*Ojedinele sa názov pstruh potočný používa na označenie celého druhu Salmo trutta, t.j. ako synonymum výrazu pstruh morský v širšom zmysle, pozri pstruh morský*
**Pstruh potočný** (nesprávne: *pstruh riečny*, ľudovo: *potočiak*, *potočák*; o latinskom názve pozri nižšie) je potočná forma komplexu druhov pstruh morský (Salmo trutta). Patrí do čeľade lososovité.

Nomenklatúra a zaradenie v systéme
----------------------------------

A) V jednom (skôr novšom) type systematiky sa rod Salmo delí na desiatky (často takmer 50) druhov. Väčšina týchto druhov je veľmi príbuzná a preto tvorí tzv. „komplex druhov pstruh morský" („komplex druhov Salmo trutta"). Všetky druhy z tohto komplexu druhov majú okrem iného potočné formy, ktoré sa v latinčine označujú pridaním prívlastku „...morpha fario" („...m. fario") alebo „...forma fario" („...f. fario") k názvu toho-ktorého druhu alebo poddruhu. V tomto type systematiky by teda latinský ekvivalent pre názov pstruh potočný ako celok bol zápis v štýle „Salmo trutta morpha fario + Salmo labrax morpha fario + Salmo caspius morpha fario + ..." atď. (namiesto „morpha" môže byť „forma"), čiže by sa ako potočné formy museli vymenovať všetky druhy, ktoré patria do komplexu druhov Salmo trutta. Na Slovensku sa podľa tejto systematiky vyskytuje len:

* „Salmo trutta morpha fario" - t.j. pstruh morský [trochu presnejšie: pstruh atlantický] forma potočná, a
* „Salmo labrax morpha fario" - t.j. pstruh pont(okasp)ický (nazývaný aj: čiernomorský) forma potočná (existencia Salmo labrax na Slovensku je však vzhľadom na masívne introdukovanie Salmo trutta dnes už sporná).

B) V alternatívnom (skôr staršom) type systematiky sa rod Salmo delí len na niekoľko málo druhov (v extrémnom prípade len na dva: losos atlantický a pstruh morský). To znamená, že namiesto vyššie uvedeného komplexu druhov je v tejto systematike spravidla len jediný veľký druh – pstruh morský (Salmo trutta). V takejto systematike je teda možné latinský ekvivalent pre názov pstruh potočný ako celok zapísať stručne ako „Salmo trutta morpha fario" (resp. „Salmo trutta forma fario"), t.j. po slovensky aj **pstruh morský forma potočná** [resp. ... **formy potočnej**] (alebo staršie: **pstruh obyčajný forma potočná** [resp.... **formy potočnej**] alebo **losos pstruhovitý forma potočná** [resp. .. **.formy potočnej**]) resp. **potočná forma pstruha morského/prstruha obyčajného/lososa pstruhovitého**; alternatívne sa niekedy potočná forma ako celok klasifikuje ako poddruh, v takom prípade je latinský zápis „Salmo trutta fario"). Na Slovensku sa podľa tejto systematiky vyskytujú 2 (potočné) poddruhy druhu Salmo trutta:

* "Salmo trutta trutta morpha fario" – t.j. pstruh morský atlantický forma potočná; a
* "Salmo trutta labrax morpha fario" – t.j. pstruh morský pontický forma potočná (existencia Salmo trutta labrax na Slovensku je sporná – porov. vyššie).

Vysvetlenie inými slovami a zdroje pozri v článku Salmo (rod).

Výskyt
------

Pstruh potočný je rozšírený prakticky v celej Európe (a introdukovaný aj na iných kontinentoch). Na Slovensku sa vyskytuje v stredných a horných úsekoch tokov, v horských potokoch aj vo veľkých nadmorských výškach (vo Vysokých Tatrách až 1 500 m n. m.). Dôležitými faktormi pre jeho výskyt sú najmä teplota vody, jej čistota a obsah kyslíka vo vode. Môžeme ho však nájsť aj v úsekoch riek pod priehradnými nádržami, kde nachádza vhodné životné podmienky.

Opis
----

Pstruh má vretenovité, svalnaté telo, ktoré je zo strán mierne sploštené. Má pomerne veľkú klinovitú hlavu, s hlboko rozštiepenými a širokými ústami. Silné čeľuste majú drobné zuby. Má zaokrúhlené brušné a chrbtové plutvy, ktoré sú pomerne krátke. Pre pstruha je typická tuková plutvička. Pstruh sa vyskytuje v mnohých podobách. Existujú jedince s vysokým a krátkym telom, v priereze oválnym alebo splošteným, alebo jedince s telom pretiahnutým a nízkym, spravidla však majú tvar medzi oboma uvedenými variantmi.Chrbát býva sfarbený zeleno alebo žltočierno, existujú však aj ďalšie farebné varianty. Brušná časť býva vždy svetlejšia, s odtieňmi do žltej či špinavo bielej. Na chrbte, bokoch i na chrbtovej a tukovej plutve bývajú červené škvrny, ktoré sú väčšinou na bokoch svetlo olemované. Niekedy tieto škvrny môžu chýbať, alebo majú iný odtieň. Samce majú dlhšiu hlavu ako samice, u starších jedincov sa objavuje hákovité zahnutie spodnej čeľuste.

Potrava
-------

Pstruhy sa živia najmä larvami vodného hmyzu, predovšetkým potočníkov, podeniek a pakomárov. Ale tiež náletovým suchozemským hmyzom. Väčšie jedince sa živia aj menšími rybkami, obojživelníkmi a malými cicavcami. V stojatých vodách tvorí zložku jeho potravy aj zooplanktón.

Rozmnožovanie a vývoj
---------------------

Pstruhy v stredoeurópskych podmienkach dospievajú medzi druhým a tretím rokom života. Relatívna plodnosť samíc kolíše v intervale 2 000 – 3 000 ks/kg, ale v málo výživných horských potokoch je to menej. Ikry bývajú žlté a relatívne veľké, majú priemer 4 až 6 milimetrov. K treniu dochádza v októbri a novembri a závisí predovšetkým od teploty vody v danom toku. Do neresiska migrujú dlho, pričom sú schopní prekonávať pomerne vysoké vodné prekážky, ako sú vodopády a hrádze. Ako neresiská si vyberá miesta s piesčitým alebo štrkovým dnom, s pomalšie prúdiacou vodou a hĺbkou do 0,5 metra. Na dne bruchom vytvárajú oválne jamky až 50 centimetrov dlhé, do ktorých v niekoľkých dávkach ukladajú ikry, ktoré samec oplodňuje. Počas trenia obaja rodičia víria piesok a drobný štrk, ktorým ikry následne zakryjú. V prírodných podmienkach dochádza k vyliahnutí lariev vo februári až marci.

Pstruh sa dožíva veku 3 až 5 rokov, staršie jedince sa vyskytujú veľmi zriedka. Jeho rast je závislý od množstva potravy v danej lokalite, v málo výživných tokoch dorastá vo veku 5 rokov do veľkosti približne 20 centimetrov, v lepších podmienkach väčších riek viac ako 30 centimetrov. Vyhovujúce podmienky a dostatok potravy majú zásadný vplyv na jeho rast a dĺžku života. Rekordný jedinec na Slovensku dorástol do dĺžky 98 cm. Jeho trofej a jeho "životopis" sú uložené na rybej farme v Demänovej pri Liptovskom Mikuláši.

Prežitie
--------

Pstruh potočný je citlivý na znečistenie vody, v ktorej žije. Ako hraničná hodnota, ktorú nie je schopný už prežiť, sa uvádza koncentrácia 0,025 až 0,075 mg anorganického hliníka v litri vody pri pH 4,5 až 5,3.

Referencie
----------

1. ↑   *Podpora ochrany lokalít NATURA 2000 začlenením do celopriestorového systému ekologickej stability: Regionálny územný systém ekologickej stability okresu Poprad* [online]. minv.sk, [cit. 2016-11-15]. Dostupné online.. S. 225
2. ↑  KOŠČO, J. et al. "Ichtyológia II: Učebné texty k elektronickému kurzu Ichtyológia II". Prešov: Prešovská univerzita v Prešove (PULIB), 2015. ISBN 978-80-555-1240-2. s. 53 (nejasne) dostupné online
3. 1 2   *Časopis Poľovníctvo a rybárstvo – Hra farieb* [online]. polovnictvo.pluska.sk, [cit. 2016-11-15]. Dostupné online. Archivované 2016-11-22 z originálu.
4. ↑  potočiak, potočák in: Slovenský národný korpus
5. ↑  *Voda v Českej republike.* Praha: Consult, 2006. ISBN 80-903482-1-1 s. 12.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Pstruh potočný**

Zdroj
-----

* Salmo trutta. 2006 IUCN Red List of Threatened Species. prístup 19. 10. 2011.
* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Pstruh obecný potoční na českej Wikipédii a Brown trout na anglickej Wikipédii.*