Súradnice: 42°05′55″S 24°24′20″V﻿ / ﻿42,098611°S 24,405556°V﻿ / 42.098611; 24.405556

**Besaparski ridove** (iné názvy pozri nižšie) je zoskupenie nízkych horských hrebeňov v Západných Rodopách v Pazardžickej a v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku.

Názvy
-----

* **Besaparski ridove** (bulh. Бесапарски ридове, doslova *Besaparské hrebene*)
* **Besaparski chălmove** (bulh. Бесапарски хълмове, doslova *Besaparské pahorky*)
* **Besaparski văzvišenia** (bulh. Бесапарски възвишения, doslova *Besaparské výšiny*)

Do roku 1942 Besaparski ridove niesli pôvodný názov **Baba bairi** (bulh. Баба баири).

Lokalita
--------

Besaparski ridove sa nachádzajú v severnej časti Bataškej planiny v Západných Rodopách.

### Vymedzenie

Ich poloha je vymedzená v severnej časti dolinou rieky Marica (v jej úseku medzi mestami Pazardžik a Stambolijski) a v južnej časti dolinou rieky Stara reka, pričom pri juhozápadnom okraji územia sa nachádza mesto Peštera a pri juhovýchodnom okraji územia mesto Peruštica. Dolina je tvorená kotlinou Isperichovsko pole, ktorá neskôr plynule prechádza do kotliny Kričimsko pole.

Začlenenie
----------

Oblasť Besaparských ridov je z geomorfologického hľadiska pomerne málo preskúmaným územím. V geologických, geomorfologických a hydrologických literárnych prameňoch v závislosti od predmetu skúmania, rôzni autori akceptujú toto zoskupenie pahorkov buď ako predhorský stupeň masívu Rodopy, objavujú sa však aj názory podľa ktorých ide o vnútrokotlinové vyvýšeniny v Hornotráckej nížine.

Všeobecná charakteristika
-------------------------

Besaparski ridove (v pozadí) pri meste Peruštica
Besaparski ridove predstavujú zoskupenie nízkych hrebeňov, ktoré sú tvorené viacerými pahorkami. Ide o zaoblené kopce usporiadané do štyroch radov, ktoré sú oddelené systémom roklín, údolí, suchých údolí, ako aj spoločnou dolinou riek Văča a Stara reka medzi mestom Stambolijski a dedinou Kurtovo Konare. Predstavujú predhorskú časť Západných Rodop. Nachádzajú sa v blízkosti úpätia ich severných svahov. Celková dĺžka celého zoskupenia dosahuje 14 km a šírka v najširšej časti 8 kilometrov. Rozloha oblasti je 310 km².

Na úpätí sa nachádza viacero dedín, pričom pozemky v ich okolí sú väčšinou poľnohospodársky obhospodarované. Pestuje sa na nich predovšetkým vinič a ovocie.

### Najvyšší vrch

Najvyšší vrch Besaparských ridov je *Sveta Elena*, známy taktiež pod názvom *Elenski vrăch*. Dosahuje nadmorskej výšky 535,6 m n. m. Nachádza sa v severnom najvyššom rade Besaparských ridov.

### Vodstvo

Územím pretekajú tri rieky – Stara reka, Văča a Marica. Všetka povrchová, ale aj podzemná voda je odvádzaná do rieky Marica.

V južnej časti Besaparských ridov, pri dedine Ogňanovo, sa nachádzajú krasové pramene *Trivodici*.

### Geológia

Besaparski ridove sú v južnej časti tvorené dioritmi a v severnej časti krasovými mramormi. V pohorí sa nachádzajú vápencové lomy.

Pôdy sú z väčšej časti rendziny, v centrálnej časti teritória sa nachádzajú aj škoricové pôdy.

### Flóra

Na území prevládajú trávnaté a krovinaté porasty. Rastliny sú z väčšej časti kalcifilné a teplomilné. Z trávnych druhov na území Besaparských ridov dominuje fúzatka prstnatá (*Bothriochloa ischaemum*). Na teritóriu sa vyskytuje aj množstvo vzácnych, endemických a reliktných druhov rastlín.

Besaparski ridove pri pohľade od mesta Kričim

Opis
----

Celé zoskupenie je usporiadané do štyroch radov pahorkov.

### Severný rad

Severný rad je najvyšší a je takmer rovnobežný s riekou Marica. Od južného radu ho oddeľuje Besaparský úval a priľahlý systém dolín a suchých dolín. Tato časť zahŕňa hrebene *Baira* (410 m n. m.), *Golemijat vrăch* (344,5 m n. m.), *Kutelăt* (374,2 m n. m.), *Sakatlăka* (450 m n. m.), *Besaparski* (je tvorený piatimi navzájom prepojenými pahorkami, z ktorých najvyšší je *Ilančal* 533,2 m n. m.), ako aj najvyšší hrebeň *Severnijat masiv*, do ktorého patrí najvyšší vrch Besaparských ridov, *Elenski vrăch* (535,6 m n. m.).

### Južný rad

Južný rad je oddelený od samotného masívu Rodop dolinou rieky Stara reka na úseku jej toku medzi mestom Peštera, dedinou Biaga a kotlinou Isperichovsko pole. Zahŕňa hrebene *Mogilite* (441,8 m n. m.), *Elenski vrăch* (435,6 m n. m.), *Burudža mogila* (319,6 m n. m.), *Chisara* (490,7 m n. m.), *Teketo* (369,6 m n. m.), ako aj humusovité vyvýšeniny *Taštepe* (303,9 m n. m.), *Inerttepe* (270,2 m n. m.), *Mantartepe* (283,9 m n. m.) a *Maltepe* (260 m n. m.).

Východná časť Besaparských ridov je rozdelená na dva rady spoločnou dolinou riek Văča a Stara reka, ide teda od dva meridionálne usporiadané rady pahorkov. Západný je na strane Starej reky a východný na strane rieky Văča.

### Západný rad

Západný rad pozostáva z jednotlivých hrebeňov usporiadaných od severu k juhu, pričom ide o hrebene *Novoselski bair* (424,8 m n. m.), *Širokija vrăch* (442,5 m n. m.) a *Gorkata* (362,8 m n. m.).

### Východný rad

Východný rad, ktorý sa nachádza na strane rieky Văča pozostáva z hrebeňov *Presečena mogila* (276 m n. m.), *Kaleto* (267,7 m n. m.) a *Gorkata* (293,3 m n. m.).

Územie európskeho významu Besaparski ridove
-------------------------------------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Besaparski ridove (chránené územie)*
Na časti územia Besaparských pahorkov bolo v roku 2007 vyhlásené územie európskeho významu Besaparski ridove. Dôvodom vyhlásenia bola ochrana divo žijúcich vtákov.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5  NIKOLOV, Vasil; JORDANOVA, Marina; BOTEVA, Ivanka. Planinite v Bălgarija. Sofia : Izdatelstvo na Bălgarska akademija na naukite "Prof. Marin Drinov". 2018. 434 s. ISBN 9789543229468. S. 357 – 361. (po bulharsky)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18  KOLEKTÍV AUTOROV. Enciklopedija Pazardžik. Pazardžik : Obština Pazardžik - Belloprint OOD. 2011. 738 s. ISBN 9789546843081. S. 54. (po bulharsky)
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25  BALTAKOVA, Achinora. *ГЕОМОРФОЛОЖКО РАЗВИТИЕ НА БЕСАПАРСКИТЕ РИДОВЕ МЕЖДУ РОДОПСКИЯ МАСИВ И ГОРНОТРАКИЙСКАТА ДЕПРЕСИЯ* [online]. prokarstterra.bas.bg, [cit. 2023-06-15]. Dostupné online.
4. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia: Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 52. (po bulharsky)
5. ↑   natura2000.egov.bg, [cit. 2023-06-14]. Dostupné online.
6. 1 2   *Besaparski ridove* [online]. eunis.eea.europa.eu, [cit. 2023-06-14]. Dostupné online.
7. ↑  KOLEKTÍV AUTOROV. Promeni v naimenovanijata na fizikogeografskite obekti v Bălgarija 1878 – 2014 g. Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Naučnoinformacionen centăr „Bălgarska enciklopedija"-Izdatelska kăšta „Trud". 2015. 296 s. ISBN 9789543984015. S. 28. (po bulharsky)
8. 1 2  CVETANOV, Momčil. Pătevoditel – Oblast Plovdiv, Oblast Pazardžik. Stara Zagora : Domino EOOD. 2020. 220 s. ISBN 9789546513199. S. 97 – 101. (po bulharsky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Besaparski ridove (Rodopy)**