**Nynorsk** (ˈnyːnɔʂk) alebo zriedkavo **nová nórčina** či **novonórčina** je jeden z dvoch oficiálnych spisovných variantov nórčiny, druhým je bokmål. Štandardný jazyk vytvoril Ivar Aasen uprostred 19. storočia a poskytol tak nórsku alternatívu k dánčine, ktorou sa obyčajne písalo v tom čase v Nórsku. Nynorsk patrí spolu s islandčinou a faerčinou medzi západné severogermánske jazyky.

27 % nórskych samospráv udáva nynorsk ako svoj oficiálny jazykový tvar, čo je okolo 12 % nórskej populácie. Nynorsk je hlavným jazykovým tvarom štyroch okresov: Rogaland, Hordaland, Sogn og Fjordane a Møre og Romsdal, ktoré spolu tvoria región Západné Nórsko.

Dejiny
------

Ivar Aasen – jeho zásadné diela sa stali základom kodifikácie jazyka *nynorsk*.
Špecifická jazyková situácia v Nórsku je dôsledkom historického vývoja. Od roku 1397, kedy prešlo Nórsko pod dánsku nadvládu, sa hlavným jazykom Nórska stala príbuzná dánčina, ktorá postupne vytlačila nórčinu zo všetkých oblastí úradného konania. V mestách vznikali nárečia, v ktorých prevažovala dánska slovná zásoba a morfológia a zároveň nórska fonetika a syntax. Na vidieku sa však hovorilo nárečiami, ktoré boli výsledkom vývoja starej nórčiny.

Dánčina sa používala až do krátkeho osamostatnenia a pripojenia Nórska ku Švédsku v roku 1814. V tom období vznikli dva hlavné myšlienkové prúdy, ktorých cieľom bolo vytvorenie spisovného nórskeho jazyka. Jeden z týchto smerov vychádzal z nárečia vidieckeho obyvateľstva, z ktorých bol neskôr vytvorený landsmål – dnešná nová nórčina. Druhý smer rozvíjal jazyk dánsko-nórsky, ktorý bol používaný ako úradný.

Základy landsmålu (vtedajším pravopisom *landsmaal*) vytvoril lingvista-samouk Ivar Aasen. Jeho zásadné práce sú *Det norske Folkesprogs Grammatik* (1848; Gramatika nórskych nárečí) *Ordbog over det norske Folkesprog* (1850; Slovník nórskych nárečí). Na základe svojich výskumov nórskych nárečí tak vytvoril jazykovú normu. Jazyková otázka sa predovšetkým v 70. rkoch stala predmetom politického boja. Ako druhý úradný jazyk bol landsmål uznaný nórskym parlamentom v roku 1885 – po víťazstve ľavicovej strany Venstre Johana Sverdrupa vo voľbách v roku 1882. Od roku 1892 je vyučovaný v školách.

Počas 20. storočia bol spisovný štandard landsmålu niekoľkokrát reformovaný. V roku 1917 bolo zavedené používanie písmena *å* (vysl. ako [ɔ, ɔː] miesto pôvodného digrafu *aa*. V roku 1929 bol landsmål premenovaný na nynorsk (nová nórčina). Reformy z roku 1917 a najmä 1938 zaviedli používanie hlavných a vedľajších tvarov slov. Cieľom bolo zblíženie s bokmålom a východonórskymi nárečiami – pôvodný štandard vychádzal z nárečí používaných v Západnom Nórsku. Zblíženie bokmålu a novej nórčiny malo viesť k vytvoreniu jednotnej obecnej nórčiny (*samnorsk*). Proti týmto snahám sa však postavil v 50. rokoch silný odpor, najmä na strane používateľov bokmålu. Od tejto myšlienky bolo nakoniec počas 70. rokov upustené. V roku 1959 bola zavedená tzv. učebnicová norma, ktorá určila, ktoré tvary sa smú používať v školských učebniciach. Odvodené zmeny pravopisu boli vykonané aj v ďalších rokoch, posledná reforma je z roku 2005.

Referencie
----------

1. ↑   *Språkstatistikk – nokre nøkkeltal for norsk* [online]. [Cit. 2007-09-12]. Dostupné online.

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Nynorsk na anglickej Wikipédii a Nynorsk na českej Wikipédii.*

Externé odkazy
--------------

* VIKØR, Lars S. *Rettskrivingsreformer* [online]. Oslo: Språkrådet, [cit. 2008-01-21]. Dostupné online. (Nórsky)
* VIKØR, Lars S. *Utviklinga i nynorsk 1950–2000* [online]. Oslo: Språkrådet, [cit. 2008-02-05]. Dostupné online. (Nórsky)
* *Rettskrivningsendringer fra 1. juli 2005* [online]. Oslo: Språkrådet, 23. máj 2005, [cit. 2008-01-21]. Dostupné online. (Nórsky)

| * z
* d
* u
Germánske jazyky |
| --- |
| Západogermánske jazyky | 
* afrikánčina
* angličtina
* dolná nemčina
* frízština
* jidiš
* luxemburčina
* nemčina
* holandčina

 |
| Severogermánske jazyky | 
* dánčina
* faerčina
* islandčina
* nórčina
	+ nynorsk
* švédčina

 |
| Východogermánske jazyky | 
* gótčina
* vandalčina

 |