Interiér stanice Radhuset, kde je možné vidieť prírodné obloženie stanice
Stanica T-Centralen
**Štokholmské metro** (švéd. *Stockholms tunnelbana*) je systém podzemnej dráhy v Štokholme. Skladá za z troch trás, na ktorých je v prevádzke 5 liniek, modrá, zelená a červená.

Niektoré časti metra sú postavené v tak neporušenom podloží, že po vyťažení priestoru nebolo potrebné použiť obklady a skalné steny mohli ostať bez ochrany.

Dejiny
------

Prvá časť zelenej trasy bola otvorená v roku 1950. O päť rokov neskôr prišli švédski umelci Siri Derkert a Vera Nilsson s návrhmi na výzdobu budovaných ďalších úsekov metra. Nakoniec predložili dva návrhy a za jeden hlasovali všetky politické strany v meste. O rok neskôr bola vypísaná verejná súťaž na úpravu hlavnej prestupnej stanice T-Centralen. Umiestnenie umeleckých diel vzbudilo veľký ohlas a tak sa pokračovalo v rovnakom štýle aj v ďalších staniciach. Vďaka tomu sa v celej sieti nachádza mnoho moderného umenia.

Prvá časť červenej trasy bola otvorená v roku 1964 a posledná modrá linka v roku 1976. Najnovšie predĺženie celej siete s dĺžkou teraz 143 km prebehlo v roku 1994 a bolo na zelenej linke. V metre sa ako v prvej sieti tohto typu na svete začali distribuovať bezplatné noviny Metro, ktoré sú dnes známe vo všetkých veľkých mestách na svete.

Linkové vedenie
---------------

Plán Štokholmského metra

| Linka \* | Úsek | Dátum otvorenia | Dĺžka | Počet staníc |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Kungsträdgården – Hjulsta | 31. august 1975 | 15,1 km | 12 |
| 11 | Kungsträdgården – Akalla | 5. jún 1977 | 15,6 km | 12 |
| 13 | Norsborg – Ropsten | 2. september 1967 | 26,6 km | 25 |
| 14 | Fruängen – Mörby C | 30. september 1973 | 19,5 km | 19 |
| 17 | Åkeshov\* – Skarpnäck | 19. november 1958 | 19,6 km | 24 |
| 18 | Alvik – Farsta strand | 24. november 1957 | 18,4 km | 23 |
| 19 | Hässelby strand – Hagsätra | 9. september 1951 | 28,6 km | 35 |
| Celkom | 1. október 1950 | 143,4 km | 100 |

*\* = ide o varianty červenej, zelenej a modrej linky, podobajúce sa napríklad pásmovej prevádzke v metre v Prahe alebo v parížskom systéme RER.*

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Štokholmské metro**

Externé odkazy
--------------

* Stockholm Transport - Oficiálna stránka po anglicky
* Stockholm Transport - Oficiálna stránka po švédsky
* Stránka o sieti metra (po anglicky)
* Stockholm - na stránkach UrbanRail.net (po anglicky)
* Fotografie najmodernejšieho vlaku Vagn 2000
* Galéria staníc
* Galéria na stránkach Metroweb:
	+ 1/5
	+ 2/5
	+ 3/5
	+ 4/5
	+ 5/5

| * z
* d
* u
Metrá v Európe |
| --- |
| Stredná Európa | 
* Berlín
* Budapešť
* Hamburg
* Lausanne
* Mníchov
* Norimberg
* Praha
* Serfaus
* Varšava
* Viedeň

 |
| Západná Európa | 
* Amsterdam
* Brusel
* Lille
* Londýn
* Lyon
* Marseille
* Newcastle
* Paríž
* Rennes
* Rotterdam
* Štokholm
* Toulouse

 |
| Južná Európa | 
* Barcelona
* Bilbao
* Janov
* Catania
* Lisabon
* Madrid
* Miláno
* Neapol
* Palma
* Rím
* Sevilla
* Turín

 |
| Severná Európa | 
* Helsinki
* Kodaň
* Oslo
* Štokholm

 |
| Juhovýchodná Európa | 
* Atény
* Belehrad
* Bukurešť
* Istanbul
* Sofia

 |
| Východná Európa | 
* Dnipro
* Charkov
* Kazaň
* Kyjev
* *Kryvyi Rih*
* Minsk
* Moskva
* Nižnij Novgorod
* Petrohrad
* Samara
* *Volgograd*

 |