**Polydóros** (starogr. Πολύδωρος) bol kráľ Sparty približne od roku 700 pred Kr. do roku 665 pred Kr. Pochádzal z kráľovského rodu Agiovcov. Jeho spolukráľom z kráľovského rodu Eurypontovcov bol Theopompos.

Historické obdobie, keď v Sparte vládol Polydóros je len veľmi málo známe. Môžeme sa tu oprieť len o záznamy antických historikov, ktorí tieto udalosti zaznamenali až po odstupe dlhého času a preto je pravdepodobné, že niektoré informácie, ktoré nám podávajú patria skôr do oblasti mýtov.

Polydóros syn a nástupca kráľa Alkamena je v zoznamoch kráľov rodu Agiovcov uvádzaný ako desiaty kráľ tejto kráľovskej línie. Kráľom sa stal približne na začiatku siedmeho storočia počas prvej messénskej vojny, ktorá sa začala expanziou Sparty na západ ešte za vlády jeho otca Alkamena. Výsledkom tejto dlhej a krvavej vojny bolo úplné ovládnutie územia Messénie a zotročenia jej obyvateľstva.

Poslednú rozhodujúcu bitku prvej messénskej vojny opísal macedonský právnik a spisovateľ Polyainos v knihe *Stratégie*. Podľa Polyaina v dvadsiatom roku prvej messénskej vojny kráľ Polydóros so svojim spolukráľom Theopompom predstierali medzi sebou spor. O tomto spore a o tom, že Sparťania rozdelia svoje sily priniesol do nepriateľského tábora správu „dezertér". Po doručení tejto správy Messénčania pozorovali nepriateľa s osobitnou pozornosťou, ale túto lesť neprekukli. Theopompos sa so svojim vojskom v súlade s dohodou ukryl na určenom mieste vo vzdialenosti odkiaľ mohol v prípade potreby zasiahnuť. Znížený počet vojska kráľa Polydóra zlákal Messénčanov k otvorenému boju, počas ktorého boli kráľom Theopompom napadnutí od zadu a definitívne porazení. 

Územie starovekej Sparty po messénskych vojnách.
O ďalšej bitke, ktorú viedla Sparta po prvej messénskej vojne píše Pausanias v knihe *Opis Grécka*. Pausanias v druhom storočí počas návštevy Argu videl pamätník postavený na počesť víťazstva Argu nad Spartou v bitke pri Hysiae. Podľa Pausania sa táto bitka odohrala v štvrtom roku dvadsiatejsiedmej olympiády, čiže okolo roku 669 pred Kr. keď mal vládnuť Polydóros.(Táto udalosť je niektorými historikmi spochybnená) Otáznou je aj správa, že v období vlády Polydóra boli založené dve kolónie (osady) Crotone a Locri v dnešnej Kalábrii v južnom Taliansku. Pausanias vo svojej knihe píše aj kráľovi Polydórovi. Podľa neho bol Polydóros v Sparte veľmi obľúbený panovník. Údajne nebol násilníkom, nikoho neurážal a ako sudca bol humánny. Keď sa jeho sláva rozšírila aj za hranice Sparty zavraždil ho nejaký Polemarchos člen významnej rodiny v Sparte. Polydóra pochovali s veľkými poctami vedľa Orestovho (Orestes syn Agamemnóna) hrobu, kde neskôr stála aj jeho socha. Pausanias napísal, že po jeho smrti sudcovia a prokurátori používali pečatidlá s jeho podobizňou. Následníkom Polydóra sa stal jeho syn Eurykrates.

Polydóros je tiež spomínaný historikom Plutarchom v knihe *Lykurgos*. Píše, že počas vlády Polydóra sa v Sparte robila pozemková reforma pri ktorej sa pridelili nové pozemky tisícom občanom Sparty.

Zdroje
------

* Pausanias, *Periégésis tés Hellados*, 3,3,1; 3,3,2; 4,7,6 – 9; 4,6,4; 4,10,3; 4,15,3; 4,16,6.
* Herodotos, *História*, VII, 204.
* Polyainos, *Stratégie*,1,15.
* Plutarchos, *Lykurgos*, 6,4; 8,3.

  


|  |
| --- |
| Polydóros**Agiovci** |
| Vladárske tituly |
|
| Predchodca**Alkamenes** | **kráľ**cca 700 pred Kr. – cca 665 pred Kr. | Nástupca**Eurykrates** |