Súradnice: 49°07′S 18°51′V﻿ / ﻿49,12°S 18,85°V﻿ / 49.12; 18.85

**Malá Fatra** je jadrové pohorie na severe Slovenska v Žilinskom kraji. Je súčasťou krajinného celku Fatransko-tatranskej oblasti, ktorá je súčasťou Vnútorných Západných Karpát. Po Vysokých, Nízkych Tatrách a Oravských Beskydách je štvrtým najvyšším pohorím s bohatou a pomerne zachovalou západokarpatskou prírodou. Významnú časť pohoria v krivánskej časti Malej Fatry zaberá Národný park Malá Fatra.

Členenie Malej Fatry
--------------------

Geomorfologické členenie Slovenska – Malá Fatra zvýraznená sivou farbou
Malá Fatra patrí do Fatransko-tatranskej oblasti Západných Karpát. Pôdorys pohoria Malá Fatra predstavuje nepravidelnú elipsu (poetickejšie „krídla motýľa") s celkovou vzdušnou dĺžkou 52 km a najväčšou šírkou 16 km. Charakteristickým znakom je hlavný hrebeň, ktorý sa kľukatí a vytvára rázsochy oddeľujúce hlboké doliny. Geomorfologický charakter pohoria sa dotváral hlavne v postglaciálnej ére.

V mieste nazývanom Strečniansky priesmyk je pohorie rozdelené riekou Váh na dva geomorfologické podcelky:

* Na sever od rieky sa nachádza **Krivánska Malá Fatra**, ktorej veľká časť s rozlohou 22 630 ha je od 1. apríla 1988 národným parkom. Pomenovaná je podľa najvyššieho vrcholu – Veľkého Kriváňa (1 708,7 m n. m.). Geomorfologicky sa člení na časti: 1. Rozsutce, 2. Štefanovská kotlina, 3. Krivánske Veterné hole, 4. Osnica

* Na juh od Váhu sa nachádza **Lúčanská Malá Fatra**, ktorá je pomenovaná podľa jej najvyššieho vrcholu – Veľkej lúky (1 475,5 m n. m.). Geomorfologicky sa Lúčanská Fatra delí na časti: 1. Lúčanské Veterné hole, 2. Kýčery, 3. Kľak, 4. Vrícka kotlina, 5. Martinské predhorie

### Vymedzenie

Severozápadný okraj pohoria lemuje Žilinská kotlina, severným smerom pokračuje horská krajina Kysuckou vrchovinou a východne sa rozkladá Oravská vrchovina. Nasleduje hlboké údolie Oravy a Váhu s Kraľovianskym meandrom, ktorý oddeľuje Malú Fatru od Veľkej. Následne sa krajina otvára do rozsiahlej Turčianskej kotliny, ktorá pohorie vymedzuje východným smerom, južná časť potom susedí s pohorím Žiar. V najjužnejšej časti krátkym úsekom susedí Hornonitrianska kotlina a posledným susediacim celkom sú na západe ležiace Strážovské vrchy.

Geologická stavba
-----------------

Malá Fatra je súčasťou vrásovo-príkrovovej stavby fatransko-tatranského pásma jadrových pohorí Západných Karpát. Jej kryštalinické jadro tatrika je tvorené hlbinnými vyvrelinami mladšieho paleozoika (karbónu) granodioritmi a tonalitmi. Tie boli po svojom umiestnení a utuhnutí rýchlo vyzdvihnuté, takže už v perme a spodnom triase na nich sedimentovali pieskovce a kremence.

Na granitoidnom jadre Malej Fatry leží sedimentárny obal (jednotka Malej Fatry). Je dobre vyvinutá hlavne v severnej časti pohoria. Buduje oblasť západne od Párnice, oblasť Veľkého a Malého Kriváňa a zasahuje až do Strečna. Za samostatný celok bola v minulosti považovaná kozolská jednotka (niektorými zaraďovaná do infratatrika). Novšie výskumy preukázali, že je normálnou obalovou sekvenciou tatrika, s horninami permu a nazvyčajným vývojom karpatského keupra, v podloží dvoch šupín fatrika. Nad sedimentárnym obalom ležia príkrovy z vápencov a dolomitov krížňanského a chočského príkrovu. Sedimentárny sled zliechovskej jednotky krížňanského príkrovu siaha až do strednej kriedy a má v tejto oblasti svoje typové oblasti. V málo odolných horninách vznikol členitý reliéf s charakteristickými bralami, tiesňavami a skalnými vežami (napríklad komplex Rozsutcov, Boboty, Sokolie, Vrátna dolina, Tiesňavy). Výraznými krajinotvornými prvkami sú bralné partie, z krasových foriem sú zastúpené škrapy, závrty, priepasti, kaňony, jaskyne, krasové pramene.

Vrcholy Malej Fatry
-------------------

Veľký Rozsutec, pohľad spod Poludňového grúňa
Stoh
Vrcholy Malej Fatry sú sústredené predovšetkým na hlavnom hrebeni Krivánskej a Lúčanskej Malej Fatry. Menšia časť nižších vrcholov je na kratších bočných hrebeňoch (Sokolie, Boboty...).

### Vrcholy Krivánskej Malej Fatry

* Veľký Kriváň (1 708,7 m n. m.)
* Malý Kriváň (1 670,9 m n. m.)
* Chleb (1 645,6 m n. m.)
* Hromové (1 636 m n. m.)
* Veľký Rozsutec (1 610 m n. m.)
* Pekelník (1 609 m n. m.)
* Stoh (1 607 m n. m.)
* Steny – (južný vrchol 1 572 m n. m. severný vrchol 1 535 m n. m.)
* Stratenec (1 513 m n. m.)
* Suchý (1 467 m n. m.)
* Poludňový grúň (1 460 m n. m.)
* Malý Rozsutec (1 344 m n. m.)

### Vrcholy Lúčanskej Malej Fatry

* Veľká lúka (1 475 m n. m.)
* Krížava (1 456,7 m n. m.)
* Veterné (1 441,6 m n. m.)
* Minčol (1 364 m n. m.)
* Kľak (1 351 m n. m.)
* Úplaz (1 301 m n. m.)
* Hnilická Kýčera (1 217,6 m n. m.)
* Kozol (1 119 m n. m.)

Jaskyne Malej Fatry
-------------------

V Malej Fatre sa nachádza viacero jaskýň. Všetky sú verejnosti neprístupné. Najdlhšia je Jaskyňa nad vyvieračkou, ktorá je dlhá 620 m a je z časti zaplavená. V súčasnosti je zdrojom pitnej vody pre obec Terchová. Zaujímavá je aj Belská vyvieračka, ktorá zásobuje pitnou vodou obec Belá a okolie. Priemerná výdatnosť tohto prameňa je 200 litrov za sekundu. Pokusom s farbou bol v tejto vyvieračke dokázaný podzemný hydrologický systém s najväčším výškovým rozpätím na Slovensku (od cca 1 600 do 460 m n. m.).

* Lúčanská Malá Fatra
	+ Višňovský kras: Puklinová jaskyňa (15 m), Turská jaskyňa (50 m), Višňovská vyvieračka, Višňovská jaskyňa, Hoblíkova jaskyňa, Stráňavská jaskyňa (Sonda pod Polomou, dĺžka 55 m)
	+ Rajecký kras: Ďurčinská jaskyňa v Sokole (29 m), Pokladová jaskyňa (40 m), ...
	+ Jaskyne na Kľaku
	+ Jaskyne pri Vrícku: Jaskyňa v kameňolome (195 m), Jaskyňa Dutá skala (35 m)
	+ Krasový ostrov Dubnej skaly: Dúpna skala (Oko, z historických máp, doteraz nenájdená), Plazivá (Jazvečia) jaskyňa (25 m)
* Krivánska Malá Fatra
	+ Vrátňanský kras: Priepasť v Malom Fatranskom Kriváni (hl. 60 m), Vyvieračka vo Vrátnej doline, Jaskyňa nad vyvieračkou (620 m, najdlhšia v M. Fatre), Estavela (zničená), Stratenecká priepasť, Medvedia jaskyňa, Kukurišova jaskyňa
		- Systém Medvedích jaskýň – nachádza sa vo Vrátnej doline. Patrí sem Medvedia jaskyňa I a II, Šupicova jaskyňa, priepastka WC-1, dve suché vyvieračky V1, V2 a Wratnuella (teraz súčasť Medvedej jaskyne II).
	+ Kras Rozsutcov: Kryštálová jaskyňa, Jaskyňa v Ďurkových skalách (15 m), Jaskyňa pod Červenou (16 m)
	+ Kras Osnice: Jaskyňa v Brale, Jaskyňa v Kačove (17 m)

Vodstvo
-------

Šútovský vodopád.
Celé územie Malej Fatry patrí do povodia Váhu. Toky majú charakter bystrín, horských riek a potokov s prudkým spádom. Hlboký potok vytvoril pôsobivé útvary a vodopády v Jánošíkových dierach.

Západný okraj pohoria lemujú rieky Varínka a Rajčianka, z východu obteká pohorie rieka Váh, ktorá delí Malú Fatru na dve časti a vytvára Prírodnú pamiatku Domašínsky meander. Zo severu tečie rieka Orava, ktorá ústi do Váhu pri obci Kraľovany. Za sútokom týchto riek Váh vytvára pôsobivý a chránený Kraľoviansky meander. Ďalej pozdĺž toku Váhu je umiestnená umelá priehrada Krpeľany s umelým kanálom, ktorá využíva silu toku na výrobu elektrickej energie. V dedinke Rieka (časť Šútova) a Nezbudská Lúčka, sa nachádzajú zatopené kameňolomy.

V okolí pohoria sa nachádza niekoľko minerálnych prameňov napr. pri obci Nezbudská Lúčka, Poluvsie, Žaškov, Kamenná Poruba, Rajecká Lesná a hlavne v kúpeľnom meste Rajecké Teplice. Priamo v pohorí v Slovianskej doline je prameň s názvom Smradľavá voda.

### Vodopády

V oblastiach vápenatých hornín vznikli vodopády. Najväčší a najkrajší je Šútovský vodopád. Ďalšie sa nachádzajú v doline Stohového potoka, v oblasti Jánošíkových dier a nad osadou Biela (vodopád Padacia na východ od Malého Rozsutca).

* Šútovský vodopád – najznámejší a najväčší (38 m) vodopád v Malej Fatre,
* NPP Kľacký vodopád – pod vrcholom Kľaku v Lúčanskej Malej Fatre,
* Vodopády Dierového potoka – v Jánošíkových dierach,
* Tiesňavy – viacero menších vodopádov na riečke Varínka (Vrátňanka),
* Fačkovský vodopád – pod vrcholom Kľaku v Lúčanskej Malej Fatre, asi 3 km juhovýchodne od obce Fačkov.

Fauna a flóra Malej Fatry
-------------------------

Orol skalný
Fuzáč alpský
Poniklec prostredný
Bukový les a turistická trasa na vrchu Ostrá skala

Pohorie je husto zalesnené iba s výnimkou hrebeňov. V prirodzenej postupnosti sú zachovalé všetky lesné vegetačné stupne, od bukovo dubového, smrekového, jedľového až po kosodrevinový. Stupne dopĺňajú skalné spoločenstvá, vysokohorské lúky (hole), mokrade a prameniská. Na území Malej Fatry bolo zistených 26 typov biotopov, 6 druhov rastlín a 29 druhov živočíchov európskeho významu.

### Fauna

Fauna Malej Fatry je veľmi pestrá. Niektoré druhy patria medzi ohrozené a na Slovensku raritné. 

* Cicavce (výber): medveď hnedý (*Ursus arctos*), rys ostrovid (*Lynx lynx*), Srnec lesný (*Capreolus capreolus*), jeleň lesný (*Cervus elaphus*), vlk dravý (*Canis lupus*), mačka divá (*Felis silvestris*), vydra riečna (*Lutra lutra*),...

* Netopiere (výber): netopier Bechsteinov (*Myotis bechsteini*), netopier obyčajný (*Myotis myotis*), uchaňa čierna (*Barbastella barbastellus*), podkovár malý (*Rhinolophus hipposideros*), podkovár veľký (*Rhinolophus ferrumequinum*),...

* Plazy a obojživelníky (výber): salamandra škvrnitá (*Salamandra salamandra*), užovka stromová (*Elaphe longissima*), vretenica obyčajná (*Vipera berus*), kunka žltobruchá (*Bombina variegata*), mlok karpatský (*Triturus montandoni*), mlok hrebenatý (*Triturus cristatus*),...

* Vtáky (výber): orol skalný (*Aquila chrysaetos*), sokol sťahovavý (*Falco peregrinus*), výr skalný (*Bubo bubo*), žlna sivá (*Picus canus*), kuvik kapcavý (*Aegolius funereus*), ďateľ bielochrbtý (*Dendrocopos leucotos*), ďateľ čierny (*Dryocopus martius*), muchárik bielokrký (*Ficedula albicollis*), skaliar pestrý (*Monticola saxatilis*), rybárik riečny (*Alcedo atthis*), bocian čierny (*Ciconia nigra*), včelár lesný (*Pernis apivorus*), sova dlhochvostá (*Strix uralensis*), lelek lesný (*Caprimulgus europaeus*), ďateľ hnedkavý (*Dendrocopos syriacus*), chriašteľ poľný (*Crex crex*), kuvik vrabčí (*Glaucidium passerinum*), jariabok hôrny (*Bonasa bonasia*), strakoš sivý (*Lanius excubitor*), prepelica poľná (*Coturnix coturnix*), žltochvost lesný (*Phoenicurus phoenicurus*), muchár sivý (*Muscicapa striata*), tetrov hlucháň (*Tetrao urogallus*), tetrov hoľniak (*Tetrao tetrix*), ďateľ trojprstý (*Picoides tridactylus*), muchárik červenohrdlý (*Ficedula parva*),...

* Ryby (výber): pstruh riečny (*Salmo trutta*), hrúz fúzatý (*Gobio uranoscopus*), kolok vretenovitý (*Zingel streber*), mihuľa potiská (*Eudontomyzon danfordi*), pĺž zlatistý (*Sabanejewia aurata*), hlaváč bieloplutvý (*Cottus gobio*),...

* Motýle (výber): jasoň červenooký (*Parnassius apollo*), jasoň chochlačkový (*Parnassius mnemosyne*), spriadač kostihojový (*Callimorpha quadripunctaria*), mlynárik východný (*Leptidea morsei*), modráčik krvavcový (*Maculinea teleius*), modráčik bahniskový (*Maculinea nausithous*), ?†ohniváčik hadovníkový (*Lycaena helle*),...

* Chrobáky (výber): bystruška potočná (*Carabus variolosus*), bystruška Zawadského (*Carabus zawadszkii*), fuzáč alpský (*Rosalia alpina*), fuzáč karpatský (*Pseudogaurotina excellens*), plocháč červený (*Cucujus cinnaberinus*), roháč obyčajný (*Lucanus cervus*),...

### Flóra

Geologické podložie, členitý reliéf a veľké rozpätie nadmorských výšok podmienili pestrosť rastlinstva. Z fytogeografického členenia patrí do oblasti západokarpatskej flóry. Asi 83 % územia zaberajú lesy, prevažne zmiešané s prevahou listnatých drevín, najmä buk lesný. Charakteristický znak tohto pohoria je jeho subalpínsky stupeň, hlavne v Krivánskej časti, kde typické hole boli vytvorené ľudskou činnosťou počas valašskej kolonizácie v 16. a 17. storočí v spolupráci s pôsobením prírodných faktorov. Na území Malej Fatry bolo doteraz zistených viac ako 900 druhov vyšších rastlín. Z toho je 22 druhov západokarpatských endemitov, 14 karpatských endemitov, 15 karpatských subendemitov a 4 vlastné endemity Malej Fatry, alchemilka Sojákova, alchemilka panenská, očianka stopkatá a jarabina Margittaiho. Svahy vrcholov v pásme kosodreviny sú porastené kríkmi čučoriedky obyčajnej, napriek tomu, že sa nachádza v národnom parku jej častý nelegálny zber je viditeľný na ustupujúcom výskyte. Rastie tu aj 169 rastlín, ktoré sú ohrozené (67 kriticky).

Na vápencoch a dolomitoch možno nájsť viaceré zákonom chránené druhy, ako je poniklec prostredný, astra alpínska, horec Clusiov, dryádka osemlupienková, stračonôžka tatranská, žltohlav európsky (*Trollius europaeus*) a ďalšie.

Na území rastú aj mäsožravé rastliny najčastejšie tučnica obyčajná (*Pinguicula vulgaris*), tučnica alpínska (*Pinguicula alpina*) a z rosičiek rosička okrúhlolistá (*Drosera rotundifolia*) a zriedkavo aj rosička anglická (*Drosera anglica*).

* Ďalšie významné rastliny: črievičník papučkový (*Cypripedium calceolus*), klinček lesklý (*Dianthus nitidus*), poniklec slovenský (*Pulsatilla slavica*), prilbica tuhá moravská (*Aconitum firmum subsp. moravicum*), vrchovka alpínska (*Tozzia carpathica*), zvonček hrubokoreňový (*Campanula serrata*), kozinec ľadový (*Astragalus frigidus*), plavúnik alpínsky (*Diphasiastrum alpinum*), plavúň obyčajný (*Lycopodium clavatum*), trčníček jednolistý (*Malaxis monophyllos*), sedmokvietok európsky (*Trientalis europaea*), kopytník európsky (*Asarum europaeum*), konvalinka voňavá (*Convallaria majalis*), pľúcnik najmäkší (*Pulmonaria mollis*), pľúcnik tmavý (*Pulmonaria obscura*), kostihoj hľuznatý (*Symphytum tuberosum*), marulka obyčajná (*Clinopodium vulgare*) a konopnica úhľadná (*Galeopsis speciosa*).

### Pralesy

Na území pohoria bolo identifikovaných 8 pralesných lokalít: Skalnatá, Slačiny, Kľak, Stoh, Šramková, Šútovská dolina, Stratenec a Chleb s celkovou výmerou 570 ha.

Zaujímavosti
------------

V Malej Fatre je viacero prírodných zaujímavostí. Zo všetkých treba spomenúť napríklad Kryštálovú jaskyňu v Malom Rozsutci, Mojžišove pramene, Domašínsky meander, Lipnerovu rizňu a Jánošíkove diery.

Malofatranské naj:

* najvyšší bod: Veľký Kriváň 1 709 m n. m.
* najvyšší vodopád: Šútovský vodopád 38 m
* najväčší riečny meander na Slovensku: Domašínsky meander Váhu
* najnižší bod: rieka Váh pri Strečne (350 m)

Neďaleko Chaty Vrátna sa nachádza symbolický cintorín z roku 1998, ktorý je venovaný obetiam nešťastí v horách. Je na ňom nápis *„Mŕtvym na pamiatku, živým pre výstrahu."*

Turistický ruch
---------------

Socha Juraja Jánošíka v obci Terchová, autor Ján Kulich.
Lúčanská Malá Fatra – Kľak
Hlavný hrebeň Krivánskej časti Malej Fatry, pohľad z Chlebu. V popredí Hromové, Steny, Poludňový grúň (úplne vľavo), v pozadí takmer zakrytý Stoh a Veľký Rozsutec
V roku 1859, ako prví, propagovali turistiku významný geológ Dionýz Štúr a trenčiansky lekár Dr. Karol Brančík. Uverejňovali v tlači články o svojich výstupoch. Od roku 1880 začal Uhorský karpatský spolok organizovať výlety a v roku 1895 bol značkovaný hlavný hrebeň.

Oblasť Malej Fatry je obľúbenou letnou aj zimnou turistickou lokalitou. Najznámejšou turistickou oblasťou je Vrátna dolina. Z ďalších známych stredísk predovšetkým zimnej turistiky treba spomenúť tieto: Lučivná, Valčianska dolina, Rajecká Lesná, Fačkovské sedlo, Martinské hole, Pod Jedľovinou a iné. Okolie ponúka aj možnosti pre cykloturistiku a hustú sieť cyklistických trás. V obciach Nižné Kamence, Varín, Rajecké Teplice sa nachádza Autokemping. V obci Strečno funguje tradícia plavby plťou po Váhu, atrakciou je rozhľadňa s výhľadom na 4 hrady. V Štefanovej sa nachádza náučný chodník Náučný chodník Štefanová, jeho trasa je totožná so žltou turistickou trasou Nové Diery – Podžiar – Štefanová. V Terchovej sa nachádza relaxačno informačné centrum s možnosťou kúpania.

Viacero turistických zaujímavostí ponúkajú aj mestá Žilina, Martin, kúpeľné mesto Rajecké Teplice a obec Terchová, ktorá je centrom kultúry a turistického ruchu.

### Hrebeňovka Malej Fatry

Hrebeň Krivánskej Malej Fatry pohľad z lúk nad Lutišami
Snáď najatraktívnejším turistickým zážitkom v Malej Fatre je prechod vrcholového hrebeňa. Táto niekoľkodenná túra patrí svojim charakterom, v ktorom sa striedajú lúčne (hôľne), skalné, kosodrevinové či lesné partie k najkrajším hrebeňovkám na Slovensku.

Hrebeňovka sa v princípe delí na dve samostatné časti: hrebeň Lúčanskej a Krivánskej Malej Fatry.

#### Hrebeň Lúčanskej Malej Fatry

Hrebeň Lúčanskej Malej Fatry sa zvykne prechádzať z Fačkovského sedla (802 m n. m.). Prvým vrcholom je Reváň (1 204,6 m n. m.), cez ktorý sa pokračuje na charakteristický skalnatý Kľak (1 351,6 m n. m.), ktorý je výborným vyhliadkovým bodom. Pod ním sa nachádza Kľacký vodopád. Hrebeň pokračuje cez Ostrú skalu (1 220 m n. m.), Vrícke sedlo (950 m n. m.) na skalnatý vrchol Skalky (1 190,7 m n. m.). Odtiaľ popod kótu Janková (1 163 m n. m.) mierne do Sedla pod Úplazom (988 m n. m.), ktoré je križovatkou turistických trás. Nad sedlom je vrchol Úplaz (1 085 m n. m.) a pod ním obľúbené bivakovacie Sedlo pod Hnilickou Kýčerou (1 028 m n. m.) s prameňom pitnej vody a križovatkou značkovaných turistických trás.

Strmým výstupom chodník pokračuje na vrchol Hnilickej Kýčery (1 217,6 m n. m.), ktorá je výborným vyhliadkovým bodom. Z vrcholu sa hrebeň tiahne prevažne lesom cez sedlo Majbíková (990 m n. m.), Kopu (1 232 m n. m.), Hornú lúku (1 299 m n. m.) na Veterné (1 442 m n. m.). Tu sa začína najatraktívnejšia lúčnatá časť hrebeňa so stálymi výhľadmi. Ďalším vrcholom je najvyšší bod hrebeňa, podľa ktorého dostalo pohorie meno – Veľká lúka (1 475,5 m n. m.). Táto časť býva často po dažďoch rozmočená, pretože sa tu nachádzajú rašeliniská. Z Veľkej lúky sa pokračuje na Krížavu (1 456,7 m n. m.), na ktorej sa nachádzajú viaceré vysielače. Kótou Zázrivá (1 394 m n. m.) hrebeň pokračuje na Minčol (1 363,9 m n. m.), pod ktorým sú pamätníky na prudké boje počas 2. svetovej vojny. Od kóty Úplaz (1 301 m n. m.) sa chodník vracia do lesa a klesá cez sedlo Javorina (967 m n. m.) do obce Strečno.

#### Hrebeň Krivánskej časti Malej Fatry

Hlavný hrebeň Krivánskej Malej Fatry sa začína v obci Nezbudská Lúčka pri Váhu a pokračuje po červenej turistickej značke okolo zrúcanín Starhradu cez bukový a zmiešaný les smerom k chate pod Suchým a následne na vrchol Suchý (1 467 m n. m.). Odtiaľ hrebeň pokračuje cez skalnaté chodníky a hustý porast kosodreviny na sedlo Vráta (1 462 m n. m.), Stratenec (1 513 m n. m.), potom cez sedlo Priehyb (1 462 m n. m.) hôľným terénom na Malý Kriváň (1 670,9 m n. m.), druhý najvyšší vrchol Malej Fatry. Sedlom Bublen (1 510 m n. m.) a vrcholom Pekelníka (1 609 m n. m.) je Malý Kriváň oddelený od najvyššieho vrcholu horstva, ktorým je Veľký Kriváň (1 708,7 m n. m.). Pri Snilovskom sedle (1 524 m n. m.) s hornou stanicou lanovky je zvýšený počet turistov. Hrebeň sa ďalej tiahne na Chleb (1 645,6 m n. m.), Hromové (1 636 m n. m.), Steny, Poludňový grúň (1 460 m n. m.) do Stohového sedla (1 230 m n. m.). Odtiaľ pokračuje na výrazný vrchol Stohu (1 607,4 m n. m.) a cez sedlo Medziholie (1 185 m n. m.) na najvýraznejší vrchol – Veľký Rozsutec (1 609,7 m n. m.). Hrebeň klesá do sedla Medzirozsutce (1 225 m n. m.), odkiaľ červená turistická značka hrebeňa veľmi strmo klesá do obce Zázrivá.

### Lyžiarske strediská

Oblasť Malej Fatry patrí k obľúbeným lyžiarskym destináciám. 

Najznámejšia je v tomto smere Vrátna dolina. Nachádzajú sa v nej strediská Paseky so štvorsedačkovou lanovkou, Poludňový grúň, oblasť Kriváňa s modernou kabínkovou lanovkou na Snilovské sedlo, svah Oštiepková mulda – možnosť lyžovania do neskorej jari, Príslop a iné.

Aj ďalšie malofatranské oblasti sú zaujímavé a viaceré sa postupne stávajú dôležitými centrami miestneho turistického ruchu. Patria k nim napríklad tieto: Lučivná, Havrania, Valča (Snowland Valčianska dolina), Rajecká Lesná, Fačkovské sedlo, Martinské hole, a Pod Jedľovinou.

### Malofatranské turistické chaty a horské hotely

Chata na Grúni, v pozadí v oblakoch zahalený Veľký Rozsutec.
V Malej Fatre je možnosť ubytovania a stravovania vo viacerých horských chatách a hoteloch. V okolitých obciach je veľké množstvo privátov. Viaceré horské chaty boli počas druhej svetovej vojny vypálené. V roku 1985 vyhorela populárna chata pod Rozsutcom (v sedle Medziholie) a už nikdy nebola obnovená.

* Chaty a horské hotely: Chata pod Suchým – Chata Vrátna – Chata pod Chlebom – Chata na Grúni – Chata pod Kľačianskou Magurou – Chata na Martinských holiach – Hotel Boboty – Horský Hotel Havrania, Zázrivá – Hotel pod Sokolím

### Hrady

Starhrad

V oblasti Malej Fatry a jej blízkom okolí sa nachádza viacero hradov, zámkov a kaštieľov, z ktorých sú niektoré zrúcaniny a niektoré sú premenené na múzeá. Priamo v Malej Fatre sa nachádza iba Strečniansky hrad, Starhrad a Kuneradský zámok. Strečnianske hrady boli postavené aby strážili dôležitú trasu cez Strečniansky priesmyk. Ďalšie hrady v okolí sú: Oravský hrad, Lietavský hrad, Budatínsky hrad a Znievsky hrad.

Obyvateľstvo
------------

Obyvateľstvo tvoria takmer výlučne Slováci. Najväčšou osadou, ktorá sa nachádza priamo v pohorí je Štefanová vo Vrátnej doline. Ďalšie osady sú Frankovci, Biela (Zázrivá), Jánošíkovo a iné. Hory sú obývanie riedko, hlavne na samotách. V 15. až 16. storočí obývali severnú časť pastierske rodiny Valachov. Ich potomkovia sú dnes už asimilovaní s väčšinovým obyvateľstvom. Pre dediny Terchová a Zázrivá sú typické početné lazy, ktoré sú roztrúsené po ich katastrálnom území. V Terchovej sa nachádza až 68 osád.

### Folklór

Relatívna odľahlosť regiónu umožnila vytvoriť niektoré špecifické druhy obliekania, tanca a hudby. Zachovalé sú aj prvky ľudovej architektúry, napríklad pastierske obydlia. 

V oblasti Malej Fatry je viacero rázovitých obcí, ktoré sú známe svojim jedinečným folklórom. Najznámejšou dedinou v tomto smere je Terchová, v ktorej sa každoročne koná veľký medzinárodný folklórny festival Jánošíkove dni. Festival sa uskutočňuje aj priamo vo Vrátnej doline, napr. Konský vozový sprievod z Terchovej do Vrátnej. V obci Terchová sa nachádza aj expozícia Považského múzea – *Jánošík a Terchová*. Obec Zázrivá je známa výrobou syrových korbáčikov a ľudovými tradíciami. Osobitnú zmienku si zaslúžia veľké drevené vyrezávané pohyblivé betlehemy – Slovenský betlehem v obci Rajecká Lesná a betlehem v kostole sv. Cyrila a Metoda v Terchovej. Neďaleko Martina sa nachádza Múzeum slovenskej dediny. V obci Trnové pri Žiline sa nachádza najzápadnejší drevený kostolík na Slovensku Kostol svätého Juraja.

Chránené územia v Malej Fatre
-----------------------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Národný park Malá Fatra*
Malá Fatra, Dolné diery, časť Jánošíkových dier.
Krivánska Malá Fatra má zákonnú ochranu od roku 1967 ako *Chránená krajinná oblasť Malá Fatra* a v roku 1988 bol na tomto území vyhlásený Národný park Malá Fatra. Hranice Národného parku sú takmer totožné s územím európskeho významu Natura 2000. Najcennejšie plochy územia sú chránené ako národné prírodné rezervácie a prírodné rezervácie s 5. stupňom ochrany. Pre ochranu vtáctva sa na území Malej Fatry vytvorilo *Chránené vtáčie územie Malá Fatra*, ktoré je štvrté najväčšie CHVÚ (71 481 ha) na Slovensku. Celkovo sa v Malej Fatre nachádza 16 národných prírodných rezervácií, 9 prírodných rezervácií, 5 prírodných pamiatok a 2 chránené areály.

Negatívne vplyvy
----------------

Povrchový lom na vrchole Polom, ktorý zásobuje vápencom blízku vápenku v obci Varín.
Malá Fatra patrí medzi často navštevované turistické lokality. S tým súvisia aj negatívne vplyvy na prostredie. Práve rekreačné aktivity a výstavba s nimi súvisiacich stavieb najviac zaťažujú životné prostredie v okolí. Záťažou je aj nelegálny zber a to najmä čučoriedok a húb. V Lúčanskej Fatre sa v častiach vrchov Polom a Dubníky nachádzajú veľké povrchové lomy, kde prebieha ťažba vápenca. V pohorí sa nachádzajú aj ďalšie menšie povrchové lomy alebo riečne ložiská štrku. Na územie pôsobí aj výstavba diaľnice D1 v úseku Dubná Skala – Turany, ktorá cez pohorie prechádza tunelom Višňové. Ľudským zásahom bolo ohrozené aj Šujské rašelinisko.

Meraním povrchových vôd bol zistený obsah síranov (od 13,9 mg l(-1) Biela do 43,6 mg l(-1) Istebnianka). Výsledky naznačujú vplyv diaľkového prenosu znečistenia z Poľska a Česka a z lokálneho priemyslu (Kovohuty Istebné).

### Invázne rastliny

Ekologicky stabilné územia sú voči šíreniu inváznych rastlín odolnejšie. Lokálne sa tieto rastliny šíria v okolí lesných ciest a chodníkov. Pozdĺž lesnej cesty na chatu pod Kľačianskou Magurou, rastie zlatobyľ kanadská (*Solidago canadensis*); v doline Mnišia je to netýkavka malokvetá (*Impatiens parviflora*); hviezdnik ročný (*Stenactis annua*) sa nachádza v závere doliny Hoskora. Ďalším spôsobom šírenia je ľudskou výsadbou, napr. v okolí chatovej osady Jarolím sa šíri telekia ozdobná (*Telekia speciosa*), agát biely (*Robinia pseudoacacia*) aj boľševník obrovský (*Heracleum mantegazzianum*). Záhradníckou činnosťou sa rozširuje aj sumach pálkový (*Rhus typhina*) Kŕmením lesnej zveri sa v lokalite PR Paráč rozšírila ambrózia palinolistá (*Ambrosia artemisiifolia*). Pohánkovec japonský (*Fallopia japonica*) spôsobuje problémy v osade Štefanová v ústí Sučianskej doliny. Pri chate pod Suchým bol vysadený náprstník červený (*Digitalis purpurea*), ktorý sa lesnou cestou šíri v okolí. O likvidáciu inváznych rastlín sa stará Správa Národného parku Malá Fatra, vlastníci pozemkov aj dobrovoľníci.

Doprava
-------

Strečniansky priesmyk je frekventovaná dopravná tepna, ktorá spája dve najväčšie mestá severozápadného Slovenska, Žilinu a Martin. Prechádza ním európska cesta 50 v trase cesty I/18 a Železničná trať Žilina – Košice, ktorá je v tomto úseku vedená čiastočne tunelmi. O niečo južnejšie sa naprieč masívom buduje tunel Višňové ako súčasť diaľnice D1.

Panoráma
--------


Krivánska Malá Fatra (vľavo) a časť Lúčanskej Malej Fatry, rozdelené prielomom Váhu

Referencie
----------

1. 1 2 3  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2018-12-25]. Dostupné online.
2. 1 2 3  Jozef Šibík, Dušan Senko, Dana Bernátová. Centrá biodiverzity hlavného hrebeňa Krivánskej Malej Fatry. *Bulletin Slovenskej botanickej spoločnosti* (Bratislava: Slovenská botanická spoločnosť SAV), 2015, roč. 37, čís. 1, s. 47 – 68. Dostupné online [cit. 2020-02-14].
3. 1 2  (Pagáč 1983, 23)
4. ↑   *Malá Fatra – geologická stavba pohoria* [online]. mineraly.sk, 25.5.2009. Dostupné online.
5. ↑  Havrila, M. Olšavský, M. 2015, Správa o geologickom mapovaní vrstvového sledu Kozla medzi Turskou dolinou a údolím Porubského potoka. Geologické práce, Správy, 127, s. 7 - 79
6. ↑  Polák, M. Haško, J. (Editori), 1979, *Vysvetlivky ku geologickej mape Kysuckých vrchov a Krivánskej Malej Fatry.* Archivované 2016-05-05 na Wayback Machine Geologický ústav Dionýza Štúra, Bratislava, 145 s.
7. 1 2 3 4 5 6   *mapový portál HIKING.SK* [online]. mapy.hiking.sk, [cit. 2019-03-07]. Dostupné online.
8. 1 2  HOCHMUTH, Zdenko. *Krasové územia a jaskyne Slovenska* [online]. Geographia Cassoviensis, ročník II. 2 / 2008, 2008, [cit. 2023-11-18]. Dostupné online.
9. 1 2 3  HOCHMUTH, Zdenko. *Problémy speleologického prieskumu podzemných tokov na Slovensku* [online]. Slovenská speleologická spoločnosť, 2000, [cit. 2018-06-01]. Dostupné online.
10. ↑  OPALKA, Peter. *Vo Vrátnej hľadajú pokračovanie vzácnej jaskyne* [online]. Petit Press, 24.8.2010, [cit. 2010-08-26]. Dostupné online.
11. ↑   *SPRAVODAJ Slovenskej speleologickej spoločnosti 4/2008* [online]. SSS, 2008, [cit. 2014-09-15]. Dostupné online. Archivované 2014-09-15 z originálu.  s. 23
12. ↑   *Minerálne pramene Slovenskej republiky* [online]. SAZP, [cit. 2009-11-10]. Dostupné online.
13. ↑   *Charakterisktika prírodných pomerov NP Malá Fatra* [online]. NP Malá Fatra, [cit. 2010-03-22]. Dostupné online.
14. ↑  ŠIBÍK, Jozef; KLIMENT, Ján; KRAJČIOVÁ, Ivana. *Zaujímavejšie floristické nálezy z Krivánskej Malej Fatry* [online]. Bull. Slov. Bot. Spoločn. 26: 61 – 69, 2004, [cit. 2011-11-03]. Dostupné online. Archivované 2007-06-09 z originálu.
15. ↑   *Vitajte v pralesoch* [online]. pralesy.sk, [cit. 2019-02-21]. Dostupné online.
16. ↑  (Pagáč 1983, 229)
17. ↑  TOMIS, Boro. *Bývalá chata pod Rozsutcom* [online]. hiking.sk, [cit. 2008-02-29]. Dostupné online.
18. ↑   *Základné informácie o obci* [online]. obec Terchová, [cit. 2009-11-11]. sk/ Dostupné online. [nefunkčný odkaz]
19. ↑  sk/ Terchovský betlehem[nefunkčný odkaz] získané 23.11.2008
20. ↑  zilina-gallery.sk Archivované 2014-03-01 na Wayback Machine *Kostol sv. Juraja v Trnovom* získané 23.11.2008
21. ↑   *Lokality Natura 2000* [online]. sopsr, [cit. 2009-11-11]. Dostupné online. (po anglicky)
22. ↑   *Zásahy pri rašelinisku musia odstrániť* [online]. SME, 17.6.2010, [cit. 2010-08-26]. Dostupné online.
23. ↑  DUBOVA, M. : *Sulphate loads of stream water in the Mala Fatra National Park and its protective zone*. EKOLOGIA-BRATISLAVA. 2001-01-01, 20, 3, s. 350-360. Prevzaté z kolekcie Science Citation Index. ISSN 1335342X.
24. ↑  DOBOŠOVÁ, RNDr. Anna. *Invázne rastliny, ich šírenie a likvidácia v kompetenčnom území Správy Národného parku Malá Fatra* [online]. Životné prostredie ročník 48 (2014), číslo 2, 2004, [cit. 2017-10-12]. Dostupné online.

Literatúra
----------

* J. Gargulák, V. Križo: *Malá Fatra: turistický sprievodca ČSSR*, Bratislava : Šport, 1980, 263 s.
* *Malá Fatra - Natura 2000*, Štátna ochrana prírody SR, Banská Bystrica 2005
* *Malá Fatra - Martinské hole*, Letná turistická mapa 1:50 000, Vojenský kartografický ústav, š.p. Harmanec 2000
* *Malá Fatra - Vrátna dolina*, Letná turistická mapa 1:50 000, Vojenský kartografický ústav, š.p. Harmanec 2000
* Ing. Pagáč, Ján; Ing. Vološčuk, Ivan (1983), *Malá Fatra*, Bratislava: Príroda

Pozri aj
--------

* Národný park Malá Fatra
* Zoznam vrcholov v Malej Fatre
* Vrátna dolina

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Malá Fatra**

| * z
* d
* u
Malá Fatra |
| --- |
| Podcelky (časti) | 
* Krivánska Fatra
	+ Krivánske Veterné hole
	+ Osnica
	+ Rozsutce
	+ Štefanovská kotlina
* Lúčanská Fatra
	+ Kľak
	+ Kýčery
	+ Lúčanské Veterné hole
	+ Martinské predhorie
	+ Vrícka kotlina

 |
| Veľkoplošné chránené územie | 
* Národný park Malá Fatra

 |
| Národné prírodné rezervácie | 
* Chleb
* Kľačianska Magura
* Kľak
* Kozol
* Krivé
* Prípor
* Rozsutec
* Sokolec
* Šrámková
* Starý hrad
* Suchý
* Šútovská dolina
* Tiesňavy
* Veľká Bránica

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Dubovské lúky
* Goľove mláky
* Hajasová
* Hrabinka
* Hrádok
* Pod Rígľom
* Veľká Lučivná

 |
| Národné prírodné pamiatky | 
* Kľacký vodopád

 |
| Prírodné pamiatky | 
* Domašínsky meander
* Kraľoviansky meander
* Šútovská epigenéza
* Turská skala

 |
| Územie Natura 2000 | 
* Kľak
* Kozol
* Krivánska Malá Fatra
* Varínka
* Zázrivské lazy

 |
| Chránený areál | 
* Hate
* Rieka Orava

 |
| Kultúrne a historické pamiatky | 
* Kuneradský zámok
* Starý hrad
* Strečniansky hrad

 |
| Vybrané vrcholy Krivánskej FatryZoznam vrcholov | 
* Veľký Kriváň (1 708)
* Malý Kriváň (1 668)
* Chleb (1 647)
* Hromové (1 637)
* Steny (1 627)
* Veľký Rozsutec (1 610)
* Pekelník (1 610)
* Stoh (1 607)
* Stratenec (1 509)
* Suchý (1 467)
* Poludňový grúň (1 446)
* Malý Rozsutec (1 343)

 |
| Sedlá Krivánskej Fatry | 
* Bublen
* Medziholie
* Medzirozsutce
* Priehyb
* Rovná hora
* Snilovské
* Stohové
* Vráta

 |
| Vybrané vrcholy Lúčanskej Fatry | 
* Veľká lúka (1 475)
* Krížava (1 456)
* Veterné (1 441)
* Zázrivá (1 394)
* Minčol (1 363)
* Kľak (1 351)
* Malý Minčol (1 330)
* Skalka (1 308)
* Dlhá lúka (1 304)
* Úplaz (1 301)
* Horná lúka (1 299)
* Hnilická Kýčera (1 217)
* Reváň (1 204)
* Skalky (1 190)
* Kozol (1 119)
* Polom (1 010)
* Hoblík (933)
* Domašín (575)

 |
| Sedlá Lúčanskej Fatry | 
* Fačkovské
* Javorina
* Majbíková
* Okopy
* pod Hnilickou Kýčerou
* pod Úplazom
* Prašivé
* Rakytie
* Vrícke
* Vríčanské sedlo

 |

Autoritné údaje: * GND: 4131065-2
* NK ČR: ge152007
* SNK: 91677
* VIAF: 315527497