Súradnice: 42°12′41″S 20°44′09″V﻿ / ﻿42,211389°S 20,735833°V﻿ / 42.211389; 20.735833

**Chrám Bohorodičky Ljevišskej** (srb. Богородица Љевишка – *Bogorodica Ljeviška*, albán. *Kisha e Shën Premtës*) je pravoslávny episkopálny chrám Srbskej pravoslávnej cirkvi v meste Prizren nachádzajúci sa na spornom území Kosova. Chrám bol postavený v 14. storočí v srbsko-byzantskom štýle na mieste staršieho chrámu niekedy z 10. storočia alebo 11. storočia. Stavba v sebe kombinuje prvky byzantskej architektúry a západnej románskej architektúry, nachádza sa v nej veľké množstvo zachovaných fresiek. V osmanskom období bola budova využívaná aj ako mešita. V roku 2004 bol chrám poškodený počas nepokojov v Kosove a od toho istého roku je chrám v v rámci lokality Stredovekých pamiatok v Kosove súčasťou svetového kultúrneho dedičstva UNESCO. V roku 2006 bol z dôvodu politickej nestability v regióne zapísaný na zoznam ohrozených pamiatok. Spolu s ostatnými pamiatkami UNESCO na území Kosova stavba na zozname zotrvala aj po roku 2019.

História
--------

Záber na exteriér chrámu - tehlovú priehradkovú výzdobu cloisonné a tehlové orámovanie okien
Miniatúra chrámu
Prvý chrám na mieste dnešnej stavby bola trojloďová bazilika vystavaná v 10. alebo 11. storočí. Pozostatky starého kostola sa dnes z veľkej miery nachádzajú pod základmi dnešnej stavby, niektoré bočné steny boli zachované. Chrám (monastier) zrejme slúžil ako sídlo biskupstva spomínaného za vlády Bazila II. a koncom 12. storočia bol výrazne poškodený počas okupácie mesta Štefanom Nemanjom. Počas vlády Nemanjovho syna Štefana Prvokorunovaného bol chrám niekedy v rokoch 1220 – 1230 čiastočne zrekonštruovaný a jeho steny boli okrášlené freskami so slovanskými inskripciami Z toho, štýlovo komnénovského obdobia sa zachovala freska Bohorodičky Eleusy a dve fresky zobrazujúce zázraky (svadba v Káne a uzdravenie slepca).

Zásadnou rekonštrukciou a výstavbou chrám prešiel v rokoch 1306 – 1307 za vlády Štefana Uroša II. Milutina. Na prácu dohliadali biskupi Damián a Sáva, architektonicky prácu viedol Nikola(os) a fresky zhotovil akýsi Astrapas, zvyčajne stotožňovaný so známym Michalom Astrapom. Nový chrám patril k najkrajším stredovekým srbským chrámom a jeho poňatie bolo architektonicky originálne, nekopírujúce predošlé modely stavieb. Finálna stavba kombinovala pôvodnú trojloďovú baziliku a byzantský päťkupolový kostol v tvare vpísaného kríža s vonkajším nartexom a dvoj-úrovňovou zvonicou. Centrálna kupola je položená na štyroch pilieroch a menšie kupoly sú diagonálne umiestnené na rokoch. Vonkajšie uličky sú z východnej strany zakončené apsidami, nad exonartexom sa nachádza zvonica a dve bočné kaplnky. Steny boli postavené z tehál a kameňa (vápenca), využíva sa ozdobná technika cloisonné, ktorú striedajú ozdobné oblúkové rámy, štíty a okná. Novšie fresky v chráme vznikali v období 1307 – 1313 a vychádzali z byzantského programu.

V období osmanskej nadvlády nad Srbskom (a Kosovom) bol chrám využívaný ako mešita. Bol pribudovaný minaret a fresky boli zakryté omietkou a haseným vápnom. Začiatkom 20. storočia bola budova po páde osmanskej moci opäť premenená na kresťanský chrám a v roku 1923 bol zbúraný minaret. V rokoch 1950 – 1952 prebehla rekonštrukcia chrámu a boli odkryté pôvodné fresky.
Po vojne v Kosove (1998 – 1999) bol chrám uzavretý a pod ochranou nemeckých vojakov, objavilo sa viacero pokusov extrémistov chrám desekreovať, a v roku 2004 boli chrám a jeho fresky čiastočne poškodené. V tom istom roku bol chrám v rámci Stredovekých pamiatok v Kosove zapísaný na zoznam kultúrnych pamiatok UNESCO a následne o dva roky neskôr na zoznam ohrozených pamiatok.

Fresky
------

Freska Panny Márie Eleusy s Kristom dieťaťom, neskoré, modifikované komnénovské obdobie. Ikonograficky ide o vzácne zobrazenie Bohorodičky s košíkom na chlieb, ktorý drží pre svojho syna - Krista *Kŕmiteľa* (Kŕmiteľ je Kristovo pomenovanie zo slovanskej inskripcie). Fresková kompozícia nie je zachovaná celá, pôvodne obsahovala aj časť so skupinou ďalších ľudí na susednom pilieri, ku ktorým sa Kristus a Bohorodička nakláňajú a ktorým Kristus ponúkal "chlieb života".
Fresky v chráme možno rozdeliť do dvoch období - fresky z prvej polovice 13. storočia, ktoré štýlovo nadväzujú na komnénovské umenie a fresky zo začiatku 14. storočia (1307 – 1314), ktoré nadväzujú na umenie palaiologovského obdobia. 
Raných fresiek sa zachovalo pomerne málo exemplárov, ide o fresku Bohorodičky Eleusy, ktorá je zobrazená s košíkom na chleba, pretože pomáha svojmu synovi Kristovi Kŕmiteľovi. Vyobrazenia sú veselé, maľované vo svetlých farbách, čo dokazuje, že sa umelci odklonili od výraznosti neskorého komnénovského obdobia, niektoré prvky a teologicky dobre koncipovaná ikonografia však naznačujú pretrvávanie tradície byzantského štýlu.

Autorom neskorších fresiek bol autor podpísaný ako Astrapas, ktorý býva stotožňovaný s Michalom Astrapom, umelcom, ktorý vyzdobil ďalšie srbské chrámy a monastiere. Medzi palaiologovské fresky patrí obraz Krista Ochrancu mesta Prizren, fresky s námetmi zo života svätého Mikuláša, fresky s námetom cirkevného koncilu, či episkopálnymi námetmi. V lodi sa nachádzajú scény udalostí veľkých sviatkov, Kristovo utrpenie, zázraky a podobenstvá, ako aj fresky kresťanských svätcov. Obrazy svätíc a srbských šľachticov sa nachádzajú na pilieroch. Západná stena zobrazuje Zosnutie Bohorodičky, východná Poslednú večeru, Umývanie nôh, a Kristov súd. V nartexe sa nachádza donátorská freska ktétora - zakladateľa Štefana Uroša II. Milutina a jeho otca, ktorí stoja pod žehnajúcim Kristom. Na protiľahlej stene sú zobrazení raní Nemanjićovci: Štefan Nemanja ako mních Simeon, zobrazený je nad vchodom, a Štefan Prvokorunovaný. Steny exonartexu obsahujú námetov niekoľko: Strom Jesseho, Posledný súd, Klimakov nebeský rebrík, proroci, cyklus s tematikou krstu, a iné. Hoci fresky nesú niektoré miestne srbské prvky, sú vo všeobecnosti považované za typické maľby palaiologovskej renesancie. Z hľadiska autorovho štýlu, pokiaľ ide o dielo Michala Astrapa, sú fresky čiastočne odlišné od jeho ranejších diel (napr. ochridský Peribleptos). Stále využíva kontrastnosť tieňa a svetla, no farby sú viac harmonizované. Postavy na freskách majú sofistikovaný výraz a sú pozitívne modelované.

Galéria
-------

* Pohľad na chrám zo vstupnej strany zo západuPohľad na chrám zo vstupnej strany zo západu
* Fotografia chrámu z roku 1980Fotografia chrámu z roku 1980
* Feska Krista Ochrancu (Protektora) mesta PrizrenFeska Krista Ochrancu (Protektora) mesta Prizren
* Freska Spoločenstvo apoštolovFreska Spoločenstvo apoštolov
* Kupola chrámuKupola chrámu
* Freska Štefana Uroša II. Milutina pred reštauráciouFreska Štefana Uroša II. Milutina pred reštauráciou
* Svätý SávaSvätý Sáva
* Svätý Simeon (Štefan Nemanja)Svätý Simeon (Štefan Nemanja)
* Freska Bohorodičky s KristomFreska Bohorodičky s Kristom

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  PRIZREN. In:  *The Oxford Dictionary of Byzantium*. Ed. Alexander P. Kazhdan. 1. vyd. New York : Oxford University Press, 1991. 2338 s. ISBN 0-19-504652-8. S. 1723 – 1724. (po anglicky)
2. ↑  MITCHELL, Laurence. *Serbia*. [s.l.] : Bradt Travel Guides, 2010. ISBN 978-1-84162-326-9. S. 42. (po anglicky)
3. ↑  BOBOT, Rajko; RAKIĆ, Kosta; TOMAŠEVIĆ, Una. *Socialist Republic of Serbia*. Belehrad : Jugoslovenska Revija, 1985. Dostupné online. (po anglicky)
4. 1 2  STOJIĆ, Igor; BON, Edi; MIJATOVIĆ, Vesna; DIMITRIJEVIĆ, Milan S.. Possible representations of comets in Serbian religious medieval art. *European Journal of Science and Theology* (Belehrad: Historical Instutute Kneza Mihaila), 2016, čís. 12, s. 185. Dostupné online [cit. 2020-05-21]. ISSN - 8517 1842 - 8517.
5. ↑  CIRKOVIĆ, Sima M.. *The Serbs*. [s.l.] : John Wiley & Sons, 2008. ISBN 978-1-4051-4291-5. S. 61. (po anglicky)
6. ↑  BAKER, Mark; SHEWARD, Tamara. *Lonely Planet Eastern Europe*. [s.l.] : Lonely Planet, 2017-10-01. Dostupné online. ISBN 978-1-78701-190-8. (po anglicky)
7. 1 2   *World Heritage Committee puts Medieval Monuments in Kosovo on Danger List and extends site in Andorra, ending this year’s inscriptions* [online]. UNESCO World Heritage Centre, [cit. 2020-05-21]. Dostupné online. (po anglicky)
8. ↑   *43 COM 8C.2 - Decision* [online]. UNESCO World Heritage Centre, [cit. 2020-05-21]. Dostupné online. (po anglicky)
9. 1 2 3 4 5 6 7 8   *Bogorodica Ljeviska* [online]. www.kosovo.net, [cit. 2020-05-21]. Dostupné online.
10. ↑   *Богородица Љевишка* [online]. www.kosovo-metohija.com, [cit. 2020-05-21]. Dostupné online.
11. ↑  MARKOVIĆ, Miodrag; VOJVODIĆ, Dragan. *Serbian Artistic Heritage in Kosovo and Metohija: Identity, Significance, Vulnerability*. [s.l.] : SASA, 2017. ISBN 978-86-7025-753-5. (po anglicky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Chrám Bohorodičky Ljevišskej**

Ďalšia literatúra
-----------------

* MARKOVIĆ, Miodrag; VOJVODIĆ, Dragan. *Serbian Artistic Heritage in Kosovo and Metohija*: Identity, Significance, Vulnerability. SASA, 2017. ISBN 978-86-7025-753-5. S. 169 – 213 (po anglicky, katalóg fresiek s popisom)

Externé odkazy
--------------

* Bogorodica Ljeviška- Fond Blago
* Bogorodica Ljeviška – Crkva koja se uznela na nebo (po srbsky)