Poloha Bouvetovho ostrova.
**Bouvetov ostrov** (po nórsky *Bouvetøya*) je neobývaný ostrov, nachádzajúci sa v južnej časti Atlantického oceánu (resp. v Južnom oceáne) a patriaci Nórsku. Najbližšia pevnina je vzdialená asi 1 600 km. Viac ako 95 % územia ostrova je pokrytých ľadom.

Geografia
---------

Bouvetov ostrov sa nachádza na 54°26′ južnej šírky 3°24′ východnej dĺžky, jeho rozloha je 58,5 km². 93 % plochy ostrova pokrývajú ľadovce, ktoré padajú z útesov priamo do mora, prípadne aj na pláže tvorené tmavým pieskom vulkanického pôvodu. Pobrežie má dĺžku 29,6 km a často ho obklopujú ľadové kryhy. Ostrov je veľmi ťažko prístupný, nemá žiaden prístav, zakotviť sa dá iba pri pobreží. Najvyšší bod ostrova sa volá *Olavtoppen*, vrchol je 780 metrov nad morom. Ostrov je sopečného pôvodu, praktický celý je tvorený štítovým vulkánom Wilhelmplatået.

Bouvetov ostrov môže byť kandidátom na jeden z najodľahlejších ostrovov sveta. Najbližšia pevnina je až Zem kráľovnej Maud v Antarktíde, ktorá je vzdialená 1 600 kilometrov južne a je takisto neobývaná.

Dejiny
------

Satelitný pohľad na ostrov.
Bouvetov ostrov objavil 1. januára 1739 Jean-Baptiste Charles Bouvet de Lozier, ktorý velil dvom francúzskym lodiam *Aige* a *Marie*. Pozíciu ostrova sa mu nepodarilo presne určiť. Bouvet svoj objav neoboplával a pretože bolo zlé počasie, nebolo ani isté, či ide o ostrov alebo inú pevninu.

Až v roku 1808 sa k ostrovu dostal kapitán veľrybárskej lode Swan Lindsay. Loď patrila spoločnosti *Enderby Compeny*. Ani Lindsay na ostrove nepristál, ale už správne zmeral jeho pozíciu.

Prvý sa na ostrov úspešne dostal v decembri 1811 kapitán inej veľrybárskej lode Wasp, Benjamin Morrell, ktorý tu so svojou posádkou lovil tulene. 10. decembra 1825 kapitán Norris vodca veľrybárskych lodí *Sprightly* a Lively vlastnených opäť spoločnosťou *Enderby Company*, pristál na ostrove a pomenoval ho *Liverpool Island*, ostrov potom vyhlásil za územie patriace Britskej korune.

V roku 1898 bola pri ostrove nemecká expedícia *Valdivia* Carla Chuna, ale na ostrove nepristála. 

Prvý naozaj dlhší čas na ostrove v roku 1927 strávila nórska posádka výskumnej lode *Norvegia*. Zostala tu mesiac; vďaka tomu mohlo vzniesť nárok na tento ostrov Nórsko, ktoré pomenovalo ostrov Bouvetøya (po nórsky: Bouvetov ostrov). Dekrét nórskeho kráľa z 23. januára 1928 vyhlasuje Bouvetov ostrov za nórske územie. Spojené kráľovstvo sa vzdalo svojich nárokov v prospech Nórska hneď v nasledujúcom roku.

V roku 1964 sa tu našiel opustený záchranný čln s niekoľko vecami, ale žiaden pasažier na lodi. V roku 1971 bol Bouvetov ostrov a jeho teritoriálne vody vyhlásené za prírodnú rezerváciu. Ostrov zostáva neobývaný. Roku 1977 tu nórski vedci umiestnili automatickú meteorologickú stanicu.

Incident Vela
-------------

Dňa 22. septembra 1979 americká družica Vela zaznamenala veľký záblesk (prisudzuje sa vďaka intenzite výbuchu menšej jadrovej bombe alebo dopadu veľkého meteoru) v páse južného Indického oceána medzi Bouvetovým ostrovom a ostrovom Princa Eduarda. Rádioaktívny spád dopadol na veľmi rozsiahlu oblasť a zaznamenali ho vedci v Austrálskom antarktickom teritóriu. Žiadna krajina nepriznala svoju zodpovednosť za test, ale podozrenie padlo na Juhoafrickú republiku, Izrael a Taiwan.

Panoramatická fotografia Bouvetovho ostrova
*Panoramatická fotografia Bouvetovho ostrova*

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bouvetov ostrov**.

Externé odkazy
--------------

* *Bouvetov ostrov* [online]. [Cit. 2006-07-31]. Dostupné online. Archivované 2012-07-22 z originálu.  (po anglicky)