Rozšírenie litovčiny
**Litovčina** je jazyk z indoeurópskej rodiny z vetvy baltských jazykov. Má dve nárečia – žemajtské (dolnolitovské) a aukštajské (hornolitovské). Základom litovskej abecedy je latinka doplnená o diakritiku.

Je to pre mnohých jazykovedcov zaujímavý jazyk, pretože si zo všetkých iných živých indoeurópskych jazykov zachoval archaické črty vo fonológii a morfológii. Niektoré fakty poukazujú na to, že skupina baltských jazykov existovala oddelene od iných skupín indoeurópskych jazykov už v 10. storočí pred Kr. Vývoj baltských jazykov z indoeurópčiny je nevyjasnený.

Dejiny litovčiny
----------------

Litovčina v 16. storočí
Východobaltské jazyky sa oddelili od západobaltských jazykov (hypoteticky nazývaných protobaltské jazyky) medzi rokmi 400 – 600. Diferenciácia medzi litovským a lotyšským jazykom sa začala okolo roku 800, ale ešte dlho po tom boli tieto dva jazyky dialektami jedného litovského jazyka. V 13. – 14. storočí mali veľký vplyv na vývoj lotyšského a litovského jazyka Livónci, ktorí v tomto období obsadili územia okolo rieky Daugavy. Toto územie takmer zhodovalo s územím dnešnej Litovskej republiky. Definitívne zmizli až v 17. storočí.

Najstaršia písomná pamiatka litovského jazyka pochádza z roku 1545. Je to prepis modlitby zo skoršieho originálu napísaný rukou na poslednej strane knihy *Tractatus sacerdotalis* vytlačenej v Štrasburgu. Text je napísaný v dzukiijskom dialekte. Ale niet pochýb o tom, že cirkevné litovské texty sa rozširovali na území Litvy už skôr – dokonca v 14. storočí. Veď v roku 1387 bolo v Litve oficiálne prijaté kresťanstvo a litovský ľud sa potreboval vzdelať aj v tomto smere. V historických análoch sa píše, že prvé cirkevné texty do litovského jazyka prekladal už Jogail

Súčasný litovský jazyk sa začal formovať v polovici 16. storočia. V roku 1547 v Kaliningrade (po litovsky: *Karaliaučus*) bola vytlačená prvá litovská kniha – luteránsky katechizmus Martiniasa Mažvidasa – v žemajtskom dialekte. Je to vlastne prvá litovská učebnica čítania a písania, v ktorej autor spomína pojem litovská abeceda a niekoľko ním vymyslených gramatických termínov. Úroveň gramotnosti litovcov na prelome 17. a 18. storočia bola nízka, preto knihy boli všetkým dostupné. Vydaním tejto knihy sa od tohto momentu v Litve datuje vznik spisovného litovského jazyka.

V roku 1620 vyšla prvá Učebnica litovčiny – *Dictionarium trium linguarum* – od Konstantinasa Sirvindasa, ktorá bola následne ešte päťkrát vydaná. V roku 1653 Danielius Kliainus napísal učebnicu gramatiky litovského jazyka *Grammatica Litvanica*.

Litovskí jazykovedci sa počnúc 17. storočím začali zaoberať vedeckým výskumom litovského jazyka, ktorý v sa v 19. storočí zintenzívnil. Veľmi veľký význam pre ďalší vývin jazyka mali práce litovského jazykovedca 19. storočia Jonasa Jablonskisa.

V roku 1864 po Januárovom povstaní Michail Nikolajevič Muraviev (generál-gubernátor Litvy) zakázal používať latinskú abecedu a tlačené texty v litovskom jazyku. Tlač litovských kníh však naďalej pokračovala za hranicami krajiny vo Východnom Prusku a v USA. Aj keď sa pod hrozbou smrti tieto knihy do Litvy privážali, pomocou nich totiž vzrastalo národné povedomie Litovcov, zákaz sa v roku 1904 zrušil.

Súčasný litovský jazyk
----------------------

Dnes je litovčina úradným jazykom Litvy. Litovský jazyk však používa aj litovská menšina v Poľsku (5,8 tisíc), Bielorusku a Kaliningradskej oblasti (18 000) a tiež litovskí emigranti v USA (800 000), Rusku, Anglicku, Nemecku, Lotyšsku, Kanade, Austrálii, Brazílii a Argentíne. Celkovo litovským jazykom rozpráva 4 000 000 ľudí vrátane Litovcov v Litve.

Litovská abeceda
----------------

Pre zápis litovského jazyka sa od 16. storočia používa mierne upravená latinka. V druhej polovici 60. rokov 19. storočia sa do popredia dostala cyrilika a azbuka, ale v konečnom dôsledku ju Litovci neprijali. V roku 1905 sa uskutočnila pravopisná reforma litovského jazyka, podľa ktorej dnes v súčasnej litovskej abecede existuje 32 písmen:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veľké písmená | A | Ą | B | C | Č | D | E | Ę | Ė | F | G | H | I | Į | Y | J | K | L | M | N | O | P | R | S | Š | T | U | Ų | Ū | V | Z | Ž |
| Malé písmená | a | ą | b | c | č | d | e | ę | ė | f | g | h | i | į | y | j | k | l | m | n | o | p | r | s | š | t | u | ų | ū | v | z | ž |
|

Pre zápis niektorých zvukov spoluhlások sa používa kombinácia – „ch".

### Samohlásky

Litovčina má 12 samohlások. Doplnkami k štandardnej latinke sú písmená „ą", „ę", „į", „ų", (tzv. *nosné*), ktoré historicky označovali nosovky (ako v súčasnom poľskom jazyku). Vyslovujú sa ako písmeno „n" v slove Hanka.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Veľké písmená | Ą | Ę | Į | Ų |
| Malé písmená | ą | ę | į | ų |
|

Ďalším typom samohlások sú písmená „ė" a „ū", ktoré sa v slovenčine vyslovujú ako dlhé.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Veľké písmená | Ė | Ū |
| Malé písmená | ė | ū |
|

### Spoluhlásky

V litovčine existuje 20 spoluhlások, ktoré sa píšu latinkou. Navyše sa tu vyskytuje zložka CH ako v slovenčine.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veľké písmená | B | C | Č | D | F | G | H | J | K | L | M | N | P | R | S | Š | T | V | Z | Ž |
| Malé písmená | b | c | č | d | f | g | h | j | k | l | m | n | p | r | s | š | t | v | z | ž |
| Slovenčina | b | c | č | d | f | g | h | j | k | l | m | n | p | r | s | š | t | v | z | ž |

Akcentológia v litovskom jazyku
-------------------------------

Akcent (prízvuk) v litovskom jazyku je veľmi dôležitý. Málo jazykov totiž má taký prízvuk ako litovský jazyk. Ak je napríklad v anglickom jazyku prízvuk individuálny, v slovenčine a lotyštine je na 1. slabike, v poľštine na predposlednej slabike, vo francúzštine vždy padá na tretiu slabiku, v macedónčine na 3. slabike od konca, v litovčine existuje celý systém pravidiel prízvukov a intonácie vo vetách.

Prízvučná môže byť ktorákoľvek slabika. V priebehu skloňovania (časovania) sa miesto prízvuku mení. Dlhá prízvučná slabika má dodatočnú prozodickú charakteristiku – intonáciu. Rozlišujeme intonáciu klesajúcu („akut") a intonáciu stúpajúcu („cirkumflex").

Poloha prízvuku je zásadným faktorom litovského slova a má fonologickú funkciu, tzn. slová sa môžu líšiť polohou prízvuku – prízvuk je v litovčine významotvorný.

* **gi**ria (chváli) – gi**ria** (les)
* **ka**sa (ryje) – ka**sa** (cop)
* **kar**ti (vešať) – kar**ti** (horká)

V litovskom jazyku, na rozdiel od lotyšského jazyka, existujú dvojslabičné slová so stúpajúcou a klesajúcou intonáciou (*lauki* a *laukas*) a rozličným prízvukom. Lotyština tento jav počas fínskeho vplyvu v krajine stratila a presunula prízvuk na prvú slabiku.

Litovské dialekty
-----------------

Litovský jazyk sa rozdeľuje na dva dialekty – aukštajský dialekt (po litovsky: *aukštaičių tarmės*) a žemajtský dialekt (po litovsky: *žemaičių tarmės*). Pochádzajú z litovských slov vysoký (*aukštaičių*) a nízky (*žemaičių*) a ohraničujú územie obyvateľov okolo rieky Nemunas, ktorí nimi hovorili. Tieto dialekty sa ešte delia na tri poddialekty.

Aukštajský dialekt:

* východní Aukštajti
* západní Aukštajti (Suvalkovia)
* južní Aukštajti (Dzukovia)

Žemajtský dialekt:

* zapadní Žemajti (klajpedské nárečie)
* severozápadní Žemajti (telšiajské nárečie)
* južní Žemajti (razsejnícke nárečie)

Súčasný litovský jazyk je založený na dialekte západných Aukštajcov – Suvalkov.

Gramatika
---------

Litovčina je syntetický jazyk. Rozlišuje v základe tri časy – prítomný, minulý a budúci. Zvláštnosťou je tzv. minulý opakovaný čas, ktorý sa v jazyku vyskytuje minimálne. Má jednu formu oznamovacieho spôsobu, ktorá sa v minulom čase môže kombinovať s príčastiami.

Nijaký iný jazyk nemá toľko príčastí ako litovčina! Súčasný litovský jazyk používa obrovské množstvo príčastí a v tomto mu patrí prvenstvo. Pre každý čas existuje v litovčine aktívne a pasívne príčastie, okrem litovskej zvláštnosti – minulého opakovaného času, –  ktorý má len aktívne príčastie. Pomocou týchto príčastí sa vytvárajú formy činného a trpného rodu.

Litovský jazyk má dva gramatické rody – mužský a ženský. Stredný rod sa prakticky nevyskytuje. Má päť vzorov podstatných mien a tri vzory prídavných mien.

### Podstatné mená

Podstatné a prídavné mená sa skloňujú siedmimi pádmi – tými istými ako v slovenčine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Slovensky | **Litovsky** | **Otázka** |
| Nominatív | *Vardininkas* | *Kas?* |
| Genitív | *Kilmininkas* | *Ko?* |
| Datív | *Naudininkas* | *Kam?* |
| Akuzatív | *Galininkas* | *Ką?* |
| Inštrumentál | *Įnagininkas* | *Kuo?* |
| Lokál | *Vietininkas* | *Kur?* |
| Vokatív | *Šauksmininkas* |

Lokál je však nahradený tzv. *miestnym pádom*, ktorý je bezpredložkový. Ten sa ešte delí na ďalšie štyri pády:

* inesív – *v lese, v lesoch* (**miške, miškuose**)
* illatív – *do lesa, do lesov* (**miškan, miškuosna**) (používa sa v hovorovej reči)
* adessív – *pri lese, pri lesoch* (**miškiep, miškuosemp**)
* allatív – *k lesu, k lesom* (**miškop, miškump**) (používa sa v niektorých stálych slovných spojeniach)

V súčasnosti sa v jazyku zachoval iba inesív. Práve on figuruje v gramatických pádoch podstatných mien pod názvom *miestny pád*.

Litovčina používa aj produktívny pád vokatív, ktorý sa používa pri oslovení. V množnom čísle má tvar nominatívu.

Litovčina prechyľuje ženské priezviská a to tak, že koncovka priezviska -aitė, -ytė alebo -(i)utė označuje slobodné dievča, koncovka -ienė vydatú ženu.

#### Skloňovanie

Podstatné mená v litovčine sa zaraďujú do piatich skupín skloňovania.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1. skupina | *-as*, *-ias*, *-ys*, *-jas* | **vakaras** (vakaro) = večer, **tarnautojas** (tarnautojo) = sluha, **butelis** (butelio) = fľaša |
| 2. skupina | *-a*, *-ia*, *-ė* | **daina** (dainos) a **giesmė** (giesmės) = pieseň |
| 3. skupina | niektoré na *-is* | **akis** (akies) = oko, **ausis** (ausies) = ucho, **dalis** (dalies) = časť, **dantis** (danties) = zub, **debesis** (debesies) = oblak, **žveris** (žveries) = zviera |
| 4. skupina | *-us*, *-ius* | **alus** (alaus) = pivo, **sūnus** (sūnaus) = syn, **direktorius** (direktoriaus) = riaditeľ |
| 5. skupina | *-uo*, niektoré na *-ė* a *-is* | **vanduo** (vandens) = voda, **akmuo** (akmens) = kameň, **šuo** (šuns) = pes, **sesuo** (sesers) = sestra, **duktė** (dukters) = dcéra, **mėnuo** (mėnesio) = mesiac |
|

### Slovesá

Slovesá môžu mať tieto tvary: neurčitok, prítomný, minulý, budúci čas, frekventatív. Litovčina má bohatý systém príčastí. Tretia osoba jednotného a množného čísla majú vždy rovnaký tvar.

#### Časovanie slovies

Prítomný čas

|  | dirbti = pracovať | norėti = chcieť | skaityti = čítať |
| --- | --- | --- | --- |
| **1. sg.** | dirb**u** | nor**iu** | skait**au** |
| **2. sg.** | dirb**i** | nor**i** | skait**ai** |
| **3. sg.** | dirb**a** | nor**i** | skait**o** |
| **1. pl.** | dirb**ame** | nor**ime** | skait**ome** |
| **2. pl.** | dirb**ate** | nor**ite** | skait**ote** |
| **3. pl** | dirb**a** | nor**i** | skait**o** |

Minulý čas

|  | dirbti = pracovať | norėti = chcieť | skaityti = čítať |
| --- | --- | --- | --- |
| **1. sg.** | dirb**au** | norėj**au** | skaič**iau** (palatalizácia – vznik afrikáty t→č) |
| **2. sg.** | dirb**ai** | norėj**ai** | skait**ei** |
| **3. sg.** | dirb**o** | norėj**i** | skait**ė** |
| **1. pl.** | dirb**ome** | norėj**ome** | skait**ėme** |
| **2. pl.** | dirb**ote** | norėj**ote** | skait**ėte** |
| **3. pl** | dirb**o** | norėj**o** | skait**ė** |

Budúci čas – infinitív bez koncovky -ti + **s** + koncovka.

|  | dirbti = pracovať | norėti = chcieť | skaityti = čítať |
| --- | --- | --- | --- |
| **1. sg.** | dirb-s-**iu** | norė-s-**iu** | skaity-s-**iu** |
| **2. sg.** | dirb-s-**i** | norė-s-**i** | skaity-s-**i** |
| **3. sg.** | dirb-s | norė-s | skaity-s |
| **1. pl.** | dirb-s-**ime** | norė-s-**ime** | skaity-s-**ime** |
| **2. pl.** | dirb-s-**ite** | norė-s-**ite** | skaity-s-**ite** |
| **3. pl** | dirb-s | norė-s | skaity-s |

Frekventatív (opakovaný dej v minulosti) – infinitív bez koncovky -ti + **dav** + koncovka.

|  | dirbti = pracovať | norėti = chcieť | skaityti = čítať |
| --- | --- | --- | --- |
| **1. sg.** | dirb-dav-**au** | norė-dav-**au** | skaity-dav-**au** |
| **2. sg.** | dirb-dav-**ai** | norė-dav-**ai** | skaity-dav-**ai** |
| **3. sg.** | dirb-dav-o | norė-dav-o | skaity-dav-o |
| **1. pl.** | dirb-dav-**ome** | norė-dav-**ome** | skaity-dav-**ome** |
| **2. pl.** | dirb-dav-**ote** | norė-dav-**ote** | skaity-dav-**ote** |
| **3. pl** | dirb-dav-o | norė-dav-o | skaity-dav-o |

#### Kondicionál

Podmieňovací spôsob (pracoval by som, chcel by som, čítal by som)

|  | dirbti = pracovať | norėti = chcieť | skaityti = čítať |
| --- | --- | --- | --- |
| **1. sg.** | dirb-č-**iau** | norė-č-**iau** | skaity-č-**iau** |
| **2. sg.** | dirb-t-**um (ei)** | norė-t-**um (ei)** | skaity-t-**um (ei)** |
| **3. sg.** | dirb-t-**ų** | norė-t-**ų** | skaity-t-**ų** |
| **1. pl.** | dirb-t-**ume / umėme** | norė-t-**ume / umėme** | skaity-t-**ume / umėme** |
| **2. pl.** | dirb-t-**ute / umėte** | norė-t-**ute / umėte** | skaity-t-**ute / umėte** |
| **3. pl** | dirb-t-**ų** | norė-t-**ų** | skaity-t-**ų** |

#### Imperatív

Rozkazovací spôsob

|  | dirbti = pracovať | norėti = chcieť | skaityti = čítať |
| --- | --- | --- | --- |
| **1. sg.** | – | – | – |
| **2. sg.** | dirb-k | norė-k | skaity-k |
| **3. sg.** | tegu + prítomný čas | tegu + prítomný čas | tegu + prítomný čas |
| **1. pl.** | dirb-k-**ime** | norė-k-**ime** | skaity-k-**ime** |
| **2. pl.** | dirb-k-**ite** | norė-k-**ite** | skaity-k-**ite** |
| **3. pl** | tegu + prítomný čas | tegu + prítomný čas | tegu + prítomný čas |

Číslovky
--------

| číslovka | po litovsky |
| --- | --- |
| 1 | vienas |
| 2 | du, dvi (mužský rod / ženský rod) |
| 3 | trys |
| 4 | keturi, keturios |
| 5 | penki, penkios |
| 6 | šeši, šešios |
| 7 | septyni, septynios |
| 8 | aštuoni, aštuonios |
| 9 | devyni, devynios |
| 10 | dešimt |
| 11 | vienuolika |
| 12 | dvylika |
| 13 | trylika |
| 14 | keturiolika |
| 15 | penkiolika |
| 16 | šešiolika |
| 17 | septyniolika |
| 18 | aštuoniolika |
| 19 | devyniolika |
| 20 | dvydešimt |
| 30 | trysdešimt |
| 40 | keturiasdešimt |
| 50 | penkiasdešimt |
| 60 | šešiasdešimt |
| 70 | septyniasdešimt |
| 80 | aštuoniasdešimt |
| 90 | devyniasdešimt |
| 100 | šimtas |
| 1000 | tūkstantis |

Slovníček
---------

| po slovensky | po litovsky | poznámka |
| --- | --- | --- |
| Litovec | Lietuvis |  |
| Litovka | Lietuvė |  |
| Litovsky | Lietuviškai |  |
| Litva | Lietuva |  |
| Lotyšsko | Latvija |  |
| Lotyš | Latvis |  |
| Lotyška | Latvė |  |
| Vitajte v... | Sveiki atvykę į... |  |
| Ahoj (neformálne) | Labas |  |
| Dovi | Iki! |  |
| Dovidenia | Iki pasimatymo!
Viso gero!
Sudie! |  |
| Ako sa voláte? | Koks jūsų vardas? |  |
| Ako sa voláš? | Kuo tu vardu? |  |
| Prosím | Prašau |  |
| Ďakujem | Ačiū |  |
| Koľko to stojí? | Kiek tai kainuoja? |  |
| Áno | Taip
Jo |  |
| Nie | Ne |  |
| Možno | Gal |  |
| Prepáč/prepáčte. | Atsiprašau. |  |
| Pomôžte | Padėkite |  |
| Nerozumiem. | Nesuprantu. |  |
| Hovoríš po anglicky? | Ar tu kalbi angliškai? |  |
| Hovoríte po anglicky? | Ar jūs kalbate angliškai? |  |
| Hovorím rusky. | Moku (kalbėti) rusiškai. |  |
| Nehovorím litovsky. | Nekalbu lietuviškai. |  |
| Môžete hovoriť rusky. | Galite kalbėti rusiškai? | *(vyslovuje sa Gálite kalbéti...) – vo východnej časti žiaden problém* |
| Kde je...? | Kur yra…? |  |
| Som cudzinec. | Aš esu užsienietis. |  |
| Som Slovák. | Aš esu Slovakas. |  |
| Som Slovenka. | Aš esu Slovakė. |  |
| Som zo Slovenska. | Aš esu iš Slovakijos. |  |
| V Litve som po prvýkrát. | Aš esu Lietuvoje pirmą kartą. |  |
| Litva sa mi páči. | Lietuva man patinka. |  |
| V Litve sa mi páči. | Lietuvoje man patinka. |  |
| Ide tento autobus do...? | Ar šis autobusas važiuos į...? |  |

Dni v týždni
------------

Dni v týždni Litovci počítajú. Doslovný preklad znamená "prvý deň", "druhý deň"...

Zaujímavé je, že keď Litovci chcú povedať, že niečo je v pondelok, nepoužijú lokál jednotného čísla ako my (*v kom?* *v čom?*), ale akuzatív jednotného čísla (*koho?* *čo?*). To isté platí aj pri mesiacoch. Ak chcú vyjadriť opakovanosť (napr. že niečo sa opakuje každý pondelok alebo žito sa seje vždy v auguste (každý rok)) tak použijú inštrumentál množného čísla.

| po slovensky | po litovsky |
| --- | --- |
| pondelok | pirmadienis |
| utorok | antradienis |
| streda | trečiadienis |
| štvrtok | ketvirtadienis |
| piatok | penktadienis |
| sobota | šeštadienis |
| nedeľa | sekmadienis |

Mesiace v roku
--------------

Názvy litovských mesiacov sú odvodené z etymológie.

| po slovensky | po litovsky | poznámka |
| --- | --- | --- |
| január | sausis | *odvodené od slova suchý* |
| február | vasaris |  |
| marec | kovas | *havran* |
| apríl | balandis | *holub* |
| máj | gegužė | *kukučka* |
| jún | birželis | *odvodené od slova breza* |
| júl | liepa | *lipa* |
| august | rugpjūtis | *odvodené od kosenia žita* |
| september | rugsėjis | *odvodené od siatia žita* |
| október | spalis |  |
| november | lapkritis | *lapas = list; kristi, krenta, krito = padať; teda analógia českému listopad* |
| december | gruodis | *odvodené od zamrznutej zeme* |

Komunikácia Litovec vs. Lotyš
-----------------------------

Litovčina je gramaticky blízko príbuzná s lotyštinou, ale hovorcovia oboch jazykov si navzájom veľmi nerozumejú. Mnohé slovíčka sú si podobné, časté sú ale prípady, kedy to isté slovo označuje úplne niečo iné. Rozdiely medzi litovčinou a lotyštinou sú v slovnej zásobe oveľa väčšie než medzi slovenčinou a češtinou. Občas pri vzájomnej komunikácii Litovca a Lotyša môže dôjsť k trapasom.

Referencie
----------

1. ↑  MRUŠKOVIČ, Viliam. *Európa jazykov a národov na prahu tretieho tisícročia*. Martin : Matica slovenská, 2008. 517 s. ISBN 978-80-7090-858-7. S. 274.

Iné projekty
------------

CommonsWikislovník
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Litovčina**
* Spolupracuj na Wikislovníku Wikislovník ponúka heslo ****Litovčina****

Externé odkazy
--------------

* Lingvistika litovčiny
* Slovník litovčiny
* Kolektívny slovník litovčiny
* Gramatika litovského jazyka

| * z
* d
* u
Úradné jazyky EÚ |
| --- |
| 
* angličtina
* bulharčina
* chorvátčina
* čeština
* dánčina
* estónčina
* fínčina
* francúzština
* gréčtina
* holandčina
* chorvátčina
* írčina
* litovčina
* lotyština
* maďarčina
* maltčina
* nemčina
* poľština
* portugalčina
* rumunčina
* slovenčina
* slovinčina
* španielčina
* švédčina
* taliančina

 | Vlajka EÚ |