Súradnice: 47°20′30″S 22°19′50″V﻿ / ﻿47,34167°S 22,33056°V﻿ / 47.34167; 22.33056

**Marghita** (maď. Margitta) je mesto v Bihárskej župe v Rumunsku, nachádzajúce sa 56 km severovýchodne od župného mesta Oradea.

História
--------

Najstaršie archeologické nálezy sa datujú do doby kamennej, bronzovej a železnej. Po christianizácii Maďarov, v roku 1000 kráľ Štefan I. pripojil Sedmohradsko k Uhorskému kráľovstvu. Počas tatárskeho vpádu roku 1241 bola osada vypálená a väčšina obyvateľov bola zajatá alebo zabitá. Utiekli iba tí, čo sa schovali v okolitých lesoch. Po invázii sa ľudia do Marghity vrátili a obnovili svoje domovy spálil. Dokumenty hovoria, že názov mal v histórii tri podoby: Marghiureta, Margitfalva a Marghita. Podľa legiend názov pochádza buď z porastov králikov (rum. margarete) v okolí mesta, alebo z údajného kostola svätej Margaréty z Antiochie, ktorý sa mal v blízkosti mesta nachádzať.[chýba zdroj]

Prvá písomná zmienka o meste je z roku 1216. V štrnástom storočí sa mesto stalo centrom maďarského panstva v oblasti. V roku 1332 je zaznamenané pod názvom Margitfalva. V roku 1376 kráľ Ľudovít I. udelil Marghite právo usporadúvať trhy, čo spôsobilo masívny rozmach mesta. Počas feudalizmu sa odohrali nepokoje, napríklad v rokoch 1467 a 1514.

### Obdobie osmanskej nadvlády

Na začiatku 16. storočia prišli do Európy Turci. Po porážke Maďarov pri Moháči v roku 1526 Uhorsko odstúpili Osmanskej ríši južné provincie, medzi nimi aj Bihársku župu. Mesto zostalo dôležitým obchodným centrom. V rokoch 1710 a 1739 zachvátil mesto mor a zdecimoval populáciu.

### Nadvláda Habsburgovcov

Na začiatku osemnásteho storočia, s oslabením tureckej sily, sa Marghita stala súčasťou habsburskej monarchie. V roku 1823 zničil požiar takmer polovicu mesta. Počas revolučného roku 1948 boli v Marghite zaznamenané veľké vzbury. Hoc porazená, striktne vzaté bola revolúcia pre mesto úspešná – bolo zrušené nevoľníctvo, čo viedlo k zásadným zmenám v živote mesta. Zvýšil sa počet remeselných výrobcov a každý piatok sa začali organizovať trhy. Poľnohospodárska výroba bola organizovaná na farmách, z Prahy a Viedne boli privezené nové poľnohospodárske stroje.

V roku 1852 získali mesto Čákiovci, ktorí tu postavili hrad. Nový majiteľ zväčšil význam mesta. V tej dobe tu žilo cca 5 000 obyvateľov.

### I. a II. svetová vojna

Po prvej svetovej vojne sa Transylvánia spojila s niekdajším Rumunským kráľovstvom a stala sa súčasťou tzv. veľkého Rumunska. Mesto sa veľmi rýchlo rozvíjalo, najmä v oblasti remeselnej výroby. V roku 1920 žilo v meste asi 7 000 obyvateľov prevažne rumunskej, maďarskej a židovskej národnosti. Roku 1940 bolo okupované Horthyho vojskami. V rokoch 1940 – 1944 bolo z mesta deportovaných asi 1 700 Židov. Oslobodené bolo 20. októbra 1944 rumunskými a sovietskymi vojskami.

### Komunistická éra

Komunistický režim bol v Rumunsku od roku 1947 a rovnako ako v celej krajine, prejavil sa aj v Marghite. Všetok majetok prešiel do rúk štátu. Ale v najbližších rokoch, mesto zažívalo obdobie najintenzívejšieho vývoja v svojej histórii. Objavil sa prvý ťažký priemysel. V rokoch 1949 – 1960 sa v meste začala vyrábať najmä obuv, oblečenie a z ťažkého priemyslu rôzne kovové konštrukcie a frézy. Po roku 1960 sa Marghita stala sídlom s takmer čisto priemyselným charakterom. Poľnohospodárske a remeselné mesto má jasné trendy industrializácie. Badať prírastok obyvateľov. Podľa sčítania ľudu roku 1964 malo mesto 10 175 obyvateľov.

### Post-komunistické obdobie

Po revolúcii roku 1989, ktorá viedla k pádu komunistického režimu v Rumunsku sa začalo, ako aj v iných európskych postkomunistických krajinách s masívnou privatizáciou. V meste otvorilo svoje podniky niekoľko súkromných spoločností, mnoho ľudí začalo podnikať. V roku 1989 tu žilo asi 19 000 obyvateľov, z toho 17 000 v centre, v časti Cheț 1200 a v časti Ghenetea 700.

Demografia
----------

| Národnostné zloženie (2011) |
| --- |
|  |  |  |  |  |
| Rumuni |    | 49,39 % |
| Maďari |    | 40,25 % |
| Rómovia |    | 5,57 % |
| Nezistené |    | 4,2 % |
| Ostatné |    | 0,57 % |
|  |

| Náboženské zloženie (2011) |
| --- |
|  |  |  |  |  |
| Rumunská pravoslávna cirkev |    | 43,03 % |
| Reformovaná kresťanská cirkev |    | 27,69 % |
| Rímskokatolícka cirkev |    | 12,7 % |
| Grékokatolícka cirkev |    | 4,55 % |
| Letničné hnutie |    | 3,8 % |
| Babtistická cirkev |    | 2,85 % |
| Nezistené (bez vyznania) |    | 4,38 % |
| Ostatné |    | 0,95 % |
|  |

Cestovný ruch
-------------

Mesto je známe najmä vďaka tunajším termálnym kúpeľom. V okolí sa nachádzajú tri pramene. Najčastejším cieľom turistických vychádzok je vrch Plopiș.

Partnerské mestá
----------------

* Maďarsko  Berettyóújfalu, Maďarsko
* Maďarsko  Kiskőrös, Maďarsko

Zdroje
------

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Marghita na rumunskej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Župa Bihar, Rumunsko |
| --- |
| Mestá | 
* Oradea
* Beiuș
* Marghita
* Salonta
* Aleșd
* Nucet
* Săcueni
* Ștei
* Valea lui Mihai
* Vașcău

 | Znak župa Bihar |
| Obce | 
* Abram
* Abrămuț
* Aștileu
* Aușeu
* Avram Iancu
* Balc
* Batăr
* Biharia
* Boianu Mare
* Borod
* Borș
* Bratca
* Brusturi
* Budureasa
* Buduslău
* Bulz
* Buntești
* Căbești
* Căpâlna
* Cărpinet
* Cefa
* Ceica
* Cetariu
* Cherechiu
* Chișlaz
* Ciuhoi
* Ciumeghiu
* Câmpani
* Cociuba Mare
* Copăcel
* Criștioru de Jos
* Curățele
* Curtuiușeni
* Derna
* Diosig
* Dobrești
* Drăgănești
* Drăgești
* Finiș
* Gepiu
* Girișu de Criș
* Hidișelu de Sus
* Holod
* Husasău de Tinca
* Ineu
* Lazuri de Beiuș
* Lăzăreni
* Lugașu de Jos
* Lunca
* Mădăras
* Măgești
* Nojorid
* Olcea
* Oșorhei
* Paleu
* Pietroasa
* Pocola
* Pomezeu
* Popești
* Răbăgani
* Remetea
* Rieni
* Roșia
* Roșiori
* Săcădat
* Sălacea
* Sălard
* Sâmbăta
* Sânmartin
* Sânnicolau Român
* Sântandrei
* Sârbi
* Spinuș
* Suplacu de Barcău
* Șimian
* Nová Huta *(Șinteu)*
* Șoimi
* Șuncuiuș
* Tarcea
* Tămășeu
* Tărcaia
* Tăuteu
* Tileagd
* Tinca
* Tulca
* Țețchea
* Uileacu de Beiuș
* Vadu Crișului
* Viișoara
* Vârciorog

 |

| * z
* d
* u
Municípiá v Rumunsku |
| --- |
| 0. stupňa | 
* Hlavné mesto Bukurešť

 | Vlajka Rumunska
Znak Rumunska |
| I. stupňa | 
* Kluž
* Temešvár
* Jasy
* Konstanca
* Craiova
* Brašov
* Galac
* Ploješť
* Oradea
* Braila
* Bacău
* Târgu Mureș

 |
| II. stupňa | 
* Adjud
* Aiud
* Alba Iulia
* Alexandria
* Arad
* Baia Mare
* Băilești
* Bârlad
* Beiuș
* Bistrița
* Blaj
* Botoșani
* Brad
* Buzău
* Calafat
* Călăraşi
* Câmpia Turzii
* Câmpina
* Câmpulung
* Câmpulung Moldovenesc
* Caracal
* Caransebeș
* Carei
* Codlea
* Curtea de Argeș
* Dej
* Deva
* Dorohoi
* Drăgășani
* Drobeta-Turnu Severin
* Făgăraș
* Fălticeni
* Fetești
* Focșani
* Gheorgheni
* Gherla
* Giurgiu
* Hunedoara
* Huși
* Lugoj
* Lupeni
* Mangalia
* Marghita
* Medgidia
* Mediaș
* Miercurea Ciuc
* Moinești
* Moreni
* Motru
* Odorheiu Secuiesc
* Oltenița
* Onești
* Orăștie
* Orșova
* Pașcani
* Petroşani
* Piatra Neamţ
* Pitești
* Rădăuți
* Râmnicu Sărat
* Râmnicu Vâlcea
* Reghin
* Reșița
* Roman
* Roșiorii de Vede
* Săcele
* Salonta
* Satu Mare
* Sebeș
* Sfântu Gheorghe
* Sibiu
* Sighetu Marmației
* Sighișoara
* Slatina
* Slobozia
* Suceava
* Târgoviște
* Târgu Jiu
* Târgu Secuiesc
* Târnăveni
* Tecuci
* Toplița
* Tulcea
* Turda
* Turnu Măgurele
* Urziceni
* Vaslui
* Vatra Dornei
* Vulcan
* Zalău

 |