**Tibetsko-barmské jazyky** sú vetva sinotibetských jazykov. Hovorí sa nimi v Himalájach, Mjanmarsku a sčasti v Bangladéši a Thajsku.

Početne najvýznamnejšie sú tieto jazyky:

* tibetčina
* barmčina
* ioština (loloština) (v Číne)
* tchu-ťia (v Číne)
* karenčina (v Číne a Thajsku))
* pajčina (v Číne)
* cha-ni (akha) (v Číne a Mjanmarsku)
* kačjinčina (v Mjanmarsku a Číne), v Číne označovaná ťingpchoština (ďjinpchoština, czinpoština)
* li-su (v Číne a Mjanmarsku)
* la-chu (v Číne a Mjanmarsku)
* na-si (v Číne)
* manípučina (v Indii)
* nágčina (v Indii)
* tamangčina (v Nepále)
* névárčina (v Nepále)
* magarčina (v Nepále)
* dzongkha (v Bhutáne, Indii a Nepále)
* bodoština (v Indii)
* čchiangčina (v Číne)

Delenie
-------

Ich delenie je sporné, známe sú tieto delenia:

### Delenie 1

* tibetské jazyky (najmä tibetčina, dzongkha)
* barmské jazyky (najmä barmčina, kačjinčina, čjin)
* bodosko-garoské jazyky (barské jazyky)
	+ bodoské jazyky
	+ garoské jazyky
* karenské jazyky (najmä karenčina)

### Delenie 2

* tibetské jazyky
* himalájske jazyky
* barmské jazyky
* kačjinské jazyky (najmä kačjinčina)
* ioské jazyky (najmä ioština)
* karenské jazyky

### Delenie 3 (Matisoff)

* kamarupské jazyky
	+ kuki-čjinsko-nágske jazyky (kuki-čjin-naga)
	+ aborsko-mirisko-daflaské jazyky (abor-miri-dafla)
	+ bodosko-garoské jazyky (bodo-garo)
* himalájske jazyky
	+ mahasko-kirantské jazyky (maha-kiranti)
	+ tibetsko-kinaurské jazyky (tibeto-kinauri)
* čchiangčina (čchiang)
* ťingpchosko -nungsko-luské jazyky (ťingpcho-nung-lu)
	+ kačjinské jazyky
	+ nungské jazyky
	+ luské jazyky
* lolosko – barmsko - na-siské jazyky (lolo-barmčina-na-si)
	+ karenské jazyky
	+ pajské jazyky

Poznámka: Už uvedené zoskupenia druhej úrovne v tomto delení sú väčšinou len geografické.

### Delenie 4

Pozri delenia uvedené v článku sinotibetské jazyky

### Delenie 5 (Ethnologue)

I. *pajčina*

II. *himalájske jazyky*

A. mahasko-kirantské jazyky (mahakiranti)
i. kchangsko-magarsko-chepangsko\*-sunvarské jazyky (kchang-magar-chepang\*-sunvari)
a. chepang\*
b. kchangské jazyky
c. magarské jazyky
d. sunvárske jazyky
ii. kirantské jazyky (kiranti)
a. tomyang\*
b. východné
c. západné
iii. névárske jazyky (névári)
B. tibetsko-kanaurské (tibeto-kanauri)
i. dzalakha\*
ii. lepčaské jazyky
iii. západohimalájske jazyky
iv. tibetské jazyky
a. tshangla\*
b. dhimal\*
c. tamangčina
d. tibetčina
C. Baima\* *(neklasifikovaný)*
III. *ťingpchosko-konyaksko\*-bodoské jazyky* (ťingpcho-konyak-bodo)

A. ťingpchosko-luské jazyky
B. konyaksko\*-bodosko-garoské jazyky
IV. *karenské jazyky*

A. pa-o
B. zayein\*
C. pho
D. sgaw-\*bghai
i. bghai\*
ii. brek\*
iii. kayah\*
iv. sgaw
E. zayeinské\* karenské *(neklasifikované)*
V. *kuki-čjinsko-nágske jazyky (kuki-čjin-naga)*

A. kuki-čjinské jazyky (kuki-čjin)
i. stredné
ii. severné
iii. južné
B. nágske jazyky
i. angami-pochuri\*
ii. ao\*
iii. tangkhul\*
iv. neklasifikované nágske
v. zeme\*
VI. *lolosko-barmské jazyky* (lol-barmčina)

A. burmish\*
i. severné
ii. južné
iii. neklasifikované burmish\*
B. loloské jazyky
i. severné 
a. li-su
b. samei\*
c. iotčina
i. južné
ii. neklasifikované loloské
C. na-si
D. phula\* *(nekladifikované)*
VII. *manípurčina*

VIII. *mikirské jazyky (mikir)*

IX. *severoásámske jazyky*

A. deng
B. tani\*
X. *nungské jazyky*

XI. *tangutsko-čchiangské jazyky* (tangut-čchiang)

A. čchiang
B. rGyarong\*
XII. *tchu-ťia*

XII. *neklasifikované tibetsko-barmské jazyky*

XIV. *západobodské jazyky*

XV. *mru\**

### Delenie 6 (Bradley, 1997)

I. *Bodské jazyky* (= Západná vetva)

A. bodské jazyky
i. stredobodské jazyky (= tibetské jazyky)
a. západotibetské jazyky
b. stredotibetské jazyky
i) západné
ii) mNgaẖris\*
iii) gTsang\*
iv) dBus\* (= centrálne stredotibetské)
v) juhotibetské
c. antuoské tibetské jazyky (= severovýchodné tibetské jazyky)
d. kchangské tibetské jazyky (= serverovýchodné tibetské jazyky)
ii. západobodské jazyky (= gurungské, tamangské)
iii.východobodské jazyky (= Bumthangské jazyky)
iv. tshangla\* (= východobodické\* jazyky)
v. západohimalájske jazyky (= kanaurské jazyky, kanauri)
B. himalájske jazyky
i. stredné
ii. kirantské jazyky (kiranti)
II. *jazyky severovýchodnej Indie* (= salské jazyky, sal)

A. bodosko-garoské jazyky (bodo-garo)
i. severonágske jazyky
B. ťing-pcho
C. luské jazyky (= sakské jazyky, sak)
D. pyu\*
III. *kuki-čjinské jazyky* (kuki-čjin)

A. juhonágske jazyky
B. kuki
C. čjin
D. mikirské jazyky (=arleng, mikir)
IV. *stredné*

A. lepčaské jazyky (lepča)
B. západoarunačálske jazyky
C. adisko-misingsko\*- nišiské (=adi-mising, niši, abor -miri-dafla, tani)
D. digarish\* 'mishmi'\*
E. keman\* 'mishmi'\*
F. rawang\* (= nungské jazyky)
V. *severovýchodné*

VI. *juhovýchodné*

A. barmsko-loloské jazyky (= burmic\*)
i. mru
ii. gong\*
iii. burmish\*
iv. loloské jazyky
a. severné
b. stredné
c. južné
B. karenské jazyky
### Delenie 7 (Benedict, 1972)

O rozsahu pojmu tibetsko-barmské jazyky v tomto delení pozri sinotibetské jazyky.

I. *tibetsko-kanaurské jazyky* (=bodsko-himalájske)

A. bodské jazyky (vo východnom a južnom Tibete) - zahŕňajú tibetčinu, gyarung\*, takpa\*, tsangla\*, murmčina (murmi) a gurungčina (gurung);
B. himalájske jazyky
i. „hlavné" himalájske (v západnom Tibete, západnej Indii) – zahŕňa kanaurčinu, chitkhuli\*, thebor\*, kanashi\*, rangloi\*, bunan\*, manchati\*, chamba lahuli\* a zhang-zhung\* (čang-čung??);
ii. „menšie" himalájske (v štáte Uttaránčal) - zahŕňa rangkas\*, darmiya\*, chaudangsi\* a byangsi\*.
iii. dzorgai\* (v štáte S’-čchuan) ***?***
iv. lepčaské (lepča, v štáte Sikkim) ***?***
v. magarské jazyky (v Nepáli) ***?***
II. *bahing\*-vayu\** (= kirantské jazyky, kiranti) (v Nepáli)

A. bahing\*- zahŕňa jazyky sunvarčina (sunvari), dumi\*, khaling\* a račina (rai).
B. khambu\* - zahŕňa sang-pchang, nachereng\*, rodong\*, walingčina, rungchengbung\*, lambichong\* (lam-pi-čchung??), chingtang\* (čch'ng-tchang ??), limbu a yakha\*
C. vayu\*-chepang\*
D. névárske jazyky (névári) ***?***
III. *aborsko-mirisko-daflaské jazyky* (= abor-miri-dafla, miriské jazyky, severoásámske jazyky) (v Sikkime, severný Ásám)

IV. *kačjinské jazyky* (v severnom Mjanmarsku)

V. *Barmsko-loloské* (= burmish\*) (v štátoch S’-čchuan, Jün-nan, Mjanmarsko, Thajsko, Laos, Vietnam)

A. barmsko-\*maruské (=barmčina-\*maru) - zahŕňa jazyky phön\*, lashi\*, atsi\* a achang\*.
B. juhololoské - zahŕňa jazyky phunoi\*, cha-ni (akha), la-chu, čiernololočtina, bielololočtina a müng\*
C. severololoské - zahŕňa li-su, ahi\*, nyi\*, lolopho, chöko\*, phupha\*, ulu\* a independent lolo\*
D. kanburi\* lawa\* v Thajsku
E. mo-suo (= na-si) (v západnom Jün-nane)
F. hsi\*-fan\* (v západnom S’-čchuan) - zahŕňa manyak\*, horpa\*, menia\* a muli\*
G. tangutčina (tangut, v severozápadnej Číne)
H. nungské jazyky ***?***
VI. *bodosko-garoské jazyky* (= barské jazyky) {v severnom Ásáme, severné Mjanmarsko)

A. Bodoské jazyky (bodo)- zahŕňajú jazyk dimasa\*
B. Garoské jazyky (garo)
i. Garo A
ii. Garo B
C. „naked\* nága" (= konyak\*) ***?*** - zahŕňajú banpara, tableng\*, namsang\*, tamlu\*, moshang\* a čchang.
D. chairel\* ***?***
VII. *kuki-nágske* (=kuki-nága, kukiské) (v severnej ásámsko-mjanmarskej oblasti)

A. stredokukiské
B. severokukiské
C. starokukiské
D. juhokukiské
E. severonágske
F. juhonágske
Komentáre k tejto klasifikácii:

Zdá sa, že dzorgai\*, lepčaské jazyky a magarské jazyky sa najviac podobajú tibetsko-kanaurskej vetve. Lepča je možno oddelená prechodná vetva podobne ako kačjinčina. Magarčina sa podobá aj na bahing\*-vayu\*.

Névárske jazykyi sú podobné s bahingom\* aj s khambu\*. Aka\* (= hrusso\*) možno patrí do abor-miri-dafla. Digaro\*, miju\* (mi-ťü??) a dhimal\* možno takisto patria do abor-miri-dafla, ale je to ešte nepravdepodobnejšie. *Kačjinské jazyky* sú zrejme prechodná vetva s črtami podobnými vštekým ostatným vetvám. Kadu-andro-sengmai\* (=Luština) a taman\* možno patria do kačjinských jazykov.

Nungčina možno patrí do barmsko-loloskej skupiny, ale podobá sa aj na kačjinčinu. Pyu\* sa podobá na nungčinu.

Deori Chutiya\* (severný Ásám) patrí do bodosko-garoských jazykov, ale je neisté do ktorrej podskupiny.

  

(\*) Pre nedostupnosť v pôvodnom (anglickom) znení a pravopise