**Božena Viková-Kunětická**, rodená **Novotná** (\* 30. júl 1862, Pardubice – † 18. marec 1934, Libočany u Žatce) bola česká nacionalistická politička, spisovateľka s feministickú tendenciou, dramatička.

Život
-----

Narodila sa v rodine obchodníka s obilím v Zámockej ulici v dome č. 22. Vzdelanie získala na školách v Pardubiciach. Chcela byť herečkou, kvôli tomu sa učila u Otilie Sklenářovej-Malej až do vyhorenia Národného divadla, zahrala si predtým na doskách Prozatímního divadla. Potom sa vydala za cukrovarníckeho úradníka J. Vika, žili v Uhříněvsi a Českom Brode a venovala sa rodine. Mala tri deti, obaja chlapci podľahli ešte malí záškrtu, zostala jej dcéra Vlasta.

Neskôr sa zapojila do politiky za mladočeskú stranu a v roku 1912 sa stala prvou českou ženou zvolenou do Českého krajinského snemu (za volebný obvod Mladá Boleslav-Nymburk). Snem sa v tejto dobe kvôli českonemeckým sporom neschádzal a následne bol Anenskými patentami v roku 1913 rozpustený. Preto otázka, či jej úrady dovolia jej mandát vykonávať, nebola nikdy vyriešená.

V rokoch 1918 – 1920 zasadala za Československú národnú demokraciu v Revolučnom národnom zhromaždení. Po parlamentných voľbách v roku 1920 získala senátorské kreslo v Národnom zhromaždení za národných demokratov. Mandát nadobudla ale až dodatočne roku 1925 ako náhradníčka potom, čo rezignoval senátor Jan Herben. V senáte zasadala len krátku dobu do parlamentných volieb v roku 1925.

Do roku 1930 predsedala Zemskej komisii žien národnej demokracie. Odmietala právne uznanie Sovietskeho zväzu. Vystupovala proti rozširovaniu nemeckého živlu v pohraničí, neznalosti českého jazyka u detí, ale tiež Židom alebo Masarykovi. Bola oddanou obdivovateľkou predsedu svojej strany, nacionálno-konzervatívneho politika Karla Kramářa, ktorého navštevovala vo Vysokém nad Jizerou.

V roku 1927 bola za svoje literárne a dramatické dielo vymenovaná za členku Českej akadémie vied, spoločne s Eliškou Krásnohorskou ako prvé ženy. V období 1. republiky bolo vydaných 15 zväzkov jej zozbieraných spisov. V románovej tvorbe obhajovala ženskú emancipáciu, feministické zásady proti mužom a to napriek tomu, že prežila šťastné manželstvo. Napísala aj niekoľko cestopisov, drám pre Stavovské a Národné divadlo, politicky zameraných spisov, pre poéziu použila aj pseudonym **Ignota**.

V roku 1934 bola vydaná jej biografia od J. Voborníka. Pozostalosť Vikovej-Kunětickej je uložená v Literárnom archíve Pamätníka národného písomníctva.

Urna bola uložená na Kunětickej hore.

Literárne dielo
---------------

|  |  |
| --- | --- |
| Poviedková tvorba
* *Povídky* (1887)
* *Drobné povídky* (1888)
* *Čtyři povídky* (1890)
* *Po svatbě* (1892)
* *Nové povídky* (1892)
* *Vdova po chirurgovi* (1893)
* *Idylky* (1894)
* *Silhouetty mužů* (1899)
* *Staří mládenci a jiné povídky* (1901)
* *Macecha a jiné črty* (1902)

Romány a novely
* *Justyna Holdanová* (1892)
* *Minulost* (1895)
* *Medřická* (1897)
* *Vzpoura* (1901)
* *Pán* (1905)

Iné práce
* *Švýcarské scenerie* (1902), cestopisné obrázky
* *Věřím* (1908), fejtóny k spiritizmu
* *Má lásko* (1908), lyrické dielo pod pseudonymom Ignota
* *Dobytí severu* (1912), politicko-etnologické úvahy
* *Dál !* (1912), prednášky
* *Vyznání* (1919), rôzne štúdie
* *Sebrané spisy* (1919 – 1922), päť zväzkov
* *Před lety* (1920)

 | Dramatická tvorba
Veselohry
* *Sběratelka starožitností* (1890)
* *Neznámá pevnina* (1899)
* *Přítěž* (1901)
* *Cop* (1905)
* *Dospělé děti* (1909)
* *Reprezentantka domu* (1911)

Ostatné hry
* *V bludišti* (1890)
* *V jařmu* (1897)
* *Co bylo* (1902)
* *Holčička* (1905)
* *Lidé* (1909)

 |

Referencie
----------

1. ↑   *Božena Viková-Kunětická* [online]. Poslanecká snemovňa Parlamentu Českej republiky, [cit. 2011-11-23]. Dostupné online. (česky)
2. ↑   *jmenný rejstřík* [online]. Poslanecká snemovňa Parlamentu Českej republiky, [cit. 2011-11-23]. Dostupné online. (česky)
3. ↑   *jmenný rejstřík* [online]. Poslanecká snemovňa Parlamentu Českej republiky, [cit. 2011-11-30]. Dostupné online. (česky)
4. ↑  VAVROUŠEK, Bohumil; NOVÁK, Arne. *Literární atlas československý*. Zväzok 2. Praha : Prometheus, 1938. Kapitola Božena Viková - Kunětická, s. 100.
5. ↑  *„Přes to je dr. Kramář v mém životě zjevem jedinečným, poněvadž 18 let myslím jen na to, co on myslí a dělá, a ne na to, co bych měla myslit a dělat sama."*  
VIKOVÁ-KUNĚTICKÁ, Božena: "Bez titulu". In: *Z hor jsme*. Sborník vydaný u příležitosti zbudování pamětní busty na rodném domě dra Karla Kramáře. Studentstvo vysocké 1927.

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Božena Viková-Kunětická na českej Wikipédii.*

Externé odkazy
--------------

* Prvá česká poslankyňa Božena Viková Kunětická – padesatprocent.cz.
* Božena Viková-Kunětická, príbeh nacionalistické feministky – Program Slovenského rozhlasu 6.

Autoritné údaje: * abART: 16173
* GND: 119148528
* ISNI: 0000 0000 5537 641X
* LCCN: no89006756
* NK ČR: jk01142347
* VIAF: 27874908
* WorldCat: lccn-no89006756