Súradnice: 48°35′53″S 20°37′51″V﻿ / ﻿48,5980556°S 20,6308333°V﻿ / 48.5980556; 20.6308333

**Hrušovská lesostep** predstavuje explicitnými hranicami vymedzenú najjuhovýchodnejšiu časť Silickej planiny v Slovenskom krase v podobe juhovýchodne exponovanej krasovej stráne, do ktorej od nepamäti významne zasahoval svojou činnosťou človek, no napriek tomu si uchovala niektoré významné prírodné hodnoty s priradeným najvyšším stupňom ochrany. *Hrušovská lesostep* je v súčasnosti národná prírodná rezervácia v správe Štátnej ochrany prírody Slovenský kras.

Administratívne zaradenie a predmet ochrany
-------------------------------------------

Nachádza sa v katastrálnom území obce Hrušov v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1954 a naposledy novelizované v roku 1984 na rozlohe 40,8500 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Deklarovaným predmetom ochrany je: *NPR je vyhlásená na ochranu zachovaných lesostepných spoločenstiev s dubom plstnatým, jaseňom mannovým a druhovo bohatým krovinným a bylinným podrastom na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.*

Vymedzenie, geológia, geomorfológia a hydrológia
------------------------------------------------

Poloha a plošný rozsah lesostepi je zrejmý z lokalizačnej mapy zverejnenej v rámci portálu *Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR*. Rozprestiera sa v svahu s lokálnym geografickým názvom *Horná strana* (lok. *Felső oldal*). Severnú hranicu tvorí morfologická hrana JV časti Silickej planiny vymedzená kótami 552, 579 a sedlom *Soroška*. Západná hranica prebieha JZ od k. 552. Južná hranica kopíruje severnú hranicu vinohradov, pätu výverového amfiteátra *Eveteš* až k vinohradom Z od *Bakošovej vinice*, kde je aj jej východné ohraničenie. Názvoslovie je zverejnené v príslušnom výreze Základnej mapy 1:10 000 (položka REZM10) zverejnenej na portále.

Prakticky celé územie *Hrušovskej lesostepi* má z pohľadu geológie a geomorfológie krasový charakter - budujú ju výborne skrasovatené polohy vysokopercentného wettersteinských vápencov silicika, a jej južnú hranicu tvorí hydrologicky a speleogeneticky dôležitý styk spodného a stredného triasu, resp. spodnotriasových bridlíc a strednotriasových vápencov; významne ovplyvnil hydrológiu i vývoj geomorfologických a endokrasových foriem. Na styku týchto súvrství opúšťajú masív Silickej planiny krasové vody vyvieračky *Eveteš* (lok. *Evetes-forrás*), ktorá je súčasťou dosiaľ len sčasti známej jaskynnej sústavy Hrušovskej jaskyne.

Skalný reliéf *Hrušovskej lesostepi* je dobre vyvinutý, ale nemá také výrazné formy, aké sa vyskytujú v Zádielskej tiesňave, na južných stráňach Horného vrchu, či v západných svahoch Silickej alebo Plešiveckej planiny. Reliéf je tu mimoriadne rozrušený, preto v ňom fakticky absentujú celistvé bralné formy, i mohutné skalné steny, aj keď tu geologický podklad výrazne vystupuje na povrch. Má však podobu sekundárne rozrušených, stupňovitých, subhorizontálne uklonených, plošne rozsiahlych skalných stien.

Povrchové a podzemné krasové formy
----------------------------------

Na krasovom povrchu v oblasti lesostepi sa nachádza len jedna, ale dôležitá povrchová krasová forma: mohutné prepadlisko, ktoré indikuje predpokladané významné rútenie (kolaps) nadložných častí horniny v dosiaľ neznámych jaskynných priestoroch speleogeneticky viazaných na jaskynnú sústavu Hrušovskej jaskyne. Hrušovská jaskyňa je zatiaľ dominantou medzi tunajšími podzemnými krasovými formami. Na základe meraní z konca roku 2017 (pozri odsek *Súčasnosť*) sa táto jaskyňa vymodelovaná autochtónnymi podzemnými vodnými tokmi tečúcimi v útrobách Silickej planiny a Horného vrchu rozprestiera v masíve planiny práve pod východnou časťou *Hrušovskej lesostepi*, a to na ploche 200 x 120 m; jej neznáme, predpokladané časti v rôznych výškových úrovniach zasahujú ďaleko za hranice tohoto územia. Okrem nej sa v lesostepi nachádzajú vchody ďalších 5-tich krasových jaskýň, z ktorých 2 majú predpokladaný fluviokrasový vývoj a 3 patria ku koróznemu genetickému typu podzemných priestorov.

História antropogénnej činnosti
-------------------------------

*Hrušovskú lesostep* od nepamäti ovplyvňovala činnosť človeka. Plošne rozsiahlym a invazívnym zásahom bolo už pred stáročiami odstránenie pôvodného lesného porastu a premena pôvodnej lesnej krajiny na najprv *stepnú* a neskôr na *lesostepnú* v dôsledku sukcesie podmienenej rôzne intenzívnou pastvou oviec a kôz i zakladaním vinohradov. Severnú hranicu lesostepi poznačila dokonca 1. svetová vojna v podobe zakladania železobetónových vojenských stavieb, tzv. ropíkov, a to priamo na morfologickej hrane Silickej planiny práve v časti, kde sa prekrýva so severnou hranicou *Hrušovskej lesostepi*. Lokálne tieto miesta ešte viac ovplyvnilo ničenie a rozkrádanie týchto obranných vojenských stavieb po roku 1938 maďarskou armádou i miestnym obyvateľstvom. V rokoch 1952-1954 sa na území Hrušovskej lesostepi vybudoval Jablonovský železničný tunel. Stavba, ktorá sa realizovala s obrovským nasadením a za veľkých osobných obetí budovateľov, mimoriadne výrazne ovplyvnila charakter i estetiku okolitej krasovej krajiny (obrovský násyp vyťaženého materiálu v amfiteátri vyvieračky *Eveteš*, násyp koľajiska, vyrazenie prieskumnej štôlne, vyrazenie podzemného skladu streliva, vybudovanie strážneho objektu, vybudovanie skladu rozbušiek, vylámanie priestoru v skalnom svahu pre vybudovanie železničnej infraštruktúry, resp. rôznych železničných objektov, odťaženie menších krasových dutín a ich reliktov, a pod.).

Súčasnosť
---------

Krasová krajina *Hrušovskej lesostepi* prechádza významnými sukcesnými zmenami. Otvorenejšie plochy postupne zarastajú a lesostep sa začína opät meniť na les. Je to dôsledok ukončenia intenzívnej pastvy približne od polovice minulého storočia. Signifikantný rozdiel v rámci 60-ročného zdokumentovaného intervalu je zrejmý z historickej (1950) a súčasnej (2010) ortofotomapy Slovenska zverejnenej na portále *Historická ortofotomapa Slovenska* zverejnená *Centrom excelentnosti pre podporu rozhodovania v lese a krajine, TU Zvolen*.

V bezprostrednej blízkosti *Hrušovskej lesostepi* sa plánuje výstavba už druhého tunela, tentoraz diaľničného. Do februára 2018 mu bude predchádzať inžinierskogeologický prieskum, ktorý prebiehal aj v r. 2017 na plošine planiny severne od lesostepi v podobe inžinierskogeologických vrtov a inžinierskogeologického mapovania.

Koncom roka 2017 uskutočnili jaskyniari *Speleoklubu Drienka* Slovenskej speleologickej spoločnosti a Slovenského múzea ochrany prírody a jaskyniarstva Liptovský Mikuláš - pracovisko Košice revízne zameranie jaskynných priestorov Hrušovskej jaskyne, pričom dĺžka polygónového ťahu dosiahla oproti pôvodnému údaju 780 m z konca sedemdesiatych rokov min. storočia novú hodnotu 1118 m.

Referencie
----------

1. 1 2  Karasová, E. et Rozložník, M. /eds./(1994): Slovenský kras – chránená krajinná oblasť, Biosferická rezervácia, Osveta, Martin
2. ↑  Hrušovská lesostep. In:  *Zoznam osobitne chránených častí prírody SR* [online]. Banská Bystrica: Štátna ochrana prírody SR. Dostupné online.
3. ↑  Hrušovská lesostep. In:  *Zoznam osobitne chránených častí prírody SR* [online]. Banská Bystrica: Štátna ochrana prírody SR. Dostupné online.
4. ↑
5. ↑  Ján Mello et al. (1996): Geologická mapa Slovenského krasu 1:50 000. Geologická služba Slovenskej republiky, Bratislava
6. ↑  Ján Mello et al. (1997): Vysvetlivky ku geologickej mape Slovenského krasu 1:50 000. Vydavateľstvo Dionýza Štúra, Bratislava, s. 62-66
7. ↑  Emil Mazúr et al. (1971): Geografické práce, II, 1-2. Slovenský kras. Regionálna fyzickogeografická analýza. Kabinet pre výskum krajiny pri Katedre geografie PdF v Prešove Univerzity P.J.Šafárika. SPN Bratislava; textová+mapová časť
8. ↑  Jozef Jakál (1975): Kras Silickej planiny. Vydavateľstvo Osveta, n. p. Martin, pre Múzeum slovenského krasu v Liptovskom Mikuláši; textová+mapová časť
9. ↑  Liška, Milan (1990): Geomorfologické pomery CHKO Slovenský kras. Záverečná správa tematickej úlohy č. VI-5-5-02. Dokumentácia SAŽP, Bratislava, 80 pp.
10. ↑
11. ↑
12. ↑

Externé odkazy
--------------

* Hrušovská lesostep v Zozname osobitne chránených častí prírody SR
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

| * z
* d
* u
Slovenský kras |
| --- |
| Podcelky (časti) | 
* Dolný vrch
* Horný vrch
	+ Borčianska brázda
* Jasovská planina
* Jelšavský kras
* Koniarska planina
* Plešivská planina
* Silická planina
	+ Silické úbočie
* Turnianska kotlina
* Zádielska planina

 |
| Veľkoplošné chránené územie | 
* Národný park Slovenský kras

 |
| Národné prírodné rezervácie | 
* Brzotínske skaly
* Domické škrapy
* Drieňovec
* Havrania skala
* Hrušovská lesostep
* Jasovské dubiny
* Kečovské škrapy
* Pod Strážnym hrebeňom
* Turniansky hradný vrch
* Zádielska tiesňava

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Gerlašské skaly
* Pod Fabiankou
* Kráľova studňa
* Sokolia skala
* Zemné hradisko

 |
| Národné prírodné pamiatky | 
* Ardovská jaskyňa
* Diviačia priepasť
* Domica
* Drienovská jaskyňa
* Gombasecká jaskyňa
* Hrušovská jaskyňa
* Jasovská jaskyňa
* Krásnohorská jaskyňa
* Kunia priepasť
* Milada
* Obrovská priepasť
* Priepasť Brázda
* Silická ľadnica
* Skalistý potok
* Snežná diera
* Zvonivá jama

 |
| Kultúrne a historické pamiatky | 
* Hrad Sokolí Kameň
* Plešivský hrad
* Turniansky hrad

 |
| Vybrané vrcholyZoznam vrcholov | 
* Matesova skala
* Vŕšok
* Žľab
* Grečov vrch
* Bučina
* Drieňovec
* Havrania skala
* Dievčenská skala (660)

 |