Hlavná brána Starého cintorína v Kežmarku
**Starý cintorín** je historický cintorín zo 17. storočia nachádzajúci sa v meste Kežmarok. V roku 1981 bol vyhlásený za národnú kultúrnu pamiatku.

História
--------

Najstaršie kežmarské cintoríny sa nachádzali pri Kostole svätého Michala, Kostole svätej Alžbety a pri Kostole svätého Kríža. Kostol svätého Michala patril slovanskej osade, ktorá stála na Michalskom vrchu nad dnešnou železničnou stanicou. Jeho neskororománske základy z 12. storočia odkryli v roku 1987. Kostol svätej Alžbety patril osade saských kolonistov a jeho základy sú datované so polovice 13. storočia. Na mieste pôvodnej, pravdepodobne románskej kaplnky, v 14. storočí postavili Kostol svätého Kríža. Vysoko vážené osobnosti pochovávali do hrobiek priamo pod kostolmi.

V čase protireformácie museli protestanti pochovávať svojich mŕtvych mimo mestských hradieb – tak vznikol v roku 1674 dnešný cintorín. Postupne sa rozširoval a od roku 1784 začali doň pochovávať aj katolíkov – na ľavú stranu, kým na pravej strane boli hroby protestantov. Tento zvyk sa zachoval do prvej polovice 20. storočia.

Cintorín viackrát rozširovali, naposledy v rokoch 1867 – 1868, kedy upravili jeho vstup na spôsob neskorogotického priečelia s veľkou vstupnou bránou. Vstup projektoval a realizoval kežmarský architekt Viktor Lazary.

V Kežmarku sa v súčasnosti nachádzajú tri cintoríny. Nový cintorín a Starý cintorín sa na pochovávanie a návštevy využívajú dodnes. Ortodoxný židovský cintorín je prístupný len po predchádzajúcej dohode s jeho správcom.

Významné osobnosti
------------------

Hrobka Jakuba Kraya, Martina Lányho a Šebastiána Toperczera
Najstarší kamenný epitaf je z roku 1691 a patrí obchodníkovi Žigmundovi Reinischovi. Z roku 1709 sú hroby kežmarských mučeníkov popravených počas povstania Františka II. Rákócziho - richtára Jakuba Kraya, senátora a vojenského veliteľa mesta Martina Lányho a senátora a majstra remenárskeho cechu Šebastiána Toperczera, ktorého náhrobný kameň sa nezachoval.

Na cintoríne odpočíva aj doktor Vojtech Alexander s rodinou, riaditelia a profesori Evanjelického lýcea a kežmarských škôl Fridrich Scholtz, Jozef Dlhányi, Štefan Palcsó, Hugo Stenczel, Alfréd Grosz, Otto Bruckner a ďalší, továrnik Karl Wein, zakladateľ Uhorského karpatského spolku Anton Doller, prírodovedec Dávid Fröhlich, historici Dávid Kuntz, Štefan Linberger, Alojz Miškovič, zakladateľ kežmarského peňažníctva a požiarnictva Július Demiány, posledná kežmarská barónka Hedviga Mária Szirmay a ďalšie významné osobnosti Spiša.

Galéria
-------

* Hroby na Starom cintoríne, v pozadí Vysoké TatryHroby na Starom cintoríne, v pozadí Vysoké Tatry
* Hroby na Starom cintoríneHroby na Starom cintoríne
* Náhrobné kamene mnohých významných Kežmarčanov sú vysoké aj niekoľko metrovNáhrobné kamene mnohých významných Kežmarčanov sú vysoké aj niekoľko metrov
* Hrob továrnika Karla WeinaHrob továrnika Karla Weina
* Dom smútkuDom smútku
* Hroby na Starom cintoríneHroby na Starom cintoríne

Súradnice: 49°08′04″S 20°25′30″V﻿ / ﻿49,134386°S 20,425064°V﻿ / 49.134386; 20.425064

Referencie
----------

1. ↑  MYSHO. *Krížom-krážom* [online]. [Cit. 2020-05-13]. Dostupné online.
2. ↑   *Historický cintorín* [online]. www.kezmarok.sk, [cit. 2020-05-13]. Dostupné online. Archivované 2019-09-05 z originálu.
3. ↑  A.S, Petit Press. *Kežmarský cintorín dýcha viac ako storočnou históriou* [online]. spis.korzar.sme.sk, [cit. 2020-05-13]. Dostupné online.
4. ↑   *Historický cintorín* [online]. www.kezmarok.sk, [cit. 2020-05-13]. Dostupné online. Archivované 2019-09-05 z originálu.

Externé odkazy
--------------

* www.cintoriny.sk - Starý cintorín v Kežmarku Archivované 2020-07-23 na Wayback Machine