Súradnice: 48°50′05″S 17°16′55″V﻿ / ﻿48,8347°S 17,2819°V﻿ / 48.8347; 17.2819

**Baracký jarok** je potok v regióne Záhorie, v centrálnej až juhovýchodnej časti územia mesta Skalica v okrese Skalica v Trnavskom kraji. Je pravostranným prítokom Zlatníckeho potoka; má dĺžku 3,9 km. Hydrologický identifikátor: 4-13-02-1548. Geomorfologická kategorizácia: na pomedzí (v pramennej oblasti) geomorfologický celok Biele Karpaty, geomorfologický podcelok Žalostinská vrchovina a v (oblasti ústia) geomorfologický celok Chvojnická pahorkatina, geomorfologický podcelok Zámčisko.

Prameň
------

Pramení v nadmorskej výške 402 m n. m. v juhovýchodnej časti lesného extravilánu mesta Skalica (mesto) v okrese Skalica v lese *Šumár*, v geomorfologickom podcelku Žalostinská vrchovina.

Opis toku
---------

Od prameňa tečie severozápadným smerom lesným extravilánom cez les *Fráterka*, v nadmorskej výške 313 m n. m. vychádza z lesa do poľnohospodárskeho extravilánu, pravým brehom obmýva pole *Domové role od Kostolného jarka*, veľkým oblúkom sa stáča do juhozápadného smeru a v priestore poľa *Domové role pri Zlatníckej doline* ústi do Zlatníckeho potoka ako jeho pravostranný prítok. Zlatnícky potok ďalej ústi do Kopčianskeho kanála. *Baracký jarok* nemá prítoky.

*Baracký jarok* pramení v juhovýchodnej časti lesného extravilánu mesta Skalica, ústi do Zlatníckeho potoka v okrese Skalica v Trnavskom kraji, v geomorfologickom celku Biele Karpaty, v geomorfologickom podcelku Žalostinská vrchovina.

Pôvod názvu
-----------

Motivácia pomenovania vodného toku Baracký jarok s variantným názvom *Mníšsky jarok* tečúceho cez pole *Fráterka* na území mesta Skalica je v pomenovaní stredovekých exploátorov ekonomického využitia potoka a priľahlých pozemkov, čiže *rehoľníkov, mníchov, bratov*. Pomenovací akt prebehol v slovenskom jazykovom prostredí v podobe *Bratský potok*; po prisídlení maďarského obyvateľstva bol slovenský názov podľa zákonitostí preberania cudzích slov do maďarčiny prevzatý a modifikovaný do podoby → *Baracký potok*, keďže aj slovenské označenie *mních, rehoľník, brat* bolo pri prevzatí do maďarčiny modifikované do podoby *barát*; po opätovnom posune slovensko-maďarskej etnickej a jazykovej hranice bol tento názov späťprevzatý do slovenčiny v podobe → *Baracký potok* s ponechaním prídavného mena modifikovaného maďarčinou. Maďarskú adaptáciu pôvodného slovenského názvu *Bratský* → *Baracký*, ktorá bola späť prevzatá do slovenčiny s tým, že názov v slovenčine už nezískal svoju pôvodnú podobu, si niekedy zachovávajú v sebe i štandardizované slovenské geografické názvy. Podľa všeobecne prijímaného pohľadu Andreja Závodného motiváciou pomenovania Barackého jarka je *vlastníctvo, príslušnosť územia k istej mníšskej reholi*. Potvrdzuje to aj existencia variantného názvu k názvu Baracký jarok a to *Mníšsky jarok*. Na území mesta Skalica pôsobilo niekoľko cirkevných rádov; od 15. storočia tu pôsobili *františkáni*, v 17. storočí k nim pribudli *karmelitáni* a *jezuiti* (v roku 1662 založili gymnázium), neskôr *paulíni* a od konca 18. storočia *milosrdní bratia*. Preto je vierohodnejšie spájať pôvod názvu s užívacím vzťahom *mníchov, rehoľníkov, bratov* k pozemkom pri vodnom toku než s výskytom *marhúľ*, nárečovo *baraciek*. Toponymia Skalice ponúka i ďalšie svedectvo svedčiace o stredovekom ekonomickom vzťahu *mníchov, rehoľníkov, bratov*: *Kostolnica* (vodná nádrž), *Kňažiny* (pole), *Kostolný jarok* (vodný tok).
Návrh na novú štandardizáciu hydronyma *Baracký jarok* → *Bratský jarok* už bol doručený názvoslovnej autorite. Návrh náhrady doterajšej štandardizovanej podoby formantu *-cký* formantom *-tský* sa opiera aj o odporúčanie č. 4 Konferencie č. I Organizácie Spojených národov o štandardizácii geografických názvov: „Maximálne možné priblíženie sa ortografie geografických názvov súčasným pravidlám pravopisu". Návrhom sa rekonštruuje pôvodná – primárna slovenská podoba názvu, podľa ktorej má byť *Bratský*. Porovnaj aj osada Bratka pri Leviciach s maďarským náprotivkom *Baratka*, ale aj ďalšie názvy nesídelných geografických objektov, napr.: slovensky *Brat* → maďarsky *Barát* (vrch v geomorfologickom celku Volovské vrchy, 851 m, katastrálne územie Jasov). Z apelatíva *brat / barát* rozšírením o formant *-ský / -cký* a kombináciou so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena *Bratský potok / Baracký potok* ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii.

Etymológia pôvodu názvu potoka *Baracký jarok* z ovocnej dreviny *marhuľa*, nárečovo *baracka*, je málo pravdepodobná; je to iba náhodná zvuková zhoda; výskum ešte pokračuje.

Hydronymum *Baracký jarok* bolo štandardizované v roku 1989. V čase štandardizačného procesu názov vodného toku *Baracký jarok* bol v kategórii slovenskej hydronymie jedinečným hydronymom na Slovensku.

Referencie
----------

1. ↑  Názvy vodných tokov. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky. Dostupné online  (cit. 2022-01-26.
2. ↑  KOČICKÝ, Dušan a IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska. Bratislava : Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011. Dostupné on-line na  [cit. 2022-01-26]
3. ↑  Priebeh vodného toku Baracký jarok v Základnej báze údajov geografického informačného systému ZB GIS. Dostupné on-line na  [cit. 2022-01-27].
4. ↑  Geografické názvy okresu Senica A11. Geografické názvoslovné zoznamy OSN ČSSR. Bratislava: Slovenský úrad geodézie a kartografie, P-4/1989 z 11.1.1989. 132 s. S. 75, 102, 103. ISBN 80-85164-30-2.
5. ↑  Názvy vrchov a dolín Slovenskej socialistickej republiky A6. Geografické názvoslovné zoznamy OSN ČSSR. Bratislava: Slovenský úrad geodézie a kartografie, P-250/1986 z 5.8.1986. 211 s. S. 11, 13, 77, 100, 101, 124, 140. 079-902-87
6. ↑  Andrej Závodný. *Hydronymia slovenskej časti povodia Moravy*. 1. vyd. Trnava : Trnavská univerzita v Trnave Pedagogická fakulta, 2012. 495 s. ISBN 978-80-8082-561-4. S. 64.
7. ↑  Rozhodnutie Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky č. P-1735/2012 zo dňa 19.3.2012 o štandardizácii 75 názvov geografických objektov z územia Slovenskej republiky. Príloha č. 2. Spravodajca ÚGKK SR, 2012, ročník 44, čiastka 2, s. 19. Dostupné na  (2022-01-26).
8. ↑  Milan Majtán. *Z lexiky slovenskej toponymie*. 1. vyd. Bratislava : Veda vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 1996. 191 s. ISBN 80-224-0480-2. S. 25, 26, 136, 142.
9. ↑  Geografické názvy okresu Senica A11. Geografické názvoslovné zoznamy OSN ČSSR. Bratislava: Slovenský úrad geodézie a kartografie, P-4/1989 z 11.1.1989. 132 s. S. 75, 98. ISBN 80-85164-30-2.

  


| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí Radejovky |
| --- |
| *Radejovka* → *Morava* → *Dunaj* |
| 
* Baracký jarok
* Barinky
* Hraniční odpad (ČR)
* Járkovec (ČR)
* Kostolný jarok
* Mandát (ČR)
* **Radejovka**
* Stračinský potok
* Sudomerický potok
* Vrbecká (ČR)
* Zlatnícky potok

 |