Súradnice: 42°05′32″S 23°07′16″V﻿ / ﻿42,092301°S 23,121123°V﻿ / 42.092301; 23.121123

**Stobski piramidi** (bulh. Стобски пирамиди, doslova *Stobské pyramídy*) sú prírodná pamiatka nachádzajúca sa v Kiustendilskej oblasti v juhozápadnom Bulharsku.

Lokalizácia
-----------

Nachádzajú sa v juhozápadnej časti pohoria Rila vo svahoch hrebeňa *Klisurski rid* (bulh. Клисурски рид), ktorý sa nachádza medzi dolinami *Grăčkovec* (bulh. Гръчковец) a *Bukovec* (bulh. Буковец) na ľavom brehu rieky Rilska reka v katastri dediny Stob v okrese Kočerinovo v oblasti Kiustendil.

Charakteristika
---------------

Jedná sa o skalné útvary, kužeľovitého tvaru pripomínajúce pyramídy. Veľká časť z pyramíd je na vrchu zakončená veľkým kusom kameňa, tzv. čiapkou, čo útvarom následne dáva tvar podobný tzv. skalným hríbom. Farba pyramíd je obvykle tmavo žltá až červenkastá alebo hnedastá. Vytvorili sa v časti hrebeňa, ktorý je tvorený približne 40 metrov vysokou vrstvou nánosov z obdobia kvartéru. Pyramídy sú tak tvorené z hrubozrnných častíc farebných pieskovcov pospájaných sedimentom. Vznikli procesom erózie. Z dôvodu rôznorodého zloženia ako aj relatívne slabého spojenia jednotlivých základných materiálov sú pyramídy zachovalé v rôznych stupňoch vývoja.

Pyramíd je niekoľko oddelených skupín, pričom každá zo skupín má svoj špecifický názov. Tie jednotlivým skupinám dali miestni obyvatelia, podľa toho čo im útvary pripomínali. Pomenovania jednotlivých skupín sú napríklad *Kulite* (bulh. Кулите, doslova *Veže*), *Argačo* (bulh. Аргачо), *Zăberite* (bulh. Зъберите, doslova *Ostré skalné výbežky*), *Čukite* (bulh. Чуките, doslova *Kladivá*), *Samodivskite komini* (bulh. Самодивските комини, doslova *Vílie komíny*), *Kuklite* (bulh. Куклите, doslova *Bábiky*), *Braťata* (bulh. Братята, doslova *Bratia*), alebo *Svatovete* (bulh. Сватовете, doslova *Svatovia*), pričom skupina *Svatovete* je najznámejšia.

Stobski piramidi sú často vyhľadávaným turistickým objektom.

Ochrana a predmet ochrany
-------------------------

Kategória: prírodná pamiatka

Rozloha: 7,4 ha

Za prírodnú pamiatku boli Stobski piramidi vyhlásené rozkazom Výboru pre lesy a lesný priemysel pri Rade ministrov (bulh. Комитет по горите и горската промишленост при Министерски съвет – *Komitet po gorite i gorskata promišlenost pri Ministerski săvet*) č. 378 zo dňa 5. 2. 1964. Rozkaz bol uverejnený v Štátnom vestníku č. 12 z roku 1966. Prírodná pamiatka bola vyhlásená na celkovej ploche približne 7,4 hektára. Dôvodom vyhlásenia prírodnej pamiatky *Stobski piramidi* je ochrana unikátnych skalných útvarov. Na území lokality je zakázané akékoľvek narušovanie skál, kopanie v zemi, zber kameňov, ale aj zber miestnej fauny, vstup priamo do lokalít skupín skalných útvarov a jaskýň ako aj výsadba akejkoľvek flóry. Lokalita je pod správou Regionálnej inšpekcie životného prostredia a vôd – Blagoevgrad (RIOSV – Blagoevgrad) (bulh. Регионална инспекция по околната среда и водите – Благоевград – *Regionalna inspekcia po okolnata sreda i vodite – Blagoevgrad*).

Galéria
-------

* celkový pohľad na lokalitu prírodnej pamiatkycelkový pohľad na lokalitu prírodnej pamiatky
* pohľad na časť lokality prírodnej pamiatkypohľad na časť lokality prírodnej pamiatky
* celkový pohľad na jednu zo skupín skalných pyramídcelkový pohľad na jednu zo skupín skalných pyramíd
* pohľad na jednu zo skupín skalných pyramídpohľad na jednu zo skupín skalných pyramíd
* pohľad na jednu zo skupín skalných pyramídpohľad na jednu zo skupín skalných pyramíd
* pohľad na jednu zo skupín skalných pyramíd – v pozadí kotlina Kočerinovsko polepohľad na jednu zo skupín skalných pyramíd – v pozadí kotlina Kočerinovsko pole
* pohľad na jednu zo skupín skalných pyramídpohľad na jednu zo skupín skalných pyramíd
* pohľad na jednu zo skupín skalných pyramídpohľad na jednu zo skupín skalných pyramíd
* detailný pohľad na niektoré zo skalných pyramíddetailný pohľad na niektoré zo skalných pyramíd

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18  KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 527. (po bulharsky)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19  RADUČEV, Živko. Rila : geografski rečnik. Sofia : Izdatelstvo "Nauka i izkuzstvo". 1984. 316 s. ISBN 9532622411. S. 253. (po bulharsky)
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19  MIČEV Nikolaj; MICHAJLOV, Cvetko; VAPCAROV, Ivan; KIRADŽIEV, Svetlin. Geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Izdatelstvo "Nauka i izkuzstvo". 1980. 564 s. ISBN 9532672611. S. 475. (po bulharsky)
4. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20  PAVLOVA, Ekaterina; BEZLOVA, Diľanka. Zaštiteni prirodni teritorii. Sofia : Izdatelska kăšta pri Lesotechničeski univerzitet. 2003. 208 s. ISBN 9548783835. S. 115 – 116. (po bulharsky)
5. 1 2 3 4 5 6 7 8  eea.government.bg
6. ↑  http://eea.government.bg

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Stobski piramidi**