Súradnice: 49°11′28″S 21°05′01″V﻿ / ﻿49,1910°S 21,0835°V﻿ / 49.1910; 21.0835

  

**Trepešský potok** je potok v Dolnom Šariši, v severnej časti okresu Sabinov. Je to ľavostranný prítok Ľutinky, meria 3,5 km a je tokom VII. rádu.

Tok potoka
----------

Pramení v Čergove v oblasti sedla Široký laz (827 m n. m.) na severovýchodnom svahu Trepeša (911,6 m n. m.), v lokalite Kovaľova lúka, v nadmorskej výške cca 870 m n. m. V pramennej oblasti tečie sprvu na západ, potom sa stáča a na krátkom úseku pokračuje na severozápad. Sprava ďalej priberá dva krátke prítoky z oblasti Boldovskej lúky, pričom opäť tečie západným smerom a zľava priberá prítok (668,9 m n. m.) zo severozápadného svahu Trepeša. Od tohto sútoku tečie znovu na severozápad, z pravej strany priberá prítok z oblasti Pálkovej lúky a ďalej už pokračuje smerom na sever. Priberá ešte svoj najdlhší, pravostranný prítok (1,5 km) z lokality Pálkova lúka a v osade Majdan ústi v nadmorskej výške približne 515 m n. m. do Ľutinky.

*Trepešský potok* patrí do okresu Sabinov v Prešovskom kraji. Nachádza sa v geomorfologickom celku Čergov.

Pôvod názvu
-----------

Názov vodného toku *Trepešský potok* má pôvod v názve vrchu (aj lesa aj lúky) *Trepeš*
. Z toponyma *Trepeš* bolo po rozšírení o formant *-ský* a po kombinácii so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena *Trepešský potok* ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. 
Toponymum *Trepeš* má pôvod v slovnom základe *treb-* z celoslovanského slova *\*tríbiť ←\*trěbiti* vo význame *1. čistiť, mýtiť, 2. prinášať obete, obetovať*. V pomenovacom procese toponým, v ktorých slovnom základe sa vyskytuje slovo *trebiti*, motivačným prvkom bolo *miesto, lokalita získania pôdy na poľnohospodársku činnosť alebo na osídlenie pôvodne krovinatej a lesnej pôdy pálením, čistením a klčovaním aj s koreňmi, vytrhávaním rastlín aj s koreňmi, vykopávaním drevín s koreňmi*. Menej frekventovaným motivačným prvkom sa ukazuje pomenovanie miesta spojeného so slovanským slovom *trěba* vo význame *pohanská obeta*. V pomenovacom procese geografických názvov z územia Slovenska so slovným základom *treb-* bola čiastočne priamo využitá apelatívna časť dobovej slovenskej slovnej zásoby ale zároveň v značnom rozsahu boli sekundárne použité v tomto procese aj osobné mená, ktoré sa vyvinuli z tohto slovného základu. Porovnaj aj názvy obcí Trebišov, Trebatice, Trebejov, Trebeľovce, Trebichava, Trebostovo, Trebušovce, ale aj ojkonymá Trebeľa (vodný tok, horáreň, lúka), *Treberky* (vrch a les v Kečove), *Trebešín* (samota v Starej Turej), *Trebetín* (les v Malej Lodine), *Trebetín* (les v Margecanoch a Ružíne), Trebianka (vodný tok), *Trebník* (sad), *Trebuľa* (osada na Sliači), *Nové Triby* (les v Kostoľanoch pod Tribečom), Veľký Tribeč. Toponymický vývoj názvov pokračoval ďalej v dvoch prípadoch: *Trepec* (vodnou nádržou *Domaša* zatopená obec s dokladom z roka 1410 *Trebec*, ktorý dosvedčuje, že ešte v 15. storočí bola spätosť s pôvodným významom apelatívneho slovného základu živá, a *Trepeš* (vrch v Olejníkove), v oboch prípadoch už v štandardizačnom procese malo dôjsť k úprave nárečovej podoby do tvaru *Trebeš* a *Trebec*
.
Názov vodného toku bol štandardizovaný v roku 1992.
V priestore slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum *Trepešský potok* je jedinečným hydronymom (august 2022).

Referencie
----------

1. ↑  KOČICKÝ, Dušan a IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011. Dostupné on-line na  [cit. 2022-08-10]
2. ↑  Názvy vrchov a dolín Slovenskej socialistickej republiky A 6. Geografické názvoslovné zoznamy OSN ČSSR. Bratislava: Slovenský úrad geodézie a kartografie, P-250/1986 z 5.8.1986. 211 s. S. 12, 117. 079-902-87 NVA (identifikačný kód tlačoviny z obdobia pred ISBN)
3. ↑  Priebeh Trepešského potoka v Základnej báze údajov geografického informačného systému ZB GIS. Dostupné on-line na  [cit. 2022-08-10]
4. ↑  Andrea Goótšová; Alexandra Chomová; Jaromír Krško. *Hydronymia slovenskej časti povodia Hornádu*. 1. vyd. Banská Bystrica : Univerzita Mateja Bela Filozofická fakulta, 2014. 197 s. ISBN 978-80-557-0785-3. S. 413.
5. ↑  Milan Majtán. *Z lexiky slovenskej toponymie*. 1. vyd. Bratislava : Veda vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 1996. 191 s. ISBN 80-224-0480-2. S. 22, 24, 25, 57, 61, 127, 142.
6. ↑  Milan Majtán. *Názvy obcí Slovenskej republiky (Vývin v rokoch 1773-1997)*. 1. vyd. Bratislava : Veda vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 1998. 600 s. ISBN 80-224-0530-2. S. 300, 301.
7. ↑  Kiss, Lajos: Földrajzi nevek etimológiai szótára A-K, L-Zs. 4. rozšírené vydanie. Budapest, Akadémiai kiadó, 1998. 821 + 822 s. Diel II. S. 639. ISBN 963 05 4567 1.
8. ↑  Imrich Horňanský: O geografických názvoch so slovným základom treb- a boj (1. časť). Kultúra slova, Bratislava, ročník 49, 2015, č. 3, s. 133-138. ISSN 0023-5202. Dostupné on-line na  [cit. 2022-08-10]
9. ↑  Geografické názvy okresu Prešov A26. Geografické názvoslovné zoznamy OSN ČSFR. Bratislava: Slovenský úrad geodézie a kartografie, P-305/1992 z 5.8.1992. 105 s. S. 51, 93. ISBN 80-900509-8-0.

| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí **Ľutinky** |
| --- |
| *Ľutinka* → *Torysa* → *Hornád* → *Slaná* → *Tisa* → *Dunaj* |
| Drahotín · Hradský potok · Hrašov · Jakoviansky potok · Jarabinček · Kačí jarok · **Ľutinka** · Martinovka · Sinavý jarok · Škaredý jarok · Táborový potok · Tichý jarok · Tokáreň · Trepešský potok |