| Geológia Západných Karpát |
| --- |
| Čelná karpatská priehlbina |
| Morfotektonické členenie |
| Čelná karpatská priehlbina |
| Flyšové pásmo |
| Bradlové pásmo |
| Pásmo jadrových pohorí |
| Veporské pásmo |
| Gemerské pásmo |
| Meliatske pásmo |
| Bükkské pásmo |
| Bakonské pásmo |
| Zemplínske pásmo |
| Tektonické jednotkya rozhrania rôzneho rádu |
| Oravikum • Váhikum • Tatrikum • Subtatranské príkrovy • Čertovická línia • Fatrikum • Veporikum • Lubenícko-margecianska línia • Gemerikum • Hronikum • Rožňavská línia • Silicikum • Meliatikum • Turnaikum • Bükkikum • Transdanubikum • Zemplinikum |
| Paleogeografické termíny |
| Valaiský oceán |
| Čorštynská elevácia |
| Váhický oceán |
| Alcapa |
| Meliatsko-halstattský oceán |
| Pozri aj Geovedný portál |

**Čelná karpatská priehlbina** (iné názvy: **karpatská čelná priehlbina, (čelná) karpatská predhlbeň/karpatská (čelná) predhlbeň, karpatská predhlbina, čelná karpatská hlbina/karpatská čelná hlbina**, zriedkavo **(karpatská) čelná predhlbenina**; podľa M. Maheľa aj **palavikum**) je úzky sedimentačný priestor vyvinutý v čele vrásnených pohorí celej Karpatskej sústavy.

Geomorfologicky dnes zodpovedá jednotke **Vonkajšie karpatské zníženiny**, staršie nazývanej aj **Predkarpatské zníženiny** či **perikarpatská depresia**. Vo fyzickogeografickom členení J. Kondrackého (1989) je územie týchto zníženín (pod poľským názvom Podkarpacie) obmedzené tak, že nezahŕňa najjužnejšie časti, teda Subkarpaty východného a južného Rumunska, ani Podișul Getic.

Čelná priehlbina sa nachádza celá mimo územia Slovenska. Začína v Rakúsku (príp. pri inom vymedzení hraníc Karpát až na Morave), kde je pokračovaním alpskej molasovej panvy, pokračuje smerom na severovýchod a východ do Poľska a ďalej na Ukrajinu a do Rumunska.

Geologická charakteristika čelnej priehlbiny
--------------------------------------------

Tvoria ju nezvrásnené sedimenty molasového charakteru (najmä zlepence, pieskovce, ílovité a slienité sedimenty (hlavne šlíry) a tiež nespevnené piesky a štrky) dosahujúce hrúbku do 2 000 m, ktoré ležia na poklesnutej časti Českého masívu, Krakovskej plošiny a Východoeurópskej platformy.

### Časť čelnej priehlbiny v Západných Karpatoch

V oblasti Západných Karpát sa čelná priehlbina postupne prehlbovala smerom z juhovýchodu na severozápad západ, v dôsledku tlaku blokov hornín na Český masív najmä jeho moravsko-sliezsku oblasť a Severoeurópsku platformu. Jej južnejšia časť bola v paleogéne prekrytá príkrovmi vonkajšieho flyšového pásma. Vznikala v období dvoch transgresií. Prvá z nich prebehla v spodnom miocéne (egenburg, otnang a karpat), druhá prišla v strednom miocéne (hranica karpat – báden).

Okrem podpovrchových výskytov sa na Morave nachádzajú horniny čelnej priehlbiny aj v Českomoravskej a Drahanskej vrchovine, Beskydskej brázde a Nízkom Jeseníku.

Členenie Vonkajších karpatských zníženín
----------------------------------------

Podľa aktuálneho geomorfologického členenia Česka (ktoré nezohľadňuje územie Poľska, Ukrajiny ani Rumunska) ide o subprovinciu podprovincie Západné Karpaty, sústavy Karpaty. Vonkajšie karpatské žníženiny sa na území Česka delia na dve oblasti :

* Západné Vonkajšie karpatské zníženiny
* Severné Vonkajšie karpatské zníženiny

Podľa J. Kondrackého ide o dve subprovincie provincie "Západné Karpaty so Západnými a Severnými Vonkajšími karpatskými zníženinami" a jednu subprovinciu provincie "Východné Karpaty s Východnými Vonkajšími karpatskými zníženinami" (pričom obe provincie patria do megaregiónu "Karpatský región"):

* Západné Vonkajšie karpatské zníženiny
* Severné Vonkajšie karpatské zníženiny
* Východné Vonkajšie karpatské zníženiny

Podľa V. Krála sa Vonkajšie karpatské zníženiny členia nasledovne :

* Dyjsko-svratecký úval/rakúska časť: Weinviertler Hügelland
* Vyškovská brána
* Hornomoravský úval
* Moravská brána
* Ostravská pánev/poľská časť: Kotlina Ostrawska
* Kotlina Oświęcimska
* Brama Krakowska
* Kotlina Sandomierska/ukraj. časť: Sansko-Dnistrovska rivnyna
* Verchňodnistrovska rivnyna
* Drohobycka vysočyna
* Pridnistrovska rivnyna
* Pokutska vysočyna
* Bukovynska vysočyna/rum. časť Podişul Sucevei
* Culoarul Moldova-Siret
* Subcarpaţii Moldovei
* Subcarpaţii Munteniei
* Subcarpaţii Getici
* Podişul Getic

Referencie
----------

1. ↑  Maheľ, M. 1986: *Geologická stavba československých Karpát / Paleoalpínske jednotky 1.* Veda, Bratislava, 503 s.
2. ↑  pozri napr. Karpaty in: Encyklopédia Slovenska
3. ↑  Kondracki J. *Karpaty, wydanie drugie poprawione.* Wydawnictwa Szkolne i Pedagogiczne, Warszawa, 1989, ISBN 83-02-04067-3
4. ↑  KÚŠIK, D. *Prehľad geologickej stavby územia Slovenskej republiky (Západné Karpaty)* [online]. permonik.host.sk, [cit. 2008-12-17]. Dostupné online.
5. ↑  Mišík, M. Chlupáč, I. Cicha, I. 1984: *Historická a stratigrafická geológia.* SPN, Bratislava, 541 s.
6. ↑  Hók, J. Kahan, Š. Aubrecht, R. 2001: *Geológia Slovenska.* Univerzita Komenského, Bratislava, 43 s.
7. ↑  Vozár, J. Vojtko, R. Sliva, Ľ. (Editors) 2002: *Guide to geological excursion. XVIIth Congress of Carpathian-Balkan Geological Association.* Geologický ústav Dionýza Štúra, Bratislava, 163 s.
8. ↑  Geomorfologické členenie Česka
9. ↑  Král, V.: *Fyzická geografie Evropy*, 2001

Externé odkazy
--------------

* Mapa čelnej priehlbiny Karpát ("foredeep")


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál vedy o Zemi |