recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Erb Mediciovcov
**Mediciovci** bola talianska dynastia, bohatá rodina a meštiansky rod, ktorý vládol vo Florencii od 15. do 18. storočia. Rodina pôvodne pochádzala z toskánskeho regiónu Mugello.

Už v 13. storočí boli vplyvnou a bohatou rodinou. Neskôr začali podnikať aj v bankovníctve a v roku 1397 založili svoju vlastnú banku, ktorá bola vo svojej dobe jedna z najväčších a najvplyvnejších. O vplyv rodiny sa zaslúžil Cosimo Medici v neskorom 14. storočí v čase republiky. 

Od polovice 15. storočia sa stali neoficiálnymi vládcami Florencie a roku v 1531 získali oficiálny titul florentský vojvoda. V roku 1569 bolo vojvodstvo pápežom Piom V. pre svoj teritoriálny rozmach povýšené na veľkovojvodstvo. Od tohto roku viedli Toskánske veľkovojvodstvo až do roku 1737, keď zomrel Gian Gastone de' Medici, posledný z rodu.

Z rodiny pochádzali traja pápeži (Klement VII. Lev X. Lev XI.) a dve francúzske kráľovné (Katarína Medicejská, Mária Medicejská). Počas obdobia renesancie výrazne podporovali umenie.

Pozri aj
--------

* Cosimo Medici
* Piero de Medici
* Katarína Medicejská
* Mária Medicejská
* Talianska renesancia
* Florencia

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Mediciovci**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Medicejové na českej Wikipédii.*

Externé odkazy
--------------

*
**Mikroskop** je jedno z 88 súhvezdí modernej astronómie. Súhvezdie zaviedol Nicolas Louis de Lacaille v roku 1754. Pomenoval ho podľa vynálezu, ktorý koncom 16. storočia spôsobil obrovský pokrok vo vede, pretože vedci mohli poznávať prírodu vo veľmi malých rozmeroch.

Hviezdy
-------

| Hviezda | Meno | Hviezdna veľkosť |
| --- | --- | --- |
| γ Mic | γ Mic | 4,7m |
| α Mic | α Mic | 4,89m |
|

Mikroskop je súhvezdie mimoriadne chudobné na jasné hviezdy a objekty. Najjasnejšia hviezda gama Microscopii dosahuje jasnosť len 4,67 magnitúd. Táto hviezda pôvodne patrila do súhvezdia Južná ryba ako 1 Piscis Austrini. Alfa Microscopii má jasnosť len 4,88 magnitúd. Má sprievodcu desiatej magnitúdy vo vzdialenosti 10,5". Jasnejšia zložka má spektrálny typ G8 a preto je sfarbená dožlta. Jasnosť ostatných hviezd sa blíži k alebo presahuje piatu magnitúdu. Théta Mic je trojhviezda. Pri tesnom páre hviezd so vzdialenosťou len 0,5" sa nachádza tretia zložka vzdialená 78,4". Hviezdy jasnejšieho páru majú magnitúdy 6,4 a 7,0, ich slabší spoločník približne 10,5.

Objekty
-------

Súhvezdie je bez jasných zaujímavých objektov. Možno v ňom nájsť len niekoľko slabých galaxií, z ktorých najjasnejšia je špirálová NGC 6925. Severseverozápadne od nej leží ďalšia špirálová galaxia NGC 6923, tá je však takmer o magnitúdu slabšia (jasnosť 12,1 mag).

Poloha
------

Mikroskop patrí medzi najnezreteľnejšie a najnenápadnejšie súhvezdia vôbec. V našich zemepisných šírkach dokonca ani nevychádza celé nad obzor. Keďže nijaká jeho hviezda nepresahuje jasnosť 4,5 magnitúd, u nás v týchto miestach sotva uvidíme niečo viac, ako len prázdnu oblasť bez hviezd. V južnejších zemepisných šírkach ho možno (s problémami) nájsť priamo pod Kozorožcom. Z východu susedí s Južnou rybou, zo západu s pomerne výrazným obrazcom Strelca.

Zdroj
-----

* PLAUCHOVÁ, Jana. *Súhvezdia od Andromedy po Žirafu*. Redakcia Eduard Koči; ilustrácie Peter Zimnikoval; Beata Zimnikovalová, Michal Mojžiš, Tibor Krátky. prvé vyd. Hurbanovo : Slovenská ústredná hvezdáreň Hurbanovo, 2023. 592 s. ISBN 978-80-89998-357. Kapitola Mikroskop, s. 281 – 282.

| * z
* d
* u
88 súhvezdí modernej astronómie |
| --- |
| 
* Andromeda
* Baran
* Blíženci
* Býk
* Cefeus
* Centaurus
* Ďalekohľad
* Delfín
* Drak
* Eridanus
* Fénix
* Had
* Hadonos
* Havran
* Herkules
* Hodiny
* Holubica
* Hydra
* Chameleón
* Indián
* Jašterica
* Jednorožec
* Južná koruna
* Južná ryba
* Južný kríž
* Južný trojuholník
* Kasiopeja
* Kompas
* Koník
* Korma
* Kozorožec
* Kružidlo
* Kýl
* Labuť
* Lev
* Lietajúca ryba
* Líška
* Lýra
* Maliar
* Malý lev
* Malý pes
* Malý medveď
* Mečiar
* Mikroskop
* Mucha
* Oktant
* Oltár
* Orión
* Orol
* Panna
* Pastier
* Páv
* Pec
* Pegas
* Perzeus
* Plachty
* Pohár
* Poľovné psy
* Povozník
* Pravítko
* Rajka
* Rak
* Ryby
* Rydlo
* Rys
* Severná koruna
* Sextant
* Sieť
* Sochár
* Stolový vrch
* Strelec
* Šíp
* Škorpión
* Štít
* Trojuholník
* Tukan
* Váhy
* Veľký pes
* Veľká medvedica
* Veľryba
* Vlasy Bereniky
* Vlk
* Vodnár
* Vodný had
* Výveva
* Zajac
* Žeriav
* Žirafa

 |
**Andrej Bičan** vlastným menom **Alexej Ruminkovnj** (\* 4. január 1967, Volgograd) je slovenský moderátor, herec, zabávač a streamer (od r. 2019). 

Vyštudoval Vysokú školu múzických umení a účinkoval v divadlách Nová scéna, Malá scéna a Divadle Pavla Országha Hviezdoslava.

Moderovať začal v TV Luna a do povedomia divákov sa výraznejšie zapísal zásluhou uvádzania súťažnej relácie STV Maxihra. Neskôr moderoval relácie *Schôdzka naslepo*, *Megabyte*, *Nákupná horúčka*, *5 minút slávy* a iné. Svoje skúsenosti využil na obrazovkách TV JOJ, kde účinkoval v zábavných programoch *Extrém*, *Na paškál*, Varí vám to a iné. Po návrate do verejnoprávnej televízie začal moderovať zábavno-súťažnú reláciu 5 proti 5. 

V roku 2012 získal ocenenie v ankete Osobnosť televíznej obrazovky, kde zvíťazil v kategórii *Zabávač/Moderátor zábavnej relácie*.V roku 2016 bol aj v show Tvoja tvár znie povedome. V súčasnosti streamuje na platforme Twitch.
V roku 2019 a v roku 2021 účinkoval v seriáli Delukse

Referencie
----------

1. ↑  Andrej Bičan na csfd.cz
**Pôvod sveta**  (po fr. *L'Origine du monde*) je škandalózny, veľmi realistický obraz Gustava Courbeta z roku 1866. Dnes visí v Musée d’Orsay v Paríži (olej na plátne, 55 x 46 cm).

Opis obrazu
-----------

Obraz zobrazuje detailný pohľad na genitálie nahej ženy, ktorá leží na posteli s mierne roztiahnutými nohami. Výrez je zvolený tak, že zvyšok tela nie je vidno, s výnimkou brucha a časti erigovanej prsnej bradavky.

Pôvod sveta - Musée d’Orsay, Paríž

Dejiny obrazu
-------------

Courbet obraz zhotovil údajne na objednávku tureckého diplomata Khalil-Beya, ktorý si obraz objednal do svojej súkromnej zbierky erotických obrazov.

Keď Khalil-Bey zbankrotoval, svoju zbierku predal. Najprv sa roku 1868 dostala k obchodníkovi so starožitnosťami menom Antoine de la Narde. Edmond de Goncourt obraz videl v jeho obchode v roku 1889 schovaný za dreveným krytom, ktorý bol ozdobený obrazom krajinky. Baron Francois de Havatny obraz kúpil roku 1910 pre Galériu Bernheim-Jeune a priniesol ho do Budapešti. Tento maďarský zberateľ obraz vlastnil až do konca druhej svetovej vojny.

Posledným majiteľom obrazu bol psychoanalytik Jacques Lacan. On a jeho žena, herečka Sylvia Bataille, ho kúpili v roku 1955 a zavesili ho v jednej vidieckej vile v Giutancourt. Lacan sa spýtal svojho nevlastného brata André Massona, či by nemohol skonštruovať dvojitý rám, ktorý by vpredu ukazoval inú maľbu. Masson namaľoval „surrealist version of L'Origine du monde" (surrealistickú verziu Pôvodu sveta). Verejnosť New Yorku mala roku 1988 prvý raz možnosť uvidieť obraz v Brooklynskom múzeu. Po Lacanovej smrti v roku 1981 sa obraz dostal do Francúzska a od roku 1995 ho vystavuje Musée d’Orsay v Paríži.

Polemiky
--------

Obraz vyvolal nespočetné polemiky a často sa označuje ako pornografia. Realistické a neskryté podanie aj dnes ešte vyvoláva prudké reakcie verejnosti. V Musée d’Orsay preto jedného strážcu poverili špeciálne permanentným strážením len tohto umeleckého diela.

Literatúra
----------

* Philippe Dagen, Le Musée d’Orsay dévoile « L’Origine du monde » [Musée d’Orsay odhaľuje „Pôvod sveta"] in Le Monde, 21.6. 1995
* Philippe Dagen, *Sexe, peinture et secret* [Sex, maľba a tajomstvo] in Le Monde, 22. 10. 1996
* Maxime Du Camp, *Les Convulsions de Paris* [Otrasy Paríža], 1878
* Isabelle Enaud Lechien, *James Whistler*, ACR Édition
* Stéphane Guégan and Michèle Haddad, *"L’ABCdaire de Courbet* [Šlabikár o Courbetovi], Flammarion
* Florence Noiville, *Le retour du puritanisme* [Návrat puritanizmu] in Le Monde, 25.3.1994

Filmografia
-----------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Umelecký portál |

* Jean Paul Fargier, L’Origine du monde, 1996
Immaculata od Tiepola s typickou farebnosťou šiat a atribúty: hviezdnu korunou, hadom, kosáčikom, zrkadlom, palmou a ľalipou
**Immaculata** (slovensky *Nepoškvrnená* alebo *bez poškvrny*) je typ zobrazenia Panny Márie vo výtvarnom umení. Je to skrátený výraz *Immaculata conceptio*, slovensky *nepoškvrnené počatie*, ktorý odkazuje na dogmu o Nepoškvrnenom počatí Panny Márie v lone jej matky (podľa apokryfov svätej Anny), teda netýka sa počatie Ježiša Krista.

Náročná, abstraktná teologická téma zobrazenia madony sa častejšie vyskytuje od 16. storočia. Pôvodne sa zobrazovala stojaca či kľačiaca pred Bohom Otcom a s diskutujúcimi slávnymi teológmi, riešiacimi otázku nepoškvrneného počatia. Panna Mária bola vnímaná ako druhá Eva, na ktorú sa vyskytujú vo výtvarnom zobrazenie narážky, najmä stojí na hadovi (príp. Drakovi), ktorého hlavu má rozdrviť jej potomstvo – teda symbolické predurčenie Krista, ktorý porazí Satana. Ďalšie atribúty (opatrené latinskými textami) bývajú čerpané z *Piesne piesní*, kde je Panna Mária prirovnávaná k Šulamítke. Napr. flos campi (kvietok Sárona), Turris David (veža Dávidova), speculum sine macula (neskalené zrkadlo), palma atď.

Baroková podoba Immaculaty zo španielskeho prostredia definoval Francisco Pacheco. Predstavuje podľa Apokalypsy *ženu odetú slnkom, pod jej nohami mesiac a veniec z dvanástich hviezd hlavy*. Pacheco určil, že má byť zobrazená ako dvanástich až trinásťročné dievča, v bielom šate a modrom plášti, s kosáčikom mesiaca špičkami otočenými nadol a františkánskym povrazom s tromi uzlami okolo pása. Táto podoba je v rôznych obmenách najrozšírenejšia. Niekedy je Immaculata znázornená na guli symbolizujúcej svet.

Referencie
----------

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Immaculata na českej Wikipédii.*

1. ↑  Gn 3,15
2. 1 2  HALL, James. Slovník námětů a symbolů ve výtvarném umění. Praha : Mladá fronta, 1991. 517 s. ISBN 80-204-0205-5. S. 326-327.
3. ↑   *Zj 12,1* [online]. [Cit. 2015-08-08]. Dostupné online. Archivované 2016-03-07 z originálu.

Pozri aj
--------

* Narodenie Panny Márie
* Nepoškvrnené počatie Panny Márie
* Panenské počatie Ježiša Krista

Iné projekty
------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Umelecký portál |

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Immaculata (socha)**

[[Kategória:]]
**Tomáš Sýkora** (\* 4. júla 1990, Bratislava) je slovenský profesionálny hokejový útočník. Syn bývalého hokejový útočníka Romana Sýkoru.

Kariéra
-------

Sýkora začal svoju hokejovú kariéru v v Banskej Bystrici a po niekoľkých úspešných juniorských sezónach získal v sezóne 2009/2010 cenu Dušana Pašeka za najlepšieho strelca juniorskej extraligy do 20 rokov.

V A-tíme debutoval v sezóne 2007/2008 za vtedy prvoligové Hc 05 Banská Bystrica. Svoj prvý extraligový zápas odohral roku 2008/2009 a neskôr sa presunul do tímu HK Orange 20. Po poslednej sezóne v domácom Hc05 Banská Bystrica podpísal zmluvu s HC Eaton Pardubice. Neskôr hosťoval na farme HC Eaton Pardubice v Hc Chrudim.
Po skúsenostiach z Česka sa vrátil do Slovenskej extraligy do MsHK Žilina, kde v sezóne 2011/12 vypadli v play-off s neskorším majstrom Slovenska HC Slovan Bratislava.

Reprezentácia
-------------

V slovenskej reprezentácii odohral zápasy a turnaje U 16 , U 17 , U 18 , U 20 rokov.
V roku 2007/2008 absolvoval Majstrovstvá Sveta do 18 rokov v Ruskej Kazani.

Referencie
----------

1. ↑

Štatistiky/Članky
-----------------

http://www.eliteprospects.com/player.php?player=17749[nefunkčný odkaz]
http://www.webhokej24.sk/extraliga/rozhovory/tomas-sykora-sezona-v-cechach-mi-dala-obrovsky-vela[nefunkčný odkaz]
http://www.bystricoviny.sk/rozhovor/posezonna-patnast-otazovka-pre-tomasa-sykoru/[nefunkčný odkaz]
Súradnice: Hviezdna mapa 07h 45m 19s; 28° 01′ 35″

**Pollux** (β Gem/β Geminorum/beta Geminorum) je jednou z najjasnejších hviezd súhvezdia Blíženci a jednou z najjasnejších hviezd na oblohe. Hoci je označená ako beta, v súčasnosti je jasnejšia ako Kastor, alfa Geminorum.

Táto hviezda je vzdialená asi 33,7 svetelných rokov od Slnka a jej priemer je asi 8,3-násobkom priemeru Slnka. Je to oranžový obor a jeho nápadná oranžová farba sa dá pozorovať už voľným okom. Je to náš najbližší obor vôbec. V jeho blízkosti je možné vidieť niekoľkých optických sprievodcov, ktorí k nemu fyzicky nepatria. 

V roku 2006 bola v okolí hviezdy potvrdená prítomnosť planéty nazvanej *Pollux b* s hmotnosťou 2,3 krát vyššou než hmotnosť Jupitera. Planéta obehne materskú hviezdu za 590 dní v priemernej vzdialenosti 1,64 astronomických jednotiek.

Pôvod názvu
-----------

Pomenovanie dostal podľa mytologického hrdinu Polluxa (v Grécku Polydeukes), ktorý bol syn najvyššieho boha Jupitera (v Grécku Dia) a kráľovnej Lédy. Mal brata dvojča, Kastora, ktorý však bol na rozdiel od neho smrteľný. Obaja patrili medzi najslávnejších dórskych hrdinov. Keď Kastor prišiel o život pri bitke s bratrancom Idasom, Pollux pomstil smrť svojho brata tým, že zabil Idasovho brata Linkea. Potom musel s Idasom bojovať o svoj život. Pollux s pomocou Dia tento boj vyhral, no preklial svoju nesmrteľnosť, lebo chcel zomrieť spolu s bratom. Zeus, dojatý Polluxovou láskou, mu ponúkol dve možnosti: buď ostane večne mladým uprostred bohov Olympu, alebo bude žiť jeden deň s bratom v podzemnom kráľovstve Hádesa a jeden deň na Olympe uprostred bohov. Pollux si vybral druhú možnosť. Zeus premenil bratov na hviezdy a umiestnil ich na nebo do súhvezdia Blíženci.

Zdroj
-----

* PLAUCHOVÁ, Jana. *Súhvezdia od Andromedy po Žirafu*. Redakcia Eduard Koči; ilustrácie Peter Zimnikoval; Beata Zimnikovalová, Michal Mojžiš, Tibor Krátky. prvé vyd. Hurbanovo : Slovenská ústredná hvezdáreň Hurbanovo, 2023. 592 s. ISBN 978-80-89998-357. Kapitola Blíženci, s. 387.

Externé odkazy
--------------

* Hatzes *et al.*. *Confirmation of the Planet Hypothesis of the Long-period Radial velocity Variations of β Geminorum* [online]. 2006-06-16, [cit. 2008-06-24]. Dostupné online. Archivované 2007-09-26 z originálu.
Súradnice: 49°09′12″S 20°02′44″V﻿ / ﻿49,153417°S 20,045583°V﻿ / 49.153417; 20.045583

Vodopád Skok
**Skok** je asi 30 m vysoký vodopád v Mlynickej doline na rieke Mlynica. 

Jeden z najkrajších tatranských vodopádov, ktorého krása vynikne pri zvýšených prietokoch. Vodopád padá zo skalného prahu vo výške 1 789 m n. m. Výstup okolo vodopádu je zaistený reťazami a vedie po klzkých žulových platniach. Vodopád Skok **patrí medzi najkrajšie tatranské vodopády**. Jeho krásu, ako vo väčšine vodopádov, znásobuje množstvo vody v prietokoch, takže **návšteva na jar, alebo začiatkom leta je ten ideálny nápad**. Avšak ako jedna z mála trás vo Vysokých Tatrách, je tento vodopád prístupný celoročne. Čo znamená, že sa k nemu môžete vybrať prakticky kedykoľvek, nevzťahuje sa na neho zimná uzávera turistických chodníkov. 

Vodopád Skok ale nie je len nejaký vodopádik. **Považuje sa za najmohutnejší zo slovenských vodopádov a je tretím najväčším vodopádom vo Vysokých Tatrách.** Cestu k vodopádu kedysi tvaroval ľadovec. **Výška vodopádu Skok je úctyhodných 25 metrov** a padá zo skalného brala v nadmorskej výške 1789 metrov.

Je jedno, či sa k vodopádu vyberiete v letných, alebo zimných mesiacoch, váš obdiv si určite zaslúži v každom ročnom období. Odporúčame ale návštevu na prelome jari a leta, keď sa topí sneh. Vtedy si jeho mohutnosť môžete vychutnať v plnej kráse. Vedie k nemu žltá značka zo Štrbského Plesa. 

Panoráma od vodopádu Skok. Na zábere vrchy sprava  Patria a Malá Bašta

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Skok (vodopád)**

Externé odkazy
--------------

* Poloha na turistickej mape

Súradnice: 49°09′10″S 20°02′44″V﻿ / ﻿49,152686°S 20,045672°V﻿ / 49.152686; 20.045672

| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí **Mlynice** |
| --- |
| *Mlynica* → *Poprad* → *Dunajec* → *Visla* |
| Vodné toky | Brezovský potok · Červená voda · Dielnica · Hájsky potok · Jaškovec · Lieskovec · Lopušná · **Mlynica** · Podhájsky potok · Potôčik · Priečny potok · Rakovec · Štrbský potok · Závadský potok |
| Vodné plochy | Capie pleso · Nižné Kozie pleso · Nové Štrbské pleso · Okrúhle pleso · Pleso nad Skokom · Štrbské pleso · Vyšné Kozie pleso |
| Vodopády | Skok |

| * z
* d
* u
Štrba |
| --- |
| Samospráva | 
* *Starosta:* Michal Sýkora (od 1990)
* *Obecné časti:* Štrbské Pleso
* Tatranská Štrba

 |
| Geografia | 
* Popradská kotlina
* Vysoké Tatry
* Dúbrava
* Dielnica
* Štrbský potok
* Važecká jaskyňa
* *Chránené územia:* Blatá
* Mlynická dolina
* Pastierske
* Pavlová

 |
| Pamiatky a stavby | 
* Evanjelický kostol
* Grand Hotel Kempinski
* Hotel Baník
* Hotel FIS
* Hotel Patria
* Liečebný dom Solisko
* Šoldov
* *Zoznam kultúrnych pamiatok*

 |
| Doprava | 
* *Cestná:* D1
* I/18
* II/537
* II/538
* Cesta Slobody
* *Železničná:* Tatranské elektrické železnice
* Železničná trať Žilina – Košice
* Železničná trať Štrbské Pleso – Štrba
* žst. Štrba
* žst. Štrbské Pleso

 |
| Šport | 
* Lyžiarsky areál Štrbské Pleso
* ME v hokeji 1925
* MS v severskom lyžovaní 1970
* *K:Šport*

 |
| Osobnosti | 
* *K:Osobnosti*

 |
**Manchester derby** sa vzťahuje na futbalové zápasy medzi Manchestrom City a Manchester United. Prvý zápas sa odohral v roku 1881. City hrajú na City of Manchester Stadium v Bradforde vo východnom Manchestri, zatiaľ čo United hrajú na Old Trafford v štvrti Trafford,Veľký Manchester. Tieto dva štadióny sú od seba vzdialené približne 6.4 kilometra. 

Tímy odohrali celkom 192 zápasov vo všetkých súťažiach. United vyhralo 78 zápasov, City 61 a zvyšných 53 sa skončilo remíziou.

Kluby patria medzi veľmi úspešné čo sa týka trofejových úspechov, spolu získali spolu 100 vyznamenaní. 67 ich vyhral Manchester United a 33 Manchester City.

História
--------

K prvému stretnutiu oboch tímov došlo 12. novembra 1881, keď St. Mark's (West Gorton) – z ktorého sa neskôr stal Manchester City – hostil Newton Heath LYR – z ktorého sa neskôr stal Manchester United. Zápas sa skončil 3-0 v prospech Newton Heath.  V tom čase boli kluby len dve z mnohých začínajúcich klubov v oblasti Manchestru a zápas nemal žiadny zvláštny význam.

Štatistiky
----------

| Súťaž | Zápasy | City | Remíza | United | Góly
City | Góly
United |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Premier League | 54 | 20 | 9 | 25 | 80 | 77 |
| Football League First Division | 104 | 30 | 39 | 35 | 147 | 141 |
| Football League Second Division | 12 | 2 | 4 | 6 | 13 | 21 |
| FA Cup | 10 | 4 | 0 | 6 | 14 | 19 |
| EFL Cup | 10 | 5 | 1 | 4 | 16 | 11 |
| FA Community Shield | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 |
| Celkom | 191 | 60 | 53 | 78 | 269 | 272 |

Najlepší strelci
----------------

Kurzíva označuje hráčov, ktorí sú v súčasnosti stále v Manchestri City alebo Manchestri United. 

*Aktuálne ku dňu 14. január 2023*

| Hráč | Klub | Góly |
| --- | --- | --- |
| ENG Wayne Rooney | Manchester United | 11 |
| ENG Joe Hayes | Manchester City | 10 |
| ENG Francis Lee | Manchester City | 10 |
| ARG Sergio Agüero | Manchester City | 9 |
| ENG Bobby Charlton | Manchester United | 9 |
| ENG Colin Bell | Manchester City | 8 |
| FRA Eric Cantona | Manchester United | 8 |
| ENG Brian Kidd | Manchester United(5)Manchester City (3) | 8 |
| ENG Joe Spence | Manchester United | 8 |
| ENG Paul Scholes | Manchester United | 7 |
| ENG Dennis Viollet | Manchester United | 7 |

Referencie
----------

1. ↑  Gary James, *Manchester: The Greatest City* (Polar Publishing, 2002), p.12.
2. ↑  Julian Baskcomb & Julia Byrne (eds.) *Manchester City Official Handbook 1997–98* (Polar, 1997), pp. 99–101

|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Futbalový portál |
Mekbuda a jej sprievodca
**Mekbuda** alebo **Zeta Geminorum** (ζ Gem/ζ Geminorum) je hviezda v súhvezdí Blíženci. Jej meno znamená „zatiahnutá laba". Nezvyčajné pomenovanie súvisí s pôvodným veľkým súhvezdím *Asad*, Lev, ktoré sa tu kedysi rozprestieralo. 

So svojím sprievodcom, ktorého jasnosť sa udáva v rozsahu od siedmej do desiatej magnitúdy, tvorí optickú dvojhviezdu. Sprievodca sa nachádza vo vzdialenosti 94". Hlavná zložka je zároveň aj premenná hviezda, typická cefeida (jedna z najľahšie pozorovateľných), 3 000-krát svietivejšia než Slnko. Jasnosť tohto žltého obra sa mení od 3,7 do 4,1 (3,6 – 4,2) mag v perióde 10,15 dňa. Perióda sa skracuje rýchlosťou približne 3 sekundy za rok.

Zdroj
-----

* PLAUCHOVÁ, Jana. *Súhvezdia od Andromedy po Žirafu*. Redakcia Eduard Koči; ilustrácie Peter Zimnikoval; Beata Zimnikovalová, Michal Mojžiš, Tibor Krátky. prvé vyd. Hurbanovo : Slovenská ústredná hvezdáreň Hurbanovo, 2023. 592 s. ISBN 978-80-89998-357. Kapitola Blíženci, s. 388.

Pozri aj
--------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálHviezdny portál |

Zoznamy hviezd
Súradnice: 48°08′25″S 17°06′06″V﻿ / ﻿48,140383°S 17,101645°V﻿ / 48.140383; 17.101645

**Vydrica** (nem. *Weidritz*, niekedy aj *Wödritz*, maď. *Vödric*) je bývalá osada pod Bratislavským hradom v Starom Meste.

Vznikla najneskôr okolo roku 1360, pravdepodobne presťahovaním obyvateľov bývalej rovnomennej osady z dnešnej južnej Mlynskej doliny, pozri Vydrica (Mlynská dolina). Nová Vydrica bola pôvodne jednoulicová osada za bránou mestských hradieb (od 15. storočia podľa tejto osady nazývanou Vydrická brána). Bola to jedna zo štyroch mestských brán a vychádzala cez ňu stredoveká obchodná cesta.

Od 18. storočia do druhej svetovej vojny bola Vydrica s okolím známa prostitúciou. Prevažná väčšina domov Vydrice bola zbúraná okolo roku 1960 a okolo roku 1970 v súvislosti s výstavbou Mosta SNP, prebieha jej opätovné zastavanie.

Pozri aj
--------

* Podhradie (Bratislava)
* Prídavkova ulica (zaniknutá)
* Medzierka (zaniknutá)
* Kálalova ulica
* Šťučia ulica

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Vydrica (Bratislava)**

Externé odkazy
--------------

* Článok na sme.sk


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Bratislavský portál |

| * z
* d
* u
Obce a osady začlenené do Bratislavy |
| --- |
| 
* Čunovo
* Devín
* Devínska Nová Ves
* Kramáre
* Dúbravka
* Jarovce
* Karlova Ves
* Komárov
* Krásna Ves
* Lamač
* Nivy
* Petržalka
* Podunajské Biskupice
* Prievoz
* Rača
* Rusovce
* Selendorf
* Trnávka
* Vajnory
* Vrakuňa
* Vydrica
* Záhorská Bystrica

 |
Súradnice: 48°26′58″S 21°44′02″V﻿ / ﻿48,4494°S 21,734°V﻿ / 48.4494; 21.734

**Medový vrch** (321,7 m n. m.) je vrch v Zemplínskych vrchoch, krajinnom celku Matransko-slanskej oblasti. Leží nad obcou Černochov, približne 17 km južne od Trebišova.

Poloha
------

Nachádza sa na juhovýchode strednej, najvyššej časti pohoria. Vrch leží v Košickom kraji, v okrese Trebišov a na katastrálnom území obce Černochov, čiastočne aj Cejkov. Najbližším sídlom je na južnom úpätí situovaný Černochov, severovýchodne sa nachádza Cejkov, severne Kašov, západne Veľká a Malá Tŕňa a juhozápadne Bara.

Opis
----

Medový vrch leží v hlavnom hrebeni, vedúcom z Rozhľadne (470 m n. m.) juhovýchodným smerom cez Plochú horu (348 m n. m.). Východne sa nachádza Somotorský vrch (151 m n. m.), Čierna hora (325 m n. m.) a Vakovec (238 m n. m.), severne Veľký vrch (272 m n. m.), Vlčia hora (257 m n. m.), Bocianí vrch (267 m n. m.), Plochá hora (348 m n. m.), Vysoký vrch (434 m n. m.) a Rozhľadňa (470 m n. m.), západne Chotárny vrch (413 m n. m.), Čierna hora (240 m n. m.), Fekete hegy (577 m n. m.), Šimonov vrch (331 m n. m.) a Magas hegy (514 m n. m.) a južne Pleš (278 m n. m.), Stredný vrch (252 m n. m.), Borsuk (267 m n. m.) a Tarbucka (278 m n. m.). Oblasť patrí do povodia rieky Bodrog, kde vodu zo západných svahov odvádza Barský potok, z východných voda odteká Cejkovským potokom. Na vrchol nevedie značený turistický chodník.

### Výhľady

Vrchol pokrýva súvislý lesný porast, ktorý neumožňuje rozhľad. Z vhodných lokalít je ojedinele vidieť okolité vrcholy Zemplínskych vrchov, Východoslovenskú nížinu a Vihorlatské vrchy.

Prístup
-------

Na vrchol nevedie značená turistická trasa, preto prístup je možný lesnými chodníkmi z blízkeho Černochova alebo Cejkova.

Referencie
----------

1. 1 2   *Názvy vrchov, dolín, priesmykov a sediel* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2023-12-30]. Dostupné online.
2. 1 2 3  *Zemplínske vrchy – Latorická rovina. Letná turistická mapa.* 1 : 50 000. Harmanec: VKÚ, a. s.
3. 1 2  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2023-12-30]. Dostupné online.
4. 1 2 3 4 5   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2023-12-30]. Dostupné online.
5. 1 2   *Mapy.cz* [online]. sk.mapy.cz, [cit. 2023-12-30]. Dostupné online.
6. ↑   *Peakfinder* [online]. peakfinder.org, [cit. 2023-12-30]. Dostupné online.

Pozri aj
--------

* Zemplínske vrchy
* Zoznam vrcholov v Zemplínskych vrchoch

Externé odkazy
--------------

* Poloha na turistickej mape

| * z
* d
* u
Zemplínske vrchy |
| --- |
| Podcelky (časti) | 
* + Roňavská brána

 |
| Veľkoplošné chránené územie | 
* Chránená krajinná oblasť Latorica

 |
| Národná prírodná rezervácia | 
* Kašvár

 |
| Chránený areál | 
* Boršiansky les

 |
| Kultúrne a historické pamiatky | 
* Vinohradnícka oblasť Tokaj
* Zemplínsky hrad

 |
| Vybrané vrcholy Zemplínskych vrchov | 
* Rozhľadňa (470)
* Vysoký vrch (434)
* Chotárny vrch (413)
* Plochá hora (348)
* Šimonov vrch (331)
* Čierna hora (325)
* Medový vrch (322)
* Halovská hora (300)
* Viničná hora (283)

 |
Iglu
Konštrukčná schéma: 1. hlavná miestnosť, 2. vchod, 3. okno, 4. vetrací otvor
**Iglu** alebo zriedkavo **eskimo** (Inuitčina *iglu* / ᐃᒡᓗ, "dom", plurál: *igluit*) je kupolovitý príbytok zo snehových alebo ľadových kvádrov. Je to tradičný príbytok Eskimákov na severe Kanady a v Grónsku, ktorí iglu používali ako príbytok počas zimy a lovu. Počas leta bývali v chatrčiach z dreva a kože. *Iglu* je pôvodne eskimácke slovo, ktoré v preklade znamená *dom*, alebo *príbytok*.

Iglu sa skladá z malého polkruhového vchodu a hlavnej miestnosti. Sneh ako izolačný materiál zabraňuje únikom akumulovaného tepla a vnútri iglu tak môže byť znesiteľná teplota (cca 0°C). Studený vzduch ani vietor sa dovnútra nedostane, pretože vchod býva pod úrovňou podlahy. Na povrchu kupoly sa nachádza vetrací otvor.

V iglu sa môže nachádzať aj provizórne vybavenie, napr. kamenný stôl, kožušiny, lampa alebo aj okno z kusu ľadu.

Zdroje === zdroje
-----------------

1. ↑  eskimo. In: ŠALING, Samo; IVANOVÁ-ŠALINGOVÁ, Mária; MANÍKOVÁ, Zuzana. *Veľký slovník cudzích slov*. 2. rev. a dopl. vyd. Veľký Šariš : SAMO-AAMM, 2000. 1328 s. ISBN 80-967524-6-4. S. 339.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Iglu**
Euromince - výsledný produkt operácie Obyčajného razenia
**Razenie** je tvárnenie povrchu materiálu. Patrí medzi technológie tvárnenia a rozdeľuje sa na ďalšie charakteristické operácie. Nástroj sa nazýva *razidlo* a výsledný výrobok – výtvarok sa nazýva *výlisok*. Typickým produktom razenia sú mince, ale vyrábajú sa takto aj medaily, prívesky, príbory a pod.

Postup
------

Horná prípadne aj spodná časť razidla obsahuje reliéfny negatív budúceho výlisku. Vystrihnutý plech tvaru a rozmerov budúceho výrobku sa vloží do razidla a úderom sa reliéf z jednej alebo oboch strán otlačí na materiál.

Operácie razenia
----------------

Razenie sa podľa STN 22 6001 rozdeľuje na nasledovné operácie:

* *Obyčajné razenie* je vytváranie jednostranných alebo obojstranných reliéfov do povrchu.
* *Rýhovanie* je vytváranie rýh na rovinnej ploche.
* *Značkovanie* je vytváranie plytkého vydutého reliéfu alebo priehlbiny na povrchu súčiastky vytlačením jej materiálu.

Referencie
----------

1. 1 2   *STN 22 6001. Názvosloví technologie tváření kovů (prevzatá ČSN 22 6001).*. Praha : Vydavatelství Úřadu pro normalizaci a měření, 1967-8-2. 27 s. (česky)
Pútač, hradná brána, Prešov
Myšlienka spojiť šesť hradov pri meste Prešov pomyselnou, turistickou čiarou, vznikla v roku 2011. Občianske združenie Rákociho cesta, tak chce pomôcť rozvoju turizmu v tomto kraji. Do projektu sa zapojili hrady: Šarišský, Kapušiansky, Obišovský, Zbojnícky, Lipovský a Šebeš.

Vzdialenosti medzi sídlami hradov
---------------------------------

 Zakladajúca listina
Vzdialenosti sú uvedené podľa údajov z informačnej tabule "Zakladajúca listina". Prešov-Lipovce (22 km), Prešov-Veľký Šariš (7,5 km), Prešov-Kapušany (8,2 km), Prešov-Podhradík (8,4 km), Prešov-Ruská Nová Ves (8,5 km), Prešov-Obišovce (14,7 km).

Vzdialenosti k hradom
---------------------

Mapové výstrižky
Vzdialenosti sú uvedené podľa údajov z informačnej tabule "Mapové výstrižky". Lipovce (Včelín pri kríži)-ruiny hradu 0,57 km. Veľký Šariš (parkovisko pod hradom) – hrad 2,3 km. Kapušany (parkovisko pri ihrisku) - hrad 2,4 km alebo 0,87 km. Podhradík (parkovisko pod hradom) – ruiny 0,38 km. Ruská Nová Ves (parkovisko pod hradom) – ruiny 1,4 km, Obišovce (parkovisko v obci) –ruiny 1,3 km, (parkovisko pri Svinke) -ruiny 0,77 km.

Galéria obrázkov
----------------

* PohľadnicaPohľadnica
* Lipovský hradLipovský hrad
* Šarišský hrad Šarišský hrad
* Kapušiansky hradKapušiansky hrad
* Hrad Šebeš Hrad Šebeš
* Zbojnícky zámokZbojnícky zámok
* Obišovský hrad Obišovský hrad

Referencie
----------

1. ↑

Pozri aj
--------

* Šarišská hradná cesta

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Prešovská hradná cesta**

Externé odkazy
--------------

* 

  

Súradnice: 49°03′10″S 21°10′33″V﻿ / ﻿49,052817°S 21,175718°V﻿ / 49.052817; 21.175718
**Rimavský seniorát** (v plnom znení **Rimavský seniorát Evanjelickej cirkvi augsburského vyznania na Slovensku**, v skratke **RIS**) je cirkevnou organizačnou jednotkou Evanjelickej cirkvi a. v. na Slovensku, do ktorej sú zahrnuté evanjelické cirkevné zbory nachádzajúce sa prevažne v okrese Rimavská Sobota a v južnej časti okresu Revúca. Jeden cirkevný zbor (Kokava nad Rimavicou) sa nachádza na území okresu Poltár a jeden (Gemerská Panica) na území okresu Rožňava. Jedna filiálka (Nové Hony) sa nachádza v okrese Lučenec. Seniorát patrí do Západného dištriktu.

Seniorát vznikol v roku 1953 transformáciou bývalého Malohontského seniorátu, ku ktorému bolo pripojených niekoľko zborov z pôvodného tzv. Veľkého Gemerského seniorátu (Budikovany, Drienčany, Gemer, Gemerská Panica, Hrušovo, Padarovce a Tornaľa). Seniorát sídli v sídle cirkevného zboru seniora.

Seniori
-------

* Pavel Sabó, Tisovec, 1953-1958
* Ondrej Figuli, Tisovec, 1959-1971
* Pavel Slančo, Čerenčany, 1971-1990
* Dušan German, Klenovec, 1990-2015
* Iveta Korenková - administrátorka, Hnúšťa-Brádno, 2015-2016
* Viktória Lisáková, Rimavská Sobota, 2016-

Seniorálny dozorca
------------------

* PaeDr. Jaroslav Bagačka, Rimavská Sobota, 2012-2018
* Daniel Poprocký, Tornaľa, 2018-

Cirkevné zbory
--------------

Brádno (v roku 2001 združený so zborom v Hnúšti), Budikovany, Čerenčany (zrušený v roku 2009 a pripojený k Hrachovu), Dlhá Ves (do roku 1964, potom pripojený ku Gemerskému seniorátu), Drienčany, Fiľakovo (do roku 1985, potom pripojený k Novohradskému seniorátu), Gemer, Gemerská Panica, Hnúšťa-Brádno, Hodejov (zrušený v roku 2018) , Hrachovo, Hrušovo, Klenovec, Kokava nad Rimavicou, Kraskovo, Ožďany, Padarovce, Rimavská Baňa, Rimavská Píla, Rimavská Sobota, Rimavská Sobota-Vyšná Pokoradz, Rimavské Brezovo, Tisovec a Tornaľa.

Bohoslužobným jazykom vo väčšine zborov je slovenčina. Tri zbory sú dvojrečové (Ožďany, Rimavská Sobota a Tornaľa) a štyri čisto maďarské (Gemer, Gemerská Panica, Hodejov a Padarovce).

Počet členov
------------

K 31. decembru 2013 bolo evidovaných v kartotékach jednotlivých zborov seniorátu spolu 4915 členov. Počtom členov je najväčší zbor v Klenovci s 1399 členmi a najmenší zbor je v Hodejove s 53 členmi.

Externé odkazy
--------------

* Rimavský seniorát na ECAV.sk
* Ústava ECAV na Slovensku

| * z
* d
* u
Evanjelická cirkev a. v. na Slovensku |
| --- |
| Západný dištrikt | 
* Myjavský seniorát
* Bratislavský seniorát
* Považský seniorát
* Novohradský seniorát
* Rimavský seniorát
* Dunajsko-nitriansky seniorát
* Hontiansky seniorát
* Zvolenský seniorát

 | Popis |
| Východný dištrikt | 
* Turčiansky seniorát
* Liptovsko-oravský seniorát
* Košický seniorát
* Šarišsko-zemplínsky seniorát
* Tatranský seniorát
* Gemerský seniorát

 |
**Getto** je časť mesta, väčšinou vykázaná majoritou obyvateľstva tej-ktorej minorite, teda miesto, kde žijú ľudia rovnakého náboženského, národného alebo rasového pôvodu a podobne, a to buď dobrovoľne alebo nedobrovoľne. Termín sa začal používať v súvislosti s benátskym getom, kde museli žiť miestni Židia.

Židovské getá začali vznikať v stredoveku, a to najmä pri sídlach panovníkov a v mestách, v ktorých malo sídlo biskupstvo. Jedno z najväčších vzniklo v Ríme v roku 1556. V stredoveku vznikali aj v Uhorsku, vrátane Slovenska. Na Slovensku bolo najznámejšie židovské geto v Bratislave. Getá mali samosprávu, obyvatelia ich mohli opustiť len vo vymedzenom čase.

Počas druhej svetovej vojny zriadili nacisti getá na základe rasových teórií v mnohých krajinách. Na Slovensku sa počas 2. svetovej vojny plánovalo zriadenie get v okrajových častiach Bratislavy, Nitry, Topoľčian, Vrbového, Nového Mesta nad Váhom, Žiliny, Liptovského Mikuláša, Spišskej Novej Vsi, Prešova, Bardejova, Sabinova, Humenného, Stropkova a Michaloviec. Hoci niektorí Židia boli násilne presťahovaní na tieto územia na jeseň 1941, k vybudovaniu get nedošlo, pretože väčšina slovenských židov bola deportovaná do koncentračných táborov na Slovensku, v Poľsku alebo inde v zahraničí.

Pozri aj
--------

* Rómska osada
* Slum

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Geto**
|  |
| --- |
| Činčila veľká |
| Kalifornský králik |
|

Podobne ako u iných domácich zvierat aj králik domáci vytvára veľké množstvo vyšľachtených **plemien**. Králik domáci patrí je monofyletický, tzn. že na jeho vzniku sa v rámci fylogenézy podieľal iba jeden predok - a to králik divý. 

V súčasnosti je uznaných asi 100 plemien králikov (65 základných, zvyšok sú rexovia a zdrobnené plemená). Plemená sa delia podľa telesného rámca (veľké, stredné, malé, zdrobnené), podľa úžitkovosti (mäsové, kožušinové, hobby), podľa štruktúry srsti (krátkosrsté, dlhosrsté) alebo podľa teritoriálneho rozšírenia, tzn. podľa toho, kde boli vyšľachtené.

Slovenské národné plemena králikov
----------------------------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Národné plemená Slovenska*
* Holíčsky modrý králik
* Liptovský lysko
* Nitriansky králik
* Slovenský sivomodrý rex
* Zemplínsky pastelový králik

Robko ahoj som v skole

České národné plemena králikov
------------------------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Národné plemená Česka*
* český strakoš
* moravský modrý králik
* český albín
* český luštič
* moravský biely hnedooký
* český čiernopesíkatý
* český červený králik

Zoznam plemien králikov
-----------------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Zoznam plemien králikov*
**Kamaldulská slovenčina** je variant kultúrnej slovenčiny (presnejšie: bohemizovaný variant kultúrnej západoslovenčiny) pred bernolákovským obdobím, nazvaný podľa rehole kamaldulov, ktorej príslušníci sa významne a zámerne pričinili o zveľadenie kultúrnej západoslovenčiny dielami:

* *Písma Swaté Biblie Slowenské aneb Písma Swatého částka I-II* (tzv. Kamaldulská Biblia; pred 1756, zachovaná v odpise z rokov 1756-1759) - prvý známy preklad celej Biblie do slovenčiny, dnes v archíve Arcibiskupského úradu v Trnave
* *Syllabus dictionarij latino-slavonicus…* (tzv. Hadbavného slovník alebo Kamaldulský slovník; 1763) - latinsko-slovenský slovník, 948 strán rukopisu, dnes v Univerzitnej knižnici v Budapešti

V staršej literatúre sa autorstvo oboch alebo jedného z týchto diel pripisuje konkrétne Romualdovi Hadbavnému, ktorý bol v danom čase opátom kamaldulskej rehole, alebo prinajmenšom mníchom z kláštora Červený Kláštor, ktorého boli tieto texty majetkom. Rukopis prác sa však nezhoduje so zachovanými rukopismi kamaldulských rehoľníkov v Červenom Kláštore a autormi mohli byť napríklad aj kamaldulskí mnísi z kláštora na Zobore v Nitre, čo podporuje aj fakt, že jazykovo texty spadajú skôr do nitrianskych a dolnotrenčianskych nárečí.

Kamaldulskí rehoľníci napísali aj veľa ďalších prekladov náboženskej literatúry a pôvodných prác.

Ďalšia literatúra
-----------------

* kamaldulská slovenčina. In: MISTRÍK, Jozef, et al. *Encyklopédia jazykovedy*. 1. vyd. Bratislava : Obzor, 1993. 513 s. ISBN 80-215-0250-9. S. 230.
* kamaldulská slovenčina. In:  *Encyclopaedia Beliana*. 1. vyd. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV; Veda, 2016. 678 s. ISBN 978-80-970350-2-0. Zväzok 8. (Kalh – Kokp), s. 47.

Referencie
----------

1. ↑  Hadbavný, Štefan Romuald, ECMC, Kamaldulská Biblia,  *Knihy na stiahnutie | Dominikánsky knižný inštitút* [online]. knihydominikani.sk, [cit. 2021-09-13]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
**Ján Krstiteľ Najmar** alebo **Ján Baptista Najmar** (Naimar, Naimár, Najmer, Naymayer, Neumayer, Neumayr) (\* 27. október 1696, Trnava – † 27. október 1766, Pezinok) bol historik, geograf, rímskokatolícky kňaz a náboženský spisovateľ.

Životopis
---------

Študoval na gymnáziu v Trnave, teológiu na univerzite v Košiciach a Trnave, a v rokoch 1713 – 1725 bol členom jezuitskej rehole. Vyučoval rétoriku, spoločenské náuky a jazyky na gymnáziu v Banskej Bystrici. Neskôr opát, apoštolský protonotár, riaditeľ gymnázia v Pezinku. V historicko-geografickej práci zhrnul vlastivedné údaje o krajoch Uhorska najmä Slovenska. Náboženské práce písal v slovakizovanej češtine. Podporoval pezinské gymnázium, kázal takmer výlučne po slovensky.

Úmrtie
------

Zomrel na svoje 70. narodeniny v roku 1766 v Pezinku. Je pochovaný v krypte pod pezinským katolíckym kostolom Nanebovzatia Panny Márie.

Diela
-----

* *Imago Hungariae*, Košice, 1721
* *Lapis reprobatus...*, Bratislava, 1748
* *Ruže duchovní...*, Trnava, 1736

Literatúra
----------

* *Kto bol kto v histórii Banskej Bystrice 1255 – 2000*
* *Lexikón katolíckych kňazských osobností Slovenska*

Referencie
----------

1. ↑   *Ján Baptista Najmar* [online]. Mesto Pezinok, [cit. 2019-05-05]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Regionálne osobnosti VKMK – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Autoritné údaje: * NK ČR: jo20191035600
* VIAF: 2789155953621142630007
Ministerstvo financií ČR - vchod
**Ministerstvo financií Českej republiky** (čes. *Ministerstvo financí České republiky*) je ústredným orgánom štátnej správy pre štátny rozpočet republiky, štátny záverečný účet republiky, štátnu pokladnicu Českej republiky, finančný trh s výnimkou dozoru nad kapitálovým trhom v rozsahu pôsobnosti Komisie pre cenné papiere, dane, poplatky a clo, finančné hospodárenie, finančnú kontrolu, účtovníctvo, audit a daňové poradenstvo, veci devízové ​​vrátane pohľadávok a záväzkov štátu voči zahraničiu, ochranu zahraničných investícií, pre tomboly, lotérie a iné podobné hry, hospodárenie s majetkom štátu, privatizáciu majetku štátu, pre veci poisťovní, penzijných fondov, ceny a pre činnosť zameranú proti legalizácii príjmov z trestnej činnosti, posudzuje dovoz subvencovaných výrobkov a prijíma opatrenia na ochranu proti dovozu takýchto výrobkov.

Ministerstvo financií je zriadené zákonom č. 2/1969 Sb. Súčasným ministrom je od 24. mája 2017 Ivan Pilný.

Pozri aj
--------

* Zoznam ministrov financií Českej republiky
* Štátny rozpočet
* Štátna pokladnica

Externé odkazy
--------------

* Ministerstvo financií ČR Archivované 2016-09-11 na Wayback Machine

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Ministerstvo financí České republiky na českej Wikipédii.*
Mapa goralských skupín, každá skupina má svoje vlastné nárečie.
**Goralské nárečia** sú nárečia poľského pôvodu, ktorými hovoria Gorali žijúci jednak na česko-poľsko-slovenskom pomedzí zhruba medzi Jablunkovom v Česku (vrátane) a severným Spišom na Slovensku (vrátane) a jednak v malých enklávach v Poľsku, na Slovensku a na rumunsko-ukrajinských hraniciach. Sú časom klasifikované ako mikrojazyk.

Na Slovensku goralské nárečia na Slovensku (t. j. z pohľadu Slovenska **goralské nárečia** v užšom zmysle) sa spravidla považujú za nárečia poľské alebo poľsko-slovenské, kým v Poľsku goralské nárečia v Poľsku aj na Slovensku považujú za poľské podnárečia či poľské hovory.

Členenie na Slovensku
---------------------

Goralské nárečia na Slovensku sa členia na tieto skupiny:

* spišské goralské nárečia
* oravské goralské nárečia
* kysucké goralské nárečia
* goralské nárečia enkláv: enklávy na Gemeri a na Liptove

Možno tu zaradiť aj samostatnú enklávu v poriečí Popradu.

Externé odkazy
--------------

* Dudášová-Kriššáková, Júlia: Goralské nárečia (Poznámky na okraj hesla v Encyklopédii jazykovedy) in: Slovenská reč, 60, 1995, č. 2, str. 92 a nasl.
* Stránka venovaná goralským nárečiam na Orave
* Mapa rozmiestnenia Goralov
* Článok (poľ.) – základné informácie o Goraloch, členenie

1. ↑  CZESAK, Artur. Góralski i śląski — mikrojęzyki literacke in statu nascendi?. *Slavic literary microlanguages and language contacts. Ed. by A. Dulichenko and J. Dunn*, 2006-01-01. Dostupné online [cit. 2023-01-22].
**Spišská goralská oblasť** je najväčšou a najstaršou goralskou nárečovou oblasťou. Rozprestiera sa na veľkom území severného Spiša, kde leží 34 goralských obcí, ktoré patria do okresov Kežmarok, Poprad a Stará Ľubovňa a 14 poľských obcí, ktoré administratívne patria do powiatu Nový Targ.

Delenie nárečia
---------------

Spišské goralské nárečia sa delia na dve skupiny: na severnú časť, ktorá je na Zamagurí a južnú časť, ktorá je v poriečí Popradu.
Severnú hranicu goralských nárečí na Zamagurí tvorí rieka Dunajec a západnú rieka Biela voda. Na východe ju ohraničujú ukrajinské (rusínske) obce Veľký Lipník, Stráňany, Kamienka. Na juhu ju oddeľuje pohorie Spišská Magura. Okrem Zamaguria sa vyskytuje nárečie v osade Pilhov a Kače, ktorá je súčasťou obce Mníšek nad Popradom. 

Na rozdiel od Zamaguria, kde obce s goralskými nárečiami tvoria takmer súvislý celok, goralské nárečia v obciach okolo rieky Poprad, ktoré susedia s so slovenským, ukrajinskými, rusínskymi a nemeckými nárečiami, tvoria len malé enklávy. Ovplyvňovali ich kolonizačné prúdy v uplynulých storočiach. Preto neboli chránené pred inovačnými vplyvmi. Inak tomu bolo v Zamagurí, ktoré tvorilo, vďaka prírodným okolnostiam, uzavretú izolovanú oblasť, kde sa na ovplyvňovaní goralských nárečí nepodieľal alebo len veľmi málo slovenský, ukrajinský, nemecký, rusínsky a poľský živel.

Poľský vplyv
------------

Goralské nárečia na Zamagurí ovplyvňoval poľský jazyk v období pred 15. storočím, kedy sa končil interný vývin poľských nárečí. Po 15. storočí sa začínajú formovať slovensko – poľské jazykové kontakty. Ich vplyvom prenikajú do goralských nárečí slovakizmy, čím sa začínajú odlišovať od poľských nárečí. Obyvatelia zamagurských obcí používali vo verejnom, ale aj v súkromnom styku, okrem goralských nárečí, aj slovenské nárečia a od uzákonenia slovenčiny v roku 1844 aj spisovný jazyk. Tam, kde boli podmienky pre kolektívny bilingvizmus, napríklad v obciach v okolí rieky Poprad alebo v tých goralských obciach, ktoré ležali v Liptove (Liptovská Teplička, Liptovská Lúžna, Malé Borové, Huty) alebo na Gemeri (Lom nad Rimavicou) alebo na Horehroní (Pohorelá) či na Kysuciach, je výskyt slovakizmov vyšší. 

U goralského obyvateľstva sa prejavuje slovenské národné povedomie v obciach, ktoré boli  po úprave hraníc v roku 1920 pričlenené k Poľsku. Ide o obce na severnom Spiši a Orave, ktoré predstavujú jeden demografický celok. I keď goralské obyvateľstvo v týchto obciach má v dialekte viditeľný poľský základ.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4   KOLLÁROVÁ, Zuzana; A KOLEKTÍV. *Dejiny Ždiaru a Tatranskej Javoriny 1590 - 2000*. 1.. vyd. Ždiar : Obecný úrad Ždiar, 2000. 267 s. 80-968242-7-9. S. 230-234.

Externé odkazy
--------------

* Gorali
* Goralské nárečie
* Ukážka nárečia
* Gorali z Hladovky a Suchej Hory Archivované 2020-02-16 na Wayback Machine
**Modelárstvo** je technická oblasť ale i forma trávenia voľného času, ktorá sa zaoberá zhotovovaním trojrozmerných modelov existujúcich alebo projektovaných objektov. Môže ísť o stavby, stroje, dopravné prostriedky a podobne.

Vo svojej podstate sa dá tejto oblasti priznať rozdelenie na funkčné a statické modelárstvo. Modelárstvo môže byť náplňou koníčka, ale aj profesie, napríklad v oblasti výroby modelov slúžiacich na formy pre výrobu laminovacích a odlievacích technológií výroby. Často pri návrhu výrobných liniek, architektonických riešení, výskumných projektov v automobilovom, lodnom, alebo leteckom priemysle. V týchto oblastiach je modelárstvo súčasťou dizajnérstva.

Modelárstvo ako koníček je predsa len najznámejšie a delí sa na niekoľko základných odborností:

* letecké modelárstvo
* kozmické modelárstvo (modely rakiet)
* automobilové modelárstvo
* lodné modelárstvo
* železničné modelárstvo
* plastikové modelárstvo
* papierové modelárstvo

Tieto odbornosti sa potom ďalej delia na pododbornosti. Na Slovensku je väčšina modelárskych odborností zastrešená organizáciou.

Externé odkazy
--------------

* Zväz Modelárov Slovenska Archivované 2009-07-22 na Wayback Machine
* Príspevky o modelárstve
* Letecko-raketomodelárska asociácia Slovenska
Súradnice: 49°05′57″S 18°28′18″V﻿ / ﻿49,099158°S 18,471723°V﻿ / 49.099158; 18.471723

**Kvašovský potok** je potok na Hornom Považí, v centrálnej časti okresu Považská Bystrica. Je to ľavostranný prítok Domanižanky, meria 4,1 km a je tokom IV. rádu.

Pramení v Súľovských vrchoch, na okraji podcelku Súľovská kotlina, západne od kóty 489,6 m n. m. tiež západne od obce Počarová pri samote Markušovec, v nadmorskej výške približne 430 m n. m. Od prameňa tečie severozápadným smerom, prerezáva sa cez Súľovské skaly, pričom zľava priberá prítok zo severného svahu Úvozu (688,2 m n. m.), sprava prítok zo západného svahu Bukoviny (601,3 m n. m.) a následne vstupuje do Podmanínskej pahorkatiny v Považskom podolí. Tu najprv zľava priberá prítok z východného svahu Dielca (573 m n. m.), sprava prítok zo severozápadného svahu Bukoviny a preteká cez Zemiansky Kvašov, kde z ľavej strany priberá prítok prameniaci východne od Horného Moštenca. Ďalej pokračuje smerom na sever, vstupuje do intravilánu mesta Považská Bystrica a preteká cez Sídlisko SNP. V blízkosti miestnej základnej školy ústi v nadmorskej výške cca 309 m n. m. do Domanižanky.

Referencie
----------

1. ↑   *Názvy vodných tokov* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2024-03-04]. Dostupné online.
2. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2024-03-04]. Dostupné online.
3. ↑   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2024-03-04]. Dostupné online.

| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí Domanižanky |
| --- |
| *Domanižanka* → *Váh* → *Dunaj* |
| 
* Bodianka
* Dedovský potok
* **Domanižanka**
* Hodoň
* Jasenová
* Kvašovský potok
* Lednický potok
* Paľkovský potok
* Praznovský potok
* Závadský potok

 |