**Belo Grünwald** – Grünwald de Bártfa (maď. *Grünwald Béla*; \* 1. december 1839, Svätý Anton – † 4. máj 1891, Courbevoie, Francúzsko) bol uhorský politik, publicista a župný hodnostár. Jeden z hlavných teoretikov pomaďarčenia Slovákov ako národa (maďarizácia). Iniciátor zrušenia troch slovenských gymnázií v roku 1874 a rozpustenia Matice slovenskej 9. septembra 1875.

Rodina
------

Pochádzal z dobre situovanej rodiny žijúcej najmä v Banskej Bystrici.

* Otec Augustín Grünwald de Bártfa (Bardejova) bol nemecký štátny príslušník spriaznený s Coburgovcami.
* Matka Johana rod. Májovská mala poľských predkov.

Životopis
---------

Študoval právo na univerzitách v Pešti a vo Viedni, absolvoval študijný pobyt na univerzitách v Belgicku, Paríži, Heidelbergu, Berlíne. Roku 1863 získal advokátsky diplom, 1888 člen korešpondent  Maďarskej akadémie vied. V roku 1861 – 1863 advokátsky koncipient, od roku 1865 pôsobil v Banskej Bystrici, 1867 hlavný stoličný notár, 1871 podžupan Zvolenskej župy so sídlom v Banskej Bystrici. V roku 1873 založil a začal vydávať časopis Svornosť.  

Jeho meno sa dostalo do verejného povedomia v roku 1874, keď z jeho iniciatívy počas zmien v župách vláda zakázala posledné tri slovenské (patronálne) gymnáziá (v Revúcej, v Kláštor pod Znievom a v Martine) a 9. septembra 1875 bola rozpustená Matica slovenská, pre podozrenie zo šírenia *panslavizmu*. Vláda zhabala Matici všetok majetok a neskôr ho odovzdala vzdelávaciemu spolku, ktorý založil práve Grünwald. Reštriktívny výklad zákonov určený na presadzovanie maďarskej národnej politiky sa tak označovalo ako *Grünwaldizmus.* Bol názoru, že najmä Slováci potrebujú nad sebou *silnú ruku*.

V roku 1876 jeho časopis Svornosť začal v slovenskej sekcii popularizovať maďarizáciu.

Od roku 1878 bol poslanec uhorského snemu za volebný okres Banská Bystrica, potom Sliač. Predstaviteľ triednych a nacionálnych záujmov maďarských vládnucich kruhov. V slovenskej histórii stelesňoval protislovenskú politiku, po rakúsko-uhorskom vyrovnaní jeden z hlavných teoretikov pomaďarčenia Slovákov ako národa (maďarizácia).

20. novembra 1883 založil a ďalej podporoval Hornouhorský maďarský vzdelávací spolok (maď. *Felvidéki/Felsőmagyarországi Magyar Közművelődési Egyesület*, FEMKE**)**, ktorý mal sídlo v Nitre a prevzal majetok Matice.

*Za svoje prvé historické dielo A régi Magyarország,* vydané v roku 1888, bol zvolený za člena korešpondenta Maďarskej akadémie vied. Za zásluhy svojich predkov a saskej šľachty ho uhorský kráľ František Jozef I. 22. apríla 1889 povýšil do šľachtického stavu.

Je prekvapujúce, že v pozostalosti Bélu Grünwalda sa nachádza zväzok listín z roku 1885 s vodoznakom Kráľovského uhorského ministerstva vnútra, ktorý obsahuje dôverné správy z rôznych žúp s. nemaďarským obyvateľstvom. Na jednej strane je to takmer samozrejmé, keďže Belo Grünwald predstavoval príčinu rozhodného postupu proti národnostiam v maďarskej politike a mal v tejto veci takú obrovskú neformálnu moc, že ​​vtedajší premiéri (najskôr István Bittó, potom Kálmán Tisza) mu nielen posielali podnety, ale často sa na neho odvolávali, ako keby (aspoň v tejto veci) boli jeho podriadení.

Keď napríklad úradník (*Ferencz Csepcsányi*), ktorý viedol vyšetrovanie proti Matici slovenskej, osobne viezol svoju správu o Matici vlakom do Budapešti, pre istotu vystúpil v Banskej Bystrici a ukázal ju Belovi Grünwaldovi, aby vláde odniesol len tie dokumenty, s ktorými Grünwald súhlasil. Grünwald teda dopredu mohol napísať: „*Dnes som mal Ferencza Csepcsányiho, dozorcu Matice, ktorý mi priniesol svoju správu, ktorú osobne doručí ministrovi. Takže táto aféra sa nakoniec skončí."*

Spáchal samovraždu zastrelením v Courbevoie (severozápadné predmestie Paríža) na brehoch Seiny. Pochovaný je na cintoríne Montmartre. Oznam o tom, že spáchal samovraždu poslal predtým ministrovi školstva Albertovi Apponyimu, ktorého zákonmi z roku 1907 maďarizácia vyvrcholila.

Referencie
----------

1. ↑  JÓZSEF, Demmel. *„Addig beszél a magyarok ellen, amíg fel nem kötik" – a dualizmuskori magyar nemzetiségi politika alulnézetből* [online]. Napunk, 2022-10-17, [cit. 2022-12-13]. Dostupné online. (po maďarsky)

Literatúra
----------

* Kto bol kto v histórii Banskej Bystrice 1255 – 2000
* Slovenský biografický slovník
* DEMMEL, József: *„Ľudožrút" v Hornom Uhorsku : Príbeh Bélu Grünwalda.* Bratislava : VEDA, vydavateľstvo SAV – Historický ústav SAV, 2020. 287 s. ISBN 978-80-224-1860-7

Externé odkazy
--------------

* Regionálne osobnosti VKMK – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
* Záznam o narodení a krste v matrike - farnosť Svätý Antol; pokrstený ako Adalbertus Franciscus Josephus Gründvald

Autoritné údaje: * BnF: 12770058d
* GND: 124224237
* ISNI: 0000 0000 7868 2575
* LCCN: n92094892
* NK ČR: hka2015860429
* PIM: PIM56524
* VIAF: 45229955
* WorldCat: lccn-n92094892