Súradnice: 49°2′50″S 14°46′9″V﻿ / ﻿49,04722°S 14,76917°V﻿ / 49.04722; 14.76917

**Rožmberk** je rozlohou najväčší rybník nielen v Juhočeskom kraji a v Česku, ale aj na celom svete (za predpokladu určitej definície rybníka). Nachádza sa v okrese Jindřichův Hradec približne 6 km severne od Třebone. Dĺžka hrádze je 2 430 m, šírka pri päte 55 m, v korune 13,5 m a výška 11,5 m. Rozloha vodnej plochy je 489 ha. Katastrálna výmera je 677 ha. Objem vody 6,2 mil. m³. Maximálna hĺbka je 6,2 m. Leží v nadmorskej výške 427 m.

Vodný režim
-----------

Pohľad z hrádze od výpustu na zimnú hladinu Rožmberku
Lužnice do rybníka vteká pri Starej Hlíne a okrem nej z rybníka vyteká ešte kanál Potěšilka výpustom Adolfka. Aby prudký prúd rieky nepoškodil rybník, bola vybudovaná Nová řeka, ktorá odvádza vody Lužnice nad *Rožmberkom* do Nežárky.

Lužnice ale nie je jedinou zdrojnicou tohoto rybníka. Okrem nej do Rožmberka vteká potok od Hodějovského rybníka a Nového u Smitky na severovýchode. Ďalej sú to dva prítoky z rybníka Vítek, Prostredná stoka pritekajúca z Mokrých luk u Třeboně a prívod zo Zlatej stoky, ktorý má hlavný význam pri výlovoch.

Malá vodná elektráreň
---------------------

Pod hrádzou sa nachádza od roku 1922 malá vodná elektráreň s dvomi Francisovými turbínami o výkone 260 kW.

V hlavnom výpuste sa nachádza štôlňa o rozmeroch 260 × 260 cm hradená dvomi drevenými tabuľami. Za ňou je obetónované potrubie o priemere 2 m s česlami proti úniku rýb. Potrubie je možné zahradiť i pod hrádzou v šachte ďalšou oceľovou tabuľou.

Elektráreň je unikátna svojou polohou pri nádrži ktorej cieľom je chov rýb.

Dejiny
------

Bol navrhnutý rožmberským regentom Jakubom Krčínom z Jelčan a Sedlčan a postavený v rokoch 1584 až 1590. Stavbu vykonávalo 800 ľudí, ktorí premiestnili 750 000 m³ zeminy. Nutnosť stavby tohoto vodného diela podporila tiež veľká povodeň, ktorá 20. 8. 1544 z juhu Čiech dorazila až do Prahy.

O založení rybníka v týchto miestach uvažoval už Štěpánek Netolický, ale pre veľké náklady a nebezpečenstvo dielo nemohol realizovať. Žiadna hrádza by neodolala veľkej povodni z rieky Lužnice. Vedel to i Krčín. Preto súčasne staval Novú řeku, aby odvádzala veľkú do iného povodia.

Počas Tridsaťročnej vojny chcel Karel Bonaventura Buquoy, cisársky veliteľ, hrádzu prekopať a zaplaviť stavovské vojsko, ktoré ležalo pri Soběslavi. Len hliadka, ktorú tu držal majiteľ třeboňského panstva Petr ze Švamberka, zabránila katastrofe. No i tak počas dlhej vojny rybník spustol a bol obnovený až za niekoľko desaťročí.

Hrádza
------

Hrádza Rožmberka prevyšuje svojimi rozmermi hrádze iných veľkých rybníkov v Európe. Má dĺžku 2 430 m. V najširšom mieste má v päte hrádze šírku 55 až 60 m, v korune hrádze až 12 m. Výška hrádze je 12 m, hĺbka vody pri hrádzi priemerne 6,5 m. Niveleta hrádze kolíše od 429,4 m n. m. po 432,1 m n. m.

Hlavný výpust rybníka bol postavený inžinierom Jindřichom Šimanom medzi rokmi 1916 – 1918 v mieste pôvodného Krčínovho výpustu, nazývaného Hluboká. Ide o betónový monolit vo tvare podkovy obložený lícovanými kamennými kvádrami. Z nich sú tiež vymurované dve odtokové štôlne (160 x 220 cm). Sú hradené liatinovými lopatami pohybujúcimi sa pomocou elektromotora alebo mechanicky. Sú tu dve česlové steny brániace úniku rýb. 

Vedľajší výpust *Adolfka* sa nachádza na začiatku poslednej tretiny hrádze. V roku 1870 nahradil pôvodný výpust zvaný Potěšilka (podľa stoky Potěšilka, ktorá z neho vychádza a napája rad rybníkov). Zostalo tu pôvodné drevené potrubie (štyri tuby o rozmeroch 30 × 60 cm) s betónovým zhlavím kryté drevenými lopatami. Prvá veľká oprava prebehla v roku 1936. Pri poslednej oprave (2004 – 2005) Krčínove drevené potrubie zmizlo. Hoci bolo po viac ako 400 rokoch stále v dobrom stave.

Bezpečnostný priepust rybníka sa nachádza pod najvýchodnejšou časťou hrádze. Priepust rozptyľuje a odvádza povodeň pod hrádzu rybníka a ďalej do Lužnice. Šírka vlastného priepustu je 56,5 m.

Ďalej je v hrádzi uložené potrubie pre zásobovanie sádok pri *Rožmberskej bašte*. Je možné odoberať vodu nielen z rybníka, ale i zo Zlatej stoky.

Opevnenie hrádze na vnútornej strane tvorené dubovými pilótami, guľatinou a haluzami jedlí a smrekov, bolo neustále opravované a vymieňané. Za Schwarzenbergovcov bolo nahradené tarasom z kameňa. Tento taras je viac ako tristo rokov starý.

Záplavové mosty
---------------

Stavba rybníka Rožmberk spôsobila nielen zaplavenie bývalej tvrdze (nachádzala sa v priestore dnešnej hrádze rybníka Vítek) u Staré Hlíny, ale tiež Moravskej cesty z Třebone do Jindřichovho Hradca.

Aby povozy nemuseli obchádzať Rožmberk cez Lomnicu nad Lužnicí, nechal Krčín postaviť v roku 1594 most z drevenej guľatiny dlhý 902 m cez zátoku medzi Starou a Novou Hlínou a neskôr (1604) ešte jeden južnejšie v ústí vtedajšej Lužnice do Rožmberka. V roku 1659 bol tento most nahradený pevnejším na dubových pilótach. Pri povodni v roku 1670 sa most doslova *položil* na stranu. Mosty boli poškodzované každou väčšou povodňou. Roku 1741 počas Prvej sliezskej vojny sa k Třeboni obsadenej francúzskym vojskom blížili Rakúšania. Francúzsky veliteľ prikázal oba mosty strhnúť.

Až v rokoch na konci 18. storočia dali Schwarzenbergovci postaviť dva nové kamenné mosty o 5 a 12 poliach. Než bola pretrasovaná cesta E 551, slúžili oba až do roku 1988 cestnej doprave, dnes slúžia pre peších a cyklistov. Kratší most cez rybník Vítek má päť oblúkov z kamenných kvádrov a pochádza z roku 1781. Druhý má dvanásť oblúkov a je na ňom pamätná tabuľa s letopočtom 1799. Oba mosty najskôr projektoval inžinier Rosenauer. Ten bol v službách Schwarzenbergovcov a vyprojektoval i Schwarzenberský plavebný kanál. 

Päťoblúkový most bol značne poškodený počas povodní 2002. Našťastie sa ho podarilo opraviť a od roku 2004 bol znovu sprístupnený. Tento most si obľúbili filmári. Nakrúcali sa tu rozprávky Byl jednou jeden král a Z pekla štěstí.

Povodne
-------

V minulosti odolala hrádza niekoľkým obrovským povodniam.

Pri povodni v roku 1890 zadržiaval Rožmberk asi 50 miliónov m³ vody.

Najväčšia záplava nastala počas povodne v roku 2002, kedy do Rožmberka smeroval pre pretrhnutie Novořeckej hrádze temer celý odtok z povodia hornej Lužnice. V retenčnom priestore bolo zadržaných až 70 miliónov m³ vody, odhadovaný kulminačný prítok 700 m³s−1 bol rybníkom transformovaný na maximálny odtok 270 m³s−1. Výška prepadu na bezpečnostnom priepuste dosahovala temer tri metre. Zatopená plocha vtedy bola 2 300 ha. Na východe sa hladina dotýkala rybníka Ženich, na západe sa prepojila s Kaňovom a na juhu voda siahala na dohľad od Zlatej stoky pod Opatovickým rybníkom. Zaplavila pritom časť Třebone medzi centrom mesta a štvrťou Kopeček okolo železničnej zástavky *Třeboň-lázně*.

Ďalšia povodeň nasledovala v roku 2006. Vody bolo menej, ale i tak na Lužnici napáchala veľké škody. Na Rožmberku sa objavili v hrádzi i trhliny, ktoré boli opravené.

Zatiaľ posledná bitka medzi Rožmberkom a veľkou vodou prebehla v auguste 2010. Povodeň išla Nežárkou na Veselí nad Lužnicí. Rybári znížili odtok z Rožmberka na minimum, hladina v Lužnici poklesla, a vďaka tomu nedošlo k evakuácii.

Zaujímavosti
------------

*Rožmberská bašta* sa nachádza severne od rybníka vedľa sádok. Ide o poschodovú murovanú stavbu so zachovanou renesančnou sgrafitovou omietkou. Je jedinou dochovanou renesančnou stavbou tohoto druhu v Česku.

Výpust zvaný Samice sa v minulosti používal pri výlove rybníka. Dodnes je pod hrádzou zrejmý obrys potrubia a zvyšky kamenných schodov. Nad týmto miestom je na hrádzi kamenný pomníček s krížom. Na podstavci sú vyrytí traja do seba zakliesnení kapry a nápis *Zde byl ubit pytlák pro tři kapry*. Ide o dávnu udalosť z roku 1846, kedy sa tu stretli rybári s pytliakmi. Jeden pytliak pri tom zomrel na zlyhanie srdca. Ľudia ale z jeho smrti vinili rybárov.

Rybník mal kedysi väčšiu rozlohu než dnes. Odhaduje sa že 1 000 – 1 060 ha. Voda sa končila približne pod Starou Hlínou severne od dnešnej cesty E 551 a v západnej časti rybníka siahala voda na Mokrých lúkach zálivom niekoľko sto metrov od obchvatu Třeboně smerom na sever. Neskôr sa hladina pre chov rýb znížila.

Chov rýb
--------

Rybník sa loví raz za dva roky. Pretože sa nesmie kvôli Lužnici hnojiť a prikrmovať, býva úlovok *iba* asi 150 ton rýb. Z väčšej časti kapra. Na tradičný výlov vždy prichádzajú desaťtisíce ľudí a je pre nich pripravený bohatý kultúrny program. Na výlov tohoto velikána prichádzajú i turisti zo zahraničia.

Poznámky
--------

1. ↑  Pokiaľ ide o objem zadržanej vody, pri bežnom stave hladiny je väčší rybník Dvořiště a Staňkovský rybník.
2. ↑  Niekedy uvádzaná výmera 721 ha zahŕňa i rozlohu rybníka Vítek pri Novej Hline, ktorý je oddelený hrádzou.

Referencie
----------

1. ↑   *Největší rybník na světě. Ptejte se knihovny* [online]. 2005, [cit. 2010-08-08]. Dostupné online.
2. ↑  podľa www.vlkov.eu
3. ↑  podľa geography.upol.cz
4. ↑  Vodohospodářský dispečink Povodí Vltavy, s. p. v Praze. *Souhrnná zpráva o povodni v srpnu 2002* [online]. Praha: Povodí Vltavy, s. p. 2003-03, [cit. 2011-02-09]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Rožmberk (rybník)**

Externé odkazy
--------------

* Rybník Rožmberk
* Spolok pre popularizáciu južných Čech, Rožmberk
* Hydrologické pomery Českej republiky

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Rožmberk na českej Wikipédii.*

Galéria
-------

* Rybníky Káňov (vpredu) a RožmberkRybníky Káňov (vpredu) a Rožmberk
* Rieka Lužnice vytekajúca z RožmberkaRieka Lužnice vytekajúca z Rožmberka
* Pohľad na Rožmberk, v pozadí TřeboňPohľad na Rožmberk, v pozadí Třeboň
* Rybník Rožmberk, pohľad od výpuste AdolfkaRybník Rožmberk, pohľad od výpuste Adolfka