Vrchný plášť     Spodný plášť
**Zemský plášť** je hrubá vrstva hornín obkolesujúca jadro Zeme a leží hneď pod kôrou. Je hrubý približne 2 900 km a zaberá 80 % objemu a 69% hmotnosti Zeme. Dôležitým procesom, ktorý prebieha v plášti, je výstup roztaveného materiálu z hranice astenosféry, čo sa na povrchu prejavuje rôznymi formami (horúce škvrny, rozchádzanie sa oceánskeho dna a pohyb kontinentov).

Zemský plášť leží veľmi hlboko, aby sa dal skúmať bežnými technikami (vrty). Väčsinu poznatkov sa podarilo získať až v 20. storočí nepriamymi metódami: analýzou prechodu seizmických vĺn, porovnávaním archaických bazaltov so súčasnými bazaltami stredoceánskych chrbtov, analýzou lherzolitov, kimberlitov a peridotiov.

Vrchný plášť
------------

Vrchná časť zemského plášťa sa nachádza pod kôrou. Je od nej oddelený rozhraním, nazvaným Mohorovičićova diskontinuita, (skrátene *MoHo*). Jeho vrchné ohraničenie je variabilné: 1 až 20 km pod oceánskou kôrou a 30 až 150 km pod pevninskou kôrou. Spodná hranica je 640 km pod povrchom Zeme. Hustota je okolo 3,27 g.cm−3 a teplota okolo 1 400 °C.

Vo vrchnom plášti môžeme vyčleniť tri rozdielne oblasti:

* Zóna nízkych rýchlostí, alebo aj astenosféra, je oblasť od 60 do 250 km. Je charakteristická znížením rýchlosti prechádzajúcich seizmických vĺn.
* Oblasť na prvým fázovým prechodom – až do hĺbky cca 400 km. V nej rýchlosť seizmických vĺn narastá.
* Oblasť fázového prechodu, alebo aj rozhranie medzi vrchným a spodným plášťom (650 km, značne varíruje).

Vrchný plášť je tvorený eklogitmi, dunitmi a peridotitmi, z mineralogického hľadiska prevažne olivínom, pyroxénmi, granátmi a spinelmi, čiže minerálmi s vysokým obsahom horčíka a železa. Veľa informácií o zložení vrchného plášťa bolo získaných zo xenolitov spinelových lherzolitov vynesených z hĺbky 40 – 60 km a vzácnejších granátových lherzolitov, vynesených z hĺbky 200 km.

Spodný plášť
------------

Spodný plášť leží pod vrchným (hĺbka 650 km) a siaha až k jadru (hĺbka 2 900 km), od ktorého je oddelený opäť diskontinuitou – Gutenbergova diskontinuita. Tlak opäť narastá (až do 120 GPa), čo sa prejavuje aj na minerálnom zložení: spinely sa fázovým prechodom premenia na perovskit, spodný plášť je tiež obohatený o prvky kobalt, nikel a titán. Spodný plášť sa javí byť oveľa kompaktnejší ako vrchný.

Chemické zloženie
-----------------

| Obsah jednotlivých prvkov a ich oxidov v plášti |
| --- |
| Prvok | Obsah (hm. %) |  | Oxid | Obsah (hm. %) |
| Kyslík | 44,8 |  | --- | --- |
| Kremík | 21,5 |  | SiO2 | 46 |
| Horčík | 22,8 |  | MgO | 37,8 |
| Železo | 5,8 |  | FeO | 7,5 |
| Hliník | 2,2 |  | Al2O3 | 4,2 |
| Vápnik | 2,3 |  | CaO | 3,2 |
| Sodík | 0,3 |  | Na2O | 0,4 |
| Draslík | 0,03 |  | K2O | 0,04 |
| Suma | 99,7 |  | Suma | 99,1 |

Pozri aj
--------

* Stavba Zeme

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Chemický portálPortál vied o Zemi |

* Stavba a zloženie plášťa Zeme (anglicky)

|  |
| --- |
| Stavba Zeme |
| Geosféra | Magnetosféra | Exosféra | Atmosféra |
| Ionosféra | Termosféra |
| Mezosféra |
| Hydrosféra | Stratosféra |
| Biosféra | Troposféra |
| Pedosféra | Litosféra | Zemská kôra |
| Pevninská kôra |
| Oceánska kôra |
| Vrchný plášť | Najvrchnejší plášť | Zemský plášť |
| Astenosféra |
| Hranica vrchný-spodný plášť |
| Spodný plášť |
| Vonkajšie jadro | Zemské jadro |
| Vnútorné jadro |