Poloha krajiny v rámci Európy
Tento článok opisuje **geografické pomery v Poľsku**.

Poloha a rozloha
----------------

Poľsko je štát, nachádzajúci sa v strednej Európe na severnej a východnej pologuli. Uhlovú vzdialenosť medzi najvýchodnejším a najzápadnejším bodom 9° 59' urazí Slnko pri svojej zdanlivej púti okolo Zeme za približne 40 minút.

### Krajné body

Svetové strany
* najsevernejší bod: Jastrzębia Góra 54°49′53″S 18°18′46″V﻿ / ﻿54,83139°S 18,31278°V﻿ / 54.83139; 18.31278
* najjužnejší bod: Opołonek 49°00′09″S 22°50′50″V﻿ / ﻿49,00250°S 22,84722°V﻿ / 49.00250; 22.84722
* najzápadnejší bod: tok Odry, neďaleko mesta Cedynia 52°51′05″S 14°8′44″V﻿ / ﻿52,85139°S 14,14556°V﻿ / 52.85139; 14.14556
* najvýchodnejší bod: tok Bugu 50°51′34″S 24°7′45″V﻿ / ﻿50,85944°S 24,12917°V﻿ / 50.85944; 24.12917

Nadmorská výška
* najvyšší bod: Rysy (2 503 m n. m.)
* najnižší bod: zníženina v delte rieky Visla - Raczki Elbląskie (−1,8 m n. m.)
* výškové rozpätie: 2 504,8 m

Stred
* geometrický stred Poľska: lokalita pri obci Piątek, 33 km severne od Lodže 52°4′9″S 19°28′50″V﻿ / ﻿52,06917°S 19,48056°V﻿ / 52.06917; 19.48056

Vzdialenosti (vzdušné)
* najväčšia dĺžka: 640 km medzi obcou Jastrzębia Góra a Rysmi v Tatrách
* najmenšia dĺžka: 325 km medzi mestom Świnoujście a Zawidów
* najväčšia šírka: 660 km medzi obcami Białowieża a Stary Kostrzynek
* najmenšia šírka: 575 km medzi obcami Niemirów a Kosarzyn
* najmenšia vzdialenosť k severnému pólu: 3 780 km
* najmenšia vzdialenosť k južnému pólu: 15 370 km

 *Poznámka: Poloha bodov i vzdialenosti vykazujú nepresnosť použitých máp.*

### Rozloha

Rozloha Poľska predstavuje 312 685 km², čo krajinu radí na 9. miesto v Európe a 68. miesto vo svete. Rozlohou podobné sú Taliansko alebo Fínsko. Z celkovej rozlohy tvorí orná pôda 47%, lesná pôda 29%, pastviny 13% a ostatná pôda 11%.

### Štátne hranice

Poľsko má spoločné hranice so 7 štátmi: na severe s Ruskou enklávou Kaliningrad, na severovýchode s Litvou, na východe s Bieloruskom a Ukrajinou, na juhu so Slovenskom a Českom a na západe s Nemeckom. Časť severnej hranice tvorí v dĺžke 439 km Baltské more, samotné pobrežie meria až 775 km. Celková dĺžka hraníc je 3 511 km, pričom ich veľkú časť tvoria prírodné hranice v podobe horských hrebeňov (Krkonoše, Orlické hory, Králický Sněžník, Sliezske, Kysucké a Oravské Beskydy, Tatry, Nízke Beskydy) a riek (Lužická Nisa, Odra, Bug, Poprad a Dunajec). Najvyšší bod štátnej hranice sa nachádza na vrchole Rysov (2 499,6 m n. m.; Slovensko), hraničnými sú aj výškovo významné vrchy Kremenec (1 221 m n. m.; Slovensko, Ukrajina), Babia hora (1 725 m n. m. Slovensko), Veľká Rača (1 236 m n. m. Slovensko), Králický Sněžník (1 424 m n. m.; Česko), Sněžka (1 603 m n. m.; Česko) a iné. 

Hranice Poľska a ich dĺžka.
Hranice
* Česko Česko: 796 km
* Slovensko Slovensko: 541 km
* Ukrajina Ukrajina: 535 km
* Nemecko Nemecko: 467 km
* Bielorusko Bielorusko: 418 km
* Rusko Rusko: 210 km
* Litva Litva: 104 km

**Trojmedzných bodov** je 6: 

* pri obci Porajów v koryte Lužickej Nisy: Nemecko a Česko
* pri osade Jaworzynka: Slovensko a Česko
* na vrchu Kremenec: Slovensko a Ukrajina
* pri obci Orchówek v koryte rieky Bug: Ukrajina a Bielorusko
* pri osade Stanowisko: Bielorusko a Litva
* pri obci Żerdziny: Litva a Rusko

Povrch
------

Topografická mapa Poľska
Povrch Poľska je charakteristický veľkou rozmanitosťou a zastúpením viacerých geografických typov. Od nížin v centrálnej oblasti a na severozápade prechádza krajina do pásma početných pahorkatín a vrchovín až k veľhorám, zastúpeným na krajnom juhu. Väčšina krajiny je však len mierne zvlnená, nížiny (pod 200 m n. m.) zaberajú až 75 % krajiny a tak priemerná nadmorská výška dosahuje 173 m. 

Najväčšiu časť územia pokrýva Stredoeurópska nížina a jej subprovincia Niziny Środkowopolskie (Stredopoľské nížiny), kde patrí 8 oblastí: Nizina Południowowielkopolska, Obniżenie milicki-Głogowskie, Wał Trzebnicki, Sliezska nížina (Nizina Śląska), Nizina Północnomazowiecka, Nizina Środkowomazowiecka, Wzniesienia Południowomazowieckie a Nizina Południowopodlaska. Pahorkatiny sa vyskytujú na severe, no najmä v celej východnej časti, vrchoviny v pohraničí s Českom, Slovenskom a Ukrajinou a veľhornatiny v podobe Tatier na južnej hranici so Slovenskom. 

Z vyšších polôh na juhu tečú do nížin a Baltského mora veľtoky Wisla a Odra, ktoré odvádzajú vodu prakticky z celého územia krajiny. Hrebeňmi pohorí na južnej hranici vedie časť hlavného európskeho rozvodia. 

* Najvyššie položené miesto: Rysy 2 503 m n. m.; Vysoké Tatry
* Najnižšie položené miesto: depresia v delte rieky Visla pri obci Raczki Elbląskie (−1,8 m n. m.)
* Stredná nadmorská výška: 173 m n. m.

### Geológia

Východná časť Poľska je tvorená prekambrickou kontinentálnou východo-európskou platňou. Z prvohorného mora sa zachovali hrubé vrstvy vápenca, pieskovcov a bridlíc, ktoré boli v období kaledónskeho a neskôr aj Hercýnskeho vrásnenia najmä v Sudetách vyzdvihnuté do pohorí. V karbóne sa vytvorili rozsiahle ložiská čierneho uhlia, v perme sa vo vodách plytkého mora vytvorili vrstvy kamennej soli. 

V druhohorách započalo alpínske vrásnenie, ktoré vyzdvihlo južnú časť do vysokých pohorí.
K zaplaveniu územia došlo aj v treťohorách a po jeho ústupe krajinu poznačilo štvrtohorné zaľadnenie, ktoré zanechalo výrazné stopy vo viacerých tatranských dolinách.

### Vodstvo

Riečna sieť Poľska
Sklon povrchu krajiny a severne orientovaná riečna sieť spôsobujú, že až 99,7% rozlohy patrí k úmoriu Baltského mora. Viac ako polovicu poľského územia (53,9%) odvodňuje najväčšia rieka Visla (1047 km a prietok 1080 m³/s), tretina (34,7%) patrí do povodia Odry (854 km /741,9 km v Poľsku/ a prietok 574 m³/s) a prebytočná voda z 11% územia odteká menšími tokmi priamo do Baltského mora. Necelé percento (0,8%) územia odvodňujú iné rieky, či už prítoky toku Neman v litovskom pohraničí, Čierna Orava v slovenskom (do Čierneho mora), alebo Divoká Orlice a Jizera s prítokmi v českom pohraničí do Severného mora. Významnými riekami je Varta (808 km a 195 m³/s), Bug (772 km /587 km v Poľsku/ a 154 m³/s), San (444 km a 125 m³/s) a Dunajec (274 km a 85 m³/s) s pravostranným prítokom Poprad (174 km a 22 m³/s), ktorý do Baltu odvádza vody severného Spiša.

V Poľsku je tiež veľké množstvo jazier, z ktorých až 9 300 má rozlohu viac ako 1 ha. Väčšina z nich sa nachádza v severnej časti a vznikli v rovinatej krajine po ústupe ľadovca. V Pomoransku vznikla časť jazier odrezaním niekdajších zálivov nánosmi piesku. V Tatrách sa zachovali tzv. plesá, ktoré vznikli rovnako pôsobením ľadovca. Najväčšie Morské oko má rozlohu 34,93 ha, najväčšiu hĺbku 50,8 m a hladinu vo výške 1 395 m n. m. Vodné plochy dopĺňajú vodné nádrže na riekach, slúžiace na ochranu územia pred povodňami, reguláciu prietokov, rekreáciu a pod.

Podnebie
--------

Priemerná ročná teplota
Priemerné ročné zrážky
Poloha chránených území v Poľsku
Podľa Köppenovej klasifikácie leží Poľsko v zóne vlhkého kontinentálneho podnebia mierneho pásma, v prechodnej oblasti medzi oceánskym a kontinentálnym podnebím. Vplyv Atlantiku je tak výraznejší na západe krajiny, východ má viac stabilnú kontinentálnu klímu. Táto poloha spôsobuje častý stret vzduchových más, chladných z rovinatých oblastí severného Ruska a teplých z Atlantiku a Stredomoria. Tomu zodpovedajú aj historické maximá, ktoré majú hodnotu 40,2°C a -41,0°C. Priemerné ročné teploty sú od 7 do 9°C, letné teploty sa pohybujú od 16,5 do 20°C, v zime je to medzi -6 a 0°C. V horských oblastiach sú teploty o niekoľko stupňov nižšie. 

Najteplejšou oblasťou je povodie Odry a jej prítokov v západnej polovici územia, podľa dlhodobých pozorovaní je to okolie miest Tarnów, Legnica, Wroclaw a Słubice. Chladnejší je severovýchod a južné pohraničné horské oblasti, dlhodobo najnižšie priemerné teploty sú v tatranskej oblasti. Vietor prevláda zo západných smerov, zrážky sú v priebehu roka rozdelené nerovnomerne a priemerne dosahujú 600 mm. V horských dolinách Tatier a pohraničných pohorí zrážky presahujú 1000, zriedkavo až 2000 mm. V doline Pięciu Stawów Polskich bolo v roku 2001 zaznamenaných rekordných 2 770 mm zrážok, minimum na úrovni 275 mm bolo nameraných v roku 1982 v Poznani.

Fauna a flóra
-------------

Flóra Poľska sa výrazne neodlišuje od stredoeurópskej v susedných krajinách. Lesná vegetácia prevláda na severe krajiny a v horských oblastiach, stepná na východe krajiny. Lesy, ktoré pokrývajú 30% územia, sú v pohoriach (Tatry, Karpaty, Krkonoše) ihličnaté, v nížinách a na severe (Pomoransko, Mazursko) listnaté. V najvyšších polohách Tatier je rozšírená alpská vegetácia. 

Fauna je zastúpená bežnými druhmi ako jelene, srnce, diviaky, v menšom rozsahu v Karpatskej oblasti aj medvede, vlci, v Tatrách kamzíky, svište a rysy. V Bielovežskom pralese žijú vo voľnej prírode zubry európske (nedávno boli vypustené do voľnej prírody aj v slovenskom národnom parku Poloniny). Z vtáctva sú to chránené morské a skalné orly, bociany, kormorány, tetrovy či výry.

### Ochrana prírody

V Poľsku je celkovo chránených 101 588 km² územia, čo predstavuje 32,1% rozlohy krajiny. Ochrana prírody je sústredená hlavne v 23 národných parkoch.

Zubor – najcharakteristickejší predstaviteľ poľskej fauny

|  |  |
| --- | --- |
| * Babiogórski
* Białowieski
* Biebrzański
* Bieszczadzki
* Bory Tucholskie
* Drawieński
* Gorczański
* Gor Stołowych
* Kampinoski
* Karkonoski
* Magurski
* Narwiański
 | * Ojcowski
* Pieniński
* Poleski
* Roztoczański
* Słowiński
* Swietokrzyski
* Tatrzański
* Ujście Warty
* Wielkopolski
* Wigierski
* Woliński
 |

Topografia
----------

Topografia Poľska
Poľsko zaujíma s hustotou zaľudnenia 123,2 obyvateľov na km² (2005) celkovo 62. priečku na svete, čo je mierne nad priemerom Európskej únie. Mestá sú rozmiestnené rovnomerne, výraznejšie je zaľudnené Horné Sliezsko, okolie metropoly Varšava a okolia najväčších miest. Aglomerácie Katovíc a Varšavy majú podľa Eurostatu okolo 2,7 milióna obyvateľov, Krakovsko, Lodžsko, Gdansko, Poznaňsko a Vroclavsko majú viac ako milión obyvateľov. 

V krajine je 919 miest a 2478 obcí (r. 2016). Najnižšiu hustotu zaľudnenia má Podleské vojvodstvo na severovýchode (59 os./km²), najvyššiu Sliezske vojvodstvo (374 os./km²).

### Administratívne delenie

| Vojvodstvá |
| --- |
| 

Západopomoranské
Pomoranské
Varmsko-mazurské
Podleské
Lubuské
Veľkopoľské
Kujavsko-pomoranské
Dolnosliezske
Opolské
Sliezske
Svätokrížske
Lodžské
Mazovské
Lubelské
Malopoľské
Podkarpatské
 |
|

Poľsko má od 1. januára 1999 ako unitárny štát 3 úrovne administratívneho delenia. 

* Najvyšší správny celok sa nazýva **województwo** (slov. vojvodstvo) a Poľsko ich má celkom 16.
* Druhý stupeň predstavujú **powiaty** (slov. okres), ktorých je v celom štáte 379. Tieto sa delia na:
	+ *Powiat Ziemski* - zemský okres (celkový počet 314)
	+ *Powiat Grodzki* - mestský okres, čo je v podstate gmina, ktorá dostala štatút okresu - jedná sa o najväčšie mestá Poľska (65)
* Tretí, najnižší stupeň je **gmina** (nie celkom presne prekladané ako obec), ktorých bolo v roku 2004 spolu 2478. Tieto obce sa delia do troch kategórií:
	+ *Gmina miejska* - mestská gmina (celkový počet 307)
	+ *Gmina Miejski-wiejska* - mestsko-dedinská gmina (582)
	+ *Gmina wiejska* - dedinská gmina (1 589)

### Vojvodstvá

| ISO 3166-2 | Názov | Hlavné mesto | Populácia | Plocha (km²) | Hustota obyv.(obyv./km²) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PL-DS |  Dolnosliezske (*dolnośląskie*) | Vratislav | 2 916 577 | 19 947 | 146 |
| PL-KP |  Kujavsko-pomoranské (*Kujawsko-pomorskie*) | Bydgoszcz, Toruň | 2 098 370 | 17 972 | 117 |
| PL-LD |  Lodžské (*Łódzkie*) | Lodž | 2 533 681 | 18 219 | 139 |
| PL-LU |  Lubelské (*Lubelskie*) | Lublin | 2 171 857 | 25 122 | 86 |
| PL-LB |  Lubuské (*Lubuskie*) | Gorzów Wielkopolski, Zielona Góra | 1 023 158 | 13 988 | 73 |
| PL-MA |  Malopoľské (*Małopolskie*) | Krakov | 3 346 796 | 15 183 | 220 |
| PL-MZ |  Mazovské (*Mazowieckie*) | Varšava | 5 285 604 | 35 558 | 149 |
| PL-OP |  Opolské (*Opolskie*) | Opole | 1 013 950 | 9 412 | 108 |
| PL-PK |  Podkarpatské (*Podkarpackie*) | Rzeszów | 2 128 687 | 17 846 | 119 |
| PL-PD |  Podleské (*Podlaskie*) | Białystok | 1 200 982 | 20 187 | 59 |
| PL-PM |  Pomoranské (*Pomorskie*) | Gdansk | 2 283 500 | 18 310 | 125 |
| PL-SL |  Sliezske (*Śląskie*) | Katovice | 4 626 357 | 12 333 | 375 |
| PL-SK |  Svätokrížske (*Świętokrzyskie*) | Kielce | 1 278 116 | 11 711 | 108 |
| PL-WN |  Varmsko-mazúrske (*Warmińsko-mazurskie*) | Olsztyn | 1 452 596 | 24 173 | 60 |
| PL-WP |  Veľkopoľské (*Wielkopolskie*) | Poznaň | 3 455 477 | 29 826 | 116 |
| PL-ZP |  Západopomoranské (*Zachodniopomorskie*) | Štetín | 1 722 737 | 22 892 | 75 |
|
| **Spolu** |  **Poľsko** | **Varšava** | **38 538 445** | **312 679** | **130** |
|

### Mestá

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Zoznam miest v Poľsku*
Najväčšie mestá v Poľsku

| Poradie | Názov | Počet obyvateľov |
| --- | --- | --- |
|  |  | 2014 | 2004 | 1999 | 1900 |
| 1. | Varšava | 1 735 442 | 1 690 821 | 1 618 468 | 756 400 |
| 2. | Krakov | 761 873 | 757 500 | 740 666 | 91 300 |
| 3. | Lodž | 706 004 | 776 297 | 806 728 | 351 600 |
| 4. | Vroclav | 634 487 | 636 854 | 637 877 | 422 700 |
| 5. | Poznań | 545 680 | 573 003 | 578 235 | 117 000 |
| 6. | Gdansk | 461 489 | 460 524 | 458 988 | 140 600 |
| 7. | Štetín | 407 180 | 413 294 | 416 988 | 210 700 |
| 8. | Bydgoszcz | 357 652 | 369 151 | 386 855 | 52 200 |
| 9. | Lublin | 341 722 | 355 953 | 356 251 | 53 600 |
| 10. | Katovice | 301 834 | 321 616 | 345 934 | 31 700 |
|

Referencie
----------

1. ↑   *Základné údaje o krajine na europskaunia.sk* [online]. [Cit. 2016-04-04]. Dostupné online. Archivované 2016-03-24 z originálu.
2. ↑
3. ↑   *Hranice Poľska na stránke Ministerstva zahraničných vecí* [online]. [Cit. 2016-04-04]. Dostupné online. Archivované 2018-12-15 z originálu.
4. ↑

Externé odkazy
--------------

* Základné údaje na walkers.sk
* Údaje na infoglobe.sk
* Údaje o krajine Archivované 2016-03-21 na Wayback Machine
* Štatistické údaje

Zdroje
------

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Geografie Polska na českej Wikipédii, Geography of Poland na anglickej Wikipédii, Geografia Polski na poľskej Wikipédii, Podział administracyjny Polski na poľskej Wikipédii a Granice Polski na poľskej Wikipédii.*
* Základné údaje na mzv.sk Archivované 2018-12-15 na Wayback Machine
* Základné údaje o krajine
* Štatistický úrad Poľska
* Ekonomika a organizácia hospodárstva Archivované 2016-03-04 na Wayback Machine
* Profil Poľska na nationmaster.com

| * z
* d
* u
Administratívne členenie európskych krajín |
| --- |
| 
* Albánsko
* Andorra
* Arménsko
* Azerbajdžan
* Belgicko
* Bielorusko
* Bosna a Hercegovina
* Bulharsko
* Cyprus
* Česko
* Čierna Hora
* Dánsko
* Estónsko
* Fínsko
* Francúzsko
* Grécko
* Gruzínsko
* Holandsko
* Chorvátsko
* Írsko
* Island
* Kazachstan
* Lichtenštajnsko
* Litva
* Lotyšsko
* Luxembursko
* Maďarsko
* Macedónsko
* Malta
* Moldavsko
* Monako
* Nemecko
* Nórsko
* Poľsko
* Portugalsko
* Rakúsko
* Rumunsko
* Rusko
* San Maríno
* Slovensko
* Slovinsko
* Spojené kráľovstvo
* Srbsko
* Španielsko
* Švédsko
* Švajčiarsko
* Taliansko
* Turecko
* Ukrajina
* Vatikán

 | Mapa Európy |
| 
Teritória, kolónie a zámorské územia:
Faerské ostrovy (DK)
Gibraltar (GB)
Guernsey (GB)
Jersey (GB)
Man (GB)
Územia so sporným postavením:
Kosovo
Podnestersko
Severný Cyprus
 |