Súradnice: 48°08′05″S 17°45′35″V﻿ / ﻿48,1348°S 17,7598°V﻿ / 48.1348; 17.7598

**Hlinický kanál** (do 2017 aj *Gelenský kanál* a do 2009 aj *Jelenský kanál*) je umelý odvodňovací  kanál na juhozápadnom Slovensku v povodí vodného toku Šárd v obci Diakovce v okrese Šaľa a v obci Horné Saliby v okrese Galanta. Geomorfologická kategorizácia polohy Hlinického kanála: geomorfologická oblasť Podunajská nížina; geomorfologický celok Podunajská rovina; geomorfologický podcelok Salibská mokraď. Hydrologické poradie Hlinického kanála: 4-21-17-379.

Opis toku
---------

Hlinický kanál má dĺžku cca 2,5 km so začiatkom na juhozápadnom okraji močariny, ktorá je kontinuálnym pokračovaním zanikajúceho mŕtveho ramena v priestore zložitej hydrologickej siete v nadmorskej výške 112 m n. m. v susedstve niekdajšej, dnes už zaniknutej, samoty *Hlinica/ Glinica/ Gelence*; Hlinický kanál pokračuje juhozápadným smerom a po cca 500 m priberá ľavostranný prítok – bezmenný odvodňovací kanál a po ďalších cca 500 m v nadmorskej výške 111 m n. m. prekračuje obecnú a zároveň aj okresnú a krajskú hranicu medzi Diakovcami v Šalianskom okrese, Nitriansky kraj, a Hornými Salibami v Galantskom okrese, Trnavský kraj; pokračuje cca 500 m a priberá pravostranný prítok – bezmenný odvodňovací kanál; aj ďalej sleduje juhozápadný smer a po cca 700 m pretína cestu s mostom ponad kanál spájajúcu obec Matúškovo so severným okrajom Horných Salíb tvoriac hranicu medzi ornou pôdou na východnom brehu a neveľkou lesnou plochou na západnom brehu; po záverečných 100 m ústi do Šárdu na severovýchodnom okraji intravilánu Horných Salíb neďaleko priemyselného parku (niekdajšieho areálu jednotného roľníckeho družstva) a obilného skladu v nadmorskej výške 111 m n. m. Vodný tok Šárd ďalej ústi do Salibského Dudváhu.

V celom svojom priebehu Hlinický kanál tečie cez poľnohospodársky extravilán katastrálneho územia Diakovce a cez poľnohospodársky extravilán katastrálneho územia Horné Saliby.

Pôvod názvu
-----------

Názov Hlinický kanál (do 2017 aj *Gelenský kanál* a do 2009 aj *Jelenský kanál*) vznikol prenesením názvu v súčasnosti už zaniknutej samoty Glinica/ Hlinica na odvodňovací kanál a súbežným vytvorením dvojslovného názvu. Samota Glinica/ Hlinica sa nachádzala vo vzdialenosti cca 200 m od začiatku Hlinického kanála pri severovýchodnom okraji bezmenného mŕtveho ramena.

Názov vodného toku *Hlinický kanál* vznikol zo slovného spojenia prídavného mena *hlinický* utvoreného zo slovnej bázy *Hlinica* vo význame *charakteristický prítomnosťou hlinitej zeminy, často s výskytom miesta, kde sa kopala hlina, alebo ináč spájaný s hlinou* a všeobecného podstatného mena *kanál* označujúceho *umelý vodný tok*; z rovnakého slovného základu teda podobnú motiváciu názvu má značný počet vodných tokov nie iba na Slovensku, ale i v celom slovanskom jazykovom priestore.

Pomenovací akt samoty Hlinica prebehol pred prvou polovicou 12. storočia v slovenskom jazykovom prostredí v podobe *Glinica*; po prisídlení maďarského obyvateľstva pred prvou polovicou 12. storočia bol tento geografický názov podľa zákonitostí preberania cudzích slov do maďarčiny prevzatý a modifikovanný do podoby → *Gelence*,  podobne ako v toponymách Bystrica → Beszterce, Drevenica → Dervence, Breznica → Berzence, Sikenica → Szikince, Kamenica → Kemence (ľavý prítok Ipľa na území dnešného Maďarska); po opätovnom posune slovensko-maďarskej etnickej a jazykovej hranice bol maďarský názov samoty *Gelence* späťprevzatý do slovenčiny v podobe *Gelenec* neskôr aj *Jelenec* (lebo pôvodný význam toponyma bol pre vtedajšieho slovenského používateľa už zrejme nejasný); názvoslovná autorita najprv v roku 2009 nepresne štandardizovala názov kanála v podobe *Gelenský kanál*, a v roku 2017 revitalizáciou pôvodného názvu štandardizovala názov poľa v širšom priestore už zaniknutej samoty Hlinica v podobe Hlinický dvor a názov kanála so začiatkom v tomto priestore v podobe Hlinický kanál.

Napriek tomu, že staršie písomné doklady o existencii samoty *Glinica* chýbajú, prítomnosť spoluhlásky *g* v najstarších písomných dochovaných názvoch samoty (majera) z roka 1884 (*Koplaló m. (Gelencze)* – majer) i z roka 1890 (*Gelencze* – roľa, *Gelencze puszta* – samota, majer),  pomáha datovať prevzatie názvu zo slovenčiny do maďarčiny pred prvú polovicu 12. storočia, lebo v tomto čase došlo v slovenčine k substitúcii *g → h*.

Referencie
----------

1. ↑  Rozhodnutie Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky č. P-4716/2017 zo dňa 15.5.2017 o štandardizácii 4 názvov so súhrnným označením vodstvo z okresu Šaľa. Spravodajca ÚGKK SR, 2017, ročník 49, čiastka 2, s. 29. Dostupné na  (cit. 2021-05-28).
2. ↑  STANISLAV, Ján. *Slovenský juh v stredoveku II*. 2. vyd. Bratislava : Literárne informačné centrum, 2004. 533 s. ISBN 80-88878-89-6. S. 159.
3. ↑  STANISLAV, Ján. *Slovenský juh v stredoveku I*. 2. vyd. Bratislava : Národné literárne centrum – Dom slovenskej literatúry, 1999. 485 s. (Svedectvá; zv. 15.) ISBN 80-88878-49-7. S. 73, 238.
4. ↑  HLADKÝ, Juraj: Hydronymia povodia Dudváhu. Trnava: Trnavská univerzita v Trnave, Pedagogická fakulta. 2011. 196 s. S. 54. ISBN 978-80-8082-504-1.
5. ↑  Rozhodnutie Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky č. P-5596/2009 zo dňa 4.9.2009 o štandardizácii 302 názvov vodných tokov. Príloha č. 1. Spravodajca ÚGKK SR, 2009, ročník 41, čiastka 4, s. 67. Dostupné na  (cit. 2021-05-21).
6. ↑  Rozhodnutie Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky č. P-4715/2017 zo dňa 15.5.2017 o štandardizácii 226 názvov geografických objektov z okresu Šaľa. Spravodajca ÚGKK SR, 2017, ročník 49, čiastka 2, s. 27. Dostupné na  (cit. 2021-05-28).
7. ↑  Tretie vojenské mapovanie, 1884.
8. ↑  Katastrálna mapa 1:2880, katastrálne územie Diakovce, mapový list č. 1, 2, 5 a 6. 1890-1893.

  


| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí **Dudváhu** |
| --- |
| Vodné toky v povodí Horného Dudváhu | 

|  |  |
| --- | --- |
| Vodné toky | 
* Borovský kanál
* Bukovinský potok
* Cintorínsky potok
* Červenícky kanál
* Hlavný kanál
* **Holeška**
* ***Horná Blava***
* **Horný Dudváh**
* **Chtelnička**
* Kasovský potok
* Kocurický kanál
* Kočínsky potok
* Lančársky potok
* Lopašovský potok
* Manivier
* Obuchovský potok
* Očkovský kanál
* Pečeňadský kanál
* Podolský potok
* Pokylavský potok
* Pustoveský potok
* Rakytovský kanál
* Sobonka
* Šindelák
* Šípkovec
* Šteruský potok
* Varáč
* Veľký kanál
* Veselský kanál
* Voderadský kanál
* Vrbovský kanál
* Zelenický kanál

 |
| Vodné plochy | 
* vodná nádrž Čachtice
* vodná nádrž Čerenec
* vodná nádrž Chtelnica
* vodná nádrž Pustá ves
* vodná nádrž Slovík

 |

 |
| Vodné toky v povodí Dolného Dudváhu | 
* Abrahámsky kanál
* ***Dolná Blava***
* **Dolný Dudváh**
* ***Gidra***
* Križoviansky kanál
* Potok
* ***Trnávka***

 |
| Vodné toky v povodí Salibského Dudváhu | 

|  |  |
| --- | --- |
| Vodné toky | 
* **Derňa**
* Derňodudvážsky kanál
* Diakovský kanál
* Hlinický kanál
* Kajalský kanál
* Kuliarsky kanál
* Meder
* **Salibský Dudváh**
* Sudcovský kanál
* Šárd

 |
| Vodné plochy | 
* Šárd
* Vincov les

 |

 |