Čelný pohľad na Panteón. Priečelie tvorí portikus z roku 125 po Kr. postavený na mieste chrámu staršieho asi o 150 rokov. Pred ním stojí fontána z roku 1578, doplnená v roku 1711 egyptským obeliskom
**Panteón** (tal. *Pantheon*) je pôvodne antická stavba v Ríme. Nachádza sa na námestí Piazza della Rotonda a je jednou z najlepšie zachovaných a najfantastickejších stavebných pamiatok Ríma.

Dejiny stavby
-------------

Unikátna kupola – inšpirácia a vzor pre neskorších staviteľov
Za stavbu Panteónu vďačíme zaťovi a priateľovi prvého rímskeho cisára Augusta konzulovi M. Vipsaniovi Agrippovi. Stavba postavená v rokoch 27 až 25 pred Kr. a zasvätená všetkým bohom, bola však pôvodne budovaná len na poctu Augusta a jeho adoptívneho otca G. I. Caesara (traduje sa, že Augustus zasvätenie sebe samému odmietol). Mala sa stať súčasťou kúpeľov, ale už počas výstavby ho určili za chrám Jupitera, Marsa a Venuše, ochrancov juliovsko-klaudiovského rodu a neskôr za svätyňu všetkých bohov. Pomenovali ho Pantheon (z gr. pan = vše- a theios=božský), pretože bol zasvätený všetkým bohom.

O staviteľovi pôvodnej stavby niet pochýb: hlása to nápis nad vchodom na architráve: M. AGRIPPA L.F. COS.TERTIUM FECIT („Postavil M. Agrippa, Luciov syn za svojho tretieho konzulátu").

V roku 80 zničujúci požiar spustošil väčšiu časť štvrte i s Panteónom. Cisár Hadrián dal v rokoch 118 – 125 staviteľovi Apollodorovi z Damasku vybudovať novú stavbu, ktorá sa zachovala dodnes. Portikus – stĺpová hala pred vstupom do budovy – s mohutnými porfýrovými stĺpmi bol pravdepodobne kedysi portikom Agrippových kúpeľov, preto ho nechal cisár Hadrián ponechať aj s Agrippovým menom vytesaným na architráve priečelia.

Stavba bola niekoľkokrát vystavená živelným pohromám, ale i škodlivým ľudským zásahom. Zemetrasenia a záplavy niekoľkokrát spôsobili škody ale vždy bola stavba zrekonštruovaná. Ani zásahy „vyššej moci" (napr. v roku 663 nariadil byzantský cisár Konstans II. strhnúť pozlátené bronzové tehly strechy a previezť ich do Konštantínopolu, či medzi rokmi 1624 – 1633 dal pápež Urban VIII. roztaviť bronzové obloženie strechy vestibulu pre Berniniho baldachýn v svätopeterskej bazilike a na delá Anjelského hradu) stavbe neubrali na kráse.

S nástupom kresťanstva hrozil Panteónu zánik. Bol totiž zasvätený všetkým rímskym, teda pohanským bohom a preto ho dali kresťanskí cisári v 4. storočí zatvoriť. Pred zrúcaním ho zachránil pápež Bonifác IV. ktorý potom ako ho v roku 609 dostal darom od byzantského cisára Fokasa, ho premenil na kresťanský kostol a zasvätil Panne Márii, patrónke mučeníkov (Chiesa Santa Maria dei Martiri). Z katakomb dal preniesť pozostatky prvých tam pochovaných kresťanov. Nová funkcia stavby mala za následok odstránenie štukatúry, ozdobujúcej dovtedy kazetovú klenbu a upravenie bočných výklenkov, do ktorých umiestnili oltáre.

Architektúra Panteónu
---------------------

Raffaelov hrob je najvyhľadávanejšou atrakciou Panteónu
Už súdobí antickí autori opisovali stavbu Panteónu ako „viditeľný obraz vesmíru". Návštevníka pri pohľade na stavbu zarazí určitá architektonická nesúrodosť svedčiaca o viacerých etapách výstavby.

Panteón je riešený ako kruhová stavba s predstavaným vestibulom. V antike, keď bola úroveň ulíc výrazne nižšie, viedlo pretiahnuté, portikmi zdobené námestie cez voľné schodisko do trojloďovej predsiene, na ktorého čele dnes stojí šestnásť monolitických granitových stĺpov, vysokých 12,5 metra, s mramorovými korintskými hlavicami nesúcimi architráv a mohutný tympanón.

Stavba je vyvrcholením typicky rímskej architektúry a dôkazom technickej a stavebnej zručnosti rímskych staviteľov. Dominantu tvorí veľká, kruhová kupola opierajúca sa o oblúky a rebrá. Kruhová stavba sa skladá z trojpodlažnej 6,2 metra hrubej tehlovej steny s vstavanými odľahčovacími oblúkmi a dutými priestormi. Zvonka bola najprv obložená omietnutými kvádrami, zatiaľ čo kupola bola pokrytá pozlátenými bronzovými doskami.

Mohutnými bronzovými dverami sa dostaneme do kruhového interiéru, ktorého priemer a výška sú zhodné: 43,2 metra. Čo návštevníka pri vstupe do interiéru ohromí hádam najviac, je jeho monumentálna prostota zladená do dokonalej harmónie.

V šesťmetrových múroch budovy je osem hlbokých výklenkov, pred ktorými stoja vždy dva stĺpy. Vo výklenkoch, okrem jedného, slúžiaceho za vchod, stáli kedysi sochy bohov: Apollóna, Selény, Merkúra, Venuše, Marsa, Jupitera a Saturna. Tie boli v priebehu stáročí odstránené a výklenky vyplnili kresťanské oltáre a náhrobky.

Nad vrchným rámom múrov sa ako mohutná pologuľa klenie kupola, pokladaná za najdokonalejšiu kupolu antiky, vyvolávajúca dojem obrazu nebeskej klenby; ide o najväčšiu kupolu, aká kedy bola vymurovaná. Vo vnútri je vyzdobená piatimi pravidelnými horizontálnymi radmi po dvadsiatich ôsmich kazetách, smerom nahor sa zmenšujúcimi, ktoré boli kedysi obložené pozláteným bronzom. Kruhovým otvorom (okulus) s priemerom deväť metrov (jediný zdroj prirodzeného svetla) vniká zhora do chrámu svetlo a jeho lúče oživujú farebnú mramorovú dlažbu, skladajúcu sa zo štvorcových a kruhových dosák, ktorá sa zachovala v pôvodnom stave.

Stavba Panteónu, no najmä jeho kupola, sa stali vzorom, ktorý poskytol inšpiráciu renesančným staviteľom. Čerpal z neho Filippo Brunelleschi keď tvoril kupolu známeho florentského dómu ako aj Michelangelo pred stavbou kupoly baziliky svätého Petra.

Panteón ako objekt turistov
---------------------------

Vzhľadom na jedinečnosť stavby a jej históriu je Panteón jednou z najvyhľadávanejších architektonických pamiatok Ríma. Jeho atraktivitu okrem kresťanského zasvätenia zvyšuje i viacero náhrobkov významných osobností. Je tu napr. pochovaný významný kardinál a tajomník pápeža Pia VII. Ercole Consalvi či talianski králi Viktor Emanuel II. a Umberto I.

Jedným z najnavštevovanejších hrobov je však ten, ktorý patrí veľkému renesančnému umelcovi Raffaelovi. Jeho ostatky odpočívajú pod antickým sarkofágom nad ktorým stojí, podľa závetu, antikizujúca socha zvaná *Madona del Sasso*, vytvorená Raffaelovým žiakom Lorenzettom. Vznešený dojem vyvoláva nápis na Raffaelovom hrobe vytvorený jeho priateľom, kardinálom Pietrom Bembom: „Ille hic est Raphael, timiut quo sospite vinci, rerum magna parens et moriente mori" („Tu leží Raffael; veľká matka Príroda sa obávala, že bude za jeho života porazená a že zomrie spolu s ním").

Okolie stavby
-------------

Priestranstvu pred hlavným priečelím Panteónu dominuje mramorová fontána, ktorú v roku 1578 postavil architekt Giacomo della Porta. Nad teleso fontány dal pápež Klement XI. v roku 1711 vztýčiť egyptský obelisk pochádzajúci z chrámu bohyne Eset.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Panteón (Rím)**

Externé odkazy
--------------

* The Pantheon: temple of Roman Gods
* Ruins and Excavations of Ancient Rome Archivované 2008-10-15 na Wayback Machine

Súradnice: 41°53′55″S 12°28′37″V﻿ / ﻿41,89861°S 12,47694°V﻿ / 41.89861; 12.47694

Zdroje
------

* B. Hitzen-Bohlen, *Řím - umění a architektura*, Slovart, Praha, 2008, ISBN 978-80-7391-061-7
* Ch. Walker, *Kamenní svedkovia dávnych čias*, Mladé letá, Bratislava, 1987
* V. Zamarovský, *Dejiny písané Rímom*, Mladé letá, Bratislava, 1988
* Panteón. In: NOVOTNÝ, Bohuslav, et al. *Encyklopédia archeológie*. 1. vyd. Bratislava : Obzor, 1986. 1032 s. S. 665.

| * z
* d
* u
Turistické zaujímavosti Ríma |
| --- |
| Sakrálne stavby | 
* Bazilika svätého Petra
* Bazilika Santa Maria Maggiore
* Bazilika svätého Pavla za hradbami
* Bazilika svätého Jána v Lateráne
* Bazilika Santa Croce in Gerusalemme
* Bazilika Santa Maria degli Angeli
* Bazilika Santa Maria in Aracoeli
* Bazilika Santa Maria in Cosmedin
* Bazilika Santa Maria in Trastevere
* Bazilika San Pietro in Vincoli
* Bazilika Sant'Andrea della Valle
* Bazilika San Clemente
* Bazilika Santa Maria sopra Minerva
* Bazilika Santa Maria del Popolo
* Bazilika San Lorenzo fuori le mura
* Bazilika Santi Quattro Coronati
* Bazilika Santi Cosma e Damiano
* Bazilika Santa Maria in Montesanto
* Bazilika Santa Maria degli Angeli
* Kostol Sant'Agnese in Agone
* Kostol Trinità dei Monti
* Kostol Sant'Andrea al Quirinale
* Kostol Santa Maria dei Miracoli
* Kostol Sant'Ignazio di Loyola
* Kostol Santa Maria in Vallicella
* Kostol San Luigi dei Francesi
* Kostol San Pietro in Montorio
* Kostol Santa Maria della Vittoria
* Kostol San Carlo alle Quattro Fontane
* Kostol Santa Maria della Pace
* Kostol del Gesù
* Sixtínska kaplnka

 |
| Rímske villy a paláce | 
* Palazzo Venezia
* Palazzo Nuovo
* Palazzo Senatorio
* Palazzo dei Conservatori
* Palazzo Farnese
* Palazzo Doria Pamphilj
* Villa Medici
* Villa Giulia
* Villa Borghese
* Villa Farnesina
* Palazzo Barberini
* Palazzo Colonna
* Lateránsky palác
* Apoštolský palác

 |
| Iné zaujímavosti | 
* Rímske katakomby
* Národný pamätník Viktora Emanuela II.
* Piazza di Spagna
* Piazza Navona
* Námestie svätého Petra
* Piazza del Popolo
* Piazza del Campidoglio
* Fontana di Trevi
* Fontána štyroch riek
* Vatikánske záhrady
* Ponte Sant’Angelo
* Pincio
* Sväté schody

 |
| Rímske múzeá | 
* Kapitolské múzeá
* Palatínske múzeum
* Museo Nazionale Romano
* Musei Vaticani
* Galleria Borghese
* Galleria Doria Pamphilj
* Galleria Nazionale d'Arte Antica

 |
| Staroveké rímske stavby | 
* Basilica Aemilia
* Víťazný oblúk Septimia Severa
* Forum Romanum
* Konštantínov oblúk
* Titov oblúk
* Koloseum
* Caesarovo fórum
* Augustovo fórum
* Trajánovo fórum
* Trajánov stĺp
* Stĺp Marka Aurelia
* Panteón
* Ara Pacis Augustae
* Forum Boarium
* Circus Maximus
* Caracallove kúpele
* Castel Sant’Angelo
* Curia Iulia

 |
| Sedem pahorkov Ríma | 
* Kapitol
* Palatino
* Quirinale
* Esquilino
* Celio
* Aventino
* Viminale

 |