* 1972
* 1973
* 1974
* 1975
* 1976
* 1977
	+ Jan
	+ Dec
* 1978
* 1979
* 1980
* 1981
* 1982
* 1983
* 1984
* 1985
* 1986
* 1987
* 1988
* 1989
* 1990
* 1991
* 1992
* 1993
* 1994
* 1995
* 1996
* 1997
* 1998
* 1999
* 2000
* 2001
* 2002
* 2003
* 2004
* 2005
* 2006
* 2007
* 2008
* 2009
* 2010
* 2011
* 2012
* 2013
* 2014
* 2015
* 2016
* 2017
* 2018
* 2019

 |
**Ivan Haluzický** (\* 9. marec 1913, Uherský Brod, Česko  –  † 4. november 1965, Bratislava, Slovensko) bol dôstojník slovenského a česko-slovenského letectva, veliteľ posádky piešťanského letiska s ktorou prešiel do Slovenského národného povstania.

Život
-----

Narodil sa v Uherskom Brode. Jeho brat Juraj pôsobil ako hudobný pedagóg. Od roku 1938 pôsobil ako veliteľ 8. pozorovacej letky vo Vyškove. Operoval na strojoch Letov Š.328. Po vyhlásení Slovenského štátu pôsobil ako dôstojník slovenského letectva. Ako príslušník 11. letky sa zúčastnil ťaženia proti Poľsku a ZSSR.

Neskôr do 29. augusta 1944 pôsobil ako veliteľ letiska Piešťany. Po vypuknutí SNP organizoval protinacisticky zmýšľajúcich vojakov posádky a s asi 400 mužmi odišiel na povstalecké územie. Jednotka zanechala celý letecký park na letisku v Piešťanoch a na letisko Tri Duby dorazila ako motorizovaný oddiel. Príslušníci piešťanskej posádky neskôr bojovali pri Novej Bani, Martine, Vrútkach, Malom Šturci a Sučanoch ako súčasť povstaleckej armády.

Bol evakuovaný z povstaleckého územia a 22. septembra 1944 sa začal v poľskom Przemyśle precvičovať na sovietske lietadlá. Od 5. januára 1945 pôsobil ako veliteľ 2. československého stíhacieho leteckého pluku pôsobiaceho na východnom fronte.

Po vojne v rokoch 1945 – 1949 pôsobil ako veliteľ leteckého pluku v Piešťanoch. Neskôr po roku 1950 bol zatknutý a politicky prenasledovaný komunistickým režimom. V roku 1959 absolvoval Stavebnú fakultu Technickej univerzity v Bratislave. Zomrel v roku 1965 v Bratislave. Je pochovaný v Piešťanoch.

Zdroj
-----

* Ivan Haluzický na valka.cz

Autoritné údaje: * SNK: 162372
* VIAF: 8532156565736523500008
**Ivan Chrenko** (\* 27. jún 1967, Šaľa) je slovenský podnikateľ, väčšinový vlastník developerskej skupiny HB Reavis Group. V roku 2020 bola odhadovaná hodnota jeho majetku vo výške 1,65 miliardy €.

Životopis
---------

Začiatkom 90. rokov 20. storočia začal v Šali podnikať v oblasti audiovizuálnej techniky, jeho spoločnosť údajne montovala reproduktory značky Marsyas. V roku 2004 začal svoju kariéru v developerskej spoločnosti HB Reavis, ktorá sa vtedy volala AB Reavis. Postupne sa stal väčšinovým majiteľom spoločnosti. Koncom 90. rokov sa firma preslávila výstavbou prvých veľkých administratívnych centier v hlavnom meste Slovenska. Kancelárske areály od nich vo veľkom skupovala firma B.S.R. Na budovaní Bratislavy sa potom HB Reavis významne spolupodieľal postavením projektu Apollo a Aupark v Petržalke. Za takmer tri desaťročia sa spoločnosť HB Reavis dostala medzi najvýznamnejšie developerské spoločnosti Európy, predovšetkým vo výstavbe kancelárskych priestorov. Chrenkova firma postupne z Bratislavy expandovala do ostatných stredoeurópskych metropol vrátane Prahy, Varšavy a Budapešti. Neskôr do Londýna a následne aj do Berlína.

Žije v Bratislave. S médiami celkovo nekomunikuje a v médiách často jeho tvár nevidieť, aby sa mohol po ulici pohybovať bez ochranky ako normálny človek. Nerád býva spojovaný s väčšinou slovenských miliardárov, ktorí svoje bohatstvo získali začiatkom 90. rokov vďaka vtedajším nedokonalým zákonom.

Referencie
----------

1. ↑  Ivan Chrenko. In:  32 najbohatších ľudí Slovenska 2020. *Forbes* (Bratislava: Barecz & Conrad Media). Dostupné online [cit. 2020-11-29].
2. ↑  Juraj Porubský. Od nuly k miliarde. *Forbes*, január 2017, s. 33 – 41.
3. ↑  CEBROVÁ, Linda. *Ivan Chrenko: Slovenský miliardár, ktorý chce žiť obyčajný život* [online]. startitup.sk, 2018-11-01, [cit. 2020-11-29]. Dostupné online.
**Pakt troch veľmocí** alebo **Pakt troch** (staršie *Pakt troch mocností)* bol pakt uzatvorený 27. septembra 1940 medzi Nemeckom, Talianskom a Japonskom. Týmto paktom sa doformoval tzv. fašistický útočný pakt (pozri aj Os Berlín-Rím-Tokio, oceľový pakt, Pakt proti Kominterne). Neskôr k paktu pristúpilo Maďarsko, Rumunsko, Slovensko, Bulharsko, Chorvátsko, Fínsko, Mandžusko a Thajsko.

Protokol o pristúpení Slovenskej republiky k Paktu troch mocností (24.11.1940)
------------------------------------------------------------------------------

Protokol o pristúpení Slovenskej republiky k Paktu troch mocností

Vlády Japonska, Nemecka a Talianska z jednej strany, a Vláda Slovenska zo strany druhej, konštatujú skrze svojich podpísaných plnomocníkov toto:

Článok 1
Slovensko pristupuje k Paktu troch mocností, podpísanému medzi Japonskom, Nemeckom a Talianskom 27. septembra 1940 v Berlíne.

Článok 2
Ak by spoločné technické komisie, spomínané v článku 4 Paktu troch mocností, preberali otázky, dotýkajúce sa záujmov Slovenska, na porady komisií budú pozvaní aj zástupcovia Slovenska.

Článok 3
Text Paktu troch mocností je pripojený ako príloha k tomuto Protokolu. Protokol tento je spísaný v slovenskom, japonskom, nemeckom a talianskom jazyku, pri čom každý text pokladá sa za prvopis. Protokol nadobúda platnosť dňom podpísania.

Na dôkaz čoho podpísaní, ktorí sú svojimi vládami náležité splnomocnení, podpísali tento Protokol a opatrili ho svojimi pečaťami.

Vyhotovené v štyroch prvopisoch, v Berlíne, dňa 24. novembra 1940 - v XIX. roku fašistickej éry, ktorýto deň zodpovedá 24. dňu 11. mesiaca 15. roku éry Syówa.

* L.S. SABUROKURUSU, v.r.
* L.S. JOACHIM von RIBBENTROP, v. r.
* L.S. GINOBUTI, v.r.
* L.S. VOJTECH TUKA, v. r.