**Jašterica** je jedno z 88 súhvezdí modernej astronómie. Zaviedol ho Johannes Hevelius v roku 1687. Je to jesenné súhvezdie.

Hoci je toto malé súhvezdie obklopené samými starovekými súhvezdiami s mytologickým pôvodom, k nemu samotnému sa nijaká grécka legenda neviaže, pretože je dosť nezreteľné. Súhvezdie pomenoval pred vyše 300 rokmi v Gdansku Johannes Hevelius. Ďalšie dva návrhy – „Sláva Pruska" na počesť Friedricha Veľkého od Johanna Bodeho a francúzsky návrh Žezlo a Ruka Spravodlivosti na počesť Ľudovíta XIV. – boli časom zabudnuté.

Hviezdy
-------

| Hviezda | Meno | Hviezdna veľkosť |
| --- | --- | --- |
| α Lac | α Lac | 3,8m |
| β Lac | β Lac | 4,42m |
|

Najjasnejšia hviezda je nepomenovaná alfa Lacertae s magnitúdou 3,76. Je to biela hviezda hlavnej postupnosti. Vo vzdialenosti 36 oblúkových minút od seba má zdanlivého sprievodcu dvanástej magnitúdy. 

Ostatné hviezdy súhvezdia sú slabšie a pre malé ďalekohľady ničím zaujímavé. 2 Lacertae a 5 Lacertae sú spektroskopické dvojhviezdy. Na rozdiel od nich možno zložky sústav 8 Lacertae, 10 Lacertae, Struve 2594, Struve 2902 a Struve 2942 odlíšiť ďalekohľadmi.

Objekty
-------

Cez severnú časť súhvezdia prechádza Mliečna cesta, preto v ňom možno nájsť niekoľko otvorených hviezdokôp. NGC 7243 obsahuje približne 40 hviezd a môžeme ju pozorovať aj triéídrom. Má jasnosť 6,4 magnitúd. Jej vzdialenosť od Zeme je zhruba 2 600 svetelných rokov. Ďalšia, o niečo slabšia otvorená hviezdokopa, je NGC 7209 na hranici s Labuťou. Má celkovú zdanlivú jasnosť 6,7 magnitúd a obsahuje asi 50 hviezd s jasnosťou v rozpätí od 8,5 do 10,5 magnitúd. Možno ju vidieť s ďalekohľadom s priemerom objektívu aspoň 6 cm. Jej vzdialenosť od Zeme je 4 300 svetelných rokov.

V najsevernejšej časti súhvezdia sa zjavila pred vyše 60 rokmi známa nova – Nova Lacertae 1936.

Toto súhvezdie sa stalo známym vďaka nenápadnému objektu, ktorý bol pôvodne považovaný za premennú hviezdu a dostal označenie BL Lacertae. Ide o blazar, objekt podobný kvazarom, pričom zdrojom jeho žiarivosti je pravdepodobne obria čierna diera s hmotnosťou niekoľko miliónov hmotností Slnka.

Poloha
------

Jašterica je malé a nevýrazné súhvezdie tvorené len slabšími hviezdami. Je však obklopené zreteľnými a ľahko nájditeľnými súhvezdiami, najmä Labuťou, s ktorou susedí na západnej strane. Možno ju nájsť priamo pod Cefeom.

Zdroj
-----

* PLAUCHOVÁ, Jana. *Súhvezdia od Andromedy po Žirafu*. Redakcia Eduard Koči; ilustrácie Peter Zimnikoval; Beata Zimnikovalová, Michal Mojžiš, Tibor Krátky. prvé vyd. Hurbanovo : Slovenská ústredná hvezdáreň Hurbanovo, 2023. 592 s. ISBN 978-80-89998-357. Kapitola Jašterica, s. 308 – 310.

| * z
* d
* u
88 súhvezdí modernej astronómie |
| --- |
| 
* Andromeda
* Baran
* Blíženci
* Býk
* Cefeus
* Centaurus
* Ďalekohľad
* Delfín
* Drak
* Eridanus
* Fénix
* Had
* Hadonos
* Havran
* Herkules
* Hodiny
* Holubica
* Hydra
* Chameleón
* Indián
* Jašterica
* Jednorožec
* Južná koruna
* Južná ryba
* Južný kríž
* Južný trojuholník
* Kasiopeja
* Kompas
* Koník
* Korma
* Kozorožec
* Kružidlo
* Kýl
* Labuť
* Lev
* Lietajúca ryba
* Líška
* Lýra
* Maliar
* Malý lev
* Malý pes
* Malý medveď
* Mečiar
* Mikroskop
* Mucha
* Oktant
* Oltár
* Orión
* Orol
* Panna
* Pastier
* Páv
* Pec
* Pegas
* Perzeus
* Plachty
* Pohár
* Poľovné psy
* Povozník
* Pravítko
* Rajka
* Rak
* Ryby
* Rydlo
* Rys
* Severná koruna
* Sextant
* Sieť
* Sochár
* Stolový vrch
* Strelec
* Šíp
* Škorpión
* Štít
* Trojuholník
* Tukan
* Váhy
* Veľký pes
* Veľká medvedica
* Veľryba
* Vlasy Bereniky
* Vlk
* Vodnár
* Vodný had
* Výveva
* Zajac
* Žeriav
* Žirafa

 |