**Politicko-administratívne vzťahy** skúmajú postavenie volených politických elít voči menovaným úradníkom v politických systémoch. Tieto vzťahy ovplyvňujú tvorbu verejnej politiky v krajinách. Jednu z typológií modelov politicko-administratívnych vzťahov zadefinoval americký politológ Guy Peters. Ten zostavil typológiu piatich modelov.

Formálno-legálny model
----------------------

Formálno-legálny model (v angl. *formal-legal model*) je modelom, v ktorom úradníci priamo vykonávajú a implementujú politiku, ktorú tvoria politici. Bol vyvinutý v Spojených štátoch amerických. Podľa Petersa je to model, ktorý slúži ako normatívny štandard, voči ktorému porovnávame ostatné modely politicko-administratívnych vzťahov, ktoré ponúkajú skutočnú interakciu medzi politikmi a úradníkmi.[1] Úradníci do tvorenej politiky nezasahujú, majú na starosti implementáciu, prípadne upozorňujú na chyby, ktoré môžú politici upraviť. V tomto modeli sú obe strany so svojou úlohou stotožnení.

Model dedinského života
-----------------------

Model dedinského života (v angl. *village life model*) je model, v ktorom obe strany, aj politici, aj úradníci spolupracujú. Charakterizuje ho spoločný záujem a snaha o dosiahnutie spoločných cieľov. Hlavným motivačným prostriedkom pre obe strany je udržanie stálych vládnych štruktúr.[2]

Model funkčného dedinského života
---------------------------------

Model funkčného dedinského života (v angl. *functional village life model*) je rozšírením modelu dedinského života. Podľa Petersa sa v tomto modeli politici a úradníci nezdružujú len podľa straníckych preferencií ako je to u predchádzajúceho modelu, ale najmä podľa sektorových, funkcionálnych preferencií. To znamená, že napríklad politik z ministerstva je schopný nájsť lepšiu formu kooperácie s úradníkom, ktorý preňho pracuje ako s ministrom tej istej vlády. Konflikty medzi jednotlivými policy sektormi môžu vznikať pre rozpočty, personálne obsadenie či legislatívnu moc.[1]

Adverzný model
--------------

Ako už názov napovedá, v adverznom modeli (v angl. *adverse model*) stoja politici na opačnej strane spektra ako úradníci, sú teda vnímaní ako súperi. V tomto modeli sa nedá hovoriť o stotožnenosti so svojou úlohou ako pri formálno-legálnom modeli. Zdrojom súboja medzi oboma stranami nie je okruh pôsobnosti, ale najmä čo najväčší zisk a kontrola vplyvu v organizácii. Peters hovorí, že v tomto modeli úradník neposlúcha rozkazy politika, ale radšej rieši problém podľa svojho uváženia, resp. sa riadi tým, čo je podľa neho najlepšie.[3]

Administratívno-štátny model
----------------------------

Administratívno-štátny model (v angl. *administrative state model*) reflektuje stav, v ktorom je rozhodovací proces vlády výrazne ovplyvnený administratívnymi štruktúrami. Predpokladom tohto modelu je, že exekutívy v súčasných moderných demokraciách nemajú dostatok personálnych štruktúr na to, aby zvládli zaťaženie, ktoré je na ne kladené a preto ostáva na ramenách úradníkov.[4] Pomocou rôznych procedúr potom majú byrokrati väčšiu moc, ktorou môžu zasahovať do zrýchlenia, spomalenia alebo zrušenia tvorby policy.

Tabuľkové zhrnutie
------------------

| Typológia PAV | Naratív | Víťaz | Riešenie konfliktu | Štýl | Dopad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Formálno-legálny model | Integračný | Politici | Rozkaz | Autorita | Variabilita |
| Model dedinského života | Integračný | Obaja | Vyjednávanie | Vzájomnosť | Manažment |
| Model funkčného dedinského života | Integračný | Obaja | Vyjednávanie | Expertíza | Dominancia záujmov |
| Adverzný model | Kontradiktórny | Rôzny | Sila | Konflikt | Variabilita |
| Administratívno-štátny model | Integračný | Úradníci | Ústupok | Expertíza | Stabilita |

Tab. PETERS, G.: Characteristics of the models; Politicians and bureaucrats in the politics of policy-making, p. 166

Referencie
----------

1. 1 2
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Zdroje
------

* PETERS, G.: *Politicians and bureaucrats in the politics of policy-making* in OSBORNE, S.: Public Management: Critical Perspectives on Business and Management; London And New York, 2002, p. 164-166
* KLIMOVSKY, D.: *Základy verejnej správy* Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach, Košice, 2008, p. 128
* PETERS, G.: *Comparing Public Bureaucracies: Problems of Theory and Method* The University Of Alabama Press, 1988, p. 149-155
* SIČAKOVA-BEBLAVA, E. ONDRUSOVA, D. KLIMOVSKY, D. JACKO, T.: *Teoretické aspekty politicko-administratívnych vzťahov* Ústav verejnej politiky a ekonómie Fakulta soc. a ekonomických vied UK, Bratislava, 2010, p. 66-67