**Amos Oz**, pôvodne **Amos Klausner**, (\* 4. máj 1939, Jeruzalem, Britský mandát v Palestíne – † 28. december 2018, Tel Aviv, Izrael) bol izraelský spisovateľ, esejista a žurnalista. Bol profesorom literatúry na Ben Gurionovej univerzite v Be'er Ševe.

Životopis
---------

Narodil sa v Jeruzaleme, vyrastal v štvrti Kerem Avraham v dome na Amosovej ulici č. 18. Jeho rodičia, Jehuda Arje Klausner a Fanja Musman, boli sionistickí prisťahovalci z východnej Európy. Ozov otec študoval dejiny a literatúru v litovskom Vilniuse, v Jeruzaleme pracoval ako knihovník a spisovateľ. Jeho starý otec z matkinej strany vlastnil mlyn v Rovne na západnej Ukrajine a v roku 1934 sa s rodinou presťahoval do Haify. Rodina patrila medzi pravicových revizionistických sionistov. Ozov prastrýko Josef Klausner bol pri voľbe prezidenta v roku 1948 protikandidátom Chaima Weizmanna za stranu Cherut. Napriek tomu, že rodina bola náboženstvu odcudzená, navštevoval Oz náboženskú školu Tachkemoni - rodičia ho odmietli dať do socialistickej školy, pretože hlboko nesúhlasili s jej ideológiou. Strednú školu absolvoval v Rechavji.

Keď mal Oz 12 rokov, spáchala jeho matka samovraždu. Táto udalosť ho hlboko poznamenala. Stal sa socialistickým sionistom a v pätnástich rokoch začal žiť v kibuci Chulda. Tam ho adoptovala rodina Chuldajovcov (ich prvorodený syn Ron Chuldaj je dnes primátorom Tel Avivu). V tej dobe si mladý Amos zmenil priezvisko na „Oz", čo v hebrejčine značí „sila". V kibuci Chulda žil a pracoval až do roku 1986, kedy sa so svojou ženou Nily presťahoval do Aradu kvôli astmatickému ochoreniu ich syna Daniela. Po prvých spisovateľských úspechoch Oz postupne znižoval mieru svojej zainteresovanosti v bežných aktivitách kibucu: umožňovali mu to jeho honoráre, ktorými dostatočne prispieval na chod kibucu.

Na konci 50-tych rokov slúžil Oz v izraelskej armáde v jednotke Nachal, zúčastnil sa potýčiek na izraelsko-sýrskej hranici. Počas Šesťdňovej vojny slúžil v tankovej jednotke na Sinaji, počas Jomkippurskej vojny slúžil na Golanských výšinách.

Po službe v jednotke Nachal študoval filozofiu a hebrejskú literatúru na Hebrejskej univerzite v Jeruzaleme. V roku 1965 mu vyšla prvá zbierka poviedok *Zeme šakalov* (hebr. Arcot ha-tan). Jeho prvý román, *Inde* (Makom acher), vyšiel v roku 1966. Od tej doby vydával každý rok jednu knihu vo vydavateľstve Strany práce *Am Oved* („Pracujúci ľud"). Toto vydavateľstvo neskôr opustil a podpísal zmluvu s vydavateľstvom *Keter*, ktoré mu poskytlo mesačný plat bez stanovenej publikačnej frekvencie.

Napísal 18 kníh a asi 450 článkov a esejí v hebrejčine. Jeho diela boli preložené do asi 30 jazykov. Je nositeľom množstva izraelských a medzinárodných ocenení: v roku 1986 mu bola udelená Bialikova cena, v roku 1997 obdržal z rúk francúzskeho prezidenta Jacquesa Chiraca Rad čestnej légie. V roku 1998, pri príležitosti 50. výročia vzniku štátu Izrael, získal najprestížnejšiu štátnu cenu: Cenu Izraela. V roku 2005 mu bola vo Frankfurte nad Mohanom udelená prestížna Goetheho cena za literatúru.

Politické názory
----------------

Bol známym obhajcom mierovej koexistencie dvoch susedných štátov - Izraela a Palestíny.

Dielo
-----

V slovenčine a v češtine vyšlo:

* *Poznať ženu*. Z angličtiny preložil Pavel Vilikovský. Slovenský spisovateľ, 1995. ISBN 80-220-0641-6. Hebrejský originál: *La-da'at iša* (Keter & Am Oved, 1989).
* *Černá skříňka*. Z hebrejského originálu *Kufsa šchora* (Am Oved, 1987) preložila Jiřina Šedinová. Mladá fronta, 1993. ISBN 80-204-0410-4.
* *Mír, láska a kompromis.* Z hebrejčiny a angličtiny preložili Jiřina Šedinová a Milan Macháček. Mladá fronta, 1997. ISBN 80-204-0585-2. Výber z esejí.
* *Fima*. Z hebrejského originálu *Ha-macav ha-šliši* (Keter, 1991) preložila Jiřina Šedinová. Mladá fronta, 1998. ISBN 80-204-0714-6.
* *Panter ve sklepě*. Z hebrejského originálu *Panter ba-martef* (Keter, 1995) preložila Jiřina Šedinová. Mladá fronta, 1999. ISBN 80-204-0763-4.
* *Až do smrti*. Z hebrejského originálu *Ad Mavet* (Sifrijat poalim, 1971) preložili Mariana Švecová a Lenka Kvasničková. Paseka, 2002. ISBN 80-7185-459-X.
* *Můj Michael*. Z hebrejského originálu *Michael šeli* (Am Oved, 1968) preložili Lenka Bukovská a Mariana Fisher. Paseka, 2005. ISBN 80-7185-688-6.
* *Jak vyléčit fanatika*. Z anglického originálu *Help Us to Divorse* (Vintage, Londýn 2004) preložil Milan Macháček. Paseka 2006
* *Příběh o lásce a tmě* (angl. *A Tale of Love and Darkness*). Z hebrejského originálu *Sipur al ahava ve-chošech* (Keter 2003) preložil Michael Žantovský. Paseka 2009. ISBN 978-80-7185-998-7, autobiografický román.

Z ďalších diel (v zátvorke doslovné preklady názvov):

* *La-ga'at ba-majim, la-ga'at ba-ruach* (Dotknúť sa vody, dotknúť sa vetra), 1973
* *Har ha-eca ha-ra'a* (Hora zlej rady), 1976
* *Al tagidi lajla* (Nevolaj to noc), 1994
* *Pit'om ba-omek ha-ja'ar* (Nečakane v hlbinách lesa), 2005
* *Al midronot har ga'aš* (Na svahoch sopky), 2006

Referencie
----------

1. ↑  CAIN, Sian. Israeli novelist Amos Oz dies aged 79. *The Guardian*, 2018-12-28. Dostupné online [cit. 2018-12-28]. ISSN 0261-3077. (po anglicky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Amos Oz**

Externé odkazy
--------------

* Amos Oz na stránke izraelského Inštitútu pre preklad hebrejskej literatúry Archivované 2004-10-13 na Wayback Machine
* Archív Amosa Oza

Autoritné údaje: * abART: 26083
* BnF: 11918326h
* GND: 118855379
* ISNI: 0000 0001 2100 7576
* LCCN: n50051544
* NK ČR: jn19990006318
* SNK: 167492
* VIAF: 39382165
* WorldCat: lccn-n50051544