**Kleisthenes** alebo **Kleisthenés** (starogr. *Κλεισθένης* – *Kleisthenes*, iný prepis: *Kleisthenés*) bol sikyónsky tyran vládnuci v 6. storočí pred Kr.

Kleisthenes pochádzal zo sikyónskej aristokratickej rodiny Orthagorovcov. V Sikyóne vládol približne od roku 595 pred Kr. do roku 570 pred Kr.. Kleisthenes bol zameraný protidórsky a protiargejsky. Okolo roku 590 pred Kr. sa zapojil do prvej *„svätej vojny"* za oslobodenie Delf z nadvlády mesta Krisy. Taktiež viedol vojnu proti Argu. Jeho dcéra Agaristé sa vydala za Megakla.

Základy dórskeho chrámu v starovekom Sikyóne

Tyrania v Sikyóne
-----------------

V 7. stor. pred Kr. sa v Sikyóne zmocnil vlády tyran Orthagoras, pôvodným povolaním mäsiar a založil dynastiu, ktorá sa udržala viac ako sto rokov. Vládu ale zrejme nemal až tak pevne v rukách, lebo dórske aristokratické fýly si zachovali nadvládu nad pôvodným obyvateľstvom. V najstaršom gréckom spoločenskom zriadení bol jeho základom rod (*genos*), z rodov sa skladali bratstvá (*frátrie*), z bratstiev kmene (*fýly*) a z nich kmeňové zväzy (*„národy"*) Rod bol pevnou jednotkou a na jeho čele stál starešina (*archón*).

Do Sikyónu sa dórske kmene prisťahoval zo severu (cca 12 stor. pred Kr.) a pôvodné achájske obyvateľstvo si podmanili. Nadvládu dórskych fýl zlomil až Orthagorov druhý či tretí potomok Klesthenes, ktorý sa za pomoci utlačovaného ľudu dostal k moci a stal sa tyranom (samovládcom). Urobil to ale so zmyslom pre humor. V rámci svojej reformy dal dórskym fýlam nové mená *Hyatai*, *Oneatai* a *Choireátai* (slovensky: Svine, Somári a Prasatá). Kým dórske fýly zosmiešnil, iónsku nazval naproti tomu *Aschilaoi*, Vládcovia ľudu. Názvy týchto fýl zmenili Sikyónčania až 60 rokov po jeho smrti na *Hylleovia*, *Pamfylovia*, *Dymanati* a štvrtej fýle dali meno po Adrastovom synovi *Aigialeovia*. Kleisthenes opierajúc sa o iónske ľudové masy tak politicky a aj kultúrne dórsku aristokraciu odstavil. Kleisthenes zašiel pritom dokonca až tak ďaleko, že zakázal aj recitácie Homérových hymnov. Tým sa vysvetľovala tiež jeho politika orientovaná proti Sparte a dórskym vyšším vrstvám v Grécku.

Adrastov kult
-------------

 
Už od pradávných čias Heléni v čase vinobrania oslavovali spevom a tancom za doprovodu dithyrambu sviatok Dionýza, boha vína, vinohradníctva, úrody, plodnosti a zábavy. V Sikyóne sa ale podľa svedectva historika Herodota velebil hrdina Adrastos tým istým spôsobom ako inde Dionýzos. Adrastos bol mýtický hrdina, ktorý ako jediný zo siedmich argejských vodcov prežil vojnu s Tébami (tzv. vojnu Siedmi proti Tébam), pretože mohol ujsť na svojom koňovi Arionovi, plodu lásky bohyne Demeter a Poseidóna. Keď sa po rokoch ich potomkovia opäť vypravili proti Tébam a svojich otcov pomstili, ako jediný z vodcov zomrel Adrastov syn Aigialeus. Adrastos sa nato zo straty svojho syna utrápil na smrť. Keďže uctievanie Adrasta bolo dórskym sviatkom, Kleisthenes ho preniesol na boha Dionýza a prikázal uctievať hrdinu Melanippa, slávneho obracu Téb vo vojne *Siedmi proti Tébam*.

Sikyónska pokladňa v Olympii

Kleisthenove vojnové ťaženia
----------------------------

Krátko potom, ako sa Kleisthenes stal v Sikyóne taranom, viedol vojenské ťaženie za oslobodenie Delf z nadvlády mesta Krisy v tzv. *prvej svätej vojne*. Pri ďalšej vojne, ktorú Kleisthenes viedol s Argom nie je známy ani dátum, dôvod alebo jej trvanie. Je ale známe, že podstatnú časť stavebnej činnosti v Sikyóne financoval z vojnovej koristi.

Manželstvo Agaristy
-------------------

Podľa starovekého historika Herodota, Kleisthenes po svojom olympijskom víťazstve v tethrippe (v roku 572 pred Kr.) učinil vyhlásenie, že ktokoľvek z významných Helénov, ktorý má v úmysle oženiť sa s jeho dcérou Agaristou, nech sa do šesťdesiatich dní dostaví do Sikyónu, kde sa môže o ňu uchádzať svojim vystupovaním a on do roka vyvolenému svadbu vychystá. Keďže Kleisthenovo bohatstvo a autorita bola všeobecne známa, do Sikyónu prišlo mnoho pytačov z celého Grécka.

Kleisthenes sa po roku rozhodol dať ruku svojej dcéry Megaklovi z aténskej rodiny Alkmeonovcov a každého z ostatných pytačov, aby si ich neznepriatelil, odškodnil jedným talentom. Z manželstva Agaristy a Megakla sa narodili dvaja synovia, Kleisthenes a Hippokrates. Kleisthenes bol zakladateľom aténskej demokracie. Hippokratova dcéra Agaristé sa stala matkou slávneho aténskeho politika Perikla.

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. 1 2 3  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 67.
2. 1 2 3  Vojtech Zamarovský. *Grécky zázrak*. Bratislava : Mladé letá, 1990. ISBN 80-06-00122-7. S. 183.
3. ↑   *Kronika ľudstva*. Bratislava : Fortuna print, 1995. ISBN 80-7153-090-5. S. 78.
4. ↑  Vojtech Zamarovský. *Grécky zázrak*. Bratislava : Mladé letá, 1990. ISBN 80-06-00122-7. S. 174-175.
5. 1 2  Herodotos, *História*, 5,68.
6. 1 2   *Kronika ľudstva*. Bratislava : Fortuna print, 1995. ISBN 80-7153-090-5. S. 84-85.
7. 1 2  Herodotos, *História*, 5,67.
8. ↑   *Atlas mytológie*. Bratislava : Ikar, 2001. ISBN 80-551-0152-3. S. 128.
9. ↑  Vojtech Zamarovský. *Bohovia a hrdinovia antických bájí*. Bratislava : Mladé letá, 1980. 66-048-80. S. 14.
10. ↑  Pausanias, *Periégésis tés Hellados*, 10,37,6.
11. ↑  Herodotos, *História*, 6,126-127.
12. ↑  Vojtech Zamarovský. *Grécky zázrak*. Bratislava : Mladé letá, 1990. ISBN 80-06-00122-7. S. 201.
13. ↑  Herodotos, *História*, 6,130-131.

Pozri aj
--------

* Zoznam olympijských víťazov staroveku
* Tyrania (Grécko)