recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**(2619) Skalnaté Pleso** je planétka, ktorú objavil Eleanor F.Helinová a Schelte J. Bus v noci 25./26. júna 1979
na austrálskom observatóriu Siding Spring. Je pomenovaná po observatóriu na Skalnatom Plese.

Okolnosti objavu
----------------

Planétka sa v čase objavu nachádzala v západnej časti súhvezdia Kozorožec (*Capricornus*), asi 1,7° západne od hviezdy {\displaystyle \rho } Cap (+5,0 mag). Mala zdanlivú fotografickú jasnosť +18,5 mag a bola 100. planétkou objavenou v druhej polovici júna 1979. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1979 MZ3**, ktoré dostala krátko po objave.

V objavovej opozícii bola planétka na observatóriu Siding Spring pozorovaná aj v ďalších 4 nociach, pričom dve z nich boli predobjavové (23. a 24. júna). Celkovo bolo zmeraných 5 pozícií (každú noc jedna), neskôr zaslaných do MPC.

Naposledy bola planétka pozorovaná v noci 24./25. júla 1979. Po očíslovaní bola planétka pozorovaná aj počas jednej noci v roku 1988 (11./12. mája, 2 pozície).

Dráha
-----

Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 450 mil. km po takmer kruhovej dráhe s dobou obehu 5,21 roku (1905 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 279 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na 11 km.

Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 6881 vydanom dňa 8. mája 1982.

Pomenovanie
-----------

Planétka je pomenovaná po observatóriu vo Vysokých Tatrách, na ktorom v roku 1946 začal úspešný program vizuálneho objavovania komét. **Skalnaté Pleso** sa preslávilo aj sériou kvalitných hviezdnych atlasov.

Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 7473 vydanom dňa 1. decembra 1982 Medzinárodnou astronomickou úniou.

Pozri aj
--------

* Zoznam planétok 2501-2750

Externé odkazy
--------------

* Dráha planétky (2619) Skalnaté Pleso v Slnečnej sústave (interaktívny 3D applet, Java)

  

*… | 2618 Coonabarabran | **2619 Skalnaté Pleso** | 2620 Santana | …*
**(3716) Petzval** je planétka, ktorú objavil Antonín Mrkos večer dňa 2. októbra 1980 na juhočeskej hvezdárni Kleť. Je pomenovaná po Jozefovi Maximiliánovi Petzvalovi.

Objav a pomenovanie
-------------------

Planétka sa v čase objavu nachádzala v južnej časti súhvezdia Ryby (*Pisces*), asi 6,7° SSZ od hviezdy {\displaystyle \iota } Cet (+3,8 mag), mala zdanlivú fotografickú jasnosť +17,9 mag a bola 7. planétkou objavenou v prvej polovici októbra 1980. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1980 TG**, ktoré dostala krátko po objave. V objavovej opozícii bola planétka na Kleti pozorovaná aj v ďalších 2 nociach a celkovo bolo zmeraných 6 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná večer 5. októbra 1980. Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 12567 vydanom dňa 5. decembra 1987.

Planétka je pomenovaná po matematikovi, profesorovi a vynálezcovi Jozefovi Maximiliánovi Petzvalovi (1807 – 1891), pôsobiacom na Viedenskej univerzite. Bol autorom portrétneho fotografického objektívu, ktorým bolo v závere 19. storočia objavených mnoho nových planétok. Meno navrhli pracovníci Astronomického ústavu v Tatranskej Lomnici. Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 25976 vydanom dňa 7. novembra 1995 Medzinárodnou astronomickou úniou.

Dráha
-----

Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 358 mil. km po excentrickej dráhe s dobou obehu 3,71 roku (1355 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 129 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na 6,5 km.

Pozri aj
--------

* Zoznam planétok 3501-3750

Externé odkazy
--------------

* 3716 Petzval – vlastnosti a orbitálny diagram v JPL Small-Body Database NASA (po anglicky)
* 3716 Petzval – orbitálne vlastnosti a pozorovania na webe Minor Planet Center (po anglicky)
* 3716 Petzval – orbitálne vlastnosti na astronomickom serveri Pedagogickej fakulty ZČU v Plzni (po česky)
* 3716 Petzval – poloha na hviezdnej mape na webe Heavens-Above
* Hvezdáreň na Kleti

  

*… | 3715 Štohl | **3716 Petzval** | 3717 Thorenia | …*
**(3730) Hurban** je planétka , ktorú objavil Milan Antal v skorých ranných hodinách dňa 4. decembra 1983 počas svojho pobytu na maďarskom observatóriu Piszkéstetõ. Je pomenovaná po Jozefovi Miloslavovi Hurbanovi.

Okolnosti objavu
----------------

Planétka sa v čase objavu nachádzala v juhovýchodnom cípe súhvezdia Povozník (*Auriga*), asi 5,5° severozápadne od jasnej hviezdy {\displaystyle \varepsilon } Gem (Mebsuta, +3,0 mag). Mala zdanlivú fotografickú jasnosť +16,6 mag a bola 37. planétkou objavenou v prvej polovici decembra 1983. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1983 XM1**, ktoré dostala krátko po objave.

Planétka bola na tomto observatóriu pozorovaná (pravdepodobne M. Antalom) aj v ďalších 2 nociach a celkovo bolo zmeraných 6 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná večer 5. decembra 1983.

Dráha
-----

Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 408 mil. km po mierne excentrickej dráhe s
dobou obehu 4,50 roku (1646 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 192 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na 18 km.

Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 12693 vydanom dňa 4. januára 1988.

Pomenovanie
-----------

Planétka je pomenovaná po Jozefovi Miloslavovi Hurbanovi (1817 – 1888), slovenskom básnikovi,
spisovateľovi, novinárovi a vydavateľovi, ktorý bol blízkym spolupracovníkom Ľudovíta Štúra. Rozvíjal slovenský literárny jazyk a v revolučných rokoch 1848 – 1849 presadzoval slovenské požiadavky.

Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 13609 vydanom dňa 25. septembra 1988 Medzinárodnou astronomickou úniou.

Pozri aj
--------

* Zoznam planétok 3501-3750

Externé odkazy
--------------

* Dráha planétky (3730) Hurban v Slnečnej sústave (interaktívny 3D applet, Java)

  

*… | 3729 Yangzhou | **3730 Hurban** | 3731 Hancock | …*
**(1989) Tatry** je planétka, ktorú objavili Alois Paroubek a Regina Podstanická večer dňa 20. marca 1955 na observatóriu na Skalnatom plese. Je pomenovaná po pohorí Vysoké Tatry.

Okolnosti objavu
----------------

Planétka sa v čase objavu nachádzala vo východnej časti súhvezdia Lev (*Leo*), asi 2,8° juhovýchodne od hviezdy {\displaystyle \theta } Leo (Chort, +3,3 mag) a v tesnej blízkosti dvojice galaxií M 65 (16' SSV) a M 66 (25' VSV). Mala zdanlivú fotografickú jasnosť +13,5 mag a bola 7. planétkou objavenou v druhej polovici marca 1955. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1955 FG**, ktoré dostala krátko po objave.

Zo Skalnatého plesa bola planétka pozorovaná v 3 nociach a zmerané boli 3 pozície, neskôr zaslané do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná večer 28. marca 1955.

Dráha
-----

Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 352 mil. km po takmer kruhovej dráhe s dobou obehu 3,60 roku (1316 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 180 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na 15 km.

Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 4071 vydanom dňa 30. marca 1977.

Pomenovanie
-----------

Planétka je pomenovaná po najvyššom pohorí vo vtedajšom Československu, **Vysokých Tatrách**, kde sa nachádza aj observatórium Skalnaté pleso.

Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 5183 vydanom dňa 1. februára 1980 Medzinárodnou astronomickou úniou.

Pozri aj
--------

* Zoznam planétok 1751 – 2000

Externé odkazy
--------------

* 1989 Tatry – vlastnosti a orbitálny diagram v JPL Small-Body Database NASA (po anglicky)
* 1989 Tatry – orbitálne vlastnosti a pozorovania na webe Minor Planet Center (po anglicky)
* 1989 Tatry – orbitálne vlastnosti na astronomickom serveri Pedagogickej fakulty ZČU v Plzni (po česky)
* 1989 Tatry – poloha na hviezdnej mape na webe Heavens-Above
* Observatórium Skalnaté pleso Archivované 2009-11-24 na Wayback Machine

  

*… | 1988 Delores | **1989 Tatry** | 1990 Pilcher | …*
Fľaša Aperolu
Aperol
**Aperol** je alkoholický nápoj, ktorý sa radí medzi korenené bittery. Má oranžovočervenú farbu s ovocnou, ľahko horkou chuťou. Vyrába sa na báze liehu z horca, rebarbory, výtažkov z pomarančov, aromatických bylín a farbív. Jeho zvláštnosťou je veľmi nízky obsah alkoholu, len 11%.

História
--------

Vznikol v talianskej rodinnej firme bratov Barbieriovcov v Padove okolo roku 1919. V tomto roku bol predstavený na veľtrhu *Fiera Campionaria di Padova*. V roku 1993 bola firma F.lli Barbieri odkúpená spoločnosťou Barbero 1891 a tá sa v decembri 2003 stala súčasťou skupiny Campari.

Najznámejším nápojom na báze Aperolu je Aperol Spritz. Vznikol v 50. rokoch ako variant benátskeho vínneho striku (*spritz veneto*), ktorý do Benátok zrejme priniesli Rakúšania v 19. storočí (Benátky boli v 1. polovici 19. storočia súčasťou habsburskej monarchie).

Podávanie
---------

Podáva sa vždy dobre vychladený, čistý a predĺžený (so sódou, šumivým vínom). Klasický Aperol Spritz, ako ho odporúča priamo výrobca, sa skladá z 3 dielov prosecca, 2 dielov Aperolu a 1 dielu sódovej vody. Mal by sa podávať v pohári na stopke.

Referencie
----------

1. ↑  KELBOVÁ, Miloslava. *Encyklopedie nápojů*. Praha: Grada, 1996. Kapitola A, s. 15. ISBN 80-900250-8-0.
2. ↑    [online].. Dostupné online. Archivované 2015-06-30 z originálu.

Literatúra
----------

* Lexikon aperitivů a digestivů ISBN 80-7234-570-2

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Aperol na českej Wikipédii.*
**2005 CM7** je planétka zo skupiny Amor, patriaca súčasne medzi objekty pravidelne sa približujúce k Zemi (NEO). Pretože sa v budúcnosti môže veľmi priblížiť k Zemi, bola zaradená medzi potenciálne nebezpečné telesá (PHA). Jej dráha nie je dosiaľ definitívne určená, preto jej nebolo doteraz pridelené katalógové číslo.

Popis objektu
-------------

Vzhľadom na to, že bola pozorovaná iba šesť dní počas najväčšieho priblíženia sa k Zemi, nebolo možné uskutočniť spektroskopický výskum. Preto o jej chemickom zložení nie je nič známe. Jej priemer je odhadovaný na základe hviezdnej veľkosti a pretože nie je známe ani albedo jej povrchu, je preto do veľkej miery neistý rovnako ako údaje o hmotnosti a strednej hustote, uvedenej v pripojenej tabuľke.

História
--------

Planétku objavili 4. februára 2005 okolo 06:57 svetového času (UTC) jednometrovým ďalekohľadom na Lincoln Laboratory Observatory astronomove M. Blythe, F. Shelly, M. Bezpalko, R. Huber, L. Manguso, D. Torres a R. Krack. Dňa 1. februára 2005 v 18:42 UTC preletela v minimálnej vzdialenosti 1 062 tis. km od stredu Zeme. Na jej sledovaní sa podieľalo tiež observatórium na juhočeskej Kleti.

Výhľad do budúcnosti
--------------------

Zo znalostí súčasných elementov dráhy planétky vyplýva, že minimálna vypočítaná vzdialenosť medzi jej dráhou a dráhou Zeme je 458 tis. km. Najbližšie veľké priblíženie k Zemi na vzdialenosť 10,8 mil. km sa očakáva 28. januára 2014. V 21. storočí dôjde ešte k ďalším priblíženiam tohto telesa k Zemi, a to v rokoch 2023, 2067, 2070 a 2079. Okrem toho minie v rokoch 2027 a 2083 planétu Venuša. Kumulatívna pravdepodobnosť zrážky so Zemou v 21. storočí nie je príliš vysoká a bola vyčíslená na 9,53−9. Na turínskej stupnici je preto klasifikovaná stupňom 0, na palermskej −8,12. Vzhľadom na odhadované rozmery by jej kolízia so Zemou nespôsobila pravdepodobne žiadne škody.

Externé odkazy
--------------

* 2005 CM7 – vlastnosti a orbitálny diagram v JPL Small-Body Database NASA (po anglicky)
* 2005 CM7 – orbitálne vlastnosti a pozorovania na webe Minor Planet Center (po anglicky)
* 2005 CM7 – orbitálne vlastnosti na astronomickom serveri Pedagogickej fakulty ZČU v Plzni (po česky)
* 2005 CM7 – poloha na hviezdnej mape na webe Heavens-Above
* Asteroid 2005 CM7. - NEO page. NASA/JPL (po anglicky, nákres dráhy)
* 2005 CM7. - NeoDys (po anglicky)
**2005 TC51** je planétka zo skupiny Apollo, patriaca súčasne medzi objekty pravidelne sa približujúce k Zemi (NEO). Jej dráha nie je doposiaľ definitívne určená, preto jej nebolo doteraz pridelené katalógové číslo.

Popis objektu
-------------

Vzhľadom na to, že bola pozorovaná iba jeden deň počas najväčšieho priblíženia sa k Zemi, nebolo možné uskutočniť spektroskopický výskum. Preto o jej chemickom zložení nie je nič známe. Jej priemer je odhadovaný na základe hviezdnej veľkosti a keďže nie je známe ani albedo jej povrchu, je preto do veľkej miery neistý rovnako ako údaje o hmotnosti a strednej hustote, uvedenej v pripojenej tabuľke.

História
--------

Planétku objavili 12. októbra 2005 okolo 06:08 svetového času (UTC) na Lincoln Laboratory Observatory jednometrovým ďalekohľadem s CCD kamerou v rámci programu LINEAR astronómovia M. Bezpalko, L. Manguso, D. Torres, R. Kracke, A. Milner a H. Love. Dne 14. októbra 2005 o 20:30 UTC preletela rýchlosťou 9,25 km/s v minimálnej vzdialenosti 568 tis. km od stredu Zeme.

Výhľad do budúcnosti
--------------------

Zo znalosti súčasných elementov dráhy planétky vyplýva, že minimálna vypočítaná vzdialenosť medzi jej dráhou a dráhou Zeme je 531 tis. km. Najbližšie priblíženie k Zemi na vzdialenosť 10,1 mil. km sa očakáva 16. októbra 2006. V 21. storočí dôjde ešte k ďalším priblíženiam tohto telesa k Zemi, a to každoročne v apríli až máji 2019 až 2024 a potom v septembri až októbri 2087 až 2094. Väčšie priblíženie na 920 tis. km nastane 14. októbra 2089. 

Dlhé série každoročných približení sú0 dané skutočnosťou, že obežná doba tejto planétky okolo Slnka je iba o niekoľko dní dlhšia ako jeden rok.

Aj keď objekt patrí k blízkozemským planétkam, nemôže Zem ohroziť.

Externé odkazy
--------------

* 2005 TC51 – vlastnosti a orbitálny diagram v JPL Small-Body Database NASA (po anglicky)
* 2005 TC51 – orbitálne vlastnosti a pozorovania na webe Minor Planet Center (po anglicky)
* 2005 TC51 – orbitálne vlastnosti na astronomickom serveri Pedagogickej fakulty ZČU v Plzni (po česky)
* 2005 TC51 – poloha na hviezdnej mape na webe Heavens-Above

* Asteroid 2005 TC51. - NEO page. NASA/JPL (nákres dráhy) (po anglicky)
* 2005 TC51. - NeoDys (po anglicky)
* 2005 TC51 - Minor Planet Center Electronic Circular (hlásenie objavu) (po anglicky)
**2005 UA1** je planétka zo skupiny Apollo, patriaca súčasne medzi objekty pravidelne sa približujúce k Zemi (NEO). Pretože sa v budúcnosti môže priblížiť k Zemi, bola zaradená tiež medzi potenciálne nebezpečné planétky (PHA). Jej dráha nie je dosiaľ definitívne určená, preto jej nebolo doteraz pridelené katalógové číslo.

Popis objektu
-------------

Vzhľadom na to, že bola pozorovaná iba devätnásť dní počas najväčšieho priblíženia sa k Zemi, nebolo možné uskutočniť spektroskopický výskum. Preto o jej chemickom zložení nie je nič známe. Jej priemer je odhadovaný na základe hviezdnej veľkosti a keďže nie je známe ani albedo jej povrchu, je preto do veľkej miery neistý rovnako ako údaje o hmotnosti a strednej hustote, uvedenej v pripojenej tabuľke.

História
--------

Planétku objavili 23. októbra 2005 okolo 07:42 svetového času (UTC) v Steward Observatory Catalina Station, ležiacom 20 km severovýchodne od Tucsonu, AZ (USA), 0,68metrovým Schmidtovým ďalekohľadom vybaveným CCD kamerou v rámci programu Catalina Sky Survey astronómovia E. J. Christensen a R. E. Hill. O tri dni skôr, 20. októbra 2005 o 23:03 UTC planétka preletela rýchlosťou 14,90 km/s v minimálnej vzdialenosti 1,092 mil. km od stredu Zeme.

V minulosti, 2. júla 1965, planétka preletela vo vzdialenosti 0,7 až 4,8 mil. km od Marsu a 16. novembra 1987 vo vzdialenosti približne 2,3 mil. km od planétky 4 Vesta. Skôr ako bola objavená, sa k Zemi priblížila na niekoľko málo desiatok miliónov kilometrov v rokoch 1999 a 2002.

Výhľad do budúcnosti
--------------------

Zo znalosti súčasných elementov dráhy planétky vyplýva, že minimálna vypočítaná vzdialenosť medzi jej dráhou a dráhou Zeme je 206 tis. km. Najbližšie priblíženie k Zemi na vzdialenosť 28,0 mil. km sa očakáva 5. júna 2036. V 21. storočí dôjde ešte k ďalším priblíženiam tohto telesa k Zemi, a to v rokoch 2042, 2073 a 2076. Nebezpečnejšie priblíženie sa očakáva októbra 2036; ďalšie problematické, ale menej nebezpečné prelety sa ešte čakajú v rokoch 2048 a 2051. Aj tak kumulatívna pravdepodobnosť zrážky tohto objektu so Zemou v 21. storočí nie je príliš vysoká a bola vyčíslená na 7,8×10−8 (t. j. 1:12 821 000). Na turínskej stupnici je preto klasifikovaná stupňom 0, na palermskej -7,46. Ak by však ku kolízii došlo, bola by rýchlosť stretu telesa so Zemou približne 18,43 km/s. Vzhľadom na odhadované rozmery by jej kolízia so Zemou nespôsobila pravdepodobne žiadne škody.

Externé odkazy
--------------

* 2005 UA1 – vlastnosti a orbitálny diagram v JPL Small-Body Database NASA (po anglicky)
* 2005 UA1 – orbitálne vlastnosti a pozorovania na webe Minor Planet Center (po anglicky)
* 2005 UA1 – orbitálne vlastnosti na astronomickom serveri Pedagogickej fakulty ZČU v Plzni (po česky)
* 2005 UA1 – poloha na hviezdnej mape na webe Heavens-Above
* Asteroid 2005 UA1. - NEO page. NASA/JPL (nákres dráhy) Archivované 2012-12-13 na Archive.today (po anglicky)
* 2005 UA1. - NeoDys (po anglicky)
* 2005 UA1 - Minor Planet Center Electronic Circular (hlásenie objavu) (po anglicky)
**Alkalóza** (lat. *alcalosis*) je porucha acidobázickej rovnováhy, ktorá vzniká na základe zníženia koncentrácie vodíkových katiónov v extracelulárnej tekutine (tekutine obklopujúcej bunky tela) a zvýšením pH nad 7,44. Podľa mechanizmu vzniku sa rozlišuje respiračná alkalóza, ktorá je spôsobená nadmerným vylučovaním oxidu uhličitého z organizmu, a metabolická alkalóza, ktorá vzniká nadmerným príjmom alkalických látok, zvýšenými stratami chloridových aniónov alebo draselných katiónov, napríklad pri podávaní diuretík alebo zvracaní.

Typy alkalózy
-------------

*Bližšie informácie v článkoch: Respiračná alkalóza a Metabolická alkalóza*
Alkalóza nastáva v jednom z dvoch typov. Počas respiračnej alkalózy (RAL) je pH vyššie než 7,44 a parciálny tlak oxidu uhličitého v krvi (pCO2) nižší než 4,8 kPa. U metabolickej alkalózy (MAL) je potom pH vyššie ako 7,45 ako sekundárny dôsledok iného metabolického procesu.

Prevencia a odporúčania
-----------------------

Prevencia a vybrané opatrenia na zníženie rizika vzniku alkalózy zahŕňajú

1. Vyhnutie sa nadmernému užívaniu laxatív, či predávkovaniu diuretikami.
2. U pacientov, ktorí dostávajú sondovú alebo parenterálnu výživu, je potrebné monitorovať elektrolyty.
3. Pri silnom a dlhodobom zvracaní je nevyhnutné nasadiť liečbu.
4. V stresových situáciách sa pokúste reagovať pokojne.
5. Odporúča sa dbať na zdravú životosprávu.
6. Dodržiavanie pitného režimu

Potraviny s vysokým obsahom živín a draslíka môžu pomôcť v boji proti nedostatku elektrolytov. Živiny a draslík sa nachádzajú predovšetkým v ovocí a zelenine ako aj v niektorých ďalších potravinách, ako sú: mrkva, banány , mlieko , fazuľa, špenát a iné.

Referencie
----------

1. ↑  DOBROTA, Dušan, a kol. *Lekárska biochémia*. 2. vyd. Martin : Osveta, 2016. 799 s. ISBN 978-80-8063-444-5. S. 575 – 583.
2. 1 2   *Alkalóza* [online]. , 2016, [cit. 2023-10-24]. Dostupné online.
3. ↑  LOVÁSOVÁ, EVA. *Poruchy acidobázickej rovnaváhy*. , Neznáme, [cit. 2023-10-24].
4. ↑  BRINKMAN, JOSHUA .E; SHARMA, SANDEEP. *Physiology, Metabolic Alkalosis* [online]. , 2023, [cit. 2023-11-11]. Dostupné online.
5. ↑  GHIMIRE,, SURAJ. *Metabolic alkalosis and cystic fibrosis: a case report* [online]. , 2020, [cit. 2023-11-13]. Dostupné online.

|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Chemický portálMedicínsky portál |
**(6717) Antal** je planétka, ktorú objavili Freimut Börngen a Lutz D. Schmadel večer 10. októbra 1990 na nemeckom observatóriu Tautenburg (Karl Schwarzschild Observatory). Je pomenovaná po slovenskom astronómovi Milanovi Antalovi.

Objav a pomenovanie
-------------------

Planétka sa v čase objavu nachádzala vo východnej časti súhvezdia Ryby (*Pisces*), iba 34' severozápadne od hviezdy {\displaystyle \eta } Psc (+3,6 mag), mala zdanlivú fotografickú jasnosť +17,5 mag a bola 270. planétkou objavenou v prvej polovici októbra 1990. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie
**1990 TU10**, ktoré dostala krátko po objave. V objavovej opozícii bola planétka na observatóriu Tautenburg pozorovaná aj v ďalších 4 nociach a celkovo bolo zmeraných 6 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná večer 14. októbra 1990. Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 26156 vydanom dňa 7. decembra 1995.

Planétka je pomenovaná po slovenskom astronómovi Milanovi Antalovi (1935 – 1999), známom pozorovateľovi planétok a komét. Po dobu 38 rokov bol pracovníkom observatória na Skalnatom Plese a v Hurbanove. V roku 1973 pozoroval dva výbuchy kométy 41P/Tuttle-Giacobini-Kresák. Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 26767 vydanom dňa 5. marca 1996 Medzinárodnou astronomickou úniou.

Dráha
-----

Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 420 mil. km po stredne excentrickej dráhe s dobou obehu 4,70 roku (1716 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 169 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na 10 km.

Pozri aj
--------

* Zoznam planétok 6501 – 6750

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálPortál slnečná sústava |

* Dráha planétky (6717) Antal v Slnečnej sústave (interaktívny 3D applet, Java)

  

*… | 6716 1990 RO1 | **6717 Antal** | 6718 Beiglbock | …*
**(9821) Gitakresáková** je planétka, ktorú objavili Cornelis Johannes van Houten a Ingrid van Houten-Groeneveldová na fotografických platniach exponovaných Tomom Gehrelsom v noci 25./26. marca 1971 na observatóriu Mt. Palomar v Kalifornii. Je pomenovaná po slovenskej astronómke Margite Kresákovej-Vozárovej.

Objav a pomenovanie
-------------------

Planétka sa v čase objavu nachádzala v západnej časti súhvezdia Panna (*Virgo*), iba 41' VSV od hviezdy {\displaystyle \eta } Vir (+3,9 mag), mala zdanlivú fotografickú jasnosť +19,0 mag a bola 4033. planétkou objavenou v rámci prvej fotografickej prehliadky zameranej na vyhľadávanie Trójanov (planétok v libračných bodoch L4 a L5 sústavy Slnko – Jupiter). Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **4033 T–1**, ktoré dostala krátko po objave. V objavovej opozícii bola planétka na observatóriu Mt. Palomar pozorovaná aj v ďalších 7 nociach (vrátane predobjavovej 24. marca) a celkovo bolo zmeraných 12 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná v noci 15./16. mája 1971. Planétka bola na tomto observatóriu pozorovaná aj počas jednej noci v roku 1994, keď boli 30. septembra získané ďalšie 2 pozície. Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 33216 vydanom dňa 8. decembra 1998.

Planétka je pomenovaná po bývalej pracovníčke Astronomického ústavu SAV v Bratislave, Margite Kresákovej (nar. 1927), skúsenej pozorovateľke meteorov a komét na Skalnatom Plese. Ešte ako slobodná objavila kométu Vozárová. Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 41570 vydanom dňa 11. novembra 2000 Medzinárodnou astronomickou úniou.

Dráha
-----

Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 356 mil. km po mierne excentrickej dráhe s dobou obehu 3,68 roku (1342 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 157 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na necelých 5 km.

Pozri aj
--------

* Zoznam planétok 9751-10000

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálPortál slnečná sústava |

* 9821 Gitakresáková – vlastnosti a orbitálny diagram v JPL Small-Body Database NASA (po anglicky)
* 9821 Gitakresáková – orbitálne vlastnosti a pozorovania na webe Minor Planet Center (po anglicky)
* 9821 Gitakresáková – orbitálne vlastnosti na astronomickom serveri Pedagogickej fakulty ZČU v Plzni (po česky)
* 9821 Gitakresáková – poloha na hviezdnej mape na webe Heavens-Above

  

*… | 9820 Hempel | **9821 Gitakresáková** | 9822 Hajduková | …*
**(13121) Tisza** je planétka, ktorú objavil (fotograficky) Eric W. Elst v noci 6./7. februára 1994 na observatóriu La Silla (Európske južné observatórium) v čilských Andách. Je pomenovaná po rieke Tise, veľkom prítoku Dunaja.

Objav a pomenovanie
-------------------

Planétka sa v čase objavu nachádzala v centrálnej časti súhvezdia Lev (*Leo*), iba 25' východne od hviezdy 53 Leo (+5,3 mag), mala zdanlivú fotografickú jasnosť +18,5 mag a bola 238. planétkou objavenou v prvej polovici februára 1994. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1994 CN9**, ktoré dostala krátko po objave. Planétka bola na observatóriu La Silla pozorovaná iba v objavovej opozícii, keď bolo počas 3 nocí získaných 9 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná v noci 11./12. februára 1994. Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 37519 vydanom dňa 24. januára 2000.

Planétka je pomenovaná po rieke Tise, veľkom prítoku Dunaja, ktorý na krátkom úseku tvorí prirodzenú hranicu medzi Slovenskom a Maďarskom. Koncom januára 2000 došlo na rieke k ekologickej katastrofe, keď bola znečistená veľkým množstvom kyanidu. Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 41032 vydanom dňa 26. júla 2000 Medzinárodnou astronomickou úniou.

Dráha
-----

Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 349 mil. km po mierne excentrickej dráhe s dobou obehu 3,56 roku (1300 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 157 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na približne 4 km.

Pozri aj
--------

* Zoznam planétok 13001-13250

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálPortál slnečná sústava |

* 13121 Tisza – vlastnosti a orbitálny diagram v JPL Small-Body Database NASA (po anglicky)
* 13121 Tisza – orbitálne vlastnosti a pozorovania na webe Minor Planet Center (po anglicky)
* 13121 Tisza – orbitálne vlastnosti na astronomickom serveri Pedagogickej fakulty ZČU v Plzni (po česky)
* 13121 Tisza – poloha na hviezdnej mape na webe Heavens-Above
* Observatórium La Silla (angl.)

  

*… | (13120) 1993 VU7 | **13121 Tisza** | 13122 Drava | …*
**Bitka na predmestí Saint-Antoine** sa uskutočnila 2. júla 1652 blízko brány Saint-Antoine pri Paríži počas Frondy. Stretlo sa tu kráľovské vojsko vedené maršalom Henrim de La Tour d'Auvergne de Turenne s jednotkami Frondy pod vedením Ľudovíta II. de Bourbon-Condé, známym aj ako Veľký Condé.

Priebeh bitky
-------------

Condé so svojimi oddielmi dorazil pred Paríž na predmestí Saint-Antoine. Brány mu však zostali uzavreté a Condé riskoval, že sa s vojskom ocitne medzi hradbami a kráľovskými jednotkami vedenými de Turennom, ktoré smerovali od východu.

Anna Mária Louisa Orleánska, dcéra Gastona Orleánskeho, presvedčená Condého veliteľom Charlesom de Fiesque, že sa Condé dostal do bezvýchodiskovej situácie, nechala otvoriť bránu Saint-Antoine, aby Condé mohol vstúpiť do mesta. Tým Paríž padol do jeho rúk a maršal de Turenne v pokuse o dobytie mesta späť do kráľovskej moci neuspel. V októbri 1652 však bol Condé nútený vrátiť Paríž do kráľovských rúk, čím nastalo záverečné obdobie Frondy.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4   *1001 Battles That Changed the Course of History*. [s.l.] : Universe Publishing, 2011.

Iné Projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bitka na predmestí Saint-Antoine**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Bitva na předměstí Saint-Antoine na českej Wikipédii a Battle of the Faubourg St Antoine na anglickej Wikipédii.*
**(19955) Hollý** je planétka, ktorú objavil Milan Antal v skorých ranných hodinách dňa 28. novembra 1984 počas svojho pobytu na maďarskom observatóriu Piszkéstető. Je pomenovaná po Jánovi Hollom.

Okolnosti objavu
----------------

Planétka sa v čase objavu nachádzala vo východnej časti súhvezdia Orión, v blízkosti hranice súhvezdí Blíženci (*Gemini*) a Jednorožec (*Monoceros*), asi 3,5° juhovýchodne od hviezdy {\displaystyle \xi } Ori (+4,2 mag), mala zdanlivú fotografickú jasnosť +18,8 mag a bola 50. planétkou objavenou v druhej polovici novembra 1984. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1984 WZ1**, ktoré dostala krátko po objave.

Planétka bola na tomto observatóriu pozorovaná (pravdepodobne M. Antalom) aj v ďalších 3 nociach a celkovo bolo zmeraných 11 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná ráno 4. decembra 1984.

Dráha
-----

Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 459 mil. km po mierne excentrickej dráhe s
dobou obehu 5,38 roku (1963 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 244 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na 8,5 km.

Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 41901 vydanom dňa 9. januára 2001.

Pomenovanie
-----------

Planétka je pomenovaná po **Jánovi Hollom** (1785 – 1849), známom slovenskom klasicistickom básnikovi, katolíckom kňazovi a členovi slovenského obrodeneckého hnutia.

Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 43193 vydanom dňa 4. augusta 2001 Medzinárodnou astronomickou úniou.

Zaujímavosť
-----------

Planétka (19955) Hollý bola objavená na rovnakej fotografickej platni ako planétka (3393) Štúr, ktorá sa v tom čase nachádzala 129' južne. V období od 28. novembra do 4. decembra 1984 boli obe planétky exponované na rovnaké fotografické platne.

Pozri aj
--------

* Zoznam planétok 19751-20000

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálPortál slnečná sústava |

* 19955 Hollý – vlastnosti a orbitálny diagram v JPL Small-Body Database NASA (po anglicky)
* 19955 Hollý – orbitálne vlastnosti a pozorovania na webe Minor Planet Center (po anglicky)
* 19955 Hollý – orbitálne vlastnosti na astronomickom serveri Pedagogickej fakulty ZČU v Plzni (po česky)
* 19955 Hollý – poloha na hviezdnej mape na webe Heavens-Above

  

*… | 19954 Shigeyoshi | **19955 Hollý** | (19956) 1985 QW1 | …*
**(22644) Matejbel** je planétka, ktorú objavili Petr Pravec a Ulrika Babiaková v skorých ranných hodinách dňa 27. júla 1998 na observatóriu v Ondřejove v Česku. Je pomenovaná po slovenskom historikovi a učencovi Matejovi Belovi.

Objav a pomenovanie
-------------------

Planétka sa v čase objavu nachádzala v južnej časti súhvezdia Pegas (*Pegasus*), v tesnej blízkosti hranice so súhvezdím Vodnár (*Aquarius*), asi 2,4° severozápadne od hviezdy {\displaystyle \pi } Aqr (+4,7 mag) a bola 125. planétkou objavenou v druhej polovici júla 1998. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1998 OZ4**, ktoré dostala krátko po objave. V objavovej opozícii bola planétka z Ondřejova pozorovaná aj v ďalších 7 nociach a celkovo bolo zmeraných 15 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná večer 23. októbra 1998. Planétka bola pozorovaná aj v nasledujúcej opozícii a v období od 5. septembra do 2. októbra 1999 bolo počas troch nocí získaných ďalších 7 pozícií. V roku 2001 bola planétka pozorovaná v troch nociach medzi 1. januárom a 28. februárom 2001 (celkovo 7 pozícií). Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 42322 vydanom dňa 9. marca 2001.

Planétka je pomenovaná po slovenskom historikovi a významnom učencovi 18. storočia Matejovi Belovi (1684 – 1749), ktorý bol priekopníkom vedeckej spolupráce a členom mnohých učených spoločností. Je po ňom pomenovaná univerzita v Banskej Bystrici. Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 43383 vydanom dňa 2. septembra 2001 Medzinárodnou astronomickou úniou.

Dráha
-----

Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 469 mil. km po mierne excentrickej dráhe s dobou obehu 5,55 roku (2027 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 258 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na 5 km.

Pozri aj
--------

* Zoznam planétok 22501-22750

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálPortál slnečná sústava |

* 22644 Matejbel – vlastnosti a orbitálny diagram v JPL Small-Body Database NASA (po anglicky)
* 22644 Matejbel – orbitálne vlastnosti a pozorovania na webe Minor Planet Center (po anglicky)
* 22644 Matejbel – orbitálne vlastnosti na astronomickom serveri Pedagogickej fakulty ZČU v Plzni (po česky)
* 22644 Matejbel – poloha na hviezdnej mape na webe Heavens-Above

  

*… | (22643) 1998 OB3 | **22644 Matejbel** | 22645 Rotblat | …*
**Marína Oľga Horváthová** (pseudonymy: Marína, Slovenka, Turčianka; \* 16. máj 1859, Martin – † 10. marec 1947, Martin) bola slovenská dramatička a prozaička. Pochádzala z rodiny Horváthovcov a k jej rodine patrí aj Deana Horváthová-Jakubisková.

Životopis
---------

Narodila sa v Martine v rodine národovca a evanjelického kňaza Jozefa Horvátha. Absolvovala štúdium v súkromnom dievčenskom ústave Ľ. Korkovej, následne sa zapojila do martinského kultúrneho a spoločenského života. Venovala sa ochotníckemu divadlo a v rokoch 1876 – 1892 sa stala poprednou herečkou Slovenského spevokolu a v rokoch 1919 – 1934 kustódkou národopisných zbierok Slovenského národného múzea. Od roku 1879 publikovala v časopisoch črty, poviedky a novely pre deti aj dospelých, poznačené sentimentalizmom.

V roku 1888 napísala v tomto duchu novelu *Vzdory srdcu*, ktorá vyšla knižne v roku 1920. Známejšia však bola ako dramatická autorka hrou *Sirota* (1892), resp. *Slovenská sirota* alebo *Stratená*, ktorú uvádzali ochotnícke súbory až do polovice 20. storočia. Neskôr publikovala v tlači amerických Slovákov, kde uverejnila poviedky, novely, úvahy aj ľudové melodrámy s dedinskou tematikou *Betkina lekcia* a *Truc na truc* alebo *Čary a kúzla* (Pittsburgh, 1907). Po roku 1919 vyšla jej ľudová hra *Povinnosti* (1919). V roku 1927 bola poslovenčená a zdramatizovaná poviedka J. Rosena *Prepadla* v rovnomennej jednoaktovke. Prozaické a dramatické práce ocenila aj dobová kritika (Svetozár Hurban-Vajanský, Jozef Škultéty, Štefan Krčméry).

Referencie
----------

1. 1 2 3 4   *Marína Oľga Horváthová* [online]. Bratislava: Slovenské literárne centrum, 2019-03-11, [cit. 2024-01-27]. Dostupné online.
2. ↑   *HORVÁTHOVÁ, Marína Oľga* [online]. Martin: Národný cintorín, [cit. 2024-01-27]. Dostupné online.
3. ↑   *DEANA HORVÁTHOVÁ JAKUBISKOVÁ hovorí o strýkovi IVANOVI HORVÁTHOVI a venuje posolstvo mladým* [online]. [Cit. 2024-01-28]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Marína Oľga Horváthová**

Externé odkazy
--------------

* Marína Oľga Horváthová na webe Slovenského literárneho centra

Autoritné údaje: * NK ČR: jn20031128001
* SNK: 146683
* VIAF: 1068158188256620260002
O rovnomennom meste na ostrove Cyprus pozri *Salamina (mesto).*
Poloha ostrova
Pláž Kaki Vigla
**Salamina** (novogr. Σαλαμίνα – Salamina), v staroveku **Salamis** (starogr. *Σαλαμίς* – Salamis), (arvanitika *Κȣλλȣρι* (Kulluri)), v slovenčine v historických kontextoch aj **Salamína**, je grécky ostrov, uzatvárajúci ústie Eleusínskej zátoky, v severnej časti Aiginského zálivu (Sarónskeho zálivu) Egejského mora, zhruba 20 km západne od Atén, na dohľad od prístavu Pireus. Rozlohou 93 km² je najväčším z ostrovov Aiginského zálivu, najvyšší bod vápencového masívu, tvoriaceho Salamínu, dosahuje 365 m nad hladinou mora.

Ostrov má okolo 35 tisíc obyvateľov, spadá do nomu Atika a administratívne je rozdelený medzi mestá Salamína, ležiace na západnom, a Ambelakia, ležiace na východnom pobreží. Salamína je obľúbeným výletným cieľom pre obyvateľov aténskej aglomerácie, je tu aj umiestnená hlavná základňa gréckeho vojenského loďstva.

História
--------

Salamínu osídlili grécke kmene Iónov.

Podľa legendárneho podania bol za čias trójskej vojny vládcom Salamíny kráľ Telamón, ktorého syn Aiás patril pred Trójou k najstatočnejším gréckym bojovníkom. Telamónov druhý syn Teukros potom založil na Cypre mesto Salamina (Cyprus).

Na prelome 7. a 6. storočia pred Kr súperili o ostrov, ležiaci medzi nimi, mestá Megara a Atény, nakoniec sa stal súčasťou aténskeho panstva. 

V úžine pri východnom pobreží ostrova sa v roku 480 pred Kr. udiala bitka pri Salamíne, v ktorej spojené grécke loďstvo pod Temistoklovým vedením dosiahlo rozhodujúce víťazstvo nad početne silnejšou perzskou flotilou.
Zo Salamíny pochádzal starogrécky dramatik Euripides.

Neskôr ostrov pripadol Rímu a od roku 395 je súčasťou Východorímskej (Byzantskej) ríše. V 13. stor. ho ovládli Európania. Počas tohto obdobia mnohí obyvatelia Salamíny ostrov opustili a tak bol v 14. stor. osídlený albánskymi Arvanitmi, ktorí sa považovali za Grékov. Od 15. stor. patrí ostrov Turkom. V tomto období sa na Salamínu utiahli mnohé grécke rodiny z Atiky a Atén. Na ostrove teda žili dve jazykové skupiny, Gréci a Arvaniti. Od roku 1831 je súčasťou Grécka. Počas 20. storočia sa na Salamine usadili mnohí obyvatelia Atén. Na Salamíne žijú okrem grécky hovoriacich Grékov aj grécki Arvaniti.
**John Cummings**, známy ako **Johnny Ramone**, (\* 8. október 1948, Queens, New York, USA – † 15. september 2004, Los Angeles) bol gitarista punkovej kapely Ramones.

V roku 1983 sa Johnny pobil so Sethom Macklinom z kapely Sub Zero Construction, pred svojim bytom. Johnny bol dokopaný do hlavy a utrpel otras mozgu. Johnny sa uzdravil a ďalší album Ramones sa volal *Too Tough to Die* (Príliš tuhý/tvrdý na to aby umrel).

Johnny Ramone mal konzervatívne politické názory, čo sa prejavilo napríklad v roku 2002 pri príležitosti uvedenia Ramones do Rock´n´roll Hall of Fame kde vyjadril svoj názor na amerického prezidenta Georgea Busha keď povedal: „God bless President Bush, and God bless America." (Boh žehnaj prezidenta Busha a Boh žehnaj Ameriku), prípadne v polovici 80. rokov, keď Ramones vydali singel Bonzo Goes to Bitburg (ako reakciu na návštevu vtedajšieho prezidenta Ronalda Reagana cintorínu v Bitburgu), ale Johnny dosiahol, aby bola pieseň premenovaná na My Brain Is Hanging Upside Down (Bonzo Goes to Bitburg), pretože pôvodný názov podľa neho Reagana uráža. Johnny tiež označil Reagana za svojho najlepšieho prezidenta.

Johnny bol výhradne rytmický gitarista. Hoci nahral niekoľko jednoduchých sólových partov (ako v California Sun, Now I Wanna Sniff Some Glue alebo Time Has Come Today), pravé gitarové sóla nahrávali (bez menovania na obale albumu) Ed Stasium, Tommy Ramone, Walter Lure, Daniel Rey a iní.

15. septembra 2004 umrel v Los Angeles po 5-ročnom boji s rakovinou prostaty.

Externé odkazy
--------------

* Johnny We Hardly Knew Ye

| * z
* d
* u
The Ramones |
| --- |
| 
* **Joey Ramone**
* **Johnny Ramone**
* **Dee Dee Ramone**
* **Tommy Ramone**
* **Marky Ramone**

* Richie Ramone
* C. J. Ramone
* Elvis Ramone

 |
| Albumy | 
* *Ramones*
* *Leave Home*
* *Rocket to Russia*
* *Road to Ruin*
* *End of the Century*
* *Pleasant Dreams*
* *Subterranean Jungle*
* *Too Tough to Die*
* *Animal Boy*
* *Halfway to Sanity*
* *Brain Drain*
* *Mondo Bizarro*
* *Acid Eaters*
* *¡Adios Amigos!*

 |
| Koncertné albumy | 
* *It's Alive*
* *Loco Live*
* *Greatest Hits Live*
* *We're Outta Here!*
* *You Don't Come Close*
* *NYC 1978*

 |
| Kompilácie | 
* *Ramones Mania*
* *All the Stuff (And More!) Vol. 1*
* *All the Stuff (And More!) Vol. 2*
* *Hey Ho! Let's Go: The Anthology*
* *Ramones Mania Vol. 2*
* *Masters of Rock*
* *Best of the Chrysalis Years*
* *Loud, Fast Ramones*
* *The Chrysalis Years*
* *The Best of*
* *Weird Tales*
* *Greatest Hits*

 |

Autoritné údaje: * BnF: 150205568
* GND: 129408964
* ISNI: 0000000115990519
* LCCN: no2004093580
* NK ČR: jo2004259855
* SNK: 158390
* VIAF: 15050296
* WorldCat: lccn-no2004093580
Sir **Hubert Miles Gladwyn Jebb**, prvý barón Gladwyn (\* 25. apríl 1900, Firbeck Hall, Anglicko - † 24. október 1996), Halesworth, Anglicko) bol britský politik, diplomat a zastupujúci generálny tajomník OSN v rokoch 1945-1946.

Osobný život
------------

Študoval na Eton College, potom na Magdalen College, Oxfordská univerzita. V roku 1929 si zobral za ženu Cynthiu Noble, s ktorou mal tri deti, syna Milesa a dcéry Vanessu a Stellu.

Kariéra diplomata a politika
----------------------------

V roku 1924 vstúpil do Zahraničného úradu Spojeného kráľovstva (angl. Foreign Office; slúžila na propagáciu Spojeného kráľovstva v zahraničí) a slúžil v Teheráne a v Ríme.

V roku 1938 sa zúčastnil Mníchovskej dohody (len ako vedľajší účastník, nie ako signatár dohody). V roku 1943 sa stal hlavou oddelenia pre rekonštrukciu (britský orgán pre zabezpečenie potrieb obyvateľa po druhej svetovej vojne) a stal sa členom rady Zahraničného úradu a v tejto pozícii sa zúčastnil viacerých konferencii, vrátane tých v Teheráne, Jalte a v Postupimi.

Po druhej svetovej vojne sa v auguste roku 1945 stal výkonným tajomníkom prípravnej komisie OSN, po čom bol v októbri 1945 menovaný do pozície úradujúceho generálneho tajomníka OSN pred prvou voľbou, kde zotrval do februára 1946. Z OSN však neodišiel definitívne, v rokoch 1946-1947 bol poradcom Zahraničného úradu vo veciach týkajúcich sa OSN. Bol jeden zo zástupcov Spojeného kráľovstvo pri podpisovaní Bruselského paktu. V rokoch 1950-1954 bol veľvyslanec Spojeného kráľovstva pri OSN, v rokoch 1954-1960 veľvyslanec vo Francúzsku. V rokoch 1973-1976 bol člen Európskeho parlamentu.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Gladwyn Jebb**

| * z
* d
* u
Generálni tajomníci OSN |
| --- |
| 
* Spojené kráľovstvo Gladwyn Jebb (1945 – 1946)
* Nórsko Trygve Lie (1946 – 1952)
* Švédsko Dag Hammarskjöld (1953 – 1961)
* Mjanmarsko U Thant (1961 – 1971)
* Rakúsko Kurt Waldheim (1972 – 1981)
* Peru Javier Pérez de Cuéllar (1982 – 1991)
* Egypt Butrus Butrus-Gálí (1992 – 1996)
* Ghana Kofi Annan (1997 – 2006)
* Kórejská republika Pan Ki-mun (2007 – 2016)
* Portugalsko António Guterres (od 2017)

 | Vlajka OSN |
| **^1**  dočasne zastupujúci pred prvou voľbou |

Autoritné údaje: * BnF: 12186268w
* GND: 10739054X
* ISNI: 0000000114448752
* LCCN: n50039014
* NK ČR: jx20090113003
* VIAF: 56654234
* WorldCat: lccn-n50039014
**3017 Petrovič** je planétka objavená Antonínom Mrkosom 25. októbra 1981 na juhočeskej hvezdárni Kleť. Je pomenovaná po Štefanovi Petrovičovi.

Objav a pomenovanie
-------------------

Planétka sa v čase objavu nachádzala v severozápadnej časti súhvezdia Baran (*Aries*), asi 3,7° SSV od jasnej
hviezdy {\displaystyle \alpha } Ari (Hamal, +2,0 mag), mala zdanlivú fotografickú jasnosť +16,7 mag a bola 11. planétkou objavenou v druhej polovici októbra 1981. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1981 UL**, ktoré dostala krátko po objave. V objavovej opozícii bola planétka na Kleti pozorovaná aj v ďalších 2 nociach a celkovo bolo zmeraných 6 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná večer 23. novembra 1981.

Planétka je pomenovaná po Štefanovi Petrovičovi (1906  –  2000), organizátorovi modernej klimatológie na Slovensku.
Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 22828 vydanom dňa 29. novembra 1993 Medzinárodnou astronomickou úniou.

Dráha
-----

Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 390 mil. km po mierne excentrickej dráhe s
dobou obehu 4,21 roku (1537 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 194 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na necelých 21 km.
Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 8670 vydanom dňa 15. apríla 1984.

Pozri aj
--------

* Zoznam planétok 3001-3250

Externé odkazy
--------------

* 3017 Petrovič – vlastnosti a orbitálny diagram v JPL Small-Body Database NASA (po anglicky)
* 3017 Petrovič – orbitálne vlastnosti a pozorovania na webe Minor Planet Center (po anglicky)
* 3017 Petrovič – orbitálne vlastnosti na astronomickom serveri Pedagogickej fakulty ZČU v Plzni (po česky)
* 3017 Petrovič – poloha na hviezdnej mape na webe Heavens-Above
* Hvezdáreň na Kleti

  

*… | 3016 Meuse | **3017 Petrovič** | 3018 Godiva | …*
Sumatra, politická mapa
**Sumatra** je šiesty najväčší ostrov sveta (približne 473 000 km²), najväčia časť Indonézie a druhý najväčší ostrov súostrovia Veľké Sundy v západnej časti Malajského súostrovia. Do tejto rozlohy je započítaných aj množstvo menších ostrovov ležiacich pri pobreží Sumatry. Napravo je znázornená Sumatra na politickej mape.

Geografia
---------

Od Malajského polostrova je na severe oddelená Malakkským prielivom a od Jávy na juhovýchode Sundským prielivom. 

Podnebie je rovníkové, veľmi vlhké.

Najdlhšia os ostrova smeruje približne severozápadne a uprostred ostrova pretína rovník. 

Vnútrozemie ostrova je rozdelené na dve časti: hornaté územie na západe (najväčšia sopka Indonézie Kerintji) a močariny na východe.

Rieky sú Musi, Hari, Indreragiri, Kampar, jazero na západe je Toba.

Mestá sú: Palembang, Medan, Padang.

Sumatra je väčšinou pokrytá dažďovým pralesom, čo ju robí takmer nevyužiteľnou pre poľnohospodárstvo, napriek tomu dažďové pralesy tvoria veľmi významnú časť bohatstva Indonézie.

Hospodárstvo
------------

Na ostrove sa ťaží väčšina indonézskej ropy, kamenné uhlie a zlato. „Ťaží" sa tu aj palmový olej. Pestuje sa kokosová palma, sója, kaučukovník, cukrová trstina, čierne korenie a iné tropické plodiny.

Administratíva
--------------

Provincie
Administratívne regióny Sumatry (a malých ostrovov okolo) sú:

* Aceh
* Bangka-Belitung
* Bengkulu
* Jambi
* Lampung
* Riau – hlavné mesto: Pekanbaru
* Sumatera Barat (Západ Sumatry) – hlavné mesto: Padang
* Sumatera Selatan (Juh Sumatry) – hlavné mesto: Palembang
* Sumatera Utara (Sever Sumatry) – hlavné mesto: Medan

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Sumatra**

Externé odkazy
--------------

* dejiny regiónu Minangkabau (Západ Sumatry)
Symbol rozcestia O iných významoch výrazu *Periskop* pozri *Periskop (rozlišovacia stránka)*.
**Princíp periskopu.**  

**A** – Periskop s dvoma rovnými zrkadlami.  

 **B** – Periskop s dvoma pravouhlými prizmami.  

**1 – 2** – Rovné zrkadlá.  

**3 – 4** – Pravouhlé prizmy.  

**5 – 6** – Oko pozorovateľa.  

**7 – 8** – Trubica periskopu.  

**H** – Optická výška periskopu.
**Princíp šošovkového periskopu.**
**A** – Periskop s jednou šošovkou (**L2**) na korekciu obrazu.**B** – Periskop s dvoma šošovkami (**L2 – L3**) na korekciu obrazu.**1 – 3** – Otvor periskopu.**2 – 4** – ohnisková doštička.**P** – Pravouhlé prizmy (alebo rovné zrkadlá).**L1** – Objektívové šošovky.**L2** – pre **A** – **L2 – L3** – pre **B** – Šošovky otáčajúce obraz.**L3** – **L4** – pre **A** – **L4 – L5** – pre **B** - Okulár.**L0** – Kolektívne šošovky.**y** – vzdialený objekt.**H** – optická výška periskopu.
**Periskop** je optické zariadenie, ktoré umožňuje bočný posun prijímaného svetelného lúča. Používa sa predovšetkým vo vojenstve, kde umožňuje výhľad bez toho aby bol pozorovateľ vystavený priamej streľbe. Je dôležitou súčasťou vybavenia ponoriek a bojových vozidiel, používa sa ale aj v mnohých ďalších odboroch. Funguje na princípe vertikálneho tubusu na koncoch vybaveným zrkadlami naklonenými v 45° uhle tak, aby navzájom odrážali vonkajší obraz.
Najjednoduchší periskop je tvorený dvojicou zrkadiel, z nich prvé odrazí svetelný lúč kolmo k pôvodnému smeru a druhé späť do pôvodného smeru, len posunutý o vzdialenosť zrkadiel. Tento typ periskopu sa dá jednoducho vyrobiť a používa sa napríklad k pohľadu cez hlavy davu. Má ale len obmedzené použitie, pretože pri väčšej vzdialenosti zrkadiel obmedzuje zorný uhol.
Tento typ periskopu je vo vojenstve známy pod označením Delostrelecký ďalekohľad.
Na princípe periskopu pracujú aj binokulárne delostrelecké zameriavacie systémy. Skladajú obraz z dvojice objektívov a na základe paralaxie obrazov cieľa umožňujú určiť jeho vzdialenosť. Najväčšie systémy tohto druhu, vyrobené pre bojové lode, mali základňu dlhú niekoľko metrov.

Periskop ponorky je optická sústava, v ktorej je okrem zrkadiel aj sústava šošoviek. Tento typ periskopu nezmenšuje zorný uhol i pri mnoho metrovom posune lúča.

Galéria
-------

* Ponorkový monokulárny útočný periskop.Ponorkový monokulárny útočný periskop.
* Zeissov ponorkový periskop.Zeissov ponorkový periskop.
* Schéma vojenského ručného periskopu1 - Okulár 2, 9 - Diagonálna prizma3 - Rúčka4 - 8 - Šošovky5 - Trubica10 - OtvorSchéma vojenského ručného periskopu  
**1** - Okulár   
**2, 9** - Diagonálna prizma  
**3** - Rúčka  
**4 - 8** - Šošovky  
**5** - Trubica  
**10** - Otvor

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Periskop**