**Štefan Fidlík** (\* 26. august 1871, Trnava – † 15. september 1951, Trnava) bol slovenský murár a komunistický politik aktívny najmä v období medzivojnového Československa. Patril k popredným funkcionárom Komunistickej strany Československej v Trnave i na Slovensku.

Život
-----

Vychodil štyri triedy základnej školy a vyučil sa za murára. Pracoval ako poľnohospodársky a potom murársky robotník, pričom v rokoch 1906 – 1908 pracoval v Spojených štátoch. Istý čas pôsobil aj v Rožňave, odkiaľ sa neskôr vrátil do Trnavy. Do robotníckeho hnutia sa zapojil počas práce na stavbách (napr. trnavského cukrovaru) pri politicky organizovaných robotníkoch z predlitavskej časti monarchie. V roku 1902 spoluzaložil a následne pôsobil v sociálnodemokratickej odborovej organizácii stavebných robotníkov v Trnave a v roku 1914 sa stal členom Kontrolnej komisie Slovenského výkonného výboru Sociálnodemokratickej strany Uhorska.

Po vzniku Československa bol funkcionárom Československej sociálnodemokratickej strany robotníckej, pričom patril k ľavému krídlu strany, ktoré v máji 1921 založilo Komunistickú stranu Československa (KSČ). Po vstupe do KSČ bol Š. Fidlík jedným z jej vedúcich predstaviteľov v Trnave. Pôsobil v Červených odboroch i revolučných masových organizáciách, od roku 1923 bol členom trnavského mestského zastupiteľstva a od roku 1926 členom Okresného výboru KSČ v Trnave. Počas vnútrostraníckej krízy sa pridal na stranu Gottwaldovho krídla presadzujúceho boľševizáciu, ktoré na V. zjazde vo februári 1929 uchopilo moc v strane.

V parlamentných voľbách v roku 1929 bol zvolený za senátora Národného zhromaždenia (viedol kandidátku KSČ v VIII. volebnom kraji). V senáte zasadal v brannom, inkompatibilnom a zahraničnom výbore. Mandát obhájil aj v parlamentných voľbách v roku 1935, v ktorých kandidoval v IX. volebnom kraji. Po nich zasadal len v inkompatibilnom výbore senátu. V tomto období sa intenzívne podieľal na straníckej činnosti. Okrem iného organizoval generálny štrajk robotníkov Rimamuránskej železiarskej spoločnosti (1932), štrajk robotníkov trnavského Coburgu (1934), štrajky na stavbe železničnej trate Červená Skala – Margecany (1933 – 1935), štrajk horehronských lesných a drevárskych robotníkov (1936), ako aj viaceré demonštrácie robotníkov a nezamestnaných a na podporu republikánov v španielskej občianskej vojne. V rokoch 1936 – 1938 bol členom Krajinského vedenia KSČ na Slovensku (1936 – 1938).

V dôsledku rozpustenia KSČ na Slovensku boli 28. decembra 1938 zbavení mandátu všetci komunistickí poslanci a senátori vrátane Š. Fidlíka. Následne sa podieľal na ilegálnej činnosti strany ako kuriér v styku s vedením KSČ v Prahe a organizátor komunistického protifašistického odboja. V období Slovenskej republiky (1939 – 1945) bol v závere roku 1940 zaistený štátnou bezpečnosťou a bez udania dôvodu umiestnený do ilavskej väznice, kde bol väznený v rokoch 1940 – 1941 a 1942. Po oslobodení Československa pomáhal v práci s mladými členmi strany ap. Zomrel 15. septembra 1951. Pochovaný je na trnavskom Novom cintoríne.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6  „FIDLÍK, Štefan", *Slovenský biografický slovník : (od roku 833 do roku 1990)*, II. zväzok E – J (1. vyd.), Martin: Matica slovenská, 1987, str. 83
2. ↑   *Významné osobnosti* [online]. e-obce.sk, [cit. 2022-09-14]. Dostupné online.
3. ↑   *Register - menný* [online]. Spoločná česko-slovenská digitálna parlamentná knižnica, [cit. 2022-09-14]. Dostupné online.
4. 1 2   *Register - menný* [online]. Spoločná česko-slovenská digitálna parlamentná knižnica, [cit. 2022-09-14]. Dostupné online.
5. 1 2   *Fidlík, Štefan* [online]. cintoriny.sk, [cit. 2022-09-14]. Dostupné online.