**Konstantin Päts** (\* 23. február 1874, Tahkuranna – † 18. január 1956, Buraševo pri Kalinine, ZSSR) bol estónsky novinár, politik, štátnik, jeden z najvýznamnejších Estóncov 20. storočia. Zaslúžil sa o vytvorenie Estónska a následne vystriedal viacero pozícií. Medzi jeho najvýznamnejšie patrili: post predsedu vlády Estónska a post estónskeho prezidenta, ako i post hlavy štátu *riigivanem*. Od roku 1934 vládol krajine autoritatívne, *de facto* ako diktátor až do roku 1940, keď krajinu obsadil Sovietsky zväz. Patrí k najkontroverznejším postavám estónskych dejín.

Životopis
---------

Konstantin Päts sa narodil do roľníckej rodiny v Ruskej ríši v estónskej obci Tahkuranna v roku 1874. Po tom čo vyštudoval Štátnu strednú školu v Pärnu nastúpil na štúdium práv na univerzite v Tartu. Po získaní titulu v roku 1898 vykonal povinnú vojenskú službu v Pskove a v roku 1901 začal pracovať ako žurnalista v estónskych novinách *Teataja* (Hlásateľ). V roku 1904 sa stal členom mestskej rady a následne aj zástupcom starostu v Tallinne. Po tom, čo o rok neskôr vypukla v Rusku revolúcia musel z Estónska utiecť, pretože bol odsúdený na smrť pre údajnú účasť na vedení miestnych rebelov. Sám pred tým pritom vyzýval skôr k zdržanlivosti. Roky 1905 až 1906 prežil v exile vo Švajčiarsku, následne do roku 1909 žil vo Fínsku.

Konštantín Päts v roku 1917
V roku 1910 prišiel do Petrohradu, kde sa nahlásil úradom a 9 mesiacov následne slúžil v petrohradskom väzení Kresty. Od návratu písal pre estónske petrohradské noviny *Peterburi Teataja* a od roku 1911 pre noviny *Tallinna Teataja*. Počas prvej svetovej vojny vykonával vojenskú službu v Tallinne, v roku 1917 sa zapojil sa do estónskeho národnooslobodzovacieho hnutia. Bol jedným z trojice členov Výboru na záchranu Estónska, ktorý 24. februára 1918 vydal Deklaráciu nezávislosti Estónska. Päts sa následne stal hlavou provizórnej estónskej vlády, no takmer ihneď bol uväznený nemeckými vojskami a odvlečený do Poľska. Po porážke Nemecka a vyhlásení prímeria v novembri 1918 bol prepustený a vrátil sa do Estónska. V provizórnej vláde mal v nasledujúcom období na starosť viacero úloh ako: post minister obchodu a vnútra, či ministra vojny. Mal na starosti obranu krajiny proti povstalcom bojujúcim o moc na území bývalej Ruskej ríše.

V politike zastával pravicové agrárne stanovisko a bol členom strany *Põllumeeste Kogud* (Zväz roľníkov, neskôr po spojení *Asunikkude ning väikemaapidajate Koondis*). V Prvej estónskej republike patrila jeho strana k najsilnejším a Päts zastával viacero významných postov v exekutíve. V rokoch 1922 až 1923 bol taktiež hlavou (hovorcom) estónskeho parlamentu Riigikogu. Ako hlava štátu *riigivanem* s mocou obdobnou pôsobnosti prezidenta a premiéra pôsobil päťkrát v obdobiach od 25. januára 1921 až 21. novembra 1922, 2. augusta 1923 až 26. marca 1924, 12. februára 1931 až 19. februára 1932, 1. novembra 1932 až 18. mája 1933 a 21. októbra 1933 až 24. januára 1934.

Po tom, čo bola v roku 1933 po referende prijatá nová ústava Päts využil situáciu a potlačil pronemecké fašistické hnutie *Vaps*, ktoré údajne chystalo prevrat. Zároveň sám s pomocou generála Johana Laidonera prevzal *de facto* ako diktátor moc. V roku 1935 založil novú stranu Vlastenecká liga (*Isamaaliit*), ktorá sa stala štátostranou. V roku 1937 sa nechal zvoliť tzv. riigihoidja (prezidentom regentom, resp. štátnym protektorom) a v roku 1938, po prijatí novej ústavy na 6 rokov prezidentom. Jeho autoritársky režim nazývaný aj éra ticha (estón. vaikiv ajastu) následne trval až do okupácie Sovietskym zväzom v júli 1940. Päts ako vodca krajiny podpísal so Sovietmi viaceré „spojenecké zmluvy" vedúce k začleneniu krajiny do ZSSR.

Päts v sovietskom väzení
Okrem politiky sa Päts venoval aj iným ekonomickým, či kultúrnym činnostiam. V rokoch 1919 – 1933 pôsobil ako predseda poisťovne *Estonian Lloyd*, v rokoch 1925 až 1929 bol predsedom estónskej Rady obchodnej a priemyselnej komory a v rokoch 1925 – 1936 bol predsedom Estónsko-fínsko-maďarskej asociácie, následne od roku 1936 bol jej čestným predsedom. V rokoch 1927 – 1937 pôsobil tiež ako predseda nadácie *Fenno-Ugria*. Vlastnil tiež farmu v obci Kloostrimetsa. V roku 1928 získal čestný doktorát z práv na Tartuskej univerzite, v roku 1938 čestný doktorát z vied na Tallinnskej technickej univerzite a na univerzite v indickej Andhre. Získal viacero ocenení a čestných občianstiev.

Po obsadení Estónska Sovietmi bol Päts deportovaný do ZSSR, kde žil v Ufe. V roku 1941 bol zatknutý a uväznený do roku 1954, v roku 1956 zomrel v psychiatrickej liečebni neďaleko dnešného Tveru.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4  Konstantin Päts In:  *Encyclopedia Britannica* [online]. [Cit. 2020-05-11]. Dostupné online. (po anglicky)
2. 1 2  Päts In: *Ottova všeobecná encyklopédia v dvoch zväzkoch M-Ž*. 1. vyd. Bratislava : Agentúra Cesty, 2006. ISBN 8096915940. S. 206.
3. 1 2 3 4 5 6   *Konstantin Päts* [online]. Úrad prezidenta Estónskej republiky, [cit. 2020-05-11]. Dostupné online.
4. ↑  ESTONIAN PROVISIONAL GOVERNMENT. a ESTONIAN RESCUE (SALVATION) COMMITTEE (Eestimaa Päästmise Komitee). In: MILJAN, Toivo. *Historical Dictionary of Estonia*. [s.l.] : Rowman & Littlefield, 2015. ISBN 978-0-8108-7513-5. S. 169. (po anglicky)
5. 1 2  Päts, Konstantin In: *Encyclopedia Estonica* [online]. www.estonica.org, [cit. 2020-05-11]. Dostupné online.
6. ↑  Years of the authoritarian regime In:  *Encyclopedia Estonica* [online]. www.estonica.org, [cit. 2020-05-11]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Konstantin Päts**


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Politický portál |

Externé odkazy
--------------

* Konstantin Päts In: *Veľká sovietska encyklopédia* (po anglicky)

| * z
* d
* u
Prezidenti Estónska |
| --- |
| Prvá estónska republika | 
* Konstantin Päts (1938 – 1940)

 | Prezidentská vlajka Estónska |
| Druhá estónska republika | 
* Lennart Meri (1992 – 2001)
* Arnold Rüütel (2001 – 2006)
* Toomas Hendrik Ilves (2006 – 2016)
* Kersti Kaljulaid (2016 – 2021)
* Alar Karis (2021 – súčasnosť)

 |

Autoritné údaje: * BnF: 13322525q
* GND: 119114100
* ISNI: 0000 0000 7836 0971
* LCCN: no92002935
* NK ČR: mub20221146586
* VIAF: 39521375
* WorldCat: lccn-no92002935