George Frederic Watts – ChaosGeorge Frederic Watts – *Chaos*
**Chaos** v starovekom Grécku bola pôvodne bezodná priepasť podsvetia, neskôr prapôvodný zmätok (zosobnený v božstvo), beztvará prahmota, z ktorej vzniklo všetko na svete. Chaos – prapôvodný zmätok zosobnený do božstva, počiatok a prameň všetkého na svete – bol zvyčajne predstavovaný ako nekonečný vesmírny priestor alebo ako zmätok prvkov beztvárnej prahmoty v bezhraničnej tme a zosobnili ho v božskú bytosť. Z Chaosu povstala najprv večná temnota Erebos a tmavú noc Nyx. 

U Hésioda je chaos zívajúca priepasť, ktorá vznikla vôbec ako prvá a v ktorej sa nedalo nič určité rozoznať. Hésiodos a predsokratici používajú grécky termín v súvislosti s kozmogóniou. Hésiodov Chaos bol interpretovaný buď ako „prázdnota nad Zemou, ktorá vznikla, keď sa Zem a nebo oddelili od svojej prvotnej jednoty", alebo ako „zúriaci priestor pod Zemou, na ktorom spočíva Zem." Pasáže v Hésiodovej Teogónii naznačujú, že Chaos sa nachádzal pod Zemou, ale nad Tartarom. Prvotný Chaos bol niekedy označovaný za skutočný základ reality, najmä filozofmi ako Hérakleitos. U Aristotela je chaos prázdny priestor. 

V gréckej kozmogónii je chaos prastav alebo pralátka, z ktorej sa utvoril svet či už sám od seba alebo činnosťou tvorcu.

### Archaické obdobie

V Hésiodovej *Teogónii* bol Chaos tým prvým, čo existovalo. Jednoznačne „zrodené" z Chaosu boli Erebos a Nyx. Pre Hésióda bol Chaos, podobne ako Tartaros, hoci dostatočne personifikovaný na to, aby mohol rodiť deti, zároveň miestom vzdialeným, podzemným a „pochmúrnym", za ktorým žili Titani a podobne ako zem, oceán a horný vzduch ho mohli zasiahnuť Diove blesky.

Pojem časovej nekonečnosti poznali Gréci už od ďalekej antiky v náboženskej predstave nesmrteľnosti. Hlavným predmetom prvých snáh o vysvetlenie sveta zostával opis jeho rastu, od počiatku. Verili, že svet vznikol z prvotnej jednoty a že táto látka je trvalým základom všetkého jeho bytia. Anaximandros tvrdí, že počiatkom je *apeirón* (neobmedzené), božská a večná substancia, ktorá je menej určitá ako bežné prvky (voda, vzduch, oheň a zem), ako ich chápali prví grécki filozofi. Všetko vzniká z apeirónu a musí sa tam podľa nutnosti vrátiť. Podľa predstavy o povahe sveta sa zem pod jeho povrchom rozprestiera do nekonečna a korene má na Tartare, spodnej časti podsvetia, alebo nad ním. Xenofanova veta znie: „Horná hranica zeme hraničí so vzduchom, blízko našich nôh. Spodná hranica siaha až po apeirón (t. j. neobmedzené)." Zdroje a hranice zeme, mora, oblohy, Tartaru a všetkých vecí sa nachádzajú vo veľkej veternej medzere, ktorá sa zdá byť nekonečná a je neskoršou špecifikáciou „chaosu".

### Klasické grécke obdobie

V Aristofanovej komédii *Vtáci* bol najprv Chaos, Noc, Erebus a Tartar, z Noci vzišiel Eros a z Erosa a Chaosu vznikol vtáčí rod.

V Platónovom *Timaiovi*, hlavnom diele platónskej kozmológie, nachádza pojem chaos svoj ekvivalent v gréckom výraze *chôra*, ktorý sa interpretuje napríklad ako beztvarý priestor, v ktorom sú hmotné stopy (*ichnê*) živlov v neusporiadanom pohybe (Timaeus 53a-b). Platónska chôra však nie je variantom atomistickej interpretácie vzniku sveta, ako to jasne vyplýva z Platónovho výroku, že najvhodnejšou definíciou chôry je „nádoba všetkého stávajúceho sa – akoby tá, čo poskytuje vlahu" (Timaeus 49a), notabene nádoba pre tvorivý akt demiurga, tvorcu sveta.

Aristoteles v súvislosti so svojím skúmaním pojmu priestoru vo fyzike „problematizuje výklad Hésiodovho chaosu ako 'prázdnoty' alebo 'miesta, v ktorom nič nie je'." Aristoteles chápe chaos ako niečo, čo existuje nezávisle od telies a bez čoho nemôžu existovať žiadne vnímateľné telesá. 'Chaos' sa tak dostáva do rámca explicitne fyzikálneho skúmania. V súčasnosti už do značnej miery prerástol mytologické chápanie a v Aristotelovom diele slúži predovšetkým na spochybnenie atomistov, ktorí tvrdia, že existuje prázdny priestor.

### Vplyv na chápanie v modernej dobe

Termín *chaos* sa v modernej porovnávacej mytológii a religionistike ujal ako označenie prvotného stavu pred stvorením, pričom striktne spája dva samostatné pojmy prvotných vôd alebo prvotnej temnoty, z ktorej vzniká nový poriadok, a prvotného stavu ako spojenia protikladov, napríklad neba a zeme, ktoré musí božstvo stvoriteľ v akte kozmogónie oddeliť. V oboch prípadoch chaos odkazujúci na predstavu prvotného stavu obsahuje kozmos *in potentia*, ale musí byť sformovaný demiurgom, aby svet mohol začať svoju existenciu.

Referencie
----------

1. ↑  Moorton, Richard F. Jr. (2001). *Hesiod as Precursor to the Presocratic Philosophers: A Voeglinian View*
2. ↑  Hésiodos, *Teogónia, 813–814*
3. ↑  Hésiodos, *Teogónia, 123*
4. ↑  Hésiodos, *Teogónia, 740*
5. ↑  Guthrie, W.K.C. (2000). *A History of Greek Philosophy: Volume 1*, *The Earlier Presocratics and the Pythagoreans*. Cambridge University Press. S. 59, 60, 83. ISBN 978-0-521-29420-1. Archivované 2014-01-03.
6. ↑  Guthrie (1952, S. 87)
7. ↑  Kirk, Raven & Schofield 2003, *The Presocratic philosophers.* Cambridge University Press. ISBN 0-521-27455-9. S. 9, 10, 20
8. ↑  Aristophanes 1938, 693–699
9. ↑  Lobenhofer, Stefan (2020). *Chaos*. Kirchhoff, Thomas (ed.). *Online Lexikon Naturphilosophie* [Online Encyclopedia Philosophy of Nature]. University of Heidelberg. doi:10.11588/oepn.2019.0.68092.
10. ↑  Aristotle. *Physics. IV* 1 208b27–209a2
11. ↑  Mircea Eliade, článok *Chaos*, *Religion in Geschichte und Gegenwart*, 3. ed. vol. 1, Tübingen, 1957, 1640f.

Literatúra
----------

* ZAMAROVSKÝ, Vojtech. *Bohovia a hrdinovia antických bájí*. 5. doplnené vydanie. Bratislava: Perfekt, 2015. ISBN 978-80-8046-717-3.

Pozri aj
--------

* Zoznam postáv gréckej mytológie

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Chaos (cosmogony) na anglickej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Grécka mytológia |
| --- |
| Prabohovia | 
* Ókeanos
* Téthys
* Chaos
* Erebos
* Gaia
* Eros
* Nyx
* Ouranos
* Aithér
* Hémera
* Kronos
* Titani

 | Zeus |
| Olympskí bohovia | 
* Zeus
* Héra
* Poseidón
* Ares
* Hermes
* Héfaistos
* Afrodita
* Aténa
* Apolón
* Artemis
* Hébé
* Hélios
* Hestia
* Démétér
* Dionýzos
* Hádes
* Persefoné
* Thaumas

 |
| Hrdinovia | 
* Herakles
* Achilles
* Iasón
* Argonauti
* Perseus
* Oidipus
* Théseus
* Triptolemos
* Bellerofontes

 |
| Bytosti | 
* satyrovia
* kentauri
* gorgony
* nymfy
* Medúza
* Minótauros
* Hydra
* chiméra
* kyklop
* múza

 |
| Ďalšie témy | 
* Dvanásť Heraklových úloh
* Trójska vojna
* Odysea
* Sedem proti Tébam
* Eleusínske mystériá
* Pandorina skrinka

 |

1. ↑  ZAMAROVSKÝ, Vojtech. *Bohovia a hrdinovia antických bájí*. 5. doplnené vydanie. vyd. Bratislava : Perfekt, 2015. ISBN 978-80-8046-717-3. S. 196.