**Štefan Krčméry** (pseudonymy **Eška**, **Ján Jesom**, **Ujo Štefan** a i.) (\* 26. december 1892, Mošovce  –  † 17. február 1955, Pezinok) bol slovenský básnik, literárny historik a kritik, publicista, prekladateľ, správca Matice slovenskej. Štefan Krčméry bol jedným zo signatárov  Martinskej deklarácie z 30. októbra 1918.

Rodina
------

* otec: Miloslav Krčméry
* matka: Oľga rod. Petianová
* syn: Ivan Krčméry
* dcéra: Jela vyd. Vrteľová

Životopis
---------

Narodil sa v rodine evanjelického farára, syna štúrovca Augusta Horislava Krčméryho. Ľudovú školu navštevoval v Jasenovej, gymnázium v Banskej Bystrici (1903 – 1907), evanjelické lýceum v rokoch 1907 – 1911 v Bratislave a v rokoch 1911 – 1915 tu tiež vyštudoval evanjelickú teológiu. Chvíľu pôsobil ako kaplán v Krajnom a v Bratislave, no potom zanechal kňazské povolanie a pôsobil ako literárny kritik, publicista, básnik, historik, teoretik a organizátor kultúrneho a osvetového života. V rokoch 1918 – 1919 bol redaktorom Národných novín a pôsobil tiež ako šéfredaktor Slovenských pohľadov a pôsobil aj ako tajomník obnovenej Matice slovenskej. V rokoch 1920 – 1921 bol spolu s manželkou Helou na študijnom pobyte v Paríži, po návrate vykonával funkciu tajomníka Matice slovenskej a taktiež redigoval obnovené Slovenské pohľady (1922 – 1932), Knižnicu Slovenských pohľadov a dočasne i Slovenského ochotníka, Naše divadlo, Včielku a iné časopisy. V roku 1930 odišiel na 3 mesiace do Prahy, kde si na Karlovej univerzite doplnil vzdelanie a získal titul PhDr. 

Na jeseň roku 1931 sa uňho prejavili duševné problémy, ktoré v nasledujúcom roku prerástli do vážnej psychickej choroby (schizofrénie). Koncom roku 1932 prestal redigovať Slovenské pohľady a v roku 1933 sa definitívne vzdal miesta tajomníka Matice slovenskej. V literárnej práci však neustal. Bol tiež členom viacerých kultúrno-spoločenských inštitúcií (Matica chorvátska, provensalská Félibrige, Matica srbská a i.). Žil na rozličných miestach, od 1949 až do smrti sa trvalo liečil v Pezinku. Pochovaný bol v Bratislave, no jeho telesné pozostatky boli neskôr prenesené na Národný cintorín v Martine.

Život a dielo Štefana Krčméryho približuje aj dokumentárny film vyrobený v roku 2000 (Slovenská televízia Bratislava, cyklus Kultúra a náboženstvo, scenár Ondrej Bartko, réžia Fedor Bartko).

Tvorba
------

Inšpirátorská osobnosť slovenskej literatúry a kultúry ako básnik, literárny historik a kritik, prekladateľ, publicista, redaktor a organizátor.

Publikovať začal v roku 1913, pričom prispieval do viacerých časopisov (Slovenské pohľady, Dennica, Živena, Národné noviny, Mladé Slovensko a i.). Debutoval v roku 1920 zbierkou básní *Keď sa sloboda rodila*. Okrem kritického realizmu používal i prvky symbolizmu, inšpiroval sa Hviezdoslavom a Štúrovcami, ale taktiež európskymi romantickými básnikmi. Svojou tvorbou pokračuje v úsilí slovenskej moderny, no taktiež súvisí s romantickou poéziou. Venoval sa písaniu vlasteneckej a ľúbostnej lyriky, ale aj spirituálnej lyrike. V jeho básniach sa často vyskytujú symboly tmy a svetla, ale tiež symbolický uzavretý priestor tmavých hôr, ktorý vyjadruje pocit neodvratného, bezvýchodiskového osudového smerovania človeka. 

V prozaickej tvorbe lyrické obrázky a úvahy zakomponoval do osobných vyznaní vo forme listov budúcej manželke.

Jeho najvýznamnejším teoretickým dielom sú dvojzväzkové dejiny slovenskej literatúry *150 rokov slovenskej literatúry* (spomína významné i menej významné osobnosti 18. a 19. storočia). Okrem toho publikoval množstvo štúdií a príspevkov o literatúre, umení a kultúre v slovenských periodikách, mimoriadne zásluhy si získal ako redaktor Slovenských pohľadov (1922 – 1932), okolo ktorých sústredil takmer všetkých starších i začínajúcich autorov.

Ako tajomník Matice slovenskej sa pričinil o organizovanie jej vedeckých a umeleckých odborov, v rámci Ústredia slovenských ochotníckych divadiel i matičných miestnych odborov aktivizoval divadelnú a osvetovú činnosť na celom Slovensku. Venoval sa aj prekladaniu poézie z maďarčiny, nemčiny, francúzštiny, zo slovanských literatúr, ako aj poézie iných národov. Vo vlastnom preklade vydal výber zo slovenskej poézie v maďarčine.

Dielo
-----

### Poézia

* 1920 – *Keď sa sloboda rodila*, obsahuje vlastenecké básne, oslavujúce vznik ČSR
* 1929 – *Herbárium*, obsahuje osobnú lyriku, vyjadruje vnútorný smútok a neistotu vplyvom stupňujúcej sa choroby
* 1930 – *Piesne a balady*, vracia sa tu k štúrovskej poézii (sylabický veršový systém)
* 1932 – *Slovo čisté*, básnická skladba
* 1944 – *Pozdrav odmlčaného básnika*, spomienkovo-reflexívna zbierka

### Próza

* 1932 – *Oslobodenie*, básnická próza o vlastnom živote a živote poprevratového Slovenska
* 1957 – *Zimná legenda*, cyklus próz a čŕt
* 1972 – *Ty a Ja*, prózy, úvahy, črty a básne, ktoré boli komponované ako listy jeho budúcej manželke Hele Karlovskej

Hrob Štefana Krčméryho na Národnom cintoríne v Martine
### Literárna veda

* 1920 – *Prehľad dejín slovenskej literatúry a vzdelanosti*
* 1927 – *Moyses a Kuzmány*
* 1928 – *Ľudia a knihy*, populárne zobrazenie významných osobností slovenskej literatúry 19. a 20. storočia
* 1936 – *Zo slovenskej hymnológie*, jubilejná publikácia pri príležitosti 300. výročia vydania spevníka *Cithara sanctorum* (Juraj Tranovský)
* 1943 – *Stopäťdesiat rokov slovenskej literatúry*
* 1976 – *Dejiny literatúry slovenskej*, osobnosti literatúry od Veľkej Moravy až po vznik samostatného Česko-Slovenska

### Ostatné diela

* 1925 – *Anthológia szlovák költőkből*, antológia slovenskej poézie
* 1925 – *Salome*, preklad veršovanej drámy od Oscara Wilda
* 1944 – *Z cudzích sadov*, preklady modernej európskej poézie
* 1975 – *Estetické reflexie*

### Články, state a úvahy

* 1922 – *Slovensko a jeho život literárny*
* 1924 – *Literárne snahy slovenské*
* 1926 – *O možnostiach rozvoja slovenskej literatúry*
* 1931 – *Prozódia štúrovských básnikov*
* 1932 – *Melódia vety a prízvuk v slovenčine*
* 1935 – *Estetika krás prírodných*

### Výbery

* 1975 – *Estetické reflexie*, výber z diela
* 1977 – *Román bez konca*, výber lyrických a intímnych próz

Literatúra
----------

* *Biografické štúdie*, zv 21. Martin : Matica slovenská, Biografický ústav, 1994. 188 s. ISSN 1338-0354. Štúdie z vedeckého seminára o Š. Krčmérym, dostupné on-line.

Externé odkazy
--------------

* Záznam o narodení a krste v matrike riadok 1 – evanjelický zbor Mošovce
* Regionálne osobnosti VKMK – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Štefan Krčméry**

Autoritné údaje: * abART: 161129
* BnF: 12023746t
* GND: 119342111
* ISNI: 0000 0001 1023 3818
* LCCN: n81040586
* NK ČR: jn20000703140
* SNK: 155844
* VIAF: 29547213
* WorldCat: lccn-n81040586