Toto je článok o Ostrovského hre. O rovnomennej hre Williama Shakespeara pozri *Búrka (Shakespeare).*
**Búrka** (rus. Гроза) je divadelná hra ruského dramatika Alexandra Nikolajeviča Ostrovského. Má podtitul *Dráma v piatich dejstvách* a pokračuje v Ostrovského línii hier kritických voči kupcovskému stavu v Rusku. Autor sa tentokrát neubral smerom veselohry, ale *„vzájomné vzťahy tyranstva a pokory doviedol do tých najtragickejších dôsledkov."*

Hra
---

Ostrovskij začal písať hru v júli roku 1859 a dokončil ju 9. októbra toho roku. Ešte v ten istý mesiac ju 
prečítal umeleckému kolektívu Malého divadla v Moskve a odovzdal na schválenie cenzorskému úradu.

Prijatie a inscenačná tradícia
------------------------------

Premiéru mala *Búrka* na javisku Malého divadla 16. novembra 1859. 

Konzervatívna kritika prijala *Búrku* otvorene nepriateľsky. Kritika z demokratického tábora však uvítala zrod *Búrky* s nadšením a vyzdvihla rázny a hlboký protest, vyjadrený v hre, proti feudálno-poddanským poriadkom. Mnohé ruské literárne osobnosti sa vyjadrovali o hre veľmi pozitívne. Ivan Sergejevič Turgenev o hre povedal: *„Najudivujúcejšie, najveľkolepejšie dielo ruského obrovského talentu, ktorý sa vás úplne zmocní."* Ivan Alexandrovič Gončarov vo svojom posudku o *Búrke* napísal: *„Podobné dielo v oblasti drámy v našej literatúre neexistuje. Niet pochybností, že zaberá a akiste bude dlho zaberať prvé miesto pre svoje vysoké, klasické estetické hodnoty."*

Adaptácie
---------

Hra inšpirovala vznik viacerých diel.

### Operné adaptácie

* Búrka, opera ruského skladateľa V. I. Kašperova na libreto Ostrovského z roku 1867
* Káťa Kabanová, opera českého skladateľa L. Janáčka na vlastné libreto z roku 1921
* *Búrka*, opera ruského skladateľa B. Asafjeva z roku 1940
* *Búrka*, opera ruského skladateľa I. Dzeržinského z roku 1940
* *Búrka*, opera ruského skladateľa V. N. Trambického z roku 1941
* *Búrka*, opera talianskeho skladateľa L. Roccu z roku 1952
* *Búrka*, opera ruského skladateľa V. Puškova z roku 1962

### Hudba inšpirovaná hrou

* Čajkovskij napísal predohru s názvom Búrka v roku 1864, prvý raz uvedenú roku 1896.

### Film

* Vladimír Petrov natočil v roku 1934 ruský film Groza (*Búrka*) Groza na IMDB

Osoby
-----

* **Savel Dikoj**; miestny kupec, významná osoba v meste
* **Boris Dikoj**; jeho synovec, dobre vychovaný mládenec
* **Marfa Kabanovova** prezývaná aj **Kabanovka**; bohatá kupcovka, vdova
* **Tichon Kabanov**; jej syn
* **Katerina**; jeho manželka
* **Varvara**; jeho sestra
* **Kuligin**; mešťan, hodinár-samouk, pokúšajúci sa vynájsť perpetuum mobile
* **Váňa Kudriaš**; mládenec, Dikého kancelista
* **Šapkin**; mešťan
* **Fiokluša**; potulná pútnička
* **Glaša**; slúžka Kabanovovej
* **Urodzená pani s dvoma lokajmi**; pomätená starena, asi sedemdesiatročná
* **obyvatelia mesta** - muži i ženy

Dej
---

Preskočiť obsah diela **Upozornenie.** Článok alebo jeho časť prezrádza zápletku, pointu alebo rozuzlenie diela!

Dej hry sa odohráva v lete v meste Kalinovo na brehu rieky Volgy. Z rozhovoru medzi Kuliginom, Kudriašom a Šapkinom sa dozvedáme o miestnych kupcoch, najmä o Savelovi Dikojovi. Dikoj je nepríjemný a konfliktný muž, ktorý sa s obľubou vyhýba plateniu a neváha sa pohádať s kýmkoľvek kvôli čomukoľvek. Jeho synovec, Boris, je dobre vychovaný mladý muž, ktorý býva u svojho strýka, len preto že to bola posledná vôľa jeho umierajúcej starej matky. Dikoj sa mu ale aj tak vyhráža, že mu dedičstvo po starkej nevyplatí. Boris je nešťastný, že musí byť práve v Kalinove, taktiež sa priznáva, že je zamilovaný. No na svoju milú nemôže ani pozrieť.

Do deja vstupuje rodina Kabanovových: Kabanovka, jej deti Varvara a Tichon s manželkou Katerinou. Kabanovova všetkých s obľubou terorizuje. Tichon je vykresľovaný ako muž, ktorý i keď miluje svoju manželku, vždy sa nechá zlomiť vlastnou matkou. Absentuje u neho vlastný názor i vôľa konať sám za seba. S obľubou chodí svoju neutešenú situáciu zapíjať do krčmy. 

 Opis zápletky alebo rozuzlenia príbehu sa tu končí.

Referencie
----------

1. ↑  Dobroľubov, N. A.: „Lúč svetla v ríši temna.", Sovremennik, 1860.
2. ↑  Fet, A. A.: „Moi vospominanija.", s. 313, 1890.

Pozri aj
--------

* Alexander Nikolajevič Ostrovskij

Externé odkazy
--------------

* Aleksandr Nicolaevich Ostrovsky: *The Storm*; text hry na stránkach projektu Gutenberg (po anglicky)
* Александр Николаевич Островский: *Гроза*; text hry na stránkach Lib.ru (po rusky)