**Max Vladimirovič Aľpert** (rus. Макс Владимирович Альперт; \* 18. marec 1899, Simferopoľ - † 30. november 1980, Moskva) bol sovietsky novinársky fotograf, jeden z priekopníkov sériovej reportážnej fotografie. Stál pri počiatkoch modernej fotožurnalistiky v dvadsiatych a tridsiatych rokoch v bývalom ZSSR. Spoločne s fotografmi ako boli Arkadij Šajchet, Alexander Rodčenko, Boris Ignatovič, Georgij Petrusov alebo Ivan Šagin sa stali nástrojom programovej, centrálne riadenej a didakticky zameranej propagandy.

Život
-----

Spolu so svojim bratom študoval fotografiu v Odese (1914). Po občianskej vojne, pracoval ako fotografický korešpondent v "Rabočej gazete" v Moskve. V dvadsiatych rokoch sa stal členom Asociácie fotografov v Moskve. V tridsiatych rokoch pracoval v časopisoch *ZSSR na strojke*, kde publikoval asi 50 fotoreportáží. Najvýznamnejšie diela tohoto obdobia boli zrealizované pri výstavbe elektrárne v Magnitogorsku (Magnitka), pri pokladaní Turksiba a pri stavbe Veľkého Ferganského kanála.  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „ | S Aľpertom sme bok po boku zdolali celý Ferganský kanál. Aká radosť bolo sledovať jeho neúnavnú a čistú fotoreportérsku posadnutosť. V hore prekrásnych fotografií, zaznamenávajúcich túto zaujímavú stránku dejín ľudskej práce, je monumentálny obraz našej éry. | "|
| – Sergej Michajlovič Ejzenštejn |

Alpert pracoval súčasne v novinách *Pravda*, kde robil portréty temer všetkých hlavných sovietskych a radu zahraničných politikov, vojakov, spisovateľov a hráčov. Počas Veľkej vlasteneckej vojny pracoval ako dopisovateľ pre TASS a Sovinformbjuro, Alpert pracoval na bojisku ako v tyle, tak v čelných bojových líniách. Je autorom práce *Kombat*, ktorá sa stala symbolom tejto vojny. 

Na konci vojny bol v Prahe a v Berlíne a fotografoval víťaznú prehliadku 24. júna 1945 v Moskve. V povojnových rokch pracoval v rôznych redakciách. Bol hlavným fotografickým korešpondentom tlačovej agentúry *Novosti*.

Spoločne s Arkadijom Šajchetom sa stal zakladateľom viaczáberových reportáží. Najznámejšia bola ich práca *Rodina Filippových* – 52 fotografií rozprávalo príbeh robotníka a jeho rodiny. Fotoreportáž bola tiež vytlačená v novinách nemeckých komunistov Arbeiter Illustrierte Zeitung a stretla sa na počiatku 30. rokov s veľkým ohlasom v Nemecku, Česko-Slovensku, i ďalších európskych krajinách. Vedľa významnej spoločenskej úlohy zohrala tiež dôležitú úlohu ako prvé významné dielo, ktoré dokázalo rovnocennosť a veľké potencionálne možnosti viaczáberových reportáží, sérií a fotofejtónov.

Vyznamenania
------------

Je nositeľom Radu červenej hviezdy, Radu Vlasteneckej vojny II. stupňa, dvomi Radmi červenej zástavy práce a ďalšími medailami. Je zaslúžilým pracovníkom kultúry RSFSR.  

Rad jeho prác sa uchováva v zbierke negatívov v Národnom múzeu súčasnej histórie Ruska.

Knihy, na ktorých Alpert spolupracoval
--------------------------------------

* "Antológia sovietskej fotografie, 1941-1945" Nakladateľstvo Planeta, Moskva 1987
* PROPAGANDA & DREAMS, Edition Stemmle 1999 ISBN 3-908161-80-0

Referencie
----------

1. ↑  Okruhy otázek pro magisterské zkoušky z dějin fotografie, Ateliér reklamní fotografie – dějiny oboru 2007/2008.
2. 1 2   *Archivovaná kópia* [online]. [Cit. 2009-11-21]. Dostupné online. Archivované 2009-08-15 z originálu.
3. ↑

Literatúra
----------

* Max Alpert (G. Čudakov, Velká radost - práce), časopis *Sovjetskoje foto* roku 1979 №3

Externé odkazy
--------------

* Макс Альперт. Возвращение из неволи Archivované 2007-09-27 na Wayback Machine (po rusky)
* «Взгляд на войну через объектив» (po rusky)
* Кто же был легендарным комбатом? (po rusky)

Zdroje
------

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Альперт, Макс Владимирович na ruskej Wikipédii a Max Alpert na českej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * abART: 37974
* GND: 136443834
* ISNI: 0000 0000 6689 5469
* LCCN: n81047270
* NK ČR: jo2006333700
* ULAN: 500085967
* VIAF: 80786073
* WorldCat: lccn-n81047270