**Trnavská univerzita** (lat. *Universitas Tyrnaviensis*) bola univerzita v Trnave v rokoch 1635 – 1777. Bola jednou z prvých univerzít na území dnešného Slovenska.

Dejiny
------

Kardinál Peter Pázmaň
Trnavská univerzita (Collegium Tyrnaviense, 1635 – 1777)
Trnavskú univerzitu založil 12. mája roku 1635 kardinál Peter Pázmaň ostrihomský arcibiskup, ktorého kapitula sídlila od dobytia Ostrihomu Osmanmi v Trnave. Panovník Ferdinand II. Habsburský založenie univerzity schválil bulou z 18. októbra 1635.

Založenie univerzity, tzv. *studium generale*, bolo vyvrcholením snáh Petra Pázmaňa o podporu katolíckeho školstva v jeho sídle. Založeniu univerzity predchádzalo založenie šľachtického konviktu na Kapitulskej ulici a seminára pre duchovných na Halenárskej ulici. Cieľom nemalo byť len šírenie vzdelania, ale najmä posilnenie katolíckej viery v Uhorsku. V čase rozvoja zaberala komplex budov vyhlásených za národnú kultúrnu pamiatku ako Univerzitné budovy historickej Trnavskej univerzity v roku 1990. Na univerzite učili príslušníci jezuitského rádu. Vzorom Trnavskej univerzity bola jezuitská univerzita v rakúskom meste Graz. Prvým rektorom sa stal Juraj Dobronoki.

Finančné náklady boli hradené najmä zo štedrého príspevku kardinála Pázmaňa, ktorý venoval univerzite hotovosť 60 000 zlatých. Tie však boli deponované v meste Augsburg, ktorý z nich vyplácal vedeniu univerzity ročne 6 %, teda 3 600 zlatých.

Slávnostne otvorená bola Trnavská univerzita 13. novembra, s vyučovaním sa začalo o deň neskôr, 14. novembra 1635. Vyučovanie prebiehalo spočiatku na dvoch fakultách: filozofickej (dobovo nazývanej *artistická*) a teologickej. Dekanom filozofickej fakulty sa stal Tigáz Jászberényi. Spočiatku mala univerzita iba 10 – 12 profesorov. Štúdium na filozofickej fakulte trvalo tri roky, na teologickej štyri. Na filozofickej fakulte sa vyučovala najmä logika, fyzika, metafyzika, matematika a etika.

V roku 1667 pribudla právnická fakulta, na ktorú v testamente prispel ostrihomský arcibiskup Juraj Lipai (Lippay) sumou 15 000 zlatých. V roku 1769 bolo rozhodnuté otvoriť aj lekársku fakultu, na ktorej sa začalo učiť v roku 1770.

Univerzita sa stala známou aj vďaka observatóriu (hvezdárni), ktoré bolo zriadené v roku 1753 vtedajším rektorom Františkom Borgiom Kérim (\* 1702 – † 1768). Pri univerzite fungovala bohatá univerzitná knižnica, botanická záhrada a divadlo, v ktorom hrali hry študenti univerzity.

Trnavská univerzita fungovala do roku 1777, kedy bola v súvislosti so školskými reformami premiestnená do Budína. 10. februára 1777 panovníčka Mária Terézia poskytla pre univerzitu kráľovský palác v Budíne. Dekrét o preložení univerzity panovníčka vydala 6. marca 1777. Prednášky sa na univerzite skončili dňom 24. augusta 1777.

Právne nástupníctvo po historickej Trnavskej univerzite
-------------------------------------------------------

Právnym nástupcom historickej Trnavskej univerzity nie je v pravom zmysle slova žiadna zo slovenských ani maďarských univerzít. Napríklad Univerzita Loránda Eötvösa (Eötvös Loránd Tudományegyetem; ELTE) sa vyvinula ako nástupkyňa po presťahovaní Trnavskej univerzity do Budína. Pôvodná univerzita totiž zakrátko v Budíne ukončila svoju činnosť a v roku 1784 bola na druhej strane Dunaja vo vtedajšej Pešti vytvorená nová Uhorská kráľovská univerzita, a tak právne až vtedy vznikla samotná ELTE. Neskôr sa z ELTE v roku 1950 osamostatnila teologická a v roku 1951 aj lekárska fakulta. Z osamostatnenej teologickej fakulty sa vyvinula dnešná Katolícka univerzita Petra Pázmaňa, ktorá si na svojom webe uvádza, že je právnou nástupkyňou teologickej fakulty historickej *Universitas Tyrnaviensis*.

Významní profesori
------------------

* Maximilián Hell (\* 1720 – † 1792), astronóm
* István Katona (\* 1732 – † 1811), historik
* Martin Sentiváni (\* 1633 – † 1705), polyhistor, teológ, univerzitný rektor
* Samuel Timon (\* 1675 – † 1736), historik

Literatúra
----------

* HOLOŠOVÁ, Alžbeta a kol.: *Trnavská univerzita vo svetle dejín.* Trnava; Kraków : Ústav dejín Trnavskej univerzity; Towarzystwo Słowaków w Polsce, 2012. 443 s. ISBN 978-83-7490-480-3.
* HOLOŠOVÁ, Alžbeta – ŽAŽOVÁ, Henrieta: *Dejiny observatória na Trnavskej univerzite, 1756 – 1785.* Trnava : Trnavská univerzita, 2012. 118 s. ISBN 978-80-8082-566-9.
* ŠIMONČIČ, Jozef – HOLOŠOVÁ, Alžbeta (eds.): *Dejiny Trnavskej univerzity 1635 – 1777, 1992 – 2010.* Trnava : Typi Universitas Tyrnaviensis, 2010. 370 s. ISBN 978-80-8082-353-5. Prvá kapitola obsahuje v úplnosti publikáciu: JANKOVIČ, Vendelín: *Trnavská univerzita : Kapitoly o dejinách univerzity v rokoch 1635 – 1777.* Bratislava : Pamiatkový úrad, 1995. 72 s. ISBN 80-967163-3-6.
* séria zborníkov *Fons Tyrnaviensis* vydávaná od roku 2006
* ŠIMONČIČ, Jozef – ŠKOVIERA, Daniel: *Trnavská univerzita v dokumentoch (1635 – 1998).* Bratislava : Veda, 2002. 79 s. ISBN 80-224-0730-5.
* ŠIMONČIČ, Jozef (zost.): *Trnavská univerzita 1635 – 1777.* Trnava : Trnavská univerzita, 1996. 403 s. ISBN 80-88774-15-2.
* ČIČAJ, Viliam (zost.): *Trnavská univerzita v slovenských dejinách.* Bratislava : Veda, 1987. 308 s.
* NOVACKÁ, Mária (zost.): *Trnavská univerzita v dejinách školstva a vzdelanosti : Zborník referátov vedeckej konferencie konanej v Bratislave dňa 26. 11. 1985.* Bratislava : Slovenská pedagogická knižnica, 1986. 303 s.
* BANÍK, Anton Augustín (red.): *Pamiatke Trnavskej Univerzity : 1635 – 1777.* Trnava : Spolok sv. Vojtecha, 1935. 306 s.

Referencie
----------

1. ↑  JANKOVIČ, V.: *Trnavská univerzita : kapitoly o dejinách univerzity v rokoch 1635 – 1777.* Bratislava 1995, s. 15.
2. ↑  HOLOŠOVÁ, A. - ŽAŽOVÁ, H.: *Dejiny observatória na Trnavskej univerzite, 1756 – 1785.* Trnava 2012, s. 25.
3. ↑  JANKOVIČ, V.: *Trnavská univerzita : kapitoly o dejinách univerzity v rokoch 1635 – 1777.* Bratislava 1995, s. 68.
4. ↑   *Pázmány Péter Catholic University | Our History* [online]. ppke.hu, [cit. 2020-07-20]. Dostupné online.

Pozri aj
--------

* Trnavská univerzita v Trnave
* Univerzitné budovy (Trnava)

Externé odkazy
--------------

* *Acta et scripta sanctorum* – dielo ilustrované profesorom, doktorom teológie a emeritným kancelárom Trnavskej univerzity Jánom Baptistom Prileszkým z roku 1766 v Digitálnej knižnici UKB
* BOLLANDUS, J. PRILESZKY, J. / *Acta Sanctorum Ungariae ...* z r. 1743 - dielo, kde Prileszky (profesor, doktor teológie a emeritný kancelár Trnavskej univerzity) je spoluautorom - dostupné v Digitálnej knižnici UKB
* 13 faktov o historickej Trnavskej univerzite, ktoré ste ešte nevedeli
* Universitas Tyrnaviensis: jedinečný architektonický komplex vzdelávacieho charakteru
* 385. výročie: Osobnosti historickej Trnavskej univerzity známe mimo hraníc Uhorska

Súradnice: 48°22′42″S 17°35′15″V﻿ / ﻿48,378215°S 17,587395°V﻿ / 48.378215; 17.587395