**Rudolf von Laban** - "Lábán de Váralja "(maď. *Rezső Laban de Váraljas*; \* 15. december 1879, Bratislava – † 1. júl 1958, Weybridge) bol slovensko-maďarský tanečník, choreograf, estetik, tanečný teoretik, filozof, jeden z priekopníkov moderného výrazového tanca, psychológie pohybu a pohybovej terapie.

Život
-----

Pochádzal zo šľachtickej rodiny, s francúzskymi koreňmi (*de La Banne*). Jeho otec bol významným dôstojníkom rakúsko-uhorskej armády a dokonca guvernérom Bosny a Hercegoviny, kde tak Laban strávil časť detstva (inak predovšetkým vo Viedni). Rudolf sa mal stať dôstojníkom ako otec, ale z viedenskej vojenskej školy utiekol do Paríža, kde začal študovať architektúru na *Écoles des Beaux Arts*. Štúdium architektúry ho prinútilo zaoberať sa otázkou zlatého rezu a jeho vzťahu k ľudskému telu. Tým začal svoj záujem presúvať k umeniu.

Po smrti prvej ženy odišiel v tridsiatich rokoch do Mníchova, kde stretol tanečnicu Heidi Dzinkowsku, pod ktorej vplyvom sa začal venovať tzv. expresionistickému tancu (*Ausdruckstanz*). Otvoril si tiež prvú letnú školu tanca a umenia (1908 – 1914). So svojou druhou ženou Majou a jej piatimi deťmi pôsobil aj v umeleckej komúne v Monte Verita vo Švajčiarsku. Komúna však zanikla na začiatku prvej svetovej vojny. V roku 1915 teda presídlil do Zürichu, kde si založil tanečnú a pohybovú školu. Jeho cieľom nebolo len umenie, ale veril aj v terapeutické účinky tanca, najmä zborového. Navyše bol jeho systém napojený na mystiku, teozofiu, sufizmus a pod. Stal sa dokonca členom Crowleyho „templárskeho rádu" Ordo Templi Orientis. Laban sa stal tiež priateľom švajčiarskeho psychológa Carla Gustava Junga a tiež Josepha Pilatesa, tvorcu známeho systému cvičenia pilates. Ich diela vzájomne rezonovali.

Od roku 1919 začali vznikať pobočky Labanovej školy po Európe (najmä. Taliansko, Francúzsko a stredná Európa). Laban prišiel aj s reformou notačného systému – s tzv. kinetografiou či „labanotaciou". Je zhrnutá predovšetkým v knihe *Kinetographie Laban* z roku 1928. Ovplyvnila nielen moderný tanec a umeleckú avantgardu, ale aj štúdium neverbálnej komunikácie.

Po vojne pôsobil najmä v Nemecku. V rokoch 1930 – 1934 bol riaditeľom Spojených štátnych divadiel v Berlíne a bol tiež baletným majstrom Berlínskej štátnej opery. Koketoval pritom aj s nacistami, bol obzvlášť v priazni Josepha Goebbelsa. Zo svojich baletných kurzov vylúčil všetky „neárijske osoby" a v roku 1934 bol menovaný riaditeľom *Deutsche Tanzbühne*. Goebbels ho dokonca poveril zostavením choreografie pre tisíc tanečníkov pre otvárací ceremoniál olympijských hier v Berlíne roku 1936. Ale skúšky choreografie *Vom Tauwind und der Neuen Freude* sa Goebbelsovi nepáčili, ideologické vyznenie bolo vraj zlé a choreografia bola zakázaná. Po tomto konflikte (po ktorom snáď Labanovi hrozilo aj zatknutie) odišiel do Francúzska, v roku 1938 potom do Anglicka.

Tu začal pracovať v tanečnej škole Kurta Joossa a Sigurda Leedera v Dartington Hall. Tu stretol Lisu Ullmannovú, ktorá sa stala jeho dlhoročnou spolupracovníčkou aj životnou partnerkou. K jeho britským žiakom patrili Mary Wigmanová alebo Sophie Taeuber-Arpová. Roku 1946 Laban s Ullmannovou presídlili do Manchesteru, kde dostali ponuku študovať a neskôr zreorganizovať pohyb robotníkov v továrni. Labanovi sa takto skutočne podarilo zvýšiť produktivitu práce. V Manchestri takisto otvorili *Art of Movement Studio*, kde opäť vyučovali moderný tanec. V roku 1953 ho presťahovali do Addelstonu.

Referencie
----------

1. ↑   *Laban Rudolf von* [online]. leporelo.info, [cit. 2017-04-09]. Dostupné online. (po česky)
2. ↑   *život R.L. :: DanceLAB..... tančím, tedy jsem* [online]. www.dancelab.cz, [cit. 2017-04-09]. Dostupné online. (po česky)

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Rudolf von Laban na českej Wikipédii.*

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Rudolf von Laban**

Externé odkazy
--------------

* Heslo v encyklopédii Britannica (po anglicky)
* Heslo Österreichisches Musiklexikon

Autoritné údaje: * abART: 116840
* BnF: 12171783r
* GND: 118568434
* ISNI: 0000 0001 0889 6161
* LCCN: n50041902
* NK ČR: xx0150696
* PIM: PIM62638
* ULAN: 500433949
* VIAF: 39418539
* WorldCat: lccn-n50041902