Súradnice: 49°12′42″S 20°12′34″V﻿ / ﻿49,2118°S 20,2094°V﻿ / 49.2118; 20.2094

**Jastrabia veža** (2 137,3 m n. m.; poľ. *Jastrzębia Turnia*, nem. *Karfunkelturm*, maď. *Karbunkulustorony*) sa kolmo vypína nad Dolinou Zeleného plesa vo Vysokých Tatrách. Je opradená povesťami a veľmi fotogenická. Z vrcholu sú výhľady do najmohutnejších tatranských stien. Koncom minulého storočia prišlo k pádu skalných blokov v juhovýchodnej stene, takže niektoré horolezecké cesty zanikli.

Topografia
----------

Veža je koncovým pilierom rázsochy, vybiehajúcej z Belasej veže. Jastrabie sedlo ju delí od Karbunkulového hrebeňa. V rýchlo klesajúcom východnom hrebeni ju Jastrabia štrbina oddeľuje od Jastrabieho zuba.

 Zľava tmavá Jastrabia veža, Kozí a Jahňací štít.

Názov
-----

Jastrab je pomerne hojne zastúpený v TANAPe. V tomto prípade však skôr v symbolickom zmysle pomenúva smelé tvary veže. Najstarší názov, aký sa v písomnostiach vyskytuje pre Jastrabiu vežu, je Königsnase (kráľovský nos) u Jakuba Buchholtza v roku 1752. Na začiatku 19. storočia ustúpil tento názov zlatokopeckej Karbunkulovej veži.

Povesť
------

Na vrchole Jastrabej veže sa nachádzal oslepujúci drahokam karbunkul (rubín). Chudobný muž, ktorý sa uchádzal o richtárovu dcéru, v snahe zbohatnúť doliezol až k nemu. Musel sa odvrátiť pred jeho jasom, ale oči víly zo Zeleného plesa ho uhranuli, spadol a zabil sa, ako už iní pred ním aj po ňom. Povesť je známa v niekoľkých mutáciách a možno predpokladať, že parafrázuje smrteľnú tragédiu zlatokopa Jána Andreja Papirusa, ktorý v roku 1771 zahynul v okolí Zeleného plesa.

Horolezectvo
------------

Prvý výstup absolvoval v 80-tych rokoch 19. storočia z Červenej doliny cez Jastrabie sedlo Poliak Maciej Sieczka, v zime Tihamér Szaffka, Imre Barcza a Oskar Jordán 10. mája 1909. Štít je odvtedy často navštevovaný. K jeho obľube prispieva blízka Chata pri Zelenom plese. Kolmou, miestami previsnutou juhovýchodnou aj južnou stenou vedie množstvo ciest vysokej obťažnosti,Prvý skutočne extrémnym výstupom bola cesta v podaní P. Pochylého a I. Chlumského z roku 1963, jednou z najťažších na slovenskej strane Tatier bola „Amazónia Vertikál", klasifikácia 9. Novšie vznikla cesta Jet Stream 10-/10 a v r. 2016 aj najťažšia cesta v celých Tatrách: Koróna 11- (J. Krištoffy).

Najťažšie cesty
---------------

* Pavúci lezú do neba, (RP VII+), 2001
* Pochylého platňa, (VI+ A3 RP:8), 1963
* Amazónia Vertikál, (IX-), 1993
* Jet Stream, (X-/X), M. Heuger, I. Štefanský 2000, voľne D. Janák 2007
* Koróna, (XI-), J. Krištoffy 2016

Referencie
----------

1. 1 2   *Názvy vrchov, dolín, priesmykov a sediel* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2024-02-23]. Dostupné online. Archivované 2023-08-11 z originálu.
2. ↑  *Vysoké Tatry. Turistická mapa.* 1 : 50 000. 14. vydanie. Harmanec: VKÚ, a. s. 2023.
3. 1 2 3 4  BOHUŠ, Ivan. *Od A po Z o názvoch Vysokých Tatier*. 1. vyd. Tatranská Lomnica : ŠL TANAPu, 1996. ISBN 80-967522-7-8. S. 457.
4. ↑   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2024-02-23]. Dostupné online.
5. 1 2  KROUTIL, F.. *Vysoké Tatry pro horolezce, 3. diel*. [s.l.] : Olympia, 1977.
6. ↑  MAREC, Anton. *Zlato pod Kriváňom*. 1. vyd. Bratislava : Mladé Letá, 1991.

Externé odkazy
--------------

* Juhozápadná a južná stena s nákresom lezeckých ciest Archivované 2020-06-17 na Wayback Machine
* Na Summitpost.org
* Koróna