**Mnohoštetinavce** (iné názvy pozri nižšie; lat. Polychaeta) sú taxón (trieda) obrúčkavcov.

Názvy
-----

Slovenské názvy tohto taxónu sú: **mnohoštetinavce**, **mnohoštetinovce**, zriedkavo **mnohoštetinatce**; skôr neformálne: **mnohoštetinavé** [alebo **mnoštetinaté**] **červy**, **polychéty**; staršie: **červy mnohoštetinaté** [resp. *červi mnohoštetinatí*], **hustoštetinaté**, **červy hustoštetinaté**.

Charakteristika
---------------

Mnohoštetinavce sú fylogeneticky východiskovou skupinou obrúčkavcov; týka sa to hlavne radu *Errantia* s homonómnou segmentáciou. U ďalších radov je však homonómna segmentácia nahradená heteronómnou (*Sedentaria*), alebo pozorujeme druhotnú redukciu segmentácie (*Archiannelida*). Primárne je na každom somite (okrem akronu a pygidia) 1 pár parapódií so štetinami a zväčša i so žiabrovými príveskami. Väčšina druhov má 60 – 100 somitov, no niektoré morské druhy ich majú až 800. Extrémom na druhej strane sú niektoré *Archiannelida*, ktoré majú len 9 zanikajúcich somitov. Počet somitov u jednotlivých druhov nemusí byť konštantný. Sú väčšinou gonochoristy, ale aj hermafrodity; vývin prebieha cez trochofórovú larvu (u nemnohých sladkovodných druhov je toto štádium nezreteľné). Stavba orgánových sústav zodpovedá charakteristike kmeňa.

Systematika
-----------

Systematika mnohoštetinavcov je sporná. Nasledujúce delenie je tradičné delenie: 

trieda mnohoštetinavce (Polychaeta):

* rad túlavce/plazivky/blúdivce (Errantia)
* rad sedavce/sedavky (Sedentaria)
* rad praobrúčkavce (Archiannelida) - staršie zaraďované ako samostatná trieda obrúčkavcov

Novšie sa do mnohoštetinavcov zaraďujú ako ďalší rad aj olejovky (Aphanoneura/Aeolosomatida), ktoré sa predtým často zaraďovali do máloštetinavcov. Okrem toho sa do mnohoštetinavcov dnes zaraďujú aj nasledujúce taxóny, ktoré sa tradične uvádzali na iných miestach systému živočíchov: pogonofóry (Pogonophora), chobotničky (Echiura) a niekedy aj sipunkuly (Sipunculida) a myzostómy (Myzostomidae), i keď treba poznamenať, že chobotničky, sipunkuly a myzostómy sa (spolu s priapulidami) do obrúčkavcov niekedy zaraďovali aj napríklad už v polovici 20. storočia. Podľa novších zistení vývojovo do mnohoštetinavcov patria aj opaskovce (Clitellata; čiže máloštetinavce + pijavice). Zaradením opaskovcov do mnohoštetinavcov sa však mnohoštetinavce automaticky stávajú zhodnými s celými obrúčkavcami, preto sa pre lepšiu prehľadnosť systému opaskovce zvyknú naďalej zaraďovať oddelene od mnohoštetinavcov.

V niektorých novších systémoch sa namiesto vyššie uvedeného delenia na zhruba tri rady používa delenie na veľké množstvo menších radov.

Iné projekty
------------

CommonsWikidruhy
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Mnohoštetinavce**
* Spolupracuj na Wikidruhoch Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Mnohoštetinavce**

Zdroje
------

1. ↑  Eva TIRJAKOVÁ, Peter VĎAČNÝ, Ľudovít KOCIAN. SYSTÉM EUKARYOTICKÝCH JEDNOBUNKOVCOV A ŽIVOČÍCHOV. 2015
2. 1 2  BURNIE, D et al. Zviera. Bratislava: Ikar. 2002. S. 534
3. ↑  PaedDr. Valerián Franc CSc.: Systém a fylogenéza živočíchov – bezchordáty – zdroj, z ktorého (pôvodne) úplne alebo čiastočne čerpal tento článok.
4. ↑  mnohoštetinovce. In: Malá slovenská encyklopédia. 1993. S. 456
5. ↑  Malá encyklopédia biológie. Bratislava: Obzor. 1975. S. 308-309
6. ↑  afroditka. In: Malá slovenská encyklopédia. 1993. S. 22
7. ↑  ELIÁŠ, P. Ekológia. 2003. S. 146
8. ↑  NĚMEC, Bohumil; PYSTÝRIK, Ľudovít. *Vs̆eobecná botanika*. [s.l.] : Vyd. Slovenskej akadémie vied, 1963. 861 s. S. 32.
9. ↑  Anglicko-slovenský pôdohospodársky slovník. Bratislava: Príroda. 1981 S. 82
10. ↑  DANĚK, G. Zoologia pre vyššie triedy stredných škôl. Praha, Prešov. 1936. S. 48
11. ↑  MASÁR, I. Niektoré dynamické črty zoologickej a botanickej nomenklatúry. In: Kultúra slova 1985. č. 9. S. 289 a nasl.
12. ↑  FERIANC, O. Zoológia pre VII. a VIII. triedu slov gymnázií...1941. S. 63
13. ↑  Pozri zdroje uvedené k systematike obrúčkavcov v článku obrúčkavce.

* PaedDr. Valerián Franc CSc.: Systém a fylogenéza živočíchov – bezchordáty – zdroj, z ktorého (pôvodne) úplne alebo čiastočne čerpal tento článok.