*Bohyňa Aténa*, takzvaná "Mattei Athena", rímska kópia z 1. storočia pred Kr. podľa gréckeho originálu zo 4. storočia pred Kr.
*Théseus, najslávnejší aténsky kráľ*, čiernofigúrový kratér, cca 480 pred Kr.
Kodros, posledný aténsky kráľ, autor: Domenico di Pace Beccafumi (1484–1551)
Atény už starovekí Gréci nazvali "Helladou v Hellade" a pre Atény, mesto s takým kultúrnym významom v dejinách ľudstva, to platí dodnes. Kedy a ako mesto vzniklo, nie je bezpečne zistené. Starovekí Aténčania sa zhodovali v tom, že ich predkovia boli zrodení z tamojšej pôdy a podľa viacerých mýtov, takou bytosťou bol aj ich prvý kráľ Kekrops, napoly muž a napoly had, ktorý neprišiel odnikiaľ, ale zrodil sa z aténskej zeme. Keď založil mesto, medzi bohyňou Aténou a bohom Poseidónom prepukol spor o vládu nad krajom.

Najvyšší boh Zeus sa rozhodol, že vládu nad Aténami prenechá tomu, kto dá mestu cennejší dar. O tom, ktorý dar bude cennejší, mal rozhodnúť Kekrops. Prvý sa predstavil Poseidón, svojim trojzubcom udrel do skaly až z nej vytryskol prameň slanej vody. Aténa následne vrazila do zeme kopiju, z ktorej vyrástla oliva. Kekrops sa rozhodol jednoznačne pre vzácny strom, ktorý prináša ľuďom užitočné plody a tým aj bohatstvo. Bohovia jeho rozhodnutie uznali a vláda a ochrana nad mestom pripadla Aténe. Aténa bola od počiatku až do konca antických dejín ochrannou bohyňou všetkých Grékov, ale boli to Aténčania, ktorí jej boli najmilší a jej ochranná ruka bdela aj nad ich panovníkmi.

*Nasledujúca tabuľka uvádza zoznam kráľov Atén,(Kekropovcov) zaznamenaných gréckym historikom Eusebiom z Kaisareie.* 

|  |
| --- |
| **Zoznam kráľov Atén** |
| Meno | Obdobie vlády (letopočty sú fiktívne) | Rodinný pôvod |
| Kekrops I. | 1556 – 1506 pred Kr. | *narodil sa zo zeme* |
| Kranaos | 1506 – 1497 pred Kr. | *syn Kekropa I.* |
| Amfiktyón | 1497 – 1487 pred Kr. | *syn Deukalióna* |
| Erichthonios | 1487 – 1437 pred Kr. | *syn boha Héfaista* |
| Pandión I. | 1437 – 1397 pred Kr. | *syn Erichthonia* |
| Erechtheus | 1397 – 1347 pred Kr. | *syn Pandióna I.* |
| Kekrops II. | 1347 – 1307 pred Kr. | *syn Erechthea* |
| Pandión II. | 1307 – 1282 pred Kr. | *syn Kekropa II.* |
| Aigeus | 1282 – 1234 pred Kr. | *syn Pandióna II.* |
| Théseus | 1234 – 1204 pred Kr. | *syn boha Poseidóna* |
| Menestheus | 1204 – 1181 pred Kr. | *syn Peteóa* |
| Démofón | 1181 – 1147 pred Kr. | *syn Thésea* |
| Oxyntes | 1147 – 1135 pred Kr. | *syn Démofóna* |
| Afeidas | 1135 – 1134 pred Kr. | *syn Oxynta* |
| Thymoites | 1134 – 1126 pred Kr. | *syn Oxynta* |
| **Melanthovci** |
| Melanthos | 1126 – 1089 pred Kr. | *syn Andropompa* |
| Kodros | 1089 – 1068 pred Kr. | *syn Melantha* |
|

Podľa mýtov za vlády Medóna, syna Kodra monarchiu v Aténach zrušili a vystriedalo ju aristokratické zriadenie (starogr.  *Εὐπατρίδαι* – *Eupatridai*) a na čele štátu potom stáli archonti (od archó, vládnuť), ktorých volil alebo potvrdzoval aj napriek chýbajúcim dokladom, zrejme ľudový snem. Pôvodne sa volil jeden archón doživotne. (v mýtických časoch)
Prvým archónom sa stal Medón.(jeho potomkovia patrili tiež do rodu Melanthovcov) 

*Nasledujúca tabuľka uvádza zoznam mýtických archontov Atén, zaznamenaných gréckym historikom Eusebiom z Kaisareie.* 

|  |
| --- |
| **Zoznam mýtických archóntov Atén** |
| Meno | Funkčné obdobie (letopočty sú fiktívne) | Rodinný pôvod |
| Medón | 1068 – 1048 pred Kr. | *syn Kodra* |
| Akastos | 1048 – 1012 pred Kr. | *syn Medóna* |
| Archippos | 1012 – 993 pred Kr. | *syn Akasta* |
| Thersippos | 993 – 952 pred Kr. | *syn Archippa* |
| Forbas | 952 – 922 pred Kr. | *syn Thersippa* |
| Megakles | 922 – 892 pred Kr. | *syn Forba* |
| Diognétos | 892 – 864 pred Kr. | *syn Megakla* |
| Ferekles | 864 – 845 pred Kr. | *syn Diognéta* |
| Arifrón | 845 – 825 pred Kr. | *syn Ferekla* |
| Thespieus | 824 – 797 pred Kr. | *syn Arifróna* |
| Agaméstor | 796 – 778 pred Kr. | *syn Thespiea* |
| Aischylos | 778 – 755 pred Kr. | *syn Agaméstora* |
| Alkmaión | 755 – 753 pred Kr. | *syn Aischyla* |
|

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. ↑  Vojtech Zamarovský. *Grécky zázrak*. Bratislava : Mladé letá, 1990. ISBN 80-06-00122-7. S. 15.
2. 1 2 3 4  Vojtech Zamarovský. *Bohovia a hrdinovia antických bájí*. Bratislava : Mladé letá, 1980. 66-048-80. S. 244-245.
3. ↑  Vojtech Zamarovský. *Bohovia a hrdinovia antických bájí*. Bratislava : Mladé letá, 1980. 66-048-80. S. 83.
4. ↑  Eusebios, *Kronika* 2,185.
5. ↑  Pausanias, *Periégésis tés Hellados*, 7,2,1
6. ↑  Vojtech Zamarovský. *Grécky zázrak*. Bratislava : Mladé letá, 1990. ISBN 80-06-00122-7. S. 192.
7. ↑  Eusebios, *Kronika* 2,187.