**Považské podolie** (starší názov **Stredopovažské podolie**) je geomorfologický celok Slovensko-moravských Karpát. Leží v západnej časti Slovenska.

Poloha
------

Považské podolie zaberá stredný tok Váhu, približne od Žiliny po Nové Mesto nad Váhom. Susedí s Javorníkmi na severe, s Bielymi Karpatmi na západe, s Myjavskou pahorkatinou a Malými Karpatmi na juhozápade, s Podunajskou pahorkatinou a Považským Inovcom na juhu, so Strážovskými vrchmi na východe a napokon so Súľovskými vrchmi na severovýchode. Rieka Váh spája tri stupne: najvyššie položenú Bytčiansku kotlinu, oddelenú pahorkatinou v oblasti mesta Považská Bystrica (ktorá je súčasťou bradlového pásma) od susednej Ilavskej kotliny ležiacej juhozápadne od nej. Najnižšie a najjužnejšie leží Trenčianska kotlina, pričom predel medzi ňou a Ilavskou kotlinou leží zhruba na spojnici Brezina na ľavom brehu a Skalka na pravom brehu Váhu pri Trenčíne. Najvyšším bodom Považského podolia je Ondrejová (509 m n. m.) pri Považskej Bystrici, najnižším bodom je miesto, v ktorom Váh vteká do Podunajskej pahorkatiny (cca 180 m n. m.) v oblasti tzv. Beckovskej brány.

Geologická stavba
-----------------

*Bytčianska kotlina* je budovaná prevažne pieskovcami, siltovcami a ílovcami s ojedinelými sklzovými telesami a vápencami z vrchného eocénu až oligocénu. *Oblasť Považskej Bystrice* je utváraná ílovcami, siltovcami, pieskami, pieskovcami, štrkmi, zlepencami, ojedinele aj evaporitmi a vápencami z obdobia spodného miocénu. *Ilavská kotlina* leží na íloch, siltoch, pieskoch, štrkoch z vrchného miocénu až pliocénu a oblasť *Trenčianskej kotliny* je značne rôznorodá, s prevahou ílovcov, siltovcov, pieskovcov a zlepencov spodného miocénu v južnej a západnej časti kotliny. Oblasť južne od Trenčína sa vyznačuje skôr výskytom ílov, siltov, pieskov a štrkov obdobia vrchného miocénu až pliocénu.

Geomorfologické pomery
----------------------

Geomorfologicky sa Považské podolie člení na päť podcelkov:

* Bytčianska kotlina
* Ilavská kotlina
* Trenčianska kotlina
* Podmanínska pahorkatina
* Bielokarpatské podhorie

Z geomorfologického hľadiska sú významné niektoré objekty v Bytčianskej kotline, napr. Hričovské rífy a Hričovská skalná ihla, kým v Trenčianskej kotline sú to: Ostrá hôrka pri Drietome (odkryv vrchnotriasových hornín zavrásnených v bradlovom pásme), Haluzická tiesňava (výmoľová dolina) a tvrdošová vyvýšenina Beckovského hradného brala, ktorá je súčasťou bradlového pásma. Okrem toho na viacerých miestach vystupujú izolované bradlá bradlového pásma, ktoré sa tiahne súbežne s riekou Váh.

Pôdny kryt
----------

Fluvizeme vo všetkých troch kotlinách sledujú koryto Váhu, pričom v Ilavskej a Trenčianskej kotline je pás fluvizemí zreteľne širší na pravom brehu ako na ľavom, kým v Bytčianskej kotline je viac-menej rovnomerný na oboch brehoch Váhu. V oblasti mesta Považská Bystrica prevažujú kambizeme nasýtené a v oblasti južne od mesta Trenčín kambizeme na viatych pieskoch. Z Bielych Karpát a Strážovských vrchov vybiehajú do doliny Váhu aj polohy rendzín. Z pôdnych druhov, prevažujú v Ilavskej a Trenčianskej kotline piesčité a hlinito-piesčité pôdy, v Bytčianskej kotline piesčito-hlinité až hlinité pôdy.

Rastlinné spoločenstvá
----------------------

Z floristického hľadiska sú pozoruhodné brehové porasty riečky Súčanka medzi obcami Dolná Súča a Skalka nad Váhom a tiež Seleckého potoka medzi obcami Selec a Trenčianske Stankovce. Ďalej významnými lokalitami sú Prepadlisko (slatinné jelšiny s močiarnymi spoločenstvami), Hájnica (xerotermofilné trávne a lesostepné spoločenstvá), Kobela (ochrana teplomilných rastlinných aj živočíšnych druhov), Turecký vrch (xerotermná skalná step a lesostepné spoločenstvá duba plstnatého).

Obce v Považskom podolí
-----------------------

V Považskom podolí sa nachádza 56 obcí a 7 miest (Bytča, Považská Bystrica, Ilava, Dubnica nad Váhom, Nová Dubnica, Nemšová, Trenčín). Čiastočne zasahuje aj do územia miest Žilina – mestská časť Žilinská Lehota, Púchov – východný okraj mesta a Nové Mesto nad Váhom – severozápadná časť mesta a mestská časť Mnešice. Okrem toho ide o tieto obce:

*okres Žilina*

* Svederník
* Dolný Hričov
* Horný Hričov
* Hričovské Podhradie

*okres Bytča*

* Kotešová
* Hlboké nad Váhom
* Predmier
* Jablnové
* Maršová-Rašov

*okres Považská Bystrica*

* Plevník-Drienové
* Sverepec
* Horný Lieskov
* Dolný Lieskov
* Slopná
* Podskalie

*okres Púchov*

* Visolaje
* Beluša
* Dolné Kočkovce
* Lednické Rovne
* Horovce

*okres Ilava*

* Dulov
* Tuchyňa
* Pruské
* Bohunice
* Sedmerovec
* Slavnica
* Kameničany
* Bolešov
* Borčice
* Ladce
* Košeca

*okres Trenčín*

* Horné Srnie
* Dolná Súča
* Skalka nad Váhom
* Trenčianska Teplá
* Soblahov
* Mníchova Lehota
* Trenčianska Turná
* Trenčianske Stankovce
* Krivosúd-Bodovka
* Veľké Bierovce
* Opatovce
* Drietoma
* Kostolná-Záriečie
* Chocholná-Velčice
* Adamovské Kochanovce
* Melčice-Lieskové
* Ivanovce

*okres Nové Mesto nad Váhom*

* Štvrtok
* Trenčianske Bohuslavice
* Haluzice
* Bošáca
* Zemianske Podhradie
* Dolné Srnie
* Moravské Lieskové
* Beckov

Referencie
----------

1. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2018-12-25]. Dostupné online.
2. ↑   *mapový portál HIKING.SK* [online]. mapy.hiking.sk, [cit. 2018-12-25]. Dostupné online.
3. ↑  Mazúr, E. Lukniš, M. 1986, *Geomorfologické členenie SSR a ČSSR. Časť Slovensko.* Slovenská kartografia, Bratislava

Súradnice: 48°56′30″S 18°06′32″V﻿ / ﻿48,941769°S 18,108902°V﻿ / 48.941769; 18.108902