recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Cava di Gioia (Carrara) as tým súvisiaca nezvratná úprava tvaru vrcholu
**No Cav** je novinársky výraz používaný na označenie veľkého talianskeho protestného hnutia, ktoré vzniklo na začiatku 21. storočia a pozostáva zo združení a skupín občanov spojených kritikou kararských mramorových lomov v Apuánskych Alpách.

Nálepka No Cav na útulni *Bivacco Aronte* (Passo della Focolaccia, Apuánske Alpy)
Termín No Cav, skratka pre „No Cave" („Nie do lomov", po taliansky), bol prvýkrát použitý v článku Il Tirreno v roku 2014 na definovanie aktivistov, ktorí sa zúčastnili na demonštrácii výboru Salviamo le Apuane.

Symbol No Cav pozostáva zo štylizovaného čiernobieleho znázornenia viaduktu Vara súkromnej mramorovej železnice Carrara, cez ktorý prechádza veľké červené X, nad ktorým sú slová „NO CAV" tiež červené, všetko na bielom pozadí.

Tento banner, ktorého grafický dizajn pripomína hnutie No TAV, sa objavil až v roku 2020 na podujatí organizovanom environmentalistom Gianlucom Briccolanim, ktorý by nasledujúci rok spolu s Claudiom Grandim a ďalšími založil združenie Apuane Libere.

Referencie
----------

1. 1 2  . Dostupné online.
2. ↑  . Dostupné online.
3. ↑  . Dostupné online.
4. ↑  . Dostupné online.
5. ↑  . Dostupné online.
6. ↑  . Dostupné online.
7. ↑  . Dostupné online.
Súradnice: 49°48′28″S 17°42′54″V﻿ / ﻿49,80778°S 17,71500°V﻿ / 49.80778; 17.71500

**Nové Těchanovice** (predtým tiež **Nové Čechovice**, nem. *Neu Zechsdorf*, resp. *Neuzechsdorf*) sú dedina, miestna časť mesta Vítkov v okrese Opava. Nachádzajú sa vo Vítkovskej vrchovine približne 4,5 km severozápadne od Vítkova, v nadmorskej výške 490 až 508 m.

História
--------

Prvýkrát sú Nové Těchanovice písomne ​​spomenuté v roku 1414. Od roku 1431, kedy Mnišek z Těchanovic predal Staré i Nové Těchanovice Dětochovi zo Šumvaldu, zdieľala dedina osudy Svatoňovíc, resp. Vikštejnského panstva. V roku 1516 držal Staré a Nové Těchanovice Václav z Fulštejna zálohou od Bernarda Bírka z Násile. Pri delení panstva v roku 1671 pripadli Nové Těchanovice Helene Kataríne Oderskej a koncom 17. storočia patrili opäť vikštejnskému panstvu. V roku 1708 boli intabulované dcére Heleny Kataríny - Márii Františke von Reich spolu s panstvom Čermná. Od polovice 18. storočia patrili ku statku Melč.

Išlo o malú poľnohospodársku, podhorskú obec s tradičnou ťažbou bridlice. V roku 1900 predstavovala celková rozloha hospodárskej pôdy 632 ha, z toho polia zaberali 340 ha, lesy 159 ha, lúky 100 ha, pasienky 25 ha, záhrady 8 ha, bolo tu 49 koní, 345 kusov hovädzieho dobytka a 148 kusov oviec. V roku 1856 sa ťažbe bridlice venovalo 100 zamestnancov, v roku 1900 tu existovali 3 bridlicové lomy. Nové Těchanovice boli takmer čisto nemeckou obcou. V roku 1880 tu bolo 88 domov a žilo tu 447 osôb, hlásiacich sa k nemeckej národnosti. Podľa sčítania ľudu v roku 1921 tu bolo 92 domov, zo 408 obyvateľov obce sa hlásilo k českej národnosti len 7 osôb, 400 k národnosti nemeckej. V roku 1889 bol v obci založený hasičský spolok, o rok neskôr poľnohospodársky spolok. Nachádzal sa tu kostol sv. Mikuláša z 18. storočia, od roku 1785 tu bola fara. Budova jednotriednej všeobecnej školy tu bola postavená medzi rokmi 1840 – 1855.

V medzivojnovom období tu bola najsilnejšou politickou stranou Deutsche Nationalpartei (DNP), značný počet voličov získala takisto DCV, v roku 1935 vyhrala voľby SdP. Obec bola oslobodená 5. mája 1945. Pôvodné obyvateľstvo bolo odsunuté a obec novo osídlená. Vo voľbách v roku 1946 odovzdalo z celkového počtu 68 voličov 28 hlas KSČ, 17 ČSL, 16 ČSD a 7 ČNS. V roku 1950 tu stálo 77 domov a žilo tu 265 obyvateľov. Podľa sčítania ľudu z 1. decembra 1970 tu bolo 31 domov a 142 obyvateľov, k 1. januáru 2000 tu žilo 112 osôb.

Od roku 1850, kedy sa Nové Těchanovice stali samostatnou obcou, k nim patrila osada Zálužné, do roku 1867 aj Lhotka.

Referencie
----------

1. ↑  HOSÁK, Ladislav. *Historický místopis země Moravskoslezské*. Praha : Academia, 2004. 1144 s. ISBN 80-200-1225-7. S. 778. (po česky)

Pozri aj
--------

* Rímskokatolícka farnosť Nové Těchanovice
* Farský kostol svätého Mikuláša

Externé odkazy
--------------

* Informácie o obci
* Na stránke mesta Vítkov

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Nové Těchanovice na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Miestne časti mesta Vítkov (8) |
| --- |
| 
* Jelenice
* Klokočov
* Lhotka
* Nové Těchanovice
* Podhradí
* Prostřední Dvůr
* Vítkov
* Zálužné

 |
Zástupy pred Technickým múzeom v Brne pri Múzejnej noci 2008
**Noc múzeí a galérií** (iné názvy: **noc múzeí**, **múzejná noc**, v nemecky hovoriacich krajinách sčasti aj *dlhá noc múzeí*) je akcia, pri ktorej sú múzeá, galérie a pamiatkové objekty otvorené dlhšie ako zvyčajne (niekedy aj cez polnoc) a vstupné do nich je navyše buď znížené, alebo úplne zadarmo. Organizátori múzejných nocí sa tak snaží vzbudiť v radoch širokej verejnosti záujem o múzeá a podobné inštitúcie. Noci múzeí a galérií bývajú sprevádzané posilnenou a kyvadlovou dopravou, ktorá býva tiež zadarmo.

Prvý ročník podujatia prebehol v roku 1997 v Berlíne, potom v Česku v roku 2004 v Prahe, a výrazný ohlas medzi návštevníkmi zapríčinil rozšírenie tohto podujatia aj do ďalších miest v Česku. Noc múzeí a galérií sa koná aj na Slovensku.

Referencie
----------

1. ↑
2. ↑   *Pražská múzejná noc 2004* [online]. [Cit. 2018-09-28]. Dostupné online. Archivované 2010-08-09 z originálu.

Externé odkazy
--------------

* Festival múzejných nocí (sú tam odkazy na všetky Múzejné noci konanej v Česku)
* Pražská múzejná noc
* Brněnská múzejná noc
* Ostravská múzejná noc
* Berounská múzejná noc
* Galerijné a múzejné noc v Zlíne

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Muzejní noc na českej Wikipédii.*
**NASDAQ Financial-100** je index finančných služieb. Bol vytvorený v roku 1985 ako dcérsky index NASDAQ-100.

NASDAQ Financial-100, vyvinutý spoločnosťou NASDAQ, zahŕňa spoločnosti, ktoré sa zaoberajú bankovníctvom, poisťovníctvom, hypotékami a obchodovaním s cennými papiermi. Zahŕňa aj akcie burzy NASDAQ.

Kritériá výberu
---------------

Aby sa spoločnosť uchádzala o členstvo v indexe, musí spĺňať nasledujúce štandardy:

* Musí sa zúčastniť v jednej z nasledujúcich kategórií: bankovníctvo, poisťovníctvo, obchodovanie s cennými papiermi, maklérstvo, hypotéky, vymáhanie pohľadávok a nehnuteľnosti.
* Musí zrieť na NASDAQ tri mesiace.
* Musí byť aktuálna s ohľadom na dokumenty SEC.
* Nemôže byť v úpadku.

Ak má spoločnosť viacero tried akcií, budú zahrnuté všetky triedy, ktoré spĺňajú štandardy minimálnej trhovej kapitalizácie. V súčasnosti však majú všetky spoločnosti v indexe iba jednu triedu akcií.

Na rozdiel od indexu NASDAQ-100 neexistuje požiadavka na minimálnu váhu. Podobne ako NASDAQ-100 sa index každoročne vyvažuje, ale v júni. Ak zložka indexu po prepočte spadne medzi pozíciami 101 až 125, spoločnosť má jeden rok na vrátenie pozície; ak spoločnosť naďalej nespĺňa túto normu, jej akcie sa vyradí. Akákoľvek zložka, ktorá nie je v čase zmeny rovnováhy medzi 125 najlepšími, sa vyradí. Voľné miesta v indexe obsadzujú spoločnosti nezaradené do indexu a s najvyšším hodnotením.

Na rozdiel od NASDAQ-100, kde sú zmeny oznámené vopred, zmeny NASDAQ Financial-100 NASDAQ nezverejňuje.

Referencie
----------

1. ↑   Weighting for IXF. *nasdaqomx.com*. Dostupné online [cit. 2022-03-03].
2. ↑   Nasdaq Financial-100 Stocks. *nasdaq.com*. Dostupné online [cit. 2022-03-03].
3. ↑   NASDAQ Financial-100 Index SM Methodology. *nasdaqomx.com*. Dostupné online [cit. 2022-03-03].
4. ↑   NASDAQ 100 Brokers. *comparebrokers.co*. Dostupné online [cit. 2022-03-03].
5. ↑   NASDAQ-100 INDEX METHODOLOGY. *nasdaqomx.com*. Dostupné online [cit. 2022-03-03].
6. ↑   Nasdaq 100 Index. *investopedia.com*. Dostupné online [cit. 2022-03-03].
**Oľga Feldeková**, rod. **Lukáčiová** (\* 28. marec 1943, Martin) je slovenská prozaička, novinárka, scenáristka a dramaturgička, manželka spisovateľa Ľubomíra Feldeka, glosátorka.

Životopis
---------

Vyrastala v Tvrdošíne. Po maturite na Jedenásťročnej strednej škole v Trstenej rok pracovala v Tesle v Nižnej, potom študovala žurnalistiku na Filozofickej fakulte UK v Bratislave. V rokoch 1977 – 1983 bola redaktorkou Nového slova mladých, potom pracovala ako scenáristka a dramaturgička Slovenského filmu. Okrem vlastnej tvorby sa tiež venovala prekladaniu z poľštiny. S manželom má päť dospelých detí a už niekoľko rokov je pravidelne jednou z účinkujúcich glosátorov v humoristickej relácii Sedem (TV JOJ) - v minulosti Sedem s.r.o (TV Markíza). Prechodne žila v Prahe, v súčasnosti žije v Bratislave.

Tvorba
------

Pre deti začala písať počas vysokoškolského štúdia. Jej prvou väčšou prácou bola próza *Prvé lásky*, ktorú publikovala v Pionierskych novinách v ročníku 1965/66. Knižne debutovala knižkou-hračkou *Dnes vám hráme v zlatom ráme* (1974), ktorú napísala spolu s manželom. Roku 1975 samostatne vydala prozaickú zbierku *Rozprávky pre dievčatko*. Feldekovskou poetikou humoristického nonsensu vytvorila v nej niekoľko autorských rozprávok, ktoré svojou sujetovou nápaditosťou, lyrickým podložím a jazykovou kultivovanosťou patria k reprezentatívnym textom slovenskej nonsensovej autorskej rozprávky. Svoje ďalšie knihy – *Sťahovanie na mieste* (1976), *Dievča a šťastie* (1979) a *Veverica* (1985) – adresovala už dospelému čitateľovi, intelektuálny humor a lyrizujúci výraz, prostredníctvom ktorých zareagovala na medziľudské vzťahy, však aj v nich tvorí podstatu jej poetologického inštrumentária.

Dielo
-----

### Próza

* 1965 – *Prvé lásky*, (In: Pionierske noviny, roč. 1965/66)
* 1974 – *Dnes vám hráme v zlatom ráme*, (spolu s Ľ. Feldekom)
* 1976 – *Sťahovanie na mieste*, próza pre dospelých
* 1979 – *Dievča a šťastie*, próza pre dospelých
* 1978 – *Rozprávky pre dievčatko*, zbierka krátkych próz pre deti
* 1985 – *Veverica*, próza pre dospelých, novela
* 1997 – *Svet je aj inde* (spoluautor Ľubomír Feldek)
* 2003 – *Poviedky*, výber poviedok
* 2013 - Kým som šťastný

### Rozhlasové rozprávkové hry

* 1977 – *O viole Viole a sláčiku Jaroslavovi*
* 1977 – *O kohútikovi a sliepočke*
* 1977 – *O vlkovi, čo si dal šiť čižmy*

### Eseje

* 2005 – *Niekedy spávam v okuliaroch, aby som lepšie videla na sen*, zbierka fejtónov
* 2006 – *Tajomstvo Sloveniek*, zbierka fejtónov

### Preklady

* 1968 – *Konstanty Ildefens Gałczyński: Mlynček na kávu (spolu s Ľ. Feldekom)*

Literatúra
----------

* Noge, Július: Podoby súčasnej slovenskej poviedky pre mládež. Zlatý máj, 19, 1975, č. 9, s. 600 – 603.
* Sliacky, Ondrej a kol.: *Slovník slovenských spisovateľov pre deti a mládež*. LIC, Bratislava 2005.

Externé odkazy
--------------

* Literárne informačné centrum - Oľga Feldeková[nefunkčný odkaz]

Autoritné údaje: * abART: 62942
* GND: 1140532928
* ISNI: 0000 0000 5525 5589
* LCCN: nr90004170
* NK ČR: ola2002150092
* SNK: 158504
* VIAF: 74175620
* WorldCat: lccn-nr90004170
**Nachsko-dagestanské jazyky** (iné názvy: **našsko-dagestanské jazyky, východokaukazské jazyky, východné kaukazské jazyky, severovýchodokaukazské jazyky, severovýchodné kaukazské jazyky, dagestanské jazyky, kaspické jazyky, čečensko-dagestanské jazyky, čečensko-lezginské jazyky**) je jazyková rodina, a to v závislosti od autora buď úplne samostatná jazyková rodina alebo podskupina jazykovej rodiny kaukazské jazyky či podskupina jazykovej rodiny severokaukazské jazyky.

Členenie
--------

Nachsko-dagestanské jazyky:

* dagestanské jazyky (v užšom zmysle)
	+ avarsko-andsko-cezské jazyky
		- avarsko-andské jazyky
			* avarské jazyky
			* andské jazyky
		- cezské jazyky (=didojské jazyky)
	+ laksko-darginské jazyky – niekedy sú namiesto zoskupenia len samostatné jazyky lakčina a darginčina
	+ lezginské jazyky
	+ hinalugčina – zaraďovaná aj pod lezginské jazyky
* nachské jazyky (=našské jazyky)

Schulze 2009 má klasifikáciu odlišnú v tom zmysle, že v systéme zamenil postavenie avarsko-andsko-cezských jazykov a nachských jazykov, čiže presnejšie: nachské jazyky podľa neho patria do skupiny, ktorú iní nazývajú dagestanské jazyky, a avarsko-andsko-cezské jazyky naopak tvoria samostatnú skupinu nachsko-dagestanských jazykov.

Niektorí autori pod nachsko-dagestanské jazyky ako tretiu vetvu zaraďujú vymreté churritsko-urartské jazyky; v takom prípade sú nachsko-dagestanské jazyky synonymom pojmu alarodské jazyky.

Zdroje
------

* zdroje v článku kaukazské jazyky
* Schulze 2009:
* Schulze 2007:
**Mutua Madrileña Madrid Open 2010** bol spoločný tenisový turnaj mužov a žien, ktorý sa konal v dňoch od 7. do 16. mája 2010 na otvorených antukových dvorcoch v španielskom meste Madrid. Titul v dvojhre získal Španiel Rafael Nadal, ktorý vo finále porazil Švajčiara R. Federera. Bol to jeho 39. titul v dvojhre na okruhu ATP. Titul vo štvorhre získali Američania Bob Bryan a Mike Bryan, ktorí vo finále porazili kanadsko-srbský pár Daniel Nestor, Nenad Zimonjić. Pre B. Bryana to bol 61. a pre M. Bryana 63. titul vo štvorhre na okruhu ATP. Titul v dvojhre žien získala Francúzska Aravane Rezaïová, ktorá vo finále porazila Američanku Venus Williamsovú. Bol to jej 3. titul v dvojhre na okruhu WTA. Titul vo štvorhre žien získali Američanky Serena Williamsová a Venus Williamsová, ktoré vo finále porazili argentínsko-taliansky pár Gisela Dulková, Flavia Pennettová. Pre S. Williamsovú to bol 19. a pre V. Williamsovú 18. titul vo štvorhre na okruhu WTA.

Víťazi
------

### Dvojhra mužov

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Mužská dvojhra na Mutua Madrileña Madrid Open 2010*
**Španielsko Rafael Nadal** vs. Švajčiarsko Roger Federer 6-4 7-6(5)

### Dvojhra žien

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Ženská dvojhra na Mutua Madrileña Madrid Open 2010*
**Francúzsko Aravane Rezaïová** vs. USA Venus Williamsová 6-2 7-5

### Štvorhra mužov

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Mužská štvorhra na Mutua Madrileña Madrid Open 2010*
**USA Bob Bryan / USA Mike Bryan** vs. Kanada Daniel Nestor / Srbsko Nenad Zimonjić 6-3 6-4

### Štvorhra žien

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Ženská štvorhra na Mutua Madrileña Madrid Open 2010*
**USA Serena Williamsová / USA Venus Williamsová** vs. Argentína Gisela Dulková / Taliansko Flavia Pennettová 6-2 7-5

Externé odkazy
--------------

* Oficiálne stránky turnaja Archivované 2011-05-13 na Wayback Machine
**Náboženská výchova** je výchova smerujúca k získaniu znalostí v oblasti náboženstva. Je to tiež školský predmet vyučovaný predovšetkým na základných školách.

Náboženská výchova na školách
-----------------------------

V modernej dobe, od dôb osvietenstva, prebehla v niektorých štátoch, spravidla vo vyvinutejších demokratických, odluka cirkvi od štátu – dôsledné oddelenie politiky a viery, podobne ako i iných oblastí verejného života. Jej dôsledkom je okrem iného aj to, že náboženská výchova na školách nie je povinná.

V 18. storočí vznikli vo Veľkej Británii nedeľné školy, v ktorých sa vykonávalo náboženské vyučovanie rôznymi kresťanskými cirkvami. Vyučovanie sa konalo v nedeľu. Jedným z hlavných dôvodov vzniku nedeľných škôl bolo zamedzenie kriminality detí z chudobných štvrtí. Nedeľné školy získali vo Veľkej Británii vysokú popularitu predovšetkým v prvej polovici 19. storočia.

Náboženská výchova na Slovensku
-------------------------------

Náboženská výchova bola na Slovensku zavedená ako povinne voliteľný predmet v alternatíve s etickou výchovou od 1. septembra 2004 začínajúc 1. ročníkom základnej školy. Stalo sa tak na základe pokynu Ministerstva školstva Slovenskej republiky č. 2004-8005/15678-E z 20. mája 2004. 

Toto rozhodnutie sa čiastočne stretlo s odporom, pretože jediné subjekty, ktoré by mali mať právo rozhodnúť, či by sa dieťa malo vzdelávať v smere náboženstvo by mali byť rodičia a nie štát. Konferencia biskupov Slovenska tento zákon ohodnotila kladne.

Pozri aj
--------

* náboženstvo

Externé odkazy
--------------

* povinné náboženstvo porušuje ľudské práva
* učiteľský blog
* Konferencia biskupov Slovenska o náboženskej výchove na školách
* náboženská výchova na FILIT
**Nádraží Holešovice** je stanica metra v Prahe na linke C. Nachádza sa pri rovnomennej železničnej stanici v štvrti Holešovice, v priestore medzi ulicami Plynární, Vrbenského a Holešovickým nábrežím. Bola otvorená 3. novembra 1984 pod názvom *Fučíkova*. Súčasný názov dostala v roku 1990. Stanica plnila úlohu koncovej stanice až do predĺženia linky C do Ládví v júni 2004.

Charakteristika stanice
-----------------------

Stanica je hĺbená, s dvoma obratovými koľajami a s dvoma vestibulmi. Nachádza sa len 7 m pod zemou, čo v rokoch 2000 – 2004 spôsobilo inžinierom pracujúcim na stavbe úseku IV.C1 veľké ťažkosti. Nakoniec museli odstavné koľaje ohnúť dole, aby vôbec mohla trasa viesť pod Vltavou. (Pôvodné plány z 80. rokov počítali s tým, že Vltava bude prekonaná mostom.) Povodne v auguste 2002 stanicu zatopili a voda následne prenikla aj na stavbu predĺženia a do už vybudovaných a vysušených tunelov pod Vltavou. Z nástupišťa vedú dva výstupy: južný, ktorý vedie po eskalátoroch do povrchového preskleného vestibulu k električkovej zastávke a terminálu autobusov (do roku 2004 významný prestupový bod pre MHD zo sídlisk na Severnom meste) a severný, vedúci po pevnom schodisku (nedávno dostavaný aj výťah pre imobilné osoby) k odbavovacej hale vlakovej stanice Praha-Holešovice. Stanica bola stavaná na začiatku 80. rokov, celkové náklady predstavovali 319 miliónov Kčs.

Referencie
----------

1. ↑  METROPROJEKT Praha a.s.. *Detail projektu/Stanice Nádraží Holešovice* [online]. metroprojekt.cz, [cit. 2013-02-08]. Dostupné online. (po česky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Nádraží Holešovice (stanica pražského metra)**

Externé odkazy
--------------

* Profil stanice na stránkach Metroweb.cz

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ← smer Letňany | **Pražské metro – linka C** | smer Háje → |
| **Kobylisy** | **Nádraží Holešovice** | **Vltavská** |
| Letňany bezbariérový prístup – Prosek bezbariérový prístup – Střížkov bezbariérový prístup – Ládví bezbariérový prístup – Kobylisy bezbariérový prístup – Nádraží Holešovice bezbariérový prístup – Vltavská – Florenc  bezbariérový prístup – Hlavní nádraží bezbariérový prístup – Muzeum  bezbariérový prístup – I. P. Pavlova – Vyšehrad bezbariérový prístup – Pražského povstání – Pankrác bezbariérový prístup – Budějovická – Kačerov – Roztyly bezbariérový prístup – Chodov bezbariérový prístup – Opatov bezbariérový prístup – Háje bezbariérový prístup |
**Norma manažérstva kvality** sú normy definujúce súbor pravidiel, postupov a požiadaviek na manažment podniku s cieľom zabezpečiť kvalitu výsledného produktu.

Zmysel noriem pre kvalitu
-------------------------

Normy pre kvalitu (napr. ISO 9000, SPICE, CMM, BOOTSTRAP,...) sú odpoveďou na otázku zákazníka „ako môžem dôverovať podniku, že dodá kvalitný výrobok a ako vysoká je pravdepodobnosť, že ak stavím na daného kľúčového dodávateľa, tento si bude schopný udržať kvalitu výroby na dlhší čas." Zároveň normované hodnotenie dodávateľov poskytuje možnosť porovnávať dodávateľov a môže byť kľúčom k ich výberu.

Zavedenie manažérstva kvality v organizácii má kľúčový strategický význam. Väčšinou sa na zavedenie systému kvality v podniku angažuje externá firma a to z viacerých dôvodov: mala by byť objektívnejšia ako interní zamestnanci firmy, má typicky viac skúseností so zavádzaním systému kvality a tým určitý nadhľad, ktorý sa odrazí v detailoch a ak je to zmluvne dohodnuté, môže niesť časť zodpovednosti za zavedený systém kvality pri prípadnom audite. Kontrakty so špičkovými poradenskými firmami dokonca obsahujú formulu: odmena za zavedenie systému kvality sa odvíja od zisku firmy, ktorý sa merateľne vďaka tomuto systému zvýši.

Medzinárodné prostredie a normy ISO
-----------------------------------

Za preklad noriem do regionálnych jazykov sú zodpovedné miestne normalizačné organizácie. Ako referenčný etalón pre Európu sú definované preklady v nemeckom, anglickom a francúzskom jazyku.

Normy radu ISO 9000
-------------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: ISO 9000*

Normy špecifické pre výrobné odvetvia
-------------------------------------

* VDA 6.1 - normy pre nemecký automobilový priemysel
* PAS 1073 - manažérstvo kvality vo vzdelávacích a štátnych inštitúciách
* QS 9000 - normy pre americký automobilový priemysel
* TL 9000 - QuEST (z angl. Quality Excellence for Suppliers of Telecommunications) - telekomunikácie
* EN 9100:2003 - letectvo a kozmonautika
* ISO 10006:2003 - manažérstvo kvality v projektoch
* ISO/TR 10013 - odporúčania pre dokumentáciu
* EN 12798:1999 - manažérstvo kvality pre dopravu na cestách, železniciach a vodných tokoch
* EN ISO 13485:2003 - medicína
* EN 13980 - výroba a práca s výbušnými materiálmi
* ISO/TR 14969 - medicína: návod na aplikáciu normy ISO 13485
* ISO 15189:2003 - medicínske laboratória: požiadavky na kvalitu a odbornosť
* ISO/TS 16949 - špeciálne požiadavky na sériovú výrobu v automobilovom priemysle
* ISO/IEC 17025 - požiadavky na skúšobné a kalibračné laboratóriá
* EN ISO 90003:2004 - softvér a systém pre počítače

Externé odkazy
--------------

* International Organization for Standardization
* DIN Deutsches Institut für Normung e.V.
* Österreichisches Normungsinstitut Archivované 2010-01-03 na Wayback Machine
* Norm ISO 9001:2000
**Márnomyseľnosť** (iné názvy: **márnivosť, namyslenosť, samoľúbosť, domýšľavosť**; nespisovne **ješitnosť**; zriedkavo **vysokomyseľnosť, primadonskosť**; najmä v spojení s pohŕdaním inými **pýcha, velikášstvo**, expresívne **nadutosť, nafúkanosť, horedžanosť, horenososť, napuchrenosť, bohorovnosť**; najmä v spojení s dávaním to pocítiť iným **povýšenosť, povýšeneckosť, povznesenosť, nadradenosť, superiórnosť, suverénnosť, suverenita, vystatovačnosť, vypínavosť, panština**; v spojení s bezočivosťou **spupnosť, arogancia, arogantnosť**) je preceňovanie svojich schopností (vnímané ako záporná vlastnosť); vlastnosť človeka, ktorý sa preceňuje.

Opakom pýchy je pokora.

Pýcha v náboženstve
-------------------

U kresťanov jedna z nerestí, je na prvom mieste zo siedmich hlavných hriechov.

V Starom zákone pýchou označovali niečo čo sa vzdúva, prekypuje, v prenesenom zmysle slova všetko, čo je drzé, namyslené, naduté; v prípade človeka, ktorý sa robí väčším, významnejším, než v skutočnosti je.

Apoštol Pavol videl pýchu ("vychvaľovanie sa" znalosťou Zákona a skutky spravodlivosti) ako charakteristický rys judaizmu a najvlastnejší skutok nevery Židov. Písal, že Evanjelium vylučuje pýchu (Rim 3, 27), lebo učí, že všetci ľudia sú hriešni, preto nemôžu dosiahnuť spravodlivosť vlastnými silami - to musí človek hľadať u Krista a prijímať ju ako dar skrz vieru v neho.

Pýcha je podľa kresťanských teológov priamou vzburou proti Božej svätosti a jeho zvrchovanosti. Význačným rysom biblickej zbožnosti je názor o pýche ako o koreni hriechu. Neposlušnosť a pýcha, ktoré si prisvojujú slávu a česť, ktorá prináleží jedine Bohu, je podstatou hriechu.

* U katolíkov: Sebadôvera vedie k pýche (Mt 26, 35) - preto: nie sebadôvera, ale dôvera v Boha...
* V iných náboženských, či etických systémoch nič podobného nenachádzame:

Filozofia
---------

* Grécke učenie považuje pokoru za cnosť a pýchu odsudzuje.
* Aristotelov vysokozmýšľajúci človek vedel oceniť svoje vlastné kvality, ináč by ho považovali za slaboduchého.
* Podobne stoickí filozofi hlásali vlastnú mravnú nezávislosť a rovnosť s Diom.
* Lao-c’: Bohatstvo a postavenie plodia pýchu, pýcha vyvoláva pohromu.

Referencie
----------

1. ↑   Filit

Pozri aj
--------

* Arogancia
* Dunningov-Krugerov efekt
* Hybris (pýcha)
* Narcizmus
* Sedem hlavných hriechov

Iné projekty
------------

WikicitátyCommons
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Márnomyseľnosť**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Márnomyseľnosť**

Externé odkazy
--------------

* Katechizmus.sk - pýcha
* Egoismus a pýcha sú choroby - Radio Vatikan
* Trojica.sk/hriechy/pycha
* Farskylist.sk
* Hlavné hriechy

| * z
* d
* u
Sedem hlavných hriechov a sedem cností |
| --- |
| Hriechy | 
* Pýcha
* Lakomstvo
* Závisť
* Hnev
* Smilstvo
* Obžerstvo
* Lenivosť

 |  |
| Cnosti | 
* Pokora
* Štedrosť
* Dobroprajnosť
* Mierumilovnosť
* Cudnosť
* Striedmosť
* Činorodosť

 |
Austrálski maratónski bežci v zlato-zelených dresoch na Hrách Commonwealthu 2006.
**Národné farby Austrálie** sú zelená a zlatá. Oficiálne boli vyhlásené 19. apríla 1984 sirom Ninianom Stephenom, vtedajším generálnym guvernérom Austrálie, na popud predsedu vlády Bobom Hawkom. Presný odtieň je špecifikovaný číslami *Pantone Matching System* 348C (zelená) a 116C (zlatá).

| Schéma | Zelená | Zlatá |
| --- | --- | --- |
| Pantone | 348 C | 116 C |
| RGB(Hex) | 0–135–81(#008751) | 252–209–22(#FCD116) |
| CMYK | 100%–4%–87%–18% | 0%–12%–100%–0% |

Zelená a zlatá sú tradičné farby austrálskych národných športových družstiev a takmer každé súčasné družstvo Austrálie ich nosieva (hoci sa farebné odtiene a proporcie farieb rôznia medzi tímami či postupne menia).

Je široko prijímaný domnienka, že tieto farby boli vybraté preto, že sú dominantnými farbami rastlinného symbolu Austrálie - rastliny *Acacia pycnantha* (v Austrálii známa aj ako *Golden Wattle*).

Referencie
----------

1. ↑   *Our national symbols* [online]. Australian Government, 2014, [cit. 2014-03-11]. Dostupné online. Archivované 2018-12-26 z originálu.

Externé odkazy
--------------

* Národné farby na stránke austrálskej vlády Archivované 2013-04-20 na Wayback Machine (po anglicky)
* Austrálske národné farby (po anglicky)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku National colours of Australia na anglickej Wikipédii.*
Súradnice: 43°49′S 18°34′V﻿ / ﻿43,82°S 18,57°V﻿ / 43.82; 18.57

**Pale** (srb. Пале) je bosnianske mesto ležiace 17 km východne od centra Sarajeva na svahoch pohoria Jahorina. Je súčasťou aglomerácie Istočno Sarajevo, ktorá zahŕňa Srbmi obývané východné predmestia Sarajeva a patrí Srbskej republike, vytvorenej na základe Daytonskej dohody v roku 1995. V meste samom žije asi osem tisíc obyvateľov, opčina, ktorú tvorí s okolitými horskými dedinami, má cez dvadsať tisíc ľudí.

Dejiny
------

Názov mesta pochádza od šľachtického rodu Pavlovića, ktorému oblasť patrila v stredoveku. V rokoch 1831 až 1832 bolo Pale jedným z centier protiosmanského povstania, ktoré viedol Husejn Gradaščević. V dvadsiatom storočí sa mesto vďaka lesnatému okoliu stalo centrom drevospracujúceho priemyslu. V roku 1984 sa na svahoch Jahoriny konali olympijskej súťaže. Za vojny v deväťdesiatych rokoch sídlil v Pale bosnianskosrbský vodca Radovan Karadžić a jeho jednotky zo strategických pozícií okolo mesta ostreľovali Sarajevo. V roku 1998 bolo hlavné mesto Republiky srbskej presunuté do Banja Luki. V Pale sídli Univerzita Východného Sarajeva a bosniansko srbská Národná knižnica, koná sa filmový festival Jahorinafest, pre športové podujatia bola v roku 2012 otvorená moderná hala Peki pre 2360 divákov.

Obce
----

K Pale patria nasledujúce obce:

Bjelogorci · Bljuštevac · Bogovići · Brdarići · Brdo · Brezovice · Brnjica · Brojnići · Buđ · Čeljadinići · Čemernica · Ćemanovići · Datelji · Donja Ljubogošta · Donja Vinča · Gluhovići · Gornja Ljubogošta · Gornja Vinča · Gornje Pale · Gornji Pribanj · Gorovići · Gradac · Gute · Hotočina · Jahorina · Jasik · Jelovci · Kadino Selo · Kamenica · Kasidoli · Komrani · Kosmaj · Kostreša · Kračule · Luke · Miošići · Modrik · Mokro · Nehorići · Prača · Pavlovac · Petovići · Podgrab · Podloznik · Podmedenik · Podvitez · Ponor · Prutine · Pustopolje · Radonjići · Rakite · Rakovac · Renovica · Rogoušići · Rosulje · Saice · Sinjevo · Sjetlina · Srednje · Stajna · Stambolčić · Strane · Sumbulovac · Šainovići · Šip · Turkovići · Udež · Vinograd · Vlahovići.

Prača, kde žijú prevažne Moslimovia, sa od Pale odtrhla a je súčasťou kantónu Sarajevo v rámci Federácie Bosny a Hercegoviny.

Obyvateľstvo
------------

Etnické zloženie v roku 1991:

* Celkovo 16 310 obyvateľov:
* 11 269 Srbov
* 4 356 Moslimov
* 394 Juhoslovanov
* 126 Chorvátov
* 165 príslušníkov ostatných národností

Rodáci z Pale sú Trifko Grabež, jeden zo strojcov atentátu na Františka Ferdinanda d'Este, a futbalový reprezentant Ognjen Koroman.

Partnerské mestá
----------------

* SRB  Smederevo, Srbsko

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Pale**

Externé odkazy
--------------

* pale.rs.ba - oficiálne stánky
* palelive.com
* jahorina.org

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Pale na českej Wikipédii.*
Svetové dedičstvo UNESCOSvetové dedičstvo UNESCO

**Národný park Manu** (špa. *Parque nacional del Manu*) je národný park v Peru. Nachádza sa na juhovýchode štátu na pomedzí departementov Madre de Dios a Cusco. Z väčšej časti sa rozprestiera v Amazonskej nížine, čiastočne zasahuje na východné úpätie Ánd. Nadmorská výška sa pohybuje od 300 m (ústie rieky Manu do Madre de Dios) až k výškam 4000 m (vrcholky Ánd).

V roku 2000 bol zapísaný na zoznam Svetového dedičstva UNESCO.

Prírodné pomery
---------------

Pre celé územie je typická vysoká biodiverzita - bolo tu napočítaných napr. 5 000 druhov rastlín, 220 cicavcov, 1 000 vtákov, 100 plazov, 150 obojživelníkov. Vzhľadom k rozľahlosti chráneného územia a jeho výškovému rozpätiu panujú v rôznych častiach územia rozdielne klimatické podmienky, rastie rozdielna flóra a žije odlišná fauna. Priemerná ročná teplota v nížinách je 20°C, zatiaľ čo vo vyšších častiach 5°C. Územie možno rozdeliť do 3 základných geografických častí:

* vysokohorské suché podnebie - tzv. Puna
* pás hmlistých horských lesov
* amazonský dažďový prales

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Národný park Manu**

Externé odkazy
--------------

* World Conservation Monitoring Centre
* Manu the living Edens
* Cocha Cashu Biological Station
* Manu Learning Centre
* Frogs of Acjanaco, Manu National Park

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Národní park Manu na českej Wikipédii.*

  


| * z
* d
* u
Peruánske pamiatky na zozname svetového dedičstva UNESCO |
| --- |
| 
* Cusco
* Machu Picchu
* Chavín de Huántar
* Národný park Huascarán
* Archeologické nálezisko Chan Chan
* Národný park Manu
* Národný park Río Abiseo
* Geoglyfy na planine Nasca a Pampas de Jumana
* Arequipa
* Posvätné mesto Caral
* Qhapaq Ñan
* Archeo-astronomický komplex Chankillo

 | Peru |
Fotografia semienka v mikroskope.
Peľ z ľalie (Lilium auratum) v elektrónovom mikroskope
**Palynológia** je vedný odbor patriaci do paleontológie, ktorý sa zaoberá štúdiom semien, spór (čiže výtrusov) a peľu (tak fosilizovaných, ako aj recentných), ako aj štúdiom *„protoropných"* organických zvyškov (kerogénu), nachádzajúcich sa v sedimentoch. Palynológia je interdisciplinárna veda, využíva poznatky geológie a biológie, konkrétne botaniky.

Termín palynológia zaviedli páni Hyde a Williams v roku 1944. Za základ názvu použili grécke slovo *paluno* - *rozsypať, roztrúsiť*.

Metódy
------

Palynológia sa zameriava na štúdium mikrofosílií (5 až 500 μm). Na extrakciu semien (a iných mikrofosílií) sa využívajú fyzikálne (sitovanie, preosievanie, ultrazvukové rozrušovanie hornín) a chemické (extrakcia kyselinami - HCl, HF) separačné metódy. Následne sa extrahované vzorky mikroskopicky skúmajú a po identifikácii sa vynášajú peľové diagramy na evidenciu rozšírenia vegetácie, klimatických zmien, taxonomické a evolučné výskumy, alergické štúdie, ako aj antropologických dopadu na životné prostredie. Poznatky palynologického výskumu sa využívajú v mnohých príbuzných odboroch (geológii, botanike, paleontológii, archeológii, pedológii a geografii).

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Palynológia**

Externé odkazy
--------------

* Medzinárodná federácia palynologických spoločností (IFPS) Archivované 2005-03-24 na Wayback Machine
* PalDat - palynologická databáza na Viedenskej univerzite, Rakúsko
* Literatúra na identifikáciu peľov a spór (anglicky) Archivované 2005-05-27 na Wayback Machine


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál vedy o Zemi |
Súradnice: 50°5′17″S 14°25′18″V﻿ / ﻿50,08806°S 14,42167°V﻿ / 50.08806; 14.42167

**Palác Kinských** alebo **Palác Golz-Kinských** je rokokový palác v Prahe na Staromestskom námestí. Stojí na jeho severnej strane v blízkosti pomníka majstra Jana Husa, vedľa *Domu u kamenného zvonu*.

Dejiny
------

Na mieste dnešného paláca stáli v stredoveku dva iné domy. Prvýkrát sa oba domy spojili v roku 1508, keď si ich prenajal *Albrecht z Kolovrat*. V južnej časti paláca sa v podzemí zachovali zvyšky románskeho domu, v severnej časti potom zvyšky ranogotického domu. Dnešný rokokový palác bol postavený pre grófa *Jána Arnošta Golza* v rokoch 1755 až 1765 podľa starších plánov Kiliána Ignáca Dientzenhofera a pod vedením architekta *Anselma Luraga*. Na fasáde vytvoril bohatú štukovú výzdobu C. G. Bossi. Priečelie je hore zakončené dvoma atikami, ktoré zdobí rad sôch. Znázorňujú antických bohov a sú dielom *Ignáca Františka Platzera*. Dva súmerne umiestnené monumentálne vchody lemované kamennými stĺpmi spája v prvom poschodí úzky balkón.

Po smrti grófa Golza kúpil roku 1768 palác knieža *Rudolf Kinský*. Počas obdobia keď palác vlastnil rod Kinských boli interiéry prestavané klasicisticky. Došlo tiež k rozšíreniu paláca o druhý dvor zovretý medzi tromi krídlami v empírovom štýle podľa projektu Jozefa Krannera. Roku 1835 bol k palácu pripojený ďalší dom, ten bol pod Krannerovým vedením novobarokovo prestavaný.

Roku 1949 sa palác Kinských dostal do správy Národnej galérie v Prahe a stal sa sídlom zbierky grafiky. V roku 1992 bol vyhlásený národnou kultúrnou pamiatkou. V súčasnosti je v ňom umiestnená zbierka Národnej galérie Krajina v českom umení 19. storočia.

Referencie
----------

1. ↑   *Palác Kinských > Historie* [online]. Národní galerie v Praze, [cit. 2010-08-28]. Dostupné online. (po česky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Palác Kinských**

Externé odkazy
--------------

Článok o paláci na stránkach Národnej galérie v Prahe

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Palác Kinských na českej Wikipédii.*
Pamätná tabuľa Janka Čmelíka v Bratislave
Detail pamätníka
**Pamätná tabuľa Janka Čmelíka** je malý pamätník venovaný pamiatke Janka Čmelíka v Ružinove, Bratislave, ktorá sa nachádza v miestnej časti Pošeň.

Popis
-----

Pamätník je prevedený ako pamätná tabuľa s bustou.

Umiestnený je na severnej štítovej stene bytového domu na Exnárovej ulici bezprostredne pri križovatke s Čmelíkovou ulicou.
Viditeľný je pri príchode z Ružinovskej ulice.
K pamätníku nevedie žiadna komunikácia ani chodník.

Autorom pamätníka je akad. soch. Rastislav Miklánek.

Odhalený bol v roku 1973.

**Nápis na pamätníku:**

JANKO ČMELÍK

SLOVENSKÝ PARTIZÁN – NÁRODNÝ HRDINA JUHOSLÁVIE ZAVRAŽDENÝ NEMECKÝMI FAŠISTAMI V SRIEMSKEJ MITROVICI 12. MÁJA 1942 \* 1972

Referencie
----------

1. ↑   *epocha.sk, Janko Čmelík (1905 - 1942)* [online]. [Cit. 2014-03-12]. Dostupné online. Archivované 2014-04-07 z originálu.
2. 1 2  Sochárske diela na území Bratislavy, Janko Čmelík (1905 – 1942)

Externé odkazy
--------------

* Spolek pro vojenská pietní místa, Pamätná tabuľa Ján Čmelík
Súradnice: 35°15′15″S 25°36′13″V﻿ / ﻿35,25417°S 25,60361°V﻿ / 35.25417; 25.60361

**Neapoli** (novogr. Νεάπολη) je mestečko a bývalá obec vo východnej časti Kréty - v Lasithi. Od vládnej reformy v roku 2011 je súčasťou obce Ajos Nikolaos, a je vzdialené 12 km na západ od sídla Ajos Nikolaos.

Dejiny
------

Koncom stredoveku, v období Benátskej republiky, tu vznikli dve osady: Kenurjo Chorio (="nová dedina") a Neochori (="novodedina"). V 19. storočí bolo sídlo okresu prenesené z Furni do Kenurjo Chorio, Neochori bolo pripojené ku Kenurjo Chorio a výsledné sídlo bolo premenované na Neapoli. To zostalo sídlom okresu Lasithi až do roku 1904, potom sa ním stal Ajos Nikolaos. 

Katedrála

Charakteristika
---------------

Neapoli je tradičné krétske mestečko s úzkymi uličkami a dláždenými cestami. Na centrálnom námestí je katedrála zasvätená Panne Márii (Megali Panagia). Tradičná náboženská slávnosť sa koná 15. augusta a je sprevádzaná kultúrnymi a športovými akciami. Okolie mestečka je hornaté a vo veľkom sa tu pestuje oliva a mandľa. Tradičným miestnym výrobkom je okrem olivového oleja aj nealkoholický sladký nápoj *sumada* vyrobený z mandlí.

Pri potulkách v okolitých kopcoch môžeme natrafiť na divo žijúce kozy, zajace a korytnačky, občas aj orlov, kolibríky a škorpiónov. Posledne menované sa obyčajne ukrývajú pod skalami.

Referencie
----------

1. ↑  Kallikratis reform law text

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Neapoli**

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Neapoli, Crete na anglickej Wikipédii.*
Súradnice: 12°07′00″S 86°19′00″Z﻿ / ﻿12,11667°S 86,31667°Z﻿ / 12.11667; -86.31667

**Nejapa-Miraflores** je neaktívne vulkanické pole, pozostávajúce z niekoľkých troskových kužeľov a maarov, nachádzajúce sa v Nikarague v departmente Managua. Pole sa rozprestiera pozdĺž erupčnej zóny, tiahnucej sa od jazera Managua až po západný okraj hlavného mesta Nikaraguy.

Chemické a minerálne zloženie vulkanitov poľa Nejapa-Miraflores sa dosť odlišuje od hornín iných nikaragujských sopiek - prevládajú tholeitické bazalty podobného zloženia, ako bazalty stredooceánskych chrbtov. Posledná vulkanická aktivita poľa má viac ako 2 500 rokov.

Zoznam vulkanických foriem poľa Nejapa-Miraflores
-------------------------------------------------

* **Troskové kužele**
	+ Cerro de la Embajada
	+ Cerro Frawley
	+ Cerro KM 14
	+ Cerro Motastepe - 360 m
* **Maary**
	+ Laguna de Asososca
	+ Laguna de Tiscapa
	+ Nejapa Pit
	+ Ticomo Pit

Externé odkazy
--------------

* www.volcano.si.edu Archivované 2008-04-24 na Wayback Machine - vulkanické pole Nejapa-Miraflores na Global Volcanism Program (po anglicky)
Súradnice: 45°38′22″S 25°35′16″V﻿ / ﻿45,639381°S 25,587779°V﻿ / 45.639381; 25.587779

**Neologická synagóga** (rum. Sinagoga Neologă, maď. Neológ zsinagóga) v Brašove je budova synagógy zo začiatku 20. storočia, nachádzajúca sa na ulici strada Poarta Şchei v historickom centre mesta Brašov v Brašovskej župe v Sedmohradsku v Rumunsku. Má priznaný štatút kultúrnej pamiatky.

Charakteristika a dejiny
------------------------

Podľa historických údajov existovala židovská komunita v Brašove už v roku 1807, oficiálne však existovala od roku 1826. V roku 1877 sa komunita rozdelila na neologických a ortodoxných veriacich.

Budova bola postavená pre komunitu židovských veriacich neologického rítu v Brašove na základe plánov maďarského architekta Leopolda Baumhorna v rokoch 1899 - 1901. Oficiálne otvorenie synagógy prebehlo 20. augusta 1901.

V rámci synagógy existovala pre brašovskú židovskú komunitu aj košér reštaurácia a zdravotnícke stredisko.

V priebehu druhej svetovej vojny v roku 1941 v období represií voči židovskému obyvateľstvu bola synagóga vážne poškodená a neskôr musela byť zrenovovaná. Samotné represie však boli miernejšie než na iných miestach Európy. Brašovským Židom nehrozili deportácie a boli v Brašove v relatívnom bezpečí, samotné represie sa týkali vylúčenia z verejného a ekonomického života, označenia a nemožnosti vykonávať niektoré povolania.

V roku 2001 pri príležitosti sto rokov od dokončenia výstavby a otvorenia bola synagóga kompletne reštaurovaná.

Synagóga je postavená v historickom centre Brašova na ulici Poarta Şchei ako trojloďová bazilika v maurskom neogotickom slohu, pričom na rámoch dverí a okien sa nachádzajú elementy pripomínajúce gotický a románsky sloh. Celková zastavaná plocha synagógy dosahuje až 657 m². Stavba bola dokončená v auguste 1901, v roku 1915 boli na fasádu budovy pridané niektoré secesné prvky. Budova získala štatút kultúrnej historickej pamiatky v roku 2004.

Po druhej svetovej vojne väčšina brašovskej židovskej komunity emigrovala do vtedajšej Palestíny, synagóga je ale aj dnes otvorená zvyšným židovským veriacim v Brašove. Okrem svojho účelu ako náboženského svätostánku, dnes budova funguje ako historický monument a je prístupná turistom.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Neologická synagóga (Brašov)**

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5  brasovtour.com
2. 1 2 3 4 5 6   *brasov-turismo.it* [online]. [Cit. 2019-05-02]. Dostupné online. Archivované 2019-05-02 z originálu.
3. 1 2 3 4 5 6 7  merg.in
4. 1 2 3 4 5  welcometoromania.ro
5. 1 2 3 4 5 6  ghidlocal.com
6. 1 2 3 4  plimbareprinbrasov.wordpress.com
7. 1 2 3 4 5 6 7 8  metropola.info
8. 1 2 3  jewishfed.ro
Olympijské zlatoOlympijské zlato

**Mónika Jarómiová** (maď. Járomi Mónika; \* 6. január 1973, Budapešť) je bývalá maďarská plavkyňa, reprezentantka na Paralympijských hrách kde získala zlatú a striebornú medailu. Okrem toho je aj dvojnásobnou majsterkou sveta.

Športová činnosť
----------------

Na majstrovstvách sveta Medzinárodného paralympijského výboru v plávaní v roku 1994 na Malte získala zlato v 50 m motýlik kategórie S5 a v štafete 4x50 m Medley kategórie S1-6.

### Paralympiáda

#### 1992

Zúčastnila sa Letných paralympijských hier 1992 v Barcelone, vo finále získala 5. 6. a 7. miesto.

#### 1996

Na Letných paralympijských hrách 1996 v Atlante získala dve medaily: zlatú v štafete 4x50 m Medley kategórie S1-6 a striebornú v 50 m motýlik kategórie S5. Súčasťou štafety boli Katalin Engelhardt, Diana Zambo a Gitta Raczko.

Referencie
----------

1. ↑   *Győr Béla: Magyar paralimpiai bajnokok* [online]. olimpia.hu, [cit. 2022-04-22]. Dostupné online. Archivované 2018-01-16 z originálu.
2. 1 2 3   *Monika Jaromi* [online]. paralympic.org, [cit. 2022-04-22]. Dostupné online.
3. 1 2  COMMITTEE, International Paralympic. *IPC Historical Results Archive* [online]. db.ipc-services.org, [cit. 2022-04-22]. Dostupné online. Archivované 2022-05-02 z originálu.

Externé odkazy
--------------

* Profil na stránke Medzinárodného paralympijského výboru
Juan Mann v Pitt Street Mall
**Objatie Zadarmo** (**Free Hugs Campaign**) je kampaň, ktorá sa objavila na Internete v roku 2004 a v roku 2006 bola spopularizovaná videoklipom. Ide o dobrovoľníkov ktorí ponúkajú objatie na verejných miestach. Kampaň je príkladom milých nezištných skutkov, vykonaných za učelom zlepšiť náladu iným. Jej účelom nie je získavanie mien, telefónnych čisel alebo naväzovanie vzťahov.

História
--------

Video sa na YouTube objavilo 22. septembra 2006, a v decembri 2006 už malo na svojom konte viac než 9 miliónov zhliadnutí.
Bolo natočené v Sydney, hlavný hrdina ktorý identifikovaný pod pseudonymom „Juan Mann" rozdáva objatia v Pitt Street Mall držiac transparent so slovami "FREE HUGS" (Objatie Zadarmo).

Hudba pochádza od Sick Puppies, austrálskej skupiny s ktorou sa "Mann" spoznal rok predtým. Shimon Moore, spevák skupiny Sick Puppies, pracuje v Pitt Street Mall a natočil materiál z ktorého bol videoklip zostrihaný. Počiatočná nedôvera okoloidúcich voči Juanovým zámerom sa rozplýva a čoraz viac ľudí sa necháva objať, dokonca niektorí sa ochotne stávajú dobrovoľnými „objímačmi" a pomáhajú šíriť ich daľej.

Publicita a odozvy
------------------

* Reportérka Angela Bishop z Ten News natočila video interview s Juanom Mannom.[chýba zdroj]
* Videoklip zaznamenal obrovský uspech na YouTube, do jeho hodnotenia sa zapojilo viac ako 122,000 ľudí, s priemerným hodnotením 4,89 z 5 hviezdičiek, bol prehraný viac než 68,5 miliónkrát, (údaj platný 4 mája 2011), čo ho umiestnilo na tridsiatedeviate najsledovanejšie video stránky.[chýba zdroj]
* Stredoškolák Yu Tzu-wei z Taipei odštartoval kampaň "Objatie pre každého v Taiwane". veľký "Deň objatí" sa uskutočnil v Pitt Street Mall 1. októbra 2006) s obrovskou odozvou na YouTube a v iným médiach.[chýba zdroj]
* Koncom októbra 2006 bolo zorganizovaných niekoľko "Dní Objatí" v mnohých talianskych mestách.[chýba zdroj]
* 25. novembra 2006, dvaja priatelia v Chicagu začali objímať ľudí na ulici, a boli tak úspešní že sa im podarilo dokonca zlomiť policajtov aby sa pridali k objímaniu. [chýba zdroj]

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka Free Hugs Campaign
* Ďakovný príspevok Juana Manna
* Video z Chicaga
* Objatie zdarma SLOVENSKO - FREE HUGS Slovakia page

Referencie
----------

1. ↑  *Sydney Morning Herald* article, 28. september, 2006
2. ↑  'Pôvodný videoklip na YouTube'

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Objatie zadarmo**
Capsicum pubescens
Krajiny, kde sa pestuje Capsicum pubescens
Pálivosť medzi 50 000 až 250 000 SHU
**Paprika páperistá** (nesprávne [bohemizmus] *paprika chlpatá*, ľudovo **stromové čili**; lat. *Capsicum pubescens*) je druh čili papričky, ktorý rastie prevažne v Strednej a Južnej Amerike.

Po kečuánsky sa volá *rukutu* alebo *ruqutu*, (pošpanielčená forma je *rocoto*) a po ajmarsky *luqutu* (pošpanielčená forma je *locoto*).

Je známa len v pestovanej podobe. Druhové meno "páperistá" sa vzťahuje na chĺpky, ktorými sú porastené listy a byle tejto papriky. Chlpatosť spoločne s tmavými semenami tento druh odlišujú od ostatných. Keďže dosahuje pomerne značný vek a jej korene rýchlo drevnatejú, niekedy sa nazýva "stromové čili". Zo všetkých domestikovaných druhov rodu paprika (*Capsicum*) je Capsicum pubescens najmenej rozšírená a systematicky najvzdialenejšia ostatným druhom a od ostatných druhov rodu paprika je reprodukčne izolovaná. Významnou vlastnosťou tohto druhu je schopnosť znášať nižšie teploty ako ostatné pestované chilli papričky, mrazu však neodolá.

Referencie
----------

1. ↑  ČERVENKA, Martin, et al. *Slovenské botanické názvoslovie : rastlinná výroba*. 1. vyd. Bratislava : Príroda, 1986. 517 s. S. 148.
2. ↑  eStudio.cz. *Čo sú papriky podľa botanického zaradenia?* [online]. chilli-shop.sk, [cit. 2019-08-28]. Dostupné online.
3. ↑  Teofilo Laime Ajacopa, Diccionario Bilingüe Iskay simipi yuyayk'ancha, La Paz, 2007 (Kečuánsko-španielsky slovník)
4. ↑  Diccionario Quechua - Español - Quechua, Academía Mayor de la Lengua Quechua, Gobierno Regional Cusco, Cusco 2005 (Kečuánsko-španielsky slovník, vokalizovaný systém)
5. ↑  Teodoro Marka M. Nociones básicas de lengua Aymara
6. ↑  Dr. Sergio Zapata Acha, Editor.: *Diccionario de Gastronomia Peruana Tradicional*. Universidad de San Martin de Pores Archivované 2010-10-09 na Wayback Machine, Lima, Peru ISBN 9972-54-155-X.

Pozri aj
--------

* Capsicum chinense
* Capsicum baccatum
* Capsicum frutescens
* Paprika ročná

Externé odkazy
--------------

* Stránka venovaná predovšetkým paprikám rocoto

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Paprika chlupatá na českej Wikipédii.*
Mýtnica v New Jersey v USA
**Mýto** (-termín v slovenských predpisoch; neoficiálne: **cestné mýto**, v prípade diaľnic aj **diaľničné mýto**) je poplatok za použitie vymedzeného úseku cesty, najčastejšie diaľnice či rýchlostnej cesty. Existuje vo viacerých štátoch (v Európe napr. Chorvátsko, Taliansko, Francúzsko, Španielsko, Holandsko). Odlišná je diaľničná nálepka.

Rozlišujeme dva druhy spôsobov platenia mýta:

* Platba na mýtniciach (mýtnych staniciach)
* Platba elektronicky (tzv. elektronické mýto)

Platba na mýtniciach
--------------------

Tento spôsob výberu poplatkov sa využíva v Portugalsku, Španielsku, Francúzsku, Taliansku, Grécku, Chorvátsku, Severnom Macedónsku, Bosne a Hercegovine, Poľsku, Srbsku a do 1. júla 2008 aj v Slovinsku. V Rakúsku a Švajčiarsku sú niektoré objekty (mosty, tunely) spoplatnené takouto formou aj napriek tomu, že majú zavedený systém diaľničných nálepiek.

| **Krajina** | **Priemerná cena za 100 km** | **Viac informácií** |
| --- | --- | --- |
| Chorvátsko | 5,50 € (165,69 Sk) | www.hac.hr Archivované 2018-12-08 na Wayback Machine |
| Taliansko | 7,50 € (225,95 Sk) | www.autostrade.it |

Elektronické mýto
-----------------

Tento spôsob výberu poplatkov sa využíva v Holandsku, Španielsku, Francúzsku a iných krajinách. Je oveľa efektívnejší ako platba na mýtniciach, pretože tu nevzniká riziko tvorenia kolón. V Rakúsku a na Slovensku sú takto spoplatňované vozidlá nad 3,5 tony.