**Marica** (bulh. *Марица*, gr. 'Εβρος – *Evros*, tur. *Meriç*) je rieka v Bulharsku, Grécku a Turecku. Ide o najdlhšiu rieku Balkánskeho polostrova. Pramení v pohorí Rila, následne prechádza bulharským územím smerom na východ a juhovýchod. Na úseku 16 kilometrov tvorí bulharsko-grécku hranicu a následne ďalších 185 km grécko-tureckú hranicu. V Edirne mení smer na juh a potom na juhozápad. Vlieva sa do Egejského mora. Hlavné prítoky sú Arda, Strjama, Topolnica a Tundža. Rozloha jej povodia je približne 53 000 metrov štvorcových. Rieka je splavná minimálne po Edirne.

Iné názvy
---------

### Historické názvy

Najstarším známym menom rieky je názov **Euros** (starogr. Εύρος) približne zo 7. – 6. stor. pred Kristom. Indoeurópske ewru a starogrécke εύρύs (eurus) v preklade znamenali široký. Pôvodný kmeň slova sa časom premenil na br (βρ) a rieka preto niesla v staroveku a stredoveku názov **Hébros** (starogr. Ἕβρος, iný prepis: **Hebros**) alebo lat. **Hebrus**. Dochoval sa aj spis neznámeho autora z obdobia antiky, ktorý spomína, že sa rieka v minulosti ešte pred tým sa nazývala **Rombos**. V rímskej cestovnej mape zo 4. storočia je zapísaná pod názvom **Ebrus** a v roku 1154 ju vo svojej práci spomenul arabský geograf pod názvom **Marizo**. Meno môže pochádzať z názvu hory nachádzajúcej sa neďaleko ústia rieky známej v staroveku ako starogr. Μηρισός alebo Μήριζος – *Mérisos* alebo *Mérizos*, po latinsky *Merit(h)*.

### Názov v hornej časti toku

V hornej časti toku je rieka Marica známa pod názvom **Goľama Marica** (bulh. Голяма Марица, doslova *Veľká Marica*). Názov Marica rieka prijíma potom, čo sa do nej na území Východnej Rily pri horskej chate Marica v nadmorskej výške 1 900 m n. m. vleje jej prítok *Prava Marica* (bulh. Права Марица).

Priebeh toku
------------

Rieka pramení v bulharskom pohorí Rila (bulh. Рила), v oblasti karu Mariški cirkus (bulh. Маришки циркус) pod vrchom Mančo (bulh. Манчо) 2 770 m n. m. pri skupine vysokohorských jazier Maričini ezera (bulh. Маричини езера) 5 km východne od Musaly v nadmorskej výške 2 378 m n. m. a tečie sprvu severným smerom, kde najskôr v hornej časti toku preteká najskôr hlbokou úzkou dolinou husto zarastenou ihličnatým lesom a neskôr pri meste Dolna Baňa pretína podlhovastú kotlinu Kostenecko-Dolnobaňska kotlovina. Neskôr vytvára prielom Momina klisura (bulh. Момина клисура) a pri meste Belovo opúšťa pohorie Rila a pokračuje na dlhom úseku východným smerom Hornotráckou nížinou. Ešte na území pohoria Rila preteká mestami Dolna Baňa, Kostenec a Belovo, neskôr aj mestami Pazardžik, Stambolijski, Plovdiv, Dimitrovgrad, Simeonovgrad, Ľubimec a Svilengrad. Okrem miest sa na toku nachádza aj veľký počet dedín. Vytvára bulharsko-grécku hranicu a pri dedine Kapitan Andreevo (bulh. Капитан Андреево) opúšťa bulharské územie. Následne vytvára grécko-tureckú hranicu a popri Edirne pokračuje južným smerom k Egejskému moru, kde vytvára rozsiahlu deltu a v blízkosti mesta Alexandrupoli ústi.

Opis
----

Je najdlhšou riekou Balkánskeho polostrova. V hornej časti toku tečie hlbokou úzkou dolinou a neskôr vytvára aj roklinu Momina klisura. V rámci jej prietoku Hornotráckou nížinou tečie na väčšej časti toku širokým korytom s dvomi zúženiami – pri dedine Skobelevo a pri meste Charmanli, kde vytvára prielom pod názvom Charmanlijski prolom (bulh. Харманлийски пролом).

Je dlhá 472 km a odvodňuje územie s rozlohou 53 000 km², z toho 2/3 v Bulharsku, 27,5% v Turecku a 6,5% v Grécku. Odvodňuje severnú a východnú časť pohoria Rila, takmer celé Rodopy (okrem južných a juhovýchodných častí), takmer celé pohorie Sredna gora (okrem západných a severných svahov podcelku Ichtimanska Sredna gora), väčšiu časť južných svahov Strednej a Východnej Starej planiny ako aj nížiny (tzv. Podbalkánske kotliny) a pahorkatiny (Tundžanská oblasť) v povodí toku. Predstavuje centrálnu a západnú časť východoegejského vodozberného povodia.

Vodné stavy sú veľmi premenlivé; v zime a na jar dosahujú až do 240 m³/s, v letnom období výrazne klesá a dosahuje priemerne len 19 m³/s. Najvodnatejšími mesiacmi sú marec a apríl, najmenej vody preteká korytom rieky v auguste. Priemerný ročný prietok pri meste Svilengrad je približne 110 m³/s. Prietok znižuje aj odber vody na zavlažovanie, ktoré má veľký význam pre hospodárstvo v Hornotráckej nížine. Povodie rieky Marica je totiž významným poľnohospodárskym regiónom, kde sa pestuje predovšetkým vinič, zelenina, ovocie, tabak a bavlna, ale aj iné poľnohospodárske kultúry. Teplota vody kolíše od 0,5 °C v zime po maximálne 27,5 °C v letnom období. V minulosti bola Marica často využívaná na splavovanie tovaru na pltiach. V súčasnosti je na mnohých miestach koryto rieky umelo korigované. V doline Marice popri rieke vedie jedna z hlavných dopravných trás – ako železničná tak aj cestná – cez Balkánsky polostrov, ktorá spája mestá Belehrad, Sofia a Istanbul.

Hlavné prítoky
--------------

### Pravé

* Jadenica (bulh. Яденица)
* Čepinska reka (bulh. Чепинска река)
* Văča (bulh. Въча)
* Asenica (bulh. Асеница)
* Charmanlijska reka (bulh. Харманлийска река)
* Arda (bulh. Арда)

### Ľavé

* Topolnica (bulh. Тополница)
* Luda Jana (bulh. Луда Яна)
* Strjama (bulh. Стряма)
* Sazlijka (bulh. Сазлийка)
* Tundža (bulh. Тунджа)

Celkovo sa do Marice vlieva viac ako sto prítokov a to prevažne riek z pohorí Stará planina, Rodopy a Sredna gora.

Zaujímavosti
------------

* Na území Bulharska dosahuje dĺžka toku Marice 321 km a má zo všetkých bulharských riek najrozsiahlejšie povodie. Je jednou z najvodnatejších riek Bulharska.
* Rieka v minulosti niekoľkokrát spôsobila veľké záplavy. Najväčšie povodne zasiahli oblasti povodia Marice v rokoch 1858, 1876, 1897, 1900 a 1957. Naopak napríklad v rokoch 1944, 1952 a 1953 koryto rieky v letných mesiacoch takmer vyschlo.
* V roku 1205 rieka zmietla vojská križiackeho veliteľa Henricha Flámskeho, ktorý obľahol byzantské mesto Didymoteichon
* Bulharský vládca Kalojan sa o rok neskôr v snahe o dobytie mesta Didymoteichon pokúsil tok rieky odkloniť
* V roku 1371 sa pri rieke odohrala bitka medzi Osmanmi a vojskami protitureckej koalície

Galéria
-------

* pramenná oblasť riekypramenná oblasť rieky
* Marica pri prietoku mestom Plovdiv v BulharskuMarica pri prietoku mestom Plovdiv v Bulharsku
* Marica pri prietoku mestom Pazardžik v BulharskuMarica pri prietoku mestom Pazardžik v Bulharsku
* Marica východne od mesta Belovo v BulharskuMarica východne od mesta Belovo v Bulharsku
* Marica v meste Edirne v TureckuMarica v meste Edirne v Turecku
* Marica na území GréckaMarica na území Grécka
* v delte Marice v Gréckuv delte Marice v Grécku
* dobová fotografia Marice pri meste Charmanli v Bulharsku z 30. rokov 20. storočiadobová fotografia Marice pri meste Charmanli v Bulharsku z 30. rokov 20. storočia

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29  KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 344 – 345. (po bulharsky)
2. 1 2 3 4 5 6  RAJČEVSKI, Georgi, Georgi. Plovdivska enciklopedija – šesto preraboteno i dopălneno izdanie. Plovdiv : Izdatelska kăšta „Glas". 2017. 474 s. ISBN 9789544915537. S. 250. (po bulharsky)
3. 1 2 3 4 5  BENKOVSKA, Miroslava; PANGELOV, Bojko. Regionalna enciklopedija na Bălgarija : Plovdiv i Plovdivska oblast. Sofia : Knigoizdatelska kăšta "Trud"; TL "Konsult". 2009. 298 s. ISBN 9789545288807. S. 11. (po bulharsky)
4. 1 2 3  KOLEKTÍV AUTOROV. Enciklopedija Pazardžik. Pazardžik : Obština Pazardžik – Belloprint OOD. 2011. 738 s. ISBN 9789546843081. S. 306 – 307. (po bulharsky)
5. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27  MIČEV Nikolaj; MICHAJLOV, Cvetko; VAPCAROV, Ivan; KIRADŽIEV, Svetlin. Geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Izdatelstvo "Nauka i izkuzstvo". 1980. 564 s. ISBN 9532672611. S. 307 – 308. (po bulharsky)
6. 1 2 3 4 5 6 7  RADUČEV, Živko. Rila : geografski rečnik. Sofia : Izdatelstvo "Nauka i izkuzstvo". 1984. 316 s. ISBN 9532622411. S. 163. (po bulharsky)
7. 1 2 3 4 5 6 7 8  TILEV, Ivan; LOVČINOVA, Marija; CHADŽIJSKI, Boris; KAJKIEVA, Marija; VARNIKOVA, Diana; NAČEV, Mitko; GOCEV, Dinko. Regionalna enciklopedija na Bălgarija : Pazardžik i Pazardžiška oblast. Sofia : Knigoizdatelska kăšta "Trud"; TL "Konsult". 2011. 250 s. ISBN 9789543981007. S. 16. (po bulharsky)
8. ↑  Maritsa River In:  *Encyclopedia Britannica* [online]. [Cit. 2021-02-03]. Dostupné online. (po anglicky)
9. 1 2 3 4  HEBROS In:  *The Oxford Dictionary of Byzantium*. Ed. Alexander P. Kazhdan. 1. vyd. New York : Oxford University Press, 1991. 2338 s. ISBN 0-19-504652-8. S. 907. (po anglicky)
10. 1 2  GEORGIEV, Vladimir Ivanov. *Introduction to the History of the Indo-European Languages*. Sofia : Publishing House of the Bulgarian Academy of Sciences, 1981. Dostupné online. ISBN 978-953-51-7261-1. S. 351. (po anglicky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Marica**