Prof. Dr. h. c. Ing. arch. **Vladimír Karfík** (\* 26. október 1901, Idrija, Slovinsko - † 6. jún 1996, Brno) bol česko-slovenský architekt a vysokoškolský profesor. Venoval sa navrhovaniu viacerých druhov stavieb, osobitne priemyselných, dopravných, administratívnych a distribučných. Jeho práce charakterizuje vyspelé technické, funkčné a konštrukčné poňatie.

Životopis
---------

### Detstvo

Narodil sa 26. októbra 1901 v Idriji, v dnešnom Slovinsku, v rodine českého závodného lekára Františka Karfíka, ktorý liečil choroby z povolania a úrazy pracovníkov tamojších baní na ortuť, a jeho manželky Hermíny (rod. Gemperlovej). Bol najstarší z troch súrodencov: brat Václav (\* 1904) sa stal profesorom Lekárskej fakulty UK v Prahe, sestra Jarmila (\* 1903) bola právnička.

V roku 1904 sa rodina presťahovala do Prahy.

### Štúdium a kariéra

V rokoch 1911 - 1919 navštevoval žižkovskú reálku v Prahe. V rokoch 1919 - 1924 študoval architektúru na Fakulte architektúry a pozemného staviteľstva  Českého vysokého učení technického v Prahe u profesorov Fantu, Engela a Menzla, a čiastočne na Akadémií výtvarných umení. 

Po absolutóriu odišiel na študijný pobyt do Paríža, kde sa zoznámil s českou umeleckou komunitou i s prednými parížskymi architektmi - Augustom Perretom, André Lurçatom a najmä Adolfom Loosom. Prax absolvoval u legendárneho Le Corbusiera, pre ktorého tiež krátko pracoval ako český stážista (1925 - 26). U Le Corbusiera sa zoznámil so základnými princípmi, ktoré postupne ovládli modernú architektúru i urbanizmus. Z Paríža odišiel do Anglicka, kde sa zoznámil s novými stavebnými metódami: používanie ocele a celkové vyľahčovanie stavieb.

Po návrate do Prahy pracoval ako projektant v stavebnej kancelárii A. Beladu v Prahe. Čoskoro však získal v konkurze trojročnú platenú prax v USA (1927 - 30). Prvým pôsobiskom bol ateliér firmy Smith-Gardner-Erickson v Chicagu, (Karfík tu zoznámil kolegov s česko-slovenským vynálezom verzatilkou, ktorá sa tak dostala i do Ameriky). Neskôr prešiel mladý architekt do ateliéru Holabird and Root, špecializovaného na projekty mrakodrapov. Záverečné a najcennejšie dva roky americkej stáže strávil u slávneho Franka Lloyda Wrighta v Talliesin East a Talliesin West, kde sa mohol podieľať na niektorých projektoch a realizáciách (napr. Gordonove planetárium v Sugar Soaf).

Administratívna budova firmy Baťa v Zlíne
V roku 1930 sa oženil s Jaroslavou Žižkovou († 1946) 

Počas hospodárskej krízy sa Karfík rozhodol pre návrat domov; priamo v Chicagu dostal totiž lukratívnu ponuku od Tomáša Baťu.
  
Pôsobenie v zlínskej Stavebnej a projekčnej kancelárii firmy Baťa v rokoch 1930 - 1946 predstavuje významnú etapu jeho života. Čoskoro sa v Zlíne presadil (aj vďaka svojmu renomé spolupracovníka svetových hviezd - Le Corbusiéra a Wrighta) a stal sa vedúcim kancelárie. Získal a realizoval množstvo jedinečných zákaziek: hotel Spoločenský dom (prvý európsky model hotelovej izby s WC a kúpeľňou), prvú výškovú budovu v Európe – 17-podlažnú administratívu Baťových závodov s pojazdnou pracovňou Jána Baťu, jedno z vrcholných diel českej medzivojnovej architektúry, firemné obchodné domy v Bratislave, Amsterdame, Borove v Chorvátsku, Liberci, továrenské areály snáď na všetkých kontinentoch, rodinné domy v zlínskej Baťovej kolónii, školy, sieť obchodov, Spoločenský dom v Otrokoviciach, evanjelický kostol v Zlíne a ďalšie. Na začiatku zlínskej kariéry stál projekt Baťovho obchodného domu v Brne na Kobližnej ulici. Mal mať pôvodne 28 podlaží, kvôli statickým problémom a Baťovým nezhodám s mestskou správou však zostalo pri siedmich poschodiach. 
  
Z veľkej časti to bol práve on, kto vytvoril charakter tzv. "zlínskej architektúry". Prudký rozvoj Baťovho závodu vyvolal aj rýchlu stavebnú činnosť. V prostredí, kde sa projektovalo v rýchlom tempe sa mohli uplatniť nové stavebné metódy, ktoré si Karfík priniesol zo zahraničia.

V období 1931-1956 je členom medzinárodného združenia CIAM. 

Zlatá éra zlínskej architektúry po 2. svetovej vojne skončila a Vladimír Karfík odchádza na pozvanie prof. Emila Belluša do Bratislavy, kde bol na Fakulte architektúry Slovenskej vysokej školy technickej (SVŠT) od roku 1946 vymenovaný profesorom pre priemyselné, dopravné, administratívne a distribučné stavby. Krátko po vojne sa teda presťahoval do Bratislavy. Vychoval niekoľko generácií architektov a prispel k rozvoju slovenskej architektúry. V rokoch 1955 - 57 bol dekanom fakulty.
  
Súčasne projektoval a realizoval stavby. V tomto období navrhol množstvo vysokých škôl, priemyselných stavieb a závodov, administratívnych budov a bytových sídlisk po celom Slovensku. V Novom Meste nad Váhom navrhol prvý panelový dom vo vtedajšej Česko-slovenskej republike. Popri pedagogickej činnosti pokračoval i vo svojej projekčnej práci (Chemicko-technologická fakulta VŠT Bratislava na Kollárovom námestí, Vysoká škola ekonomická, Farmaceutická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave, kúpele v Bojniciach. 

  

Počas pôsobenia na Fakulte architektúry a pozemného staviteľstva Slovenskej vysokej školy technickej v Bratislave vydával knihy i skriptá pre poslucháčov. Dostal takisto početné pozvania zahraničných fakúlt: Varšava (1960), Leningrad (1962), Moskva (1963), Drážďany (1963, 1967), Braunschweig (1964), Viedeň (1966, 1983, 1990), Záhreb (1969) a ďalšie. 

V roku 1948 sa oženil so Švédkou Elsou Melinovou, asistentkou na UK v Bratislave, tá v 1956 odchádza do Švédska.

Roku 1956 bol vyznamenaný Štátnou cenou. Spolupracoval tiež so Slovenskou akadémiou vied.

V roku 1961 sa tretíkrát oženil so Světou Fialovou.

### Dôchodok

Roku 1971, po odchode do dôchodku, sa stáva vedeckým pracovníkom URBIONu v Bratislave a venuje sa prednáškovej a konzultačnej činnosti. 

V rokoch 1979-1983 pôsobil ako profesor architektonickej tvorby na technickej univerzite na Malte (The Old University v La Vallete), kde projektoval a realizoval niekoľko stavieb – o. i. aj projekt vily prezidenta Maltskej republiky. V tomto období tu budoval katedru architektúry, prednášal a vychovával svojich nástupcov. Navrhol tam zlievárenský závod, štadión pre 30 000 divákov, letné sídlo hlavy štátu na ostrove Gozo, rádiolokačnú stanicu, prístavbu Múzea krásnych umení a ďalšie.

Po návrate zo Stredomoria do Česko-Slovenska sa usadil v Brne. Po návrate sa zaoberal predovšetkým posudkovou činnosťou, bol pozývaný odbornými inštitúciami na prednášky. Bol literárne činný - vydal veľa odborných kníh, skriptá a písal články v odborných časopisoch. V roku 1993 dokončil knihu svojich spomienok *Architekt si spomína*, ktorú vydalo vydavateľstvo SAS v Bratislave.

Roku 1985 bol menovaný čestným členom AIA (American Institute of Architects). 

Bol vyznamenaný Jurkovičovou cenou Zväzu slovenských architektov Slovenska za rok 1991 a titulom "Doctor honoris causa" Vysokého učenia technického v Brně a Prahe. Udelené mu bolo čestné občianstvo mesta Brna, Bratislavy, Bystřice pod Hostýnem a Otrokovíc. Vtedajší prezident ČSFR Václav Havel ho v roku 1992 vyznamenal zlatou medailou. Stal sa "Čestným obuvníkom" podniku Baťa, pre ktorý vykonal obrovský kus práce.

Aj v pokročilom veku ešte prednášal na univerzite v Drážďanoch, v roku 1993 v USA, aktívne sa zúčastňoval domácich odborných akcií a konferencií.

Dňa 6. júna 1996 zomrel v Brne, vo veku nedožitých 95 rokov, a až do poslednej chvíle bol mimoriadne aktívny a vitálny. V priebehu svojho života sa nakoniec stačil trikrát oženiť a mal štyri deti.

Vyznamenania
------------

* Laureát štátnej ceny Klementa Gottwalda – 1956
* Jurkovičova cena Zväzu slovenských architektov – 1974
* Zaslúžilý člen ZSA – 1984
* Čestný člen AIA – Amerického inštitútu architektov – USA, Washington (hon. FAIA – 1985), ako prvý z našich architektov
* Čestný ״švec״ n.p. Svit za zásluhy o výstavbu 1986
* Čestný občan mesta Brna – 1991
* Čestný občan mesta Bratislava – 1991
* VUT, Brno, Doctor honoris causa – 1991, arch.
* VUT, Praha, Doctor honoris causa – 1991, arch.
* Plaketa Ceny Vladimíra Karfíka - 1991
* Bellušova cena Spolku architektov Slovenska za rok 1991
* Zlatá medaila od prezidenta Václava Havla – 1992

Projekty
--------

Dom služieb Baťa (Bratislava)
Prof. Karfík je autorom projektov obchodných budov „Veľkého" a „Malého" Baťu v Bratislave. Budova predajne „Veľkého" Baťu bola postavená na mieste, kde ešte v dvadsiatych rokoch minulého storočia stála baroková budova s hostincom. Vzhľadom na skutočnosť, že architekt Karfík plánoval budovu služieb Baťa postaviť v centre Bratislavy, snažil sa zachovať otvorený pohľad na Michalskú bránu, jednu z dominánt Starého Mesta. To sa mu podarilo kompozíciou dvoch častí budovy, štvorposchodovej a jednoposchodovej na nároží. V súčasnosti je budova rekonštruovaná a prerobená na luxusný obchodný dom Alizé s konfekciou renomovaných značiek. 

Projektoval tiež administratívnu budovu firmy Dynamit Nobel v Bratislave, obchodný dom Centrum v Brne (1931), obchodné domy v Liberci, Olomouci, v Piešťanoch i v Amsterdame. Jeho dielom sú projekty výstavných pavilónov v Prahe, Bruseli a v Paríži. Jedným z významných progresívnych urbanistických projektov na URBIONe bolo v roku 1973 riešenie priemyselného pásma Martin-Sever pri železničnej magistrále Bratislava-Košice, medzi Vrútkami a Sučanmi, ktoré prof. Karfík vypracoval spolu s mladšími architektmi. Podľa jeho mienky mal Martin veľmi priaznivé podmienky pre rozvoj priemyslu.

### Projekty školských budov

Súčasne s pedagogickou činnosťou na Fakulte architektúry a pozemného staviteľstva SVŠT projektoval budovu Priemyselnej školy chemickej, neskôr Chemicko-technologickej fakulty SVŠT (dnes Fakulta chemickej a potravinárskej technológie STU), tiež budovu Vysokej školy ekonomickej a Farmaceutickej fakulty UK v Bratislave. 

### Projekty obytných komplexov

Prof. Karfík spolupracoval pri zrode prvého montovaného panelového domu v Česko-Slovensku v Bratislave. Počas svojej činnosti na SVŠT projektoval v Bratislave obytné kolónie Vistra a Biely kríž. 

Karfíkove tvorivé schopnosti sa uplatnili pri výstavbe baťovských miest Zlín, Baťovany (teraz Partizánske) a Svit. Sú to ukážky funkcionalistickej architektúry, moderného urbanizmu a súčasne vtedajšieho prístupu k riešeniu sociálnych problémov Baťových robotníkov. Tam je zdokumentovaná najplodnejšia etapa jeho života v podobe celého Baťovho mesta. Svoj rodinný dom si postavil v Brne.

### Projekty kostolov

Dielom prof. Karfíka je aj projekt kostola v Bratislave – Petržalke (starý kostol) a v Baťovanoch (dnešné Partizánske).

Najvýznamnejšie diela
---------------------

* Spoločenský dom (hotel) v Zlíně (1930-1932),
* Kostoly:
	+ rímskokatolícky Kostol Povýšenia svätého Kríža v Bratislave-Petržalke (1930-1931),
	+ evanjelický v Zlíne (1935),
	+ rímskokatolícky Kostol Božského Srdca Ježišovho v dnešnom Partizánskom (1940),
* Dom obuvi Baťa v Brne (1931-1932), v Bratislave (1931-32), v Liberci (1933-1934),
* Školy a učňovské domovy v Zlíně (1931-1940),
* Baťove obchodné domy a predajne v Chomutově, Olomouci, Teplicích, Čáslavi, Jihlavě, Prahe-Vysočanoch, Prahe-Vršovicích, Hustopečích, Bratislave, Piešťanoch, Trnave, Klatovoch a Otrokovicích (1933-1938)
* Obchodný dom Baťa v Amsterdame (1934-1937),
* Návrhy závodov Baťa v Tilbury v Anglicku (1933), v Belcampe v USA (1933) a v Borove v Chorvátsku (1941),
* Filmové ateliéry a filmové laboratória firmy Baťa na Kudlově pri Zlíně (1935-1940),
* Spoločenský dom a internát v Otrokovicích (1936),
* 17-poschodová administratívna budova firmy Baťa v Zlíne - budova pre 2000 zamestnancov, ktorá preslávila svojho autora (1936-1938) – bola až do povojnových rokov najvyššou budovou v strednej Európe; dnes je sídlom Krajského úradu,
* Rekonštrukcie zámku v Napajedlách (1937-1938),
* Kúpalisko v Otrokoviciach a v Zlíne (1939),
* Krytá plaváreň v Zlíně (1946-1948),
* Závod a sídlisko Závodu mieru v Bratislave (od 1947) vrátane prvej panelovej školy (1955),
* Chemicko-technologická fakulta SVŠT v Bratislave (1947-1949),
* Kultúrny dom v Senici na Slovensku (1950),
* Garáže autobusov v Bratislave (1950-1951),
* Prvé experimentálne veľkopanelové domy v ČSR s využitím keramzitu na Kmeťovom nám. v Bratislave (1952),
* Vysoká škola ekonomická a farmaceutická fakulta v Bratislave (1953-1955),
* Budova VÚMA v Novom Meste nad Váhom (1963),
* Administratívna budova Martimexu v Martine (1969),
* Bývalý Ústav aplikovanej kybernetiky SAV v Bratislave (1971-1978),
* Rada obytných domov a víl v Bratislave a Zlíně, vlastný rodinný dom v Jiráskovej štvrti v Brne (1974),
* Prístavba Univerzity Komenského v Bratislave (1977),
* Zlieváreň v Hal Far na Malte (1979),
* Prístavba múzea výtvarných umení v La Valette na Malte (1982).

Zoznam stavieb realizovaných podľa jeho projektov
-------------------------------------------------

Zlínske obdobie 1930-46

Školské stavby
* Škola v Zlíne – základná 1934
* Škola na Zálešnej – základná 1935
* Škola v Otrokoviciach – základná a gymnázium 1936
* Priemyslová škola v Uherskom Hradišti 1937
* Škola v Partizánskom (spolupráca M. Drofa) 1939
* Škola v Zruči nad Sázavou (spolupráca M. Drofa) 1940

Telovýchova
* Telocvičňa (zdvojená) v Zlíne 1934
* Štadión a tenisový klub, Zlín 1935
* Štadión Borovo, Juhoslávia 1939
* Kúpalisko otvorené, Zlín 1947
* Zimné kúpele, Zlín 1947
* Kúpalisko Otrokovice 1939

Obchodné domy
* Brno Centrum 1931
* Bratislava 1930
* Liberec 1933
* Chomutov 1933
* Olomouc 1933
* Teplice 1934
* Čáslav 1934
* Vysočany – Praha 1934
* Vršovice – Praha 1935
* Jihlava 1935
* Hustopeče 1936
* Bratislava (obchodná ulica) 1936
* Piešťany 1937
* Trnava 1937
* Klatovy 1937
* Amsterdam 1937
* Otrokovice 1938

Verejné stavby
* Spoločenský dom Zlín (hotel Moskva) 1931
* Spoločenský dom, Otrokovice 1936
* Spoločenský dom a divadlo, Díly 1937
* Spoločenský dom, Zruč (spolupráca M. Drofa) 1941
* Spoločenský dom, Batizovce (spolupráca M. Drofa) 1942
* Kostol v Petržalke, Bratislava 1930
* Kostol v Zlíne (evanjelický) 1935
* Kostol v Partizánskom 1944
* Výstavný pavilón PVV, Praha 1935
* Výstavný pavilón na svetovej výstave v Bruseli (pôvodný návrh Heytham)1935
* Výstavný pavilón na svetovej výstave dekoratívneho umenia, Paríž 1937
* Rekonštrukcia zámku v Napajedlách 1938

Administratíva
* Administratívna budova 17-poschodová, Zlín 1938
* Krajská budova KSČ a KNV, Zlín 1946 (spolupráca arch. Kubečka)

Obytné domy
* Spolupráca pri typizovaných projektoch 1938-46
* Námestie v Otrokoviciach 1935
* Učňovský domov pre 500, Batizovce 1942
* Obytná kolónia J. Fučíka, Zlín 1946
* Obytná kolónia v Zálešnej 1946
* Učňovské domovy, Zlín 1930-40

Rodinné domy
* Vlastný dom, Zlín (medzinárodná súťaž) 1935
* Typový dom pre vedúcich realizovaný na sídliskách koncernu Baťa 1936
* Letné sídlo Drkoč, Luhačovice 1937
* Vila Gerbec, Zlín 1938
* Vila Vavrečka, Zlín 1938
* Vila Malota, Zlín 1938
* Pálkova vila, Liptovský Mikuláš, 1938
* Rezidencia Čipera, Zlín 1939
* Vila Hlavnička, Zlín 1939
* Vlastný dom, Brno, Barvičova 58 1974

Priemyselné a dopravné stavby
* Smerný plán Belcamp, USA 1933
* Smerný plán Tilbury, Veľká Británia 1933
* Spolupráca na smerných plánoch v ČSR a v cudzine pre firmu Baťa 1930-46
* Filmové ateliéry Zlín – Kudlov 1935-39
* Filmové laboratória Zlín – Kudlov 1940
* Letisko Otrokovice 1935-39
* Vedenie projekčného oddelenia 1930-45

Bratislavské obdobie 1946 - 1978

Školské stavby
* Chemicko-technologická fakulta SVŠT v Bratislave, 1. časť 1950
* Kultúrny dom Senica 1950
* Vysoká škola ekonomická a Farmaceutická fakulta Bratislava (spolupráca A. Rokošný) 1953
* Základná škola v Mierovej kolónii, Bratislava 1955
* Prístavba Univerzity Komenského, Bratislava (spolupráca A. Rokošný a IPO)1977

Priemyslové a administratívne stavby
* Závod mieru Bratislava 1947
* Administratívna budova ZM 1949
* Garáže autobusov pre ČSAD, Bratislava 1950
* Súkareň pre Slovenský hodváb, Senica 1950
* Administratívna budova Banský výskum, Trenčianske Teplice 1953
* Budova laboratórií a administratívy VUMA, Nové Mesto nad Váhom(spolupráca A. Rokošný) 1963
* Správna budova Martimex, Martin (spolupráca A. Rokošný a Stavoprojekt) 1969

Bytové stavby
* Dom na Záhradníckej ulici, Bratislava 1950
* Mierová kolónia (pôvodne Vistra), Bratislava 1950
* Kolónia Biely kríž, Bratislava 1951
* Prvý panelový dom v ČSSR 1952
* Viacpodlažné domy, Košice 1955
* Rodinný dom, Brno 1973

Urbanizmus
* Generálny plán Matador, Púchov (spolupráca J. Medvecký) 1948
* Generálny plán Závodu V.S:, Revúca 1949
* Spolupráca s Urbionom, urbanistické štúdie, návrhy, administratívne budovy,
* Výpočtové centrum pre MVT
* ÚAK v Dúbravke, Bratislava (spolupráca J. Komrska) 1971-78

Pobyt na Malte 1978-82, projekty
* zlieváreň v Hal Far (spolupráca doc. Tocháček) 1979
* Národný štadión pre 30 tisíc divákov, hlavná tribúna (spolupráca doc. Tocháček) 1980
* Adaptácia strediska Peace Laboratory 1980
* Sklad kontajnerov pre prístav 1980
* Rádiolokačná stanica, Kalafrana 1961
* Hosťovský dom MŠ, Birkirkara 1982
* Urbanistická štúdia Msida Creak 1982
* Vila pre prezidentku republiky Agathu Barbaru na ostrove Gozo 1982
* Prístavba Múzea krásnych umení, La Valetta (spolupráca Ed. Mintolf) 1982
* Adaptácia strediska Peace Laboratory 1980

Literárna činnosť – najvýznamnejšie publikácie
----------------------------------------------

* Skriptá SVŠT *Priemyslové budovy* (1954)
* Skriptá SVŠT *Typológia budov pre dopravu, administratívu a distribúciu* (1955)
* Spoluautor publikácie *Nové smery vo výstavbe škôl* - vydavateľstvo SFVU (spolupráca S. Karfiová a M. Marcinka)(1963)
* Kniha *Administratívne budovy* (1971) - Vydavateľstvo Alfa, Bratislava (1. a 2. vydanie)
* Kniha *Budynki biurowe* – poľské vydanie Warszawa 1976
* Skriptá *Perspective Drawing*, The University of Malta 1982
* Skriptá *Typological Data*, The University of Malta 1982
* Autobiografia *Architekt si spomína* (1993).

Články v časopisoch
-------------------

* *Architektúra* (český) : S.F.L Wrighton 1932
* *CASABELLA* (taliansky) : Spoločenský dom – Zlín 1935
* *Architekt SIA* (český) Zlínska architektúra 1936Der Monat (český)
* Der Monat (český) : Administratívne budovy 1936
* Priemyslový priekupník (český) Nové zásady projektovania priemyslových stavieb.
* Technik : Hospodárska časť bytov 1947
* Architektúra : Zlínske stavby 1947
* Architektúra : Sidlisko Biely kríž a Vistra v Bratislave 1950
* Projekt (slovensky)„drobné" príspevky 1948-75
* Archithese (švajčiarsky), interview 1963
* Bauforum (rakúsky), interwiev 1984
* Parametro (taliansky) : interview 1985
* Príspevky do dennej tlače 1932 - 1985

Použitá literatúra
------------------

* encyklopedie D.I.D.E.R.O.T 2000 /CD/
* Dulla, M.: *Dejiny architektúry 20. stor.* STU, Bratislava 2002, str. 25.
* Dulla, M. – Moravčíková, H.: *Kto je kto v architektúre na Slovensku*. Informačné stredisko architektúry Spolku architektov Slovenska, Bratislava 1995, str. 72.
* Dulla, M. – Moravčíková, H.: *Architektúra Slovenska v 20. storočí*. Slovart, Bratislava 2002, str. 116, 117, 119, 120, 121, 185, 359, 384, 401, 407, 410, 413, 417, 420.
* Dulla, M. a kol.: *Majstri architektúry*. Perfekt 2005, Bratislava, str. 62, 63.
* Fakulta architektúry a Spolok architektov Slovenska: Vladimír Karfík 1901-2001 /zborník príspevkov z vedeckej konferencie/. Fakulta architektúry STU, Bratislava 2001.
* Karfík, V.: *Architekt si spomína.* Spolok architektov Slovenska, Bratislava 1993.
* Nový, O.: Vladimír Karfík - architekt 20. století. *Architektúra a urbanizmus* č. 4, 1991.

Externé odkazy
--------------

* 
* 
* 
* Archivované 2007-10-30 na Wayback Machine
* 
* Archivované 2007-07-11 na Wayback Machine
* 
* 
* 
* 
* 
* 

Autoritné údaje: * abART: 5665
* GND: 11925428X
* ISNI: 0000 0001 0783 1171
* LCCN: n84141347
* NK ČR: jk01053024
* SNK: 159924
* VIAF: 67271778
* WorldCat: lccn-n84141347