**Diaľnica D8** (čes. *Dálnice D8, D8, Ústecká dálnice, Via Porta Bohemica*) je diaľnica v Česku, ktorá začína v Prahe a vedie severozápadným smerom cez Roudnice nad Labem, Lovosice a Ústí nad Labem na nemecké hranice, kde nadväzuje na nemeckú diaľnicu A17. 

Diaľnica D8 začína na severnom okraji Prahy neďaleko obce Zdiby a končí severozápadne od krušnohorskej dediny Krásný Les v okrese Ústí nad Labem. D8 meria celkom 92,208 km, ku ktorým po dokončení Pražského okruhu pribudne 2,248 km dlhý úsek Březiněves - Zdiby, čím D8 dosiahne dĺžku 94,456 km. Zaujímavosťou je, že prvý úsek, ktorý bol uvedený do prevádzky, sa nachádza pri Ústí nad Labem. 

Diaľnica D8 je súčasťou IV. Paneurópskeho dopravného koridoru a európskej cesty E55. Diaľnice D8 je jedinou českou diaľnicou, ktorá povedie cez chránenú krajinnú oblasť, konkrétne CHKO České stredohorie. Na diaľnici sú 4 tunely: Tunel Panenská (2116/2168 m), Tunel Libouchec (520/680 m), Tunel Radejčín (620 m) a Tunel Prackovice (270 m).

História
--------

### 1938-1950

Diaľnice v trase Praha-Drážďany sa prvýkrát objavila na plánoch v októbri 1938, len pár týždňov po mníchovských udalostiach. V Sudeto-nemeckých plánoch z rokov 1938-1945 bola dnešná diaľnica D8 značená ako A72, v českých a neskôr protektorátnych plánoch ako diaľničný koridor IV. Výstavba ale nezačala, pretože prednosť dostala stavba inej diaľnice, vedúcej tiež v smere Berlín - Viedeň, a to exteritoriálna diaľnica Viedeň - Vroclav, vtedy označovaná ako diaľnica A88.

Ešte predtým, 15. novembra 1938, bol podaný návrh na používanie slova **diaľnica**. O mesiac neskôr, 23. decembra 1938 bolo zriadené *Generálne riaditeľstvo stavby diaľnic* (predchodca dnešného *Riaditeľstva ciest a diaľníc*) a pojem *diaľnica* bol úradne zavedený.

Dňa 30. apríla 1942 bol vydaný zákaz výstavby diaľnic v celej Veľkonemeckej ríši, kam spadal aj Protektorát Čechy a Morava z dôvodov presunutia pracovných síl do vojnovej výroby. Výstavba v tomto smere znovu nezačala ani po skončení vojny. Plán výstavby diaľnice Praha - Drážďany ako koridor IV zostal v československých plánoch až do decembra 1950, kedy výstavba diaľnic bola v Československu opäť pozastavená.

### 1963-1971

Vzhľadom k silnému nárastu cestnej dopravy v priebehu 50. a 60. rokov prijala Vláda ČSSR (premiér Viliam Široký) dňa 10. apríla 1963 uznesenie č. 286 o koncepcii dlhodobého rozvoja cestnej siete a miestnych komunikácií v Československej socialistickej republike, ktoré bolo potvrdené 18. apríla 1966 vládnym rozhodnutím o obnovení diaľničnej výstavby v ČSSR.

Na nových plánoch sa opäť objavuje smer Praha - Drážďany, avšak tentoraz je prvýkrát použitý názov **diaľnica D8**. V rokoch 1968-1971 bolo medzi ČSSR a NDR prejednané budúce prepojenie oboch krajín diaľnicou.

### 1984-1990

V 80. rokoch 20. storočia prebiehal v Severočeskom kraji masívny postup v ťažení hnedého uhlia. Bolo plánované rozšírenie povrchovej bane Chabařovice smerom na sever a severozápad, čím by došlo k prerušeniu jediného cestného spojenia medzi Teplicami a Ústím nad Labem, cestou I. triedy č. 13. V apríli 1984 sa preto začalo 6,5 ročné budovanie 4,175 km dlhého úseku Řehlovice - Trmice, pretože sa tým v spojení s práve vybudovanou nadväzujúcou cestou II/613 (od roku 1997 rýchlostnej cesty R63, od 1. januára 2016 cesty I/63) vytváralo potrebné alternatívne cestné spojenie oboch miest. 

Po roku 1990 však došlo k celkovému útlmu ťažby hnedého uhlia v Československu, a tak nakoniec povrchová baňa Chabařovice rozšírená nebola a cesta I/13 zostala neprerušená. Tento úsek diaľnice D8 tak slúžil 16 rokov, až do decembra 2006, kedy bol otvorený nadväzujúci úsek Trmice - štátna hranica Česko/Nemecko, len pre lepšie spojenie miest Teplice a Ústí nad Labem, teda vlastne pre dopravu vo východo-západnom smere, nie v severo-južnom.

### 1990-2001

V období po roku 1990 prebiehala výstavba diaľnice D8 už klasickým spôsobom, od začiatku, teda od Prahy, v súlade s dopravnou vyťaženosťou a dopytom. Najprv bola v roku 1991 predĺžená *Prosecká radiála* až po Zdiby, kde sa nachádza nultý kilometer diaľnice D8. Tento 2,248 km dlhý úsek Březiněves - Zdiby sa po dobudovaní Pražského okruhu stane súčasťou diaľnice D8. 

V júli 1993 bol otvorený počiatočný, 9,6 km dlhý úsek Zdiby - Úžice, a o 3 roky neskôr, v októbri 1996, sa sprevádzkoval 8,9 km dlhý nadväzujúci úsek Úžice - Nová Ves. Potom nasledoval v októbri 1998 13,425 km dlhý samostatný úsek Doksany - Lovosice, ktorý výrazne skrátil a zrýchlil cestu v tomto dopravnom smere. Pôvodná cesta I/8 viedla totiž okľukou cez Terezín.

V júni 2001 bol otvorený chýbajúci 16,351 km dlhý úsek Nová Ves - Doksany, ktorý prepojil už prevádzkované úseky Zdiby - Úžice - Nová Ves s úsekom Doksany - Lovosice, čím vznikla súvislá diaľnica do Lovosic s dĺžkou 48,276 km.

### 2002-2006

21. decembra 2006 bol sprevádzkovaný zatiaľ posledný úsek cez Krušné hory od Trmic na štátnej hranici s dĺžkou 23,344 km a napojením na nemeckú diaľnicu A17.

### 2007-2016

Jediným chýbajúcim úsekom diaľnice D8 je 16,4 km dlhý úsek Lovosice - Řehlovice, ktorého výstavba začala 6. novembra 2007. Pôvodne sľubovaný termín dokončenia v roku 2010 bol vopred spochybňovaný a predpokladaný termín možného dokončenia bol rok 2012 alebo 2013. Podľa neskorších odhadov mala byť stavba dokončená v roku 2014..

7. júna 2013 došlo v km 56,5 pri obci Litochovice na trase budovanej diaľnice k masívnemu zosuvu asi 500 tisíc metrov kubických zeminy. Práve tento úsek považovali viaceré mimovládne organizácie za rizikové, čo potvrdzovali podklady Českého geologického úradu. V novembri 2014 sa začala prvá etapa odťaženia zosuvu a vytvorenie odvodnenia za 70 mil. Kč, v septembri 2015 potom začala druhá etapa sanácie za 400 mil. Kč. Prevádzka na úseku by mala byť spustená v decembri 2016.

### 2016–2022

V týchto rokoch bude prebiehať dostavba severných úsekov Pražského okruhu, vrátane vybudovania veľkej MÚK Březiněves. Po rozšírení a prebudovaní úseku bude priradený k D8 a nultý kilometer sa tým posunie bližšie k Prahe.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Diaľnica D8 (Česko)**

Referencie
----------

1. ↑  České dálnice, Dálniční síť v české republice, Dálnice, Dálnice D8
2. 1 2  České dálnice, Odborné informace, Historie dálnic
3. ↑  Historie, obrázek
4. ↑  História diaľníc (rok za rokom)
5. ↑  Pavel Baroch: *Dálnice přes Středohoří se může zpozdit o několik let*. aktuálně.cz, 23. března 2009
6. ↑   *ŘSD zahajuje dostavbu chybějícího úseku dálnice D8. Zprovozněn bude v roce 2014* [online]. [Cit. 2016-01-22]. Dostupné online. Archivované 2013-10-16 z originálu.
7. ↑  K sesuvu půdy na dálnici D8 nemuselo vůbec dojít
8. ↑  rozlas.cz: Dělníci začali odklízet sesuv na stavbě D8 na Litoměřicku
9. ↑  Litoměřický deník: Druhá etapa sanace sesuvu potrvá rok

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Dálnice D8 na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Cestná infraštruktúra v Česku |
| --- |
| Diaľnice | 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

 |  |
| Cesty I. triedy | 
* I/2
* I/3
* I/4
* I/6
* I/7
* I/8
* I/9
* I/10
* I/11
* I/12
* I/13
* I/14
* I/15
* I/16
* I/17
* I/18
* I/19
* I/20
* I/21
* I/22
* I/23
* I/24
* I/25
* I/26
* I/27
* I/28
* I/29
* I/30
* I/31
* I/32
* I/33
* I/34
* I/35
* I/36
* I/37
* I/38
* I/39
* I/40
* I/41
* I/42
* I/43
* I/44
* I/45
* I/46
* I/47
* I/48
* I/49
* I/50
* I/51
* I/52
* I/53
* I/54
* I/55
* I/56
* I/57
* I/58
* I/59
* I/60
* I/61
* I/62
* I/63
* I/64
* I/65
* I/66
* I/67
* I/68
* I/69
* I/70
* I/71

 |
| Európske cesty v Česku | 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

 |
| Bývalé rýchlostné cesty (do 31. 12. 2015) | 
* MO
* R1
* R3
* R4
* R6
* R7
* R10
* R11
* R35
* R43
* R46
* R48
* R49
* R52
* R55
* R56
* R63

 |
| Zaniknuté cesty a diaľnice | 
* D47

 |