Súradnice: 49°11′48″S 16°36′30″V﻿ / ﻿49,19667°S 16,60844°V﻿ / 49.19667; 16.60844

**Kostol svätého Jakuba** je neskorogotický trojloďový kostol, nachádzajúci sa na Jakubskom námestí v brnenskej mestskej časti Brno-střed, ktorého história siaha až do začiatku 13. storočia. V roku 1995 bol vyhlásený za národnú kultúrnu pamiatku Českej republiky. Nachádza sa v ňom hrobka slávneho obrancu Brna Louisa Raduita de Souches. Na strope kostola sú umiestnené cechovné znaky, erby šľachtických rodov i niekoľko monogramov.

Dejiny
------

Pôvodne bol kostol určený hlavne pre nemecké obyvateľstvo, ktoré sa usadilo okolo dnešnej Běhounskej ulice. Jeho vznik sa predpokladá v období vlády Vladislava Jindřicha, teda medzi rokmi 1201 – 1222. Roku 1340 bola v pivnici vedľajšieho domu, ktorý kostolu pred smrťou odkázal miestny vikár, zriadená kostnica.
V tejto dobe sa už okolo kostola nachádzal cintorín, ktorý bol v nasledujúcich desiatich rokoch rokoch postupne rozšírený. V rokoch 1368 – 1405 vzniklo okolo kostola niekoľko kaplniek (Božieho tela, Sv. Mórica a Sv. Voršily), čo vytvorilo zvláštny urbanistický komplex.

Stavba
------

Kostol svätého Jakuba v roku 1828
Stavba kostola, v podobe v akej ju s určitými zmenami poznáme dnes, začala už pred husitskými vojnami. Bola však postavená len chórová časť, piliere a obvodové múry. Od roku 1502 začal na stavbe pracovať staviteľ Anton Pilgram, ktorý postavil severnú loď s portálom. Zastrešenie bolo dokončené pravdepodobne ešte pred rokom 1530. Stavba kostolnej veže začala v 20. rokoch 16. storočia, v roku 1592 ju Antonio Gabri zvýšil o časť s hodinami a dokončil ju Šimon Tauch, ktorý na vežu nasadil renesančnú helmicu. Výška veže je 92 metrov. Počas tridsaťročnej vojny nebol kostol poškodený, vďaka čomu zostala zachovaná jeho podoba, prevažne neskoro gotická.

Cintorín, ktorý sa pri kostole nachádzal, bol okolo roku 1784 zrušený a spolu s ním postupne zanikol i komplex kaplniek. Do kostola bolo následne premiestnených niekoľko náhrobných kameňov, pričom v súčasnosti sa ich tu nachádza šesť. Kostol nezasiahla ani barokizácia, no v roku 1878 prešiel necitlivo prevedenou regotizáciou. V rokoch 1900 – 1901 vznikla pri kostole novogotická fara podľa návrhu Aloisa Prastorfa a Germana Wanderleya.

Kostnica
--------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: brnianska kostnica*
V roku 2001 bola počas archeologického prieskumu pred úpravami Jakubského námestia objavená druhá najväčšia kostnica v Európe. Verejnosti je prístupná od 22. júna 2012 a podľa odhadov sa v nej nachádza viac ako päťdesiattisíc ostatkov.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7  KUČA, Karel. *Brno – vývoj města, předměstí a připojených vesnic*. Praha : Nakladatelství Baset, 2000. ISBN 80-86223-11-6. S. 288,289.
2. ↑   *NAŘÍZENÍ VLÁDY ze dne 16. srpna 1995* [online]. Národní památkový ústav, [cit. 2011-02-13]. Dostupné online.
3. ↑  HANUŠ, Vlastimil. *Brněnská kostnice je druhá největší v Evropě* [online]. 4.3.2008, [cit. 2011-01-14]. Dostupné online.
4. 1 2  Turistické informační centrum města Brna. *Kostnice u sv. Jakuba/Historie* [online]. [Cit. 2011-07-21]. Dostupné online.
5. ↑  Turistické informační centrum města Brna. *Kostnice u sv. Jakuba* [online]. [Cit. 2011-07-21]. Dostupné online.

Literatúra
----------

* SAMEK, Bohumil. *Umělecké památky Moravy a Slezska 1. A-I*. Praha : Academia, 1994. 651 s. ISBN 80-200-0474-2.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kostol svätého Jakuba (Brno)**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Kostel svatého Jakuba (Brno) na českej Wikipédii.*