**Bratislavská župa** (do roku 1919 *Prešporská župa*) bola jedna zo žúp, jednotiek územnej správy na Slovensku v rámci prvorepublikového Československa. Bola vytvorená pri vzniku Československa vyňatím drvivej väčšiny územia z uhorskej Prešporskej župy. Existovala v rokoch 1918–1922 a mala rozlohu 4.227 km². Jej správnym centrom bola Bratislava, ktorá však súčasťou župy nebola a tvorila samostatné mesto na úrovni župy. Najvyššie položeným bodom bol vrchol malokarpatských Zárub.

Vznik župy
----------

Po vyhlásení Martinskej deklarácie 30. októbra 1918 a pripojení územia Slovenska k Česko-Slovensku prebralo územie Slovenska župný a municipálny systém pochádzajúci z obdobia Rakúsko-Uhorska. Zaisťoval to zákon č.11/1918 Zb. z. a n. vydaný Národným výborom československým v Prahe, ktorý mal zabezpečiť kontinuitu a nerušený prechod správy do nového štátneho úradu. Jedným z provizórnych administratívnych celkov na území Slovenska bola prvorepubliková Bratislavská župa, ktorá vznikla pripojením väčšej časti pôvodnej uhorskej Prešporskej župy k Česko-Slovensku. K novému štátnemu útvaru tak bolo pripojených 98,5% pôvodnej župy, z ktorej zostalo Maďarsku len malé územie na pravom brehu Dunaja. Naopak, Slovensku pripadla drobná časť susednej Mošonskej župy na ľavom brehu rieky, ktorá bola neskôr pričlenená práve k župe Bratislavskej.

Počas ďalšieho obdobia bola správa župy výrazne centralizovaná. Prijatie zákona č. 64/1918 Zb. z. a n. rozpustilo mestské a obecné výbory a ich právomoci prenieslo na komisie, ktoré mali byť ustanovené zmocnencom vlády a zároveň zriadilo Ministerstvo s plnou mocou pre správu Slovenska. Tento zákon však nerozpustil župné výbory (municipálne zbory) a administratívne výbory, ktoré boli rozpustené až nepublikovaným nariadením ministra s plnou mocou pre správu Slovenska č. 555/1919, ktoré predovšetkým posilnilo právomoci župana.

Na čele župy stál vládou menovaný župan, ktorý disponoval všetkými právomocami, zatiaľ čo samosprávna funkcia župy bola potlačená. Župan musel priamo zodpovedať ministrovi s plnou mocou pre správu Slovenska. Ten župana mohol menovať aj odvolať a do jeho rúk župan skladal prísahu. Štátni, samosprávni úradníci, zamestnanci a cirkevní hodnostári boli povinní zložiť sľub vernosti ČSR. Úradným jazykom sa stal slovenský jazyk.

Do čela slúžnovských okresov postavil minister s plnou mocou pre správu Slovenska štátnych úradníkov, ktorí spočiatku používali názov okresný komisár, neskôr sa znova vrátili k pôvodnému názvu slúžny. Pôsobnosť slúžneho bola široká a zasahovala do všetkých správnych oblastí.

Bratislavskí župania
--------------------

Prvým bratislavským županom po roku 1918 sa stal evanjelický kňaz Samuel Zoch. V súvislosti so županským postom prišiel 10. januára 1919 o mandát poslanca Revolučného národného zhromaždenia. Vo funkcii „župana mesta Bratislavy a Bratislavskej župy" ho vystriedal ďalší evanjelický teológ, dovtedy referent pre zásobovanie v Šrobárovom Ministerstve s plnou mocou pre správu Slovenska, Matej Metod Bella. Ten prišiel v súvislosti s funkciou o mandát poslanca 14. októbra 1919 a zostal županom až do konca župného zriadenia roku 1928.

Sídlo župy
----------

Sídlo župy sa nachádzalo v Bratislave (do roku 1919 nazývanej *Prešporok*). Názov Bratislava sa začal paralelne vyskytovať v oficiálnych vyhláseniach ešte predtým, ako sa mesto stalo sídlom Ministerstva s plnou mocou pre správu Slovenska. Dňa 14. februára 1919 sa na návrh ministra Vavra Šrobára rozhodlo ministerstvo premenovať Prešporok na Bratislavu, čo 22. februára 1919 oficiálne potvrdila česko-slovenská vláda prijatím uznesenia o zmene názvu mesta Prešporok. 27. marca 1919 bol nový názov Bratislava oficiálne oznámený v Úradných novinách župy Prešporskej.

Samotné mesto však súčasťou Bratislavskej župy nebolo a ako mesto s municipálnym právom tvorilo samostatnú územnosprávnu jednotku na úrovni župy. Zmena nastala až po vydaní nariadenia vlády 275/1922 Zb. zo dňa 21. septembra 1922, ktorým Bratislave zanikol štatút municipálneho mesta a stala integrálnou súčasťou župy na pozícii mesta so zriadeným magistrátom.

Zánik župy
----------

Bratislavská župa zanikla v celom svojom rozsahu dňa 1. januára 1923. Od tohto dátumu začal na Slovensku platiť nový župný systém, ktorý v praxi nahradil doterajšiu územnú správu na Slovensku. Celé územie bývalej Bratislavskej župy bolo začlenené do novovzniknutej veľkej Bratislavskej župy (XV.), ktorej súčasťou sa stali aj niektoré územia bývalej Nitrianskej a Komárňanskej župy.

Geografia
---------

Bratislavská župa sa nachádzala na juhozápadnom Slovensku, na západe tvorila hranicu rieka Morava (hranica s Rakúskou republikou) a južnú hranicu tvoril Dunaj, ktorý tvoril štátnu hranicu s Maďarským kráľovstvom. Výnimkou bolo pravobrežné predmostie Petržalka. V roku 1920 hraničila župa na severe a východe s Nitrianskou župou a na juhovýchode s Komárňanskou župou.

Administratívne členenie
------------------------

V roku 1919 sa Bratislavská župa členila na sedem slúžnovských okresov a štyri mestá so zriadeným magistrátom, ktoré boli na úrovni okresov:

* Bratislava,
* Dunajská Streda,
* Galanta,
* Malacky,
* Senec,
* Šamorín,
* Trnava,
* mesto Svätý Jur,
* mesto Pezinok,
* mesto Modra,
* mesto Trnava.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5  VOLKO, Viliam; KIŠ, Miloslav. *Stručný prehľad vývoja územného a správneho členenia Slovenska* [online]. Ministerstvo vnútra SR, 2007, [cit. 2023-03-05]. Ďalej len Volko–Kiš. Dostupné online. Archivované 2023-03-05 z originálu.
2. ↑  INFO@WOLTERSKLUWER.SK, Wolters Kluwer SR, s r o-. *Zákon 11/1918 Sb. o zřízení samostatného státu československého úplné a aktuálne znenie* [online]. ASPI, [cit. 2023-03-05]. Dostupné online.
3. ↑  Volko–Kiš, s. 24.
4. ↑  Volko–Kiš, s. 29.
5. ↑  VANÍK, Pavol. *Okresné zriadenie na Slovensku v rokoch 1919-1939* [online]. Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, 2021, [cit. 2023-03-05]. Dostupné online. Archivované 2023-03-05 z originálu.
6. ↑   *100 rokov Bratislavskej župy (1919 – 2019)*. prvé. vyd. Bratislava : Bratislavský samosprávny kraj v spolupráci s Academiou Istropolitanou Novou, 2019. Dostupné online. ISBN 978-80-99911-02-5. Archivované 2023-03-05 z originálu.
7. ↑  A.S, Petit Press. *Cesta z Prešporka do Bratislavy nebola jednoduchá* [online]. historickarevue.sme.sk, [cit. 2023-03-12]. Dostupné online.
8. ↑  INFO@WOLTERSKLUWER.SK, Wolters Kluwer SR, s r o-. *Nařízení 275/1922 Sb. , kterým se provádějí některé úpravy politické správy na Slovensku úplné a aktuálne znenie* [online]. ASPI, [cit. 2023-03-11]. Dostupné online.
9. ↑  Volko–Kiš, príloha 4.
10. ↑  TIŠLIAR, Pavol. *Mimoriadne sčítanie ľudu na Slovensku z roku 1919. Príspevok k populačným dejinám Slovenska*. [s.l.] : [s.n.], 2007. Dostupné online. ISBN 978-80-85659-46-7.


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Slovenský portál |

| * z
* d
* u
Administratívne členenie Česko-Slovenska Vlajka Česko-Slovenska |
| --- |
| prechodné obdobie 
1918 – 1928 | 

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Česko | 

|  |  |
| --- | --- |
| zeme 1918 – 1928 | 
* Čechy
* Morava
* Sliezsko

 |

 |
| Slovensko | 

|  |  |
| --- | --- |
| župy 1918 – 1922 | 
* Bratislavská
* Komárňanská
* Nitrianska
* Trenčianska
* Tekovská
* Turčianska
* Oravská
* Liptovská
* Zvolenská
* Hontianska
* Novohradská
* Gemersko-malohontská
* Spišská
* Abovsko-turnianska
* Šarišská
* Zemplínska
* Košickámunicipálne mestá na úrovni žúp: Banská Štiavnica-Banská Belá
* Bratislava
* Komárno
* Košice

 |
| župy 1923 – 1928 | 
* Bratislavská
* Nitrianska
* Považská
* Zvolenská
* Podtatranská
* Košická

 |

 |
| Podkarpatská Rus | 

|  |  |
| --- | --- |
| župy 1918 – 1928 | 
* Berežská (1919 – 1926)
* Marmarošská (1920 – 1926)
* Mukačevská (1919 – 1921)
* Podkarpatoruská (1926 – 1928)
* Užhorodská (1919 – 1926)

 |

 |

 |
| krajinské zriadenie
1928 – 1948 | 
* Čechy
* Morava a Sliezsko
* Slovensko
* Podkarpatská Rus (1928 – 1939)

 |
| krajské zriadenie
1948 – 1960 | 

|  |  |
| --- | --- |
| české | 
* Pražský
* Českobudějovický
* Plzenský
* Karlovarský
* Úsťanský
* Liberecký
* Hradecký
* Pardubický
* Jihlavský
* Brniansky
* Olomoucký
* Gottwaldovský
* Ostravský

 |
| slovenské | 
* Bratislavský
* Nitriansky
* Banskobystrický
* Žilinský
* Košický
* Prešovský

 |

 |
| krajské zriadenie
1960 – 1992 | 

|  |  |
| --- | --- |
| české | 
* Stredočeský
* Juhočeský
* Západočeský
* Severočeský
* Východočeský
* Juhomoravský
* Severomoravskýsamostatné mestá na úrovni krajov: Praha
* Brno (1969 – 1971)
* Ostrava (1969 – 1971)
* Plzeň (1969 – 1971)

 |
| slovenské | 
* Západoslovenský
* Stredoslovenský
* Východoslovenský (slovenské kraje zrušené v r. 1969 – 1970 a 1990 – 1992)samostatné mesto na úrovni kraja: Bratislava (1968 – 1990; od 1969 hlavné mesto SSR Bratislava, 1990 hlavné mesto SR Bratislava)

 |

 |
| federatívne zriadenie
1969 – 1992 | 
* Česká socialistická republika (ČSR, 1969 – 1990)
* Česká republika (ČR, 1990 – 1992)
* Slovenská socialistická republika (SSR, 1969 – 1990)
* Slovenská republika (SR, 1990 – 1992)

 |