Súradnice: 42°31′00″S 23°26′00″V﻿ / ﻿42,516667°S 23,433333°V﻿ / 42.516667; 23.433333

**Plana** (bulh. Плана) je malé pohorie nachádzajúce sa v Oblasti Sofia v západnom Bulharsku juhovýchodne od Sofie.

Názov
-----

Názov pohoria Plana s najväčšou pravdepodobnosťou pochádza od jej charakteristického vzhľadu, ktorý pripomína plošinu. Predpokladá sa totiž, že výraz „plana" je prvotne buď tráckeho, prípadne slovanského pôvodu a označuje „rovinu", alebo „plošinu". V minulosti sa pre pohorie používal aj názov *Dolna planina* (bulh. Долна планина, doslova *Dolné pohorie*, alebo *Spodné pohorie*) a to z dôvodu, že sa predpokladalo, že Plana nie je samostatné pohorie, ale predhorie Vitoše. Samotné pohorie bolo týmto názvom pomenované po hlavnom rozvodnom hrebeni, ktorý už niesol tento názov.

Charakteristika
---------------

Plana je z fyzikálno–geografického hľadiska súčasťou Kraištensko-srednogorskej oblasti (charakteristickej striedajúcimi sa pohoriami a kotlinami) a v rámci tejto oblasti leží v juhozádnej časti Plansko-zavalského horského reťazca. Ako osobitná orografická jednotka bola uznaná pomerne nedávno, keďže sa dlho predpokladalo, že sa jedná o súčasť pohoria Vitoša. Neskôr však bolo zistené, že sa jedná o dve rôzne pohoria s množstvom geologických a geomorfologicych rozdielov. Prví prišli so zistením, že sa jedná o osobitné pohorie českí bratia pôsobiaci v Bulharsku, Herman a Karel Škorpilovci, vo svojom diele „Geografia Bulharska" (bulh. География на България – Geografija na Bălgarija), ktoré vyšlo v Plovdive v roku 1899. Pohorie vo svojom diele pomenovali už Plana a to na základe hlavného rozvodného hreneňa pohoria, ktorý už niesol toto meno.

Plošne je pohorie oválneho – takmer okrúhľeho – tvaru, pričom na dĺžku od severu k juhu meria približne 20 km a šírka (od západu na východ) sa pohybuje medzi 15 – 18 km. Pohorie leží medzi Pančarevským prielomom rieky Iskăr, Samokovskou kotlinou a pohorím Vitoša. Od Vitoše je Plana oddelená sedlom Jarema (bulh. Ярема), nazývaným aj Egulsko-palakarijské sedlo a na severe je ohraničená hlbokou dolinou rieky Vedena. Tvorí ju dioritový plutón umiestnený medzi skalami z kryštalických hornín a sedimentárnych hornín z obdobia terciéru. Súčasný reliéf pohoria je výsledkom zložitého a dlhodobého geologického vývoja. Jedná sa o ploský masív s najvyšším vrchom Manastirište (bulh. Манастирище),ktorý dosahuje výšku 1 337,4 m n. m. a ktorý sa nachádza v hlavnom rozvodnom hrebeni pohoria blízko dediny Plana. K ďalším vyšším vrchom pohoria patria dioritové vrchy *Muhčel* (bulh. Мухчел), 1 326 m n. m. *Streľanska mogila* (bulh. Стрелянска могила), 1 295 m n. m. alebo *Višino bărdo* (bulh. Вишино бърдо), 1 313 m n. m. (aďalšie), ktoré predstavujú pozostatky pôvodného staršieho reliéfu. Vrcholová časť pohoria je pomerne rozsiahla náhorná plošina, ktorá sa (okrem niektorých vystupujúcich vrchov) rozprestiera takmer celá v nadmorskej výške medzi 1 200 m n. m. a 1 250 m n. m.. Napriek rovinatému charakteru sa v pohorí rysujú tri hlavné hrebene a to centrálny, v ktorom sa nachádza aj vrch Manastirište, ako aj dva vedlajšie hrebene s najvyššímo vrchmi *Streľanska mogila* a *Muhčel*.

Vodstvo
-------

V oblasti vyviera niekoľko riek, všetky sú malé a pomerne krátke a patria do povodia Iskăru a povodia Čierneho mora. Reliéf pohoria umožňuje, že tečú pokojne a širokými dolinami. Z hlavného rozvodného hrebeňa tečú rieky buď severným smerom (medzi najvýznamnejšie rieky v tejto časti patria *Eguľa* (bulh. Егуля), *Planštica* (bulh. Планщица) a *Porkolica* (bulh. Порколица)) a tieto sa vlievajú priamo do Iskăru), alebo južným smerom, ktoré sa vlievajú do rieky *Palakarija* (bulh. Палакария), ktorá je ľavým prítokom Iskăru. Najväčšou a najdlhšou riekou v pohorí je *Eguľa* (na dolnom toku nazývaná *Vedena*), ktorej dĺžka toku dosahuje približne 17 km a druhou najväčšou riekou je *Planštica*, ktorá je dlhá zhruba 16 km a celé jej povodie sa nachádza na území pohoria Plana. Napriek tomu je v pohorí vody dostatok z dôvodu vyvierania mnohých drobných prameňov a najmä z dôvodu existencie veľkých zásob podzemnej vody. Priamo v pohorí sa nachádzajú aj minerálne pramene a to v doline rieky *Železniška reka* (bulh. Железнишка река), ktoré vyvierajú na dvoch miestach pri pravom brehu tejto rieky v nadmorskej výške 900 m n. m..

Klimatické podmienky
--------------------

Klíma je mierna kontinentálna, podobná ako v iných stredne vysokých pohoriach západného Bulharska. Ročný úhrn zrážok dosahuje úrovne 800 – 850 mm, pričom najdaždivejší mesiac je máj. Sneh sa drží na vrcholkoch približne 3 – 4 mesiace,  vo vrcholových častiach dosahuje výška snehovej pokrývky v priemere 25 – 40 cm a vzhľadom k odkrytému profilu pohoria sa rýchlo topí.

Chránené územia
---------------

Na teritóriu pohoria sa nenachádzajú žiadne chránené územia. Malá časť pohoria však patrí spolu s časťou toku rieky Iskăr pod územia európskeho významu (Natura 2000) pod kódom BG0001042.

Flóra a fauna
-------------

V minulosti sa vyskytoval v pohorí najmä buk a dub a borovica. Dnes je to väčšinou buk a lieska, ale vyskytuje sa aj breza, jelša a hloh pričom na niektorých miestach ale ostalo pozostaky pôvodných dubových porastov a niekde boli aj vysadené borovicové porasty. Časť pohoria je pokrytá pastvinami.
Na cicavce Plana nie je veľmi bohatá. Vyskytujú sa líšky, divé svine a srny. Občas sa môže stať, že na územie z vedľajšej Vitoše prebehne medveď.

Turizmus
--------

Plana je vďaka svojej dostupnosti, jednoduchému terénu ako aj blízkosti Sofie pomerne obľubeným turistickým cieľom. V pohorí existujú tri núdzové prístrešky a jedna horská chata - *Pejova buka*.

Galéria
-------

* Typický vzhľad vrcholových partií pohoria PlanaTypický vzhľad vrcholových partií pohoria Plana
* Typický vzhľad vrcholových partií pohoria Plana (v pozadí pohorie Vitoša)Typický vzhľad vrcholových partií pohoria Plana (v pozadí pohorie Vitoša)
* Typický vzhľad vrcholových partií pohoria PlanaTypický vzhľad vrcholových partií pohoria Plana
* Typický vzhľad vrcholových partií pohoria PlanaTypický vzhľad vrcholových partií pohoria Plana
* Typický vzhľad vrcholových partií pohoria Plana (na pravej strane vidieť najvyšší vrch pohoria Manastirište)Typický vzhľad vrcholových partií pohoria Plana (na pravej strane vidieť najvyšší vrch pohoria Manastirište)
* V severozápadnej časti pohoria PlanaV severozápadnej časti pohoria Plana
* V severozápadnej časti pohoria PlanaV severozápadnej časti pohoria Plana
* V severozápadnej časti pohoria PlanaV severozápadnej časti pohoria Plana
* V severozápadnej časti pohoria PlanaV severozápadnej časti pohoria Plana

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 413. (po bulharsky)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29  NIKOLOV, Vasil; JORDANOVA, Marina; BOTEVA, Ivanka. Planinite v Bălgarija. Sofia : Izdatelstvo na Bălgarska akademija na naukite "Prof. Marin Drinov". 2018. 434 s. ISBN 9789543229468. S. 177 – 183. (po bulharsky)
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18  CVETANOV, Momčil. Bălgarskite planini. Stará Zagora : "Domino" EOOD. 2014. 298 s. ISBN 9789546512499. S. 182 – 185. (po bulharsky)
4. 1 2 3 4 5  KADIJSKA, Taňa; BLAŽEVA, Elena; SAVOVA, Mariana. Enciklopedija Sofia. Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Naučnoinformacionen centăr "Bălgarska enciklopedija" – Knigoizdatelska kăšta "Trud". 2017. 420 s. ISBN 9549384921. S. 267. (po bulharsky)
5. ↑  natura2000.eea.europa.eu

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Plana (pohorie)**