Tetradrachma vyrazená na pamiatku Anaxilovho olympijského víťazstva
**Anaxilas** (iné názvy: **Anaxilaos, Anaxileós**; starogr. *Ἀναξίλας, Ἀναξίλαος, Ἀναξίλεως*) bol tyran v Rhégiu v 5. storočí pred Kr.

Anaxilas bol tyran v Rhégiu od roku 494 pred Kr. kedy sa chopil moci, do roku 476 pred Kr. Pokúšal sa ovládnuť Zanklé na sicílskej strane úžiny, ale ich obyvatelia sa tajne dohodli s Hippokratom z Gely. Anaxilas nakoniec mesto dobyl a premenoval ho na Messenu (podľa Thukydida názvom svojej pôvodnej vlasti).

V roku 480 pred Kr. podporoval kartáginskú inváziu na Sicíliu, ale Kartágijcov v bitke pri Himere porazil Gelón, ktorý sa kvôli tejto bitke nemohol zapojiť do bojov Grékov proti Perzskej ríši. Herodotos o tom uvádza: „*Na Sicílii sa hovorí, že Gelón by bol Grékom pomohol, i keď sa zdráhal vstúpiť pod velenie Lakedaimončanov, keby nebol v tom čase proti nemu priviedol Térillos tristotisíc Feničanov, Lýbijčanov, Iberov, Ligyov, Helisykov, Sardínčanov a Kyrniov pod velením Amilka, syna Annónovho. Térillos, syn Krinippov, bol samovládcom v Himere a bol z Himery vypudený akragantským vládcom Théronom, synom Ainésidémovým. Amilkas bol kráľom Kartága a Térillos ho k tomu prehovoril, pretože bol jeho pohostinným priateľom; veľmi mu pri tom pomohla ochota Anaxilea, syna Krétinovho, ktorý ako samovládca v Rhégiu dal svoje deti Amilkovi ako rukojemníkov a tak ho priviedol na Sicíliu svojmu svokrovi na pomoc. Anaxileós bol totiž ženatý s Kydippou, dcérou Térilla. Tak sa stalo, že Gelón Grékom pomôcť nemohol a peniaze poslal do Delf.*"

Anaxilas uzavrel mier s Hierónom I. a dal mu svoju dcéru za ženu. Historik Diodóros Sicílsky uvádza, že Anaxilas zomrel v roku osláv sedemdesiatejšiestej olympiády, v ktorej Skamandros z Mytilény vyhral beh na jedno stadion (v roku 476 pred Kr.) Po jeho smrti sa Mikythos po zásluhách (verne mu slúžil) stal regentom jeho detí a aj vládcom (tyranom) Rhégia. Podľa Dionysia z Halikarnasu sa nástupcom Anaxila stal jeho syn Leófrón.

Taliansky historik Luigi Moretti uvádza, že Anaxilas bol pravdepodobne na 75. olympijských hrách v roku 472 pred Kr. víťaz v pretekoch na vozoch ťahaných párom mulov. Túto disciplínu zaviedli na 70. olympijských hrách v roku 500 pred Kr. V starovekej Olympii boli preteky na vozoch privilégom bohatých občanov, za ktorých v pretekoch väčšinou súťažil vozataj, a to v mene svojho pána. Víťazný veniec si vždy odniesol iba majiteľ voza (v tomto prípade i mulov).

Pausanias o Anaxilaovom dobytí mesta Zanklé zaznamenal odlišnú verziu: podľa neho po druhej vojne Sparťanov proti Messénčanom, štvtý potomok Alkidamov, tyran Anaxilas dobýja Zanklé za pomoci utečencov z Messénie a umiestni ich tam. Pausanias ale tieto udalosti datuje do polovice 7. storočia pred Kr. (do čias 29. olympiády)

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. 1 2 3 4 5 6  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 49.
2. ↑  Pausanias. *Pausaniás, cesta po Řecku I.*. Praha : nakladatelství Svoboda, 1973. 25-039-73. S. 378.
3. ↑  Herodotos. *Dějiny*. Praha : Odeon, 1972. 01-112-72. S. 334.
4. ↑  Thukydides. *Dejiny peloponézskej vojny V-VIII*. Martin : THETIS, 2010. ISBN 978-80-970115-5-0. S. 138.
5. ↑  Herodotos. *Dějiny*. Praha : Odeon, 1972. 01-112-72. S. 420.
6. ↑  Diodoros, *Bibliotheca historia*, 11,42,2.
7. ↑  Diodoros, *Bibliotheca historia*, 11,66,1.
8. ↑  Dionysios, *Rhémaiké archaiologia*, 20,7,1.
9. ↑  Luigi Moretti; Maria Elisa Garcia Barraco; Ilaria Soda. *Luigi Moretti e il catalogo degli Olympionikai : testimonianze epigrafiche, letterarie, papirologiche e numismatiche sui vincitori degli agoni olimpici panellenici (Ellade e Magna Grecia: 776 a.C. - 393 d.C)*. Roma : Arbor sapientiae, 2014. ISBN 978-88-97805-32-8. S. 57 (208).
10. 1 2  Vojtech Zamarovský. *Vzkriesenie Olympie*. Bratislava : Šport, 1986. 77-043-86. S. 156.
11. ↑  Pausanias. *Pausaniás, cesta po Řecku I.*. Praha : nakladatelství Svoboda, 1973. 25-039-73. S. 327-328.

Pozri aj
--------

* Zoznam olympijských víťazov staroveku