**Krvná skupina** alebo **krvný typ** je charakteristika vlastností červených krviniek v krvi jedinca, resp. sacharidov a bielkovín na ich bunkovej membráne. Najdôležitejšie klasifikácie pre opis ľudských krvných skupín sú **A,B,0** a **Rhesus faktor** (Rh faktor). Známych je ale aj približne ďalších 50 systémov krvných typov. Často sú ale menej významné ako AB0 a Rh.

Krvná skupina je určená antigénmi na povrchu červených krviniek. Niektoré antigény sú čisté bielkoviny, iné tvoria bielkoviny s polysacharidmi. Neprítomnosť niektorého z týchto znakov spôsobuje prirodzenú produkciu príslušných protilátok (pozri nižšie).

Transfúzia krvi neidentickej krvnej skupiny by viedla k okamžitej imunologickej reakcii – zhlukovaniu a rozpadu krviniek darovanej krvi. Darovaná krv by bola organizmom odmietnutá a výsledný produkt chemickej reakcie by spôsobil akútne zdravotné problémy, ktoré by mohli viesť až k hemolytickej anémii, zlyhaniu obličiek, šoku a smrti.

Krvné typy AB0
--------------

Test na krvnú skupinu 0-
Test na krvnú skupinu A-
Najvýznamnejšie kritérium pre rozdelenie krvi do skupín je tzv. *AB0 systém*. Ľudská krv sa rozlišuje podľa prítomnosti antigénov A a B:

* krv typu A obsahuje antigén A a protilátky anti-B
* krv typu B obsahuje antigén B a protilátky anti-A
* krv typu AB obsahuje antigény A i B a neobsahuje protilátky anti-A ani anti-B
* krv typu 0 neobsahuje antigény A ani B a obsahuje protilátky anti-A i anti-B

Na svete je najčastejší krvný typ 0, ale v niektorých oblastiach (napr. v Švédsku a Nórsku, ale aj na Slovensku) je najbežnejší typ A. Typ AB sa vyskytuje najmenej. Existujú určité regionálne a rasové rozdelenia ľudskej krvi podľa prítomnosti antigénov AB0. Podľa národnej transfúznej služby  je podiel krvných skupín na Slovensku nasledovný: 42 % populácie má skupinu A, 38 % skupinu 13 % skupinu B a 7 % populácie má krvnú skupinu AB.

Presný dôvod, prečo si ľudský organizmus vytvára protilátky k antigénu, s ktorým sa nikdy nestretol, nie je vedecky popísaný. Vedci predpokladajú, že určité bakteriálne antigény sú rovnaké u glykoproteínov A aj B a protilátky vytvorené proti týmto baktériám reagujú s krvou cudzieho typu.

Antigény AB0 sa nevyskytujú len na červených krvinkách, ale tiež v iných tkanivách (pečeň, obličky, pľúca). Okrem iného tiež ovplyvňujú krvácanie a zrážanie krvi.

### Dedičnosť

Krvné skupiny sa dedia po oboch rodičoch. Typ krvi je určený jediným génom s tromi alelami: *i*, *IA* a *IB*. Gén kóduje enzým glykosyltransferázu, ktorý mení sacharidy antigénov na povrchu červených krviniek. Gén sa nachádza na dlhom ramene deviateho chromozómu (9q34).

Alela *IA* zodpovedá typu A, *IB* zodpovedá typu B a *i* zodpovedá typu 0. *IA* a *IB* sú dominantné nad *i*, takže ľudia s alelami *ii* majú typ 0, ľudia s alelami *IAIA* alebo *IAi* majú typ A a ľudia s alelami *IBIB* alebo *IBi* majú typ B. Ľudia s alelami *IAIB* majú oba fenotypy, pretože A a B sú kodominantné. Preto je pre rodiča s krvným typom AB prakticky nemožné mať dieťa s typom 0 (ale nie je to priamym dôkazom, že dieťa nie je jeho).

Evoluční biológovia prijímajú teóriu, že alela *IA* sa vyvinula ako prvá. Nasledovala alela *i*, k čomu stačilo odstránenie jediného nukleotidu, čo ostatné nukleotidy posunulo. Ako posledná sa objavila alela *IB*. Tejto chronológii tiež zodpovedá zastúpenie krvných typov vo svete. Je tiež konzistentná s všeobecne prijímanými presunmi populácie a prevládajúcimi krvnými typmi v rôznych častiach sveta. Napríklad typ B je veľmi častý v ázijských populáciách, ale nie priveľmi častý v európskych.

**Dedičnosť krvných skupín**| Matka\Otec | 0 | A | B | AB |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 0 | 0, A | 0, B | A, B |
| A | 0, A | 0, A | 0, A, B, AB | A, B, AB |
| B | 0, B | 0, A, B, AB | 0, B | A, B, AB |
| AB | A, B | A, B, AB | A, B, AB | A, B, AB |

### História objavu

Objav krvných skupín **AB0** sa všeobecne pripisuje viedenskému vedcovi Karlovi Landsteinerovi, ktorý v roku 1901 objavil tri krvné skupiny A, B a C (dnešné A, B a 0). Za tento objav dostal v roku 1930 Nobelovu cenu za fyziológiu alebo medicínu. V roku 1921 ale americká lekárska komisia dala prednosť Janskému, ktorý síce krvné skupiny objavil neskôr, ale na rozdiel od Landsteinera všetky 4.

V roku 1902 popísali rakúski vedci A. van Descatello a A. Sturli krvnú skupinu AB ako „výnimku z Landsteinerovho pravidla".

V roku 1907 nezávisle od nich opísal český psychiater Jan Janský štvrtú krvnú skupinu, ktorá obsahuje znaky A i B. Janský používal označenie skupín I, II, III a IV.

Nezávisle od Janského opísal v roku 1910 štyri krvné skupiny Američan William Lorenzo Moss. Použil tiež označenie rímskymi číslicami I – IV, ale v opačnom poradí ako Janský.

V tridsiatych rokoch 20. storočia sa zjednotilo označovanie krvných typov A, B, AB a 0 (podľa označenia Landsteinera). V niektorých jazykoch (o. i. v angličtine, španielčine alebo francúzštine) sa používa zápis AB0 s písmenom 0, v iných (napr. v slovenčine, češtine alebo nemčine) zápis AB0 s nulou. Svetová zdravotnícka organizácia vo svojich anglických materiáloch používa zápis AB0.

Rhesus (Rh) faktor
------------------

Druhý významný krvný typ rozlišujúci krv podľa tzv. Rhesus faktora (skrátene Rh faktora) opísal Karl Landsteiner a Alexander Weiner v roku 1940. Rh faktor je pomenovaný podľa makakov *Macaca mulatta* (anglicky *Rhesus Macaque*), u ktorých ho Landsteiner a Weiner objavili.

Rh faktor spôsobuje skupina zhruba 40 antigénov, ale najvýznačnejších je päť antigénov uložených na troch génoch:

* antigén C: genotypy CC alebo Cc
* antigén c: genotyp cc
* antigén D: genotypy DD alebo Dd
* antigén E: genotypy EE alebo Ee
* antigén e: genotyp ee

Najsilnejší je antigén D; keď je antigén D prítomný na povrchu červených krviniek, krv sa označuje Rh+, v opačnom prípade Rh−. Najčastejšie je označenie Rh faktora spojené s typom AB0 a zapisuje sa napr. ako A−. Ľudia s krvou bez antigénu D nemôžu prijímať krv Rh+, pretože by si proti antigénu D vytvorili protilátky a darovanú krv by neprijali – nastala by hemolytická reakcia.

Reakcia na prítomnosť antigénu D je príčinou tzv. hemolytickej choroby novorodencov. Tá sa môže prejaviť v tele matky s krvou Rh−, ktorá už porodila dieťa s Rh+ otcom (a toto dieťa malo Rh+) alebo dostala transfúziu krvi Rh+. V jej tele sú už vytvorené protilátky anti-D, ktoré môžu ohroziť nový plod. V minulosti neriešiteľná situácia (dochádzalo k úmrtiam ďalších detí) sa dnes rieši veľmi jednoducho – injekčným podaním antiglobulínu matke po pôrode. Deti s Rh+ narodené matke s Rh- potom majú po narodení iba menšie komplikácie vo forme novorodeneckej žltačky.

### Výskyt Rh faktora v rôznych populáciách

Genetické informácie ovplyvňujúce Rh faktor sa líšia podľa populácie. Nižšie uvedená tabuľka zobrazuje predpokladaný výskyt Rh typov krvi založenú na výskyte príslušných genotypov v populácii.

| populácia | Rh(D)− | Rh(D)+ |
| --- | --- | --- |
| európsky pôvod | 16 % | 84 % |
| africký pôvod | 0,9 % | 99,1 % |
| neeurópsky, neafrický | 0,1 % | 99,9 % |

Z tabuľky vyplýva, že pre ľudí s krvou Rh− je riskantné cestovať do iných častí sveta, kde sú zásoby krvi Rh− malé (obzvlášť vo východnej Ázii). Preto by mali transfúzne stanice v týchto oblastiach podporovať darcov krvi európskeho pôvodu.

Možnosti transfúzie krvi
------------------------

V slovenskej populácii je najčastejšia krvná skupina A (42 % populácie) potom skupina 0 (38 %), B (13 %) a AB (7 %). Zhruba 85 % slovenskej populácie je Rh pozitívnych.
Pri transfúzii červených krviniek je životne dôležité použiť krvnú skupinu, ktorá príjemcu nepoškodí. Nasledujúca tabuľka ukazuje povolené kombinácie krvi darcu a príjemcu.


**Tabuľka kompatibility červených krviniek**| príjemca | darca |
| --- | --- |
| 0− | 0+ | B− | B+ | A− | A+ | AB− | AB+ |
| AB+ | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* | \* |
| AB− | \* |  | \* |  | \* |  | \* |  |
| A+ | \* | \* |  |  | \* | \* |  |  |
| A− | \* |  |  |  | \* |  |  |  |
| B+ | \* | \* | \* | \* |  |  |  |  |
| B− | \* |  | \* |  |  |  |  |  |
| 0+ | \* | \* |  |  |  |  |  |  |
| 0− | \* |  |  |  |  |  |  |  |

Tabuľka názorne ukazuje, že príjemca s krvnou skupinou AB+ môže dostať červené krvinky akéhokoľvek darcu, preto sa mu tiež hovorí *univerzálny príjemca*. Naopak červené krvinky skupiny 0− môžu byť darované všetkým príjemcom, ide o *univerzálneho darcu*.

**Tabuľka kompatibility krvnej plazmy**| krvná skupina príjemcu | darca musí byť |
| --- | --- |
| AB | 0, A, B alebo AB |
| A | A alebo 0 |
| B | B alebo 0 |
| 0 | 0 |

Kompatibilita krvnej plazmy je určená protilátkami, ktoré obsahuje. Krvná plazma krvi skupiny 0, neobsahuje anti-A ani anti-B protilátky, preto ju môže dostať každý príjemca.

Ďalšie systémy krvných typov
----------------------------

Okrem vyššie uvedených dvoch najvýznačnejších krvných typov je známych okolo 50 ďalších. Ich antigény sa vyskytujú v krvi spolu s antigénmi AB0 a D – krv je teda presnejšie opísaná napr. ako *A Rh− ccee K−*.

* *Diego* pozitívnu krv majú iba niektoré skupiny obyvateľov Východnej Ázie a americkí Indiáni
* *Duffy* negatívna krv je čiastočne imúnna voči malárii
* *Fisherov systém* upresňuje pomerne zložitý Rh faktor, ktorý môže byť zapríčinený výskytom jedného z troch génov C/c, D/d a E/e na chromozóme 1

Ďalšie systémy krvných typov nie sú významné pri transfúziách krvi, ale majú význam pri forenznej analýze, napríklad pri určovaní páchateľov trestných činov.

Pozri aj
--------

* krv
* darovanie krvi
* transfúzia krvi

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Krevní skupina na českej Wikipédii.*

Referencie
----------

1. ↑  O'NEIL, Dennis. *Distribution of Blood Types* [online]. REV. 2009-02-01, [cit. 2009-08-04]. Dostupné online. Archivované 2006-11-16 z originálu. (po anglicky)
2. ↑   *Čo sú krvné skupiny* [online]. Národná transfúzna služba SR, [cit. 2017-02-26]. Dostupné online.
3. ↑  SVITEKOVÁ, Klára. *Krvné skupiny* [online]. Národná transfúzna služba SR, 12.9.2005, [cit. 2009-08-04]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Zoznam systémov krvných typov (po anglicky)
* Dedičnosť krvných skupín (grafické znázornenie)

| * z
* d
* u
Krv |
| --- |
| Zloženie | 
* krvná plazma
* červené krvinky
* biele krvinky
* krvné doštičky

 |
| Súvisiace témy | 
* krvná skupina
* darovanie krvi
* anémia
* zrážanie krvi

 |