Súradnice: 48°54′09″S 21°49′55″V﻿ / ﻿48,90238°S 21,83202°V﻿ / 48.90238; 21.83202

**Brekov** (-normovaný názov) alebo **Brekovský hrad** bol stredoveký hrad, ktorého ruiny možno ľahko sledovať pri ceste medzi mestami Strážske a Humenné. Vidno ho už zďaleka. Nachádza sa na západnom okraji Humenských vrchov – súčasť Vihorlatských vrchov, nad obcou Brekov v nadmorskej výške 280 m n. m. Bol vybudovaný v stredoveku ako strážny hrad spolu s inými blízkymi hradmi – Jasenov, Vinné, Čičva. Z hradného vrchu je ďaleký kruhový výhľad.

Hrad Brekov bol v roku 1963 vyhlásený za kultúrnu pamiatku.

Od roku 2009 prebieha rekonštrukcia a záchrana hradu občianskym *Združením na záchranu Brekovského hradu*, ktoré je od roku 2009 členom záujmového združenia *Zachráňme hrady*. Hradný areál je voľne prístupný pre návštevníkov.

Historické názvy
----------------

V roku 1307 bol hrad nazývaný *Barko* a neskôr v rokoch 1314 *possesio Borko cum castro*, 1322 *castrum Borkó* a 1330 *castrum Barkou*, maď. *Barkó*.

Dejiny
------

Zrúcaniny hradu stoja na západnom výbežku Vihorlatských vrchov, približne 4 kilometre juhozápadne od Humenného. Stojí nad obcou Brekov, nad údolím Laborca. Hrad postavili v 13. storočí a patril do sústavy hradov na uhorsko - poľskej ceste. V prvej polovici 15. storočia zosilnili jeho opevnenia a krátko potom zohral významnú úlohu vo vnútropolitických zápasoch, najmä v roku 1466, keď sa pod jeho hradbami stretli v boji vojská kráľa Mateja Korvína a jeho odporcu, poľského kráľa Kazimíra IV. V rokoch 1484 - 1488 bol v rukách Zápoľských, ktorí hrad rozšírili a ďalej zdokonaľovali jeho opevnenie. V polovici 16. storočia sa jeho majiteľ František Kendy pridal k šľachtickej opozícii proti kráľovi Ferdinandovi Habsburskému, a preto kráľovské vojsko po dobytí roku 1558 hrad zbúralo. Neskorší majiteľ Mikuláš Druget ho však roku 1575 znovu opravil a obnovil. Roku 1644 napadli hrad povstalecké vojská Juraja Rákociho a skoro celý ho opäť zničili. Čiastočná oprava obytných traktov mu iba nakrátko vrátila život, pretože vo vlnách protihabsburských povstaní na konci 17. storočia sa tento z neho definitívne vytratil. Od tých čias hrad pustol a dodnes sa z neho zachovali iba zvyšky múrov.

Opis hradného komplexu
----------------------

Najstaršie jadro hradu má oválny pôdorys a je umiestnené na najvyššom mieste vápencového brala. K nemu sa pripája na juhozápade veža. Táto stavebná etapa je z prelomu 13. a 14. storočia. Druhá stavebná fáza sa spája s Drugethovcami, ktorí k veži pristavali dvojtraktový palác a na severnej strane neveľké predhradie. Pri rozširovaní tohoto predhradia na východ za Štefana Zápoľského starú hradbu nahradili novým murivom na okraji skalnej plošiny. V štvrtej etape vystavali neskorogotickú baštu pri vstupnej bráne a zo západnej strany k pôvodnému jadru pristavali polygonálnu budovu.

### Dnešná podoba

Podnes ostali zachované múry do výšky až troch podlaží, jasne naznačujúci predchádzajúci stav budov. Viditeľné sú aj brány, prechod do horného hradu, ktorý bol pravdepodobne vybavený padacím mostom. Pivnice sú sčasti klenuté a v západnej časti je jasne viditeľná kuchyňa s otvoreným ohňom, výlevkou a obrovským dymovodom. Na podlaží sú na stene zachované zvyšky nosníkov krbu.

Majitelia hradu
---------------

Do roku 1248 majiteľom Michaloviec (v tej dobe dedina s veľkým pánskym statkom) bol Sobieslav (Zabuslo) z rodu Ludaň, slovanského pôvodu. V strednom Zemplíne mal rozsiahle statky, jemu náležali i hrady Jasenov, Brekov a Vinné. V písomných prameňoch sa prvýkrát spomína v roku 1307 ako „*castrum Barko*" a ako jeho majiteľ je uvádzaný Peter Peteň. Za verné služby daroval hrad Karol Róbert z Anjou v roku 1317 Filipovi Drugethovi spolu s ďalšími majetkami na východnom Slovensku. Drugethovci vlastnili hrad až do roku 1486. V roku 1472 vymenoval kráľ Matej za dedičného župana Spiša a za kapitána pre ochranu severovýchodných oblastí Uhorska Štefana Zápoľského. Ten v roku 1488 vystupuje ako „castellanus castri Barko". V ďalších dvoch storočiach ho striedavo vlastnili Drugethovci a obsadzovali ho vojská Gabriela Bethléna, Juraja Rákocziho I. (1644) a Imricha Thokolyho, ktorý ho dal v závere sprisahania (1684) zbúrať. Aktuálne je vlastníkom hradu obec Brekov. Správcom hradu je od roku 2008 Združenie na záchranu Brekovského hradu.

Nálezy na hrade
---------------

Medzi nálezmi z archeologického výskumu Zemplínskeho múzea v Michalovciach má významné miesto bohatá kolekcia neskororenesančných kachlíc. Ešte dôležitejším nálezom sú nálezy keramiky, železných hrotov šípov slovanského hradiska. Počas letnej sezóny sú niektoré nálezy vystavené v hradnom múzeu priamo pod hradom. Aktuálne otváracie hodiny sú zverejnené na stránkach: Brekovský hrad - hradné múzeum. (www.brekov.eu)

Prístup
-------

* po  značke z obce Brekov, trvanie ↑ 0:30 h, ↓ 0:20 h

Pravidelné podujatia
--------------------

Silvestrovský výstup na hrad Brekov
*Usporiadateľ:* Združenie na záchranu Brekovského hradu, Obecný úrad Brekov
*Oficiálna stránka:* Silvestrovský výstup na hrad Brekov (www.brekov.eu), www.brekov.sk/obecny-urad
*Termín konania:* 31. decembra
*Trasa:* Brekov – Brekovský hrad
*Druh podujatia:* pešia turistika s možnosťou návštevy hradnej vínnej pivnice
Drugethovské hradné slávnosti
*Usporiadateľ:* Združenie na záchranu Brekovského hradu, Obecný úrad Brekov
*Oficiálna stránka:* www.brekov.eu, www.brekov.sk/obecny-urad
*Termín konania:* každoročne zverejnený na Drugethovské hradné slávnosti na hrade Brekov. (www.brekov.eu)
*Trasa:* Brekov – Brekovský hrad
*Druh podujatia:* pešia turistika s kultúrnym programom na hrade, šermiarmi a inými dobovými atrakciami

Galéria
-------

*Kliknite na obrázok pre jeho zväčšenie.*

* Brekovský hradBrekovský hrad
* Vstupná brána na prednádvorie s rekonštruovanými delovými strieľňamiVstupná brána na prednádvorie s rekonštruovanými delovými strieľňami
* Brekovský hradBrekovský hrad
* Vstupná brána na hradVstupná brána na hrad
* Brekovský hradBrekovský hrad
* Brekovský hradBrekovský hrad
* Brekovský hradBrekovský hrad
* Brekovský hradBrekovský hrad
* Kamenná podlaha na hornom nádvorí dokončená v roku 2015Kamenná podlaha na hornom nádvorí dokončená v roku 2015
* Brekovský hradBrekovský hrad
* Výhľad z centrálneho nádvoria hradu na Brekov a HumennéVýhľad z centrálneho nádvoria hradu na Brekov a Humenné
* Východiskový bod pešej turistickej trasy so žltou turistickou značkou v BrekoveVýchodiskový bod pešej turistickej trasy so žltou turistickou značkou v Brekove

Hrady v okolí
-------------

* hrad Čičva
* Jasenovský hrad
* Tibavský hrad
* Viniansky hrad

Referencie
----------

1. ↑   *Register nehnuteľných NKP* [online]. Bratislava: Pamiatkový úrad SR, [cit. 2016-04-26]. Dostupné online.
2. ↑   *Názvy hradov a zámkov* [PDF online]. Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky, rev. 2017-03-28, [cit. 2020-08-29]. Dostupné online.
3. ↑   *Turistická mapa 116 Slanské vrchy – Veľká Domaša 1 : 50 000*. 3. vyd. Harmanec : VKÚ, akciová spoločnosť, 2010. ISBN 978-80-8042-566-1.
4. ↑  KOLLÁR, Daniel; NEŠPOR, Jaroslav. *Hrady – najkrajšie zrúcaniny*. 1. vyd. Bratislava : DAJAMA, 2007. (Kultúrne Krásy Slovenska.) ISBN 978-80-89226-41-2.
5. ↑   *Register nehnuteľných NKP* [online]. Pamiatkový úrad Slovenskej republiky, [cit. 2016-04-26]. Dostupné online.

Literatúra
----------

* BREKOV. In: PLAČEK, Miroslav; BÓNA, Martin. *Encyklopédia slovenských hradov*. Preklad Daniela Marsinová. 1. slov. vyd. Bratislava : SLOVART, 2007. 391 s. ISBN 978-80-8085-287-0. S. 79 – 81.
* ULIČNÝ, Ferdinand. *Dejiny osídlenia Zemplínskej župy*. Vyd. 1. Michalovce : Zemplínska spoločnosť, 2001. 760 s. ISBN 80-968579-1-6. S. 73 – 74.

Pozri aj
--------

* Vihorlatské vrchy

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Brekov (hrad)**

Externé odkazy
--------------

* Hrad Brekov na brekov.eu
* Brekovský hrad, the Brekov castle, castrum Borkó na Facebooku
* Brekovský hrad na slovenskehrady.sk
* Poloha na turistickej mape
* Poloha na turistickej/cykloturistickej mape
* Hrad Brekov je krajinnou dominantou. Pozrite si fotogalériu (fotografie Brekovského hradu z leta 2020) na Korzár Horný Zemplín

| * z
* d
* u
Vihorlatské vrchy (Vihorlat) |
| --- |
| Podcelky (časti) | 
* Humenské vrchy
	+ Krivoštianka
	+ Sokol
* Vihorlat
	+ Kyjovská planina
	+ Vihorlatská hornatina
	+ Jasenovská hornatina
* Popriečny

 | VihorlatVihorlatSninský kameňMorské okoJasenovský hradChrám Prenesenia ostatkov svätého Mikuláša, Ruská Bystrá (UNESCO)Biokúpalisko Sninské rybníky |
| Veľkoplošné chránené územie | 
* Chránená krajinná oblasť Vihorlat

 |
| Národné prírodné rezervácie | 
* Humenská
* Humenský Sokol
* Jovsianska hrabina
* Kyjovský prales
* Morské oko
* Motrogon
* Postávka
* Vihorlat

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Baba pod Vihorlatom
* Drieň
* Ďurova mláka
* Chlmecká skalka
* Jasenovská bučina
* Jedlinka
* Lysá
* Lysák
* Machnatý vrch
* Pod Tŕstím
* Roztoky
* Vinianska stráň
* Viniansky hradný vrch

 |
| Prírodné pamiatky | 
* Beňatinský travertín
* Čierny potok
* Kamienka
* Malé Morské oko
* Podhorodský hradný vrch
* Sninský kameň
* Voniarsky jarok

 |
| Chránené areály | 
* Lužný les pri Laborci

 |
| Chránené vtáčie územia Natura 2000 | 
* Vihorlatské vrchy

 |
| Územia európskeho významu Natura 2000 | 
* Brekovský hradný vrch
* Drieňová
* Humenská
* Humenský Sokol
* Krivoštianka
* Kyjovský prales
* Morské oko
* Vihorlat

 |
|  Lokality Svetového dedičstva UNESCO | 
* Chrám Prenesenia ostatkov svätého Mikuláša (Ruská Bystrá, 1730)
* Vihorlatský prales

 |
| Kultúrne a historické pamiatky | 
* hrad Brekov
* hrad Jasenov
* Tibavský hrad (Choňkovce)
* Tibavský hrad (Podhoroď)
* Viniansky hrad

 |
| Drevené kostoly | 
* Chrám Prenesenia ostatkov svätého Mikuláša (Ruská Bystrá, 1730, UNESCO)
* Chrám Nanebovstúpenia Pána (Šmigovec, 1775)
* Chrám svätého Bazila Veľkého (Hrabová Roztoka, 18. stor.)
* Chrám svätého Michala archanjela (Inovce, 1836)

 |
| Rekreačné oblasti | 
* Sninské rybníky (Biokúpalisko Sninské rybníky)

 |
| Vodné nádrže | 
* Vinianske jazero

 |
| Vybrané vrchy Vihorlatských vrchovZoznam vrcholov | 
* Vihorlat (1 075,5 m n. m.)
* Vetrová skala (1 024,5 m n. m.)
* Nežabec (1 023,4 m n. m.)
* Motrogon (1 017,9 m n. m.)
* Sninský kameň (1 006,0 m n. m.)
* Holica (983,6 m n. m.)
* Fedkov (978,2 m n. m.)
* Bačkajovský vrch (958,5 m n. m.)
* Múr (832,6 m n. m.)
* Kyjov (821,1 m n. m.)
* Lysák (821,1 m n. m.)
* Veľká Vavrová (787,8 m n. m.)
* Rozdielňa (784,7 m n. m.)
* Malý Peňažník (738,4 m n. m.)
* Krivoštianka (549,1 m n. m.)
* Rakovský kameň (498,8 m n. m.)
* Červená skala (447,0 m n. m.)

 |
| Sedlá Vihorlatských vrchov | 
* Tri tably (825 m n. m.)
* Rozdiel (815 m n. m.)
* Strihovské sedlo (644 m n. m.)

 |
| Jazerá Vihorlatských vrchov | 
* Kotlík
* Malé Morské oko
* Morské oko

 |
| Rašeliniská Vihorlatských vrchov | 
* Ďurova mláka
* Hypkania
* Postávka

 |
| Vojenské obvody | 
* Valaškovce

 |