Symbol rozcestia O iných významoch výrazu *druhohory* pozri *druhohory (rozlišovacia stránka)*.

**Mezozoikum** (iné názvy: **druhohory**, **stredovek Zeme**, zriedkavo: *sekundér*; nevžitý tvar: *druhovršie* ) je geologická éra, spadajúca pod eón fanerozoikum, v poradí druhá po paleozoiku. Mezozoikum začalo sa pred 251 mil. rokov a skončilo sa pred 65,5 mil. rokov. Po ňom nasledovalo kenozoikum.

Jeho najstaršia časť je definovaná súvrstvím v čínskom okrese Changxing v provincii Zhejiang (asi 130 km východne od Šanghaja), tvoreného šedými, bielymi a čiernymi (vymenované v poradí od spodu) montmorillonitovo-illitovými ílovcami neskorého permu a najstaršími triasovými kalovými vápencami. Za vedúcu skamenelinu bol prijatý prvý výskyt konodonta *Hindeodus parvus* v neprerušenej línii *Hindeodus latidentatus* – *Hindeodus parvus* – *Isarcicella isarcica* (táto je doložená aj z Iránu, zo Soľného pohoria). Ako sekundárne markery môže byť použité rádiometrické datovania zirkónov bielych ílovcov tejto lokality (206Pb/238U, vek 251,4±3,4 mil. rokov), prípadne 40Ar/39Ar datovanie sanidínu z tejto lokality (vek 249,91±0,15 mil. rokov).

Rozdelenie
----------

Poloha Laurázie a Gondwany v triase.
Mezozoikum sa rozdeľuje na tri útvary resp. periódy:

* krieda
* jura
* trias

Geologický vývoj
----------------

Superkontinent Pangea sa v mezozoiku rozpadol na severný kontinent Laurázia a južný kontinent Gondwana. Neskôr sa Laurázia aj Gondwana rozpadli aj v severojužnom smere v dôsledku vzniku Atlantického oceánu na Severnú Ameriku a Euráziu, resp. Južnú Ameriku, Afriku. Z juhu Gondwany sa oddelila Antarktída a Austrália. Od Afriky sa následne oddelil a Indický subkontinent, ktorý sa posúval na sever, kde narazil do Ázie za vzniku pohoria Himaláje. Koncom mezozoika sa kontinenty presunuli približne na svoje dnešné miesta.

S posunom kontinentov je spojené posledné vrásnenie – alpínske, ktoré vytvorilo pohoria Alpy, Karpaty, Balkán, Dináre, Taurus, Krymské vrchy, Kaukaz, Pamír a Himaláje. Vrásnenie prebiehalo aj na západe, vznikali Andy a Kordillery. V mezozoiku je zaznamenaný výskyt enormnej bazaltovej vulkanickej činnosti, napr. Dekkanské a Sibírske trapy, alebo rozpadom Pangey rozčlenená Stredoatlantická magmatická provincia.

### Podnebie

Klíma v mezozoiku bola prevažne teplá, až tropická. V triase bolo podnebie prevažne suché s veľkými púštnymi oblasťami vo vnútrozemí Pangey. Tomu nahrávala aj nízka hladina oceánov a stále vetry, prúdiace nad pevninou. Počas jury sa začína hladina oceánov zvyšovať, čo bolo spôsobené rozširovaním dna oceánov a zväčšovaním podielu súše. Podiel púští sa zmenšil a podnebie sa stalo vlhším.

V kriede tento proces pokračoval. Čo je zaujímavé (a stále nedostatočne objasnené), priemerné teploty na Zemi boli približne rovnaké (bez väčšej zonálnosti smerom k pólom) a asi o 10 °C vyššie ako dnešné. Koncom mezozoika sa teplota v rovníkových oblastiach stala neúnosná pre väčšinu morských organizmov a tiež veľké oblasti súše pocítili nedostatok zrážok. Voda v oceánoch prestáva cirkulovať vertikálne, čo malo za následok zníženie obsahu kyslíka vo väčších hĺbkach (tzv. anoxia vodného stĺpca). Niekedy je tento kolaps dávaný do súvisu s masovým vymieraním na konci kriedy.

Vývoj života
------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Dinosaury*
Na konci permu nastáva masívne vymieranie organizmov (podľa niektorých odhadov vymrelo až 90 % životných foriem), čo umožňuje vývoj úplne nových druhov. Mezozoikum je často označované za *„éru plazov"*, ktoré dominovali všetkým kútom Zeme, alebo za *„éru dinosaurov"*. Tieto sa vyvinuli počas niekoľkých miliónov rokov po perme a postupne obsadili prakticky celú súš; neskôr v podobe vtákov ku koncu mezozoika aj ovzdušie a moria. Popri nich sa začínajú v triase vyvíjať aj cicavce, no vedľa dinosaurov dokonale prispôsobených životným podmienkam mezozoika nemajú šancu. V morskom prostredí tiež nastáva expanzia mäkkýšov a nových druhov žralokov. 

Ku koncu mezozoika nastupujú moderné jaštery a hady, cicavce s placentou (placentovce) a pravdepodobne aj prvé primáty. Koniec mezozoika bol poznačený masívnym vymieraním spôsobeným najpravdepodobnejšie pádom meteoritu (iné teórie hovoria o drastickej zmene klimatických podmienok spôsobenej rozsiahlou vulkanickou činnosťou, alebo znížení obsahu kyslíka).

Z rastlín dominovali v druhohorách nahosemenné rastliny (ihličiny, cykasy, ginká). Krytosemenné (kvitnúce) rastliny sú známe od kriedy.

Referencie
----------

1. ↑  SAMUEL, O. Deväťdesiatpäť rokov profesora Jána Volka-Starohorského. In: Geologické práce - Správy 67, 1977 , S. 12

Pozri aj
--------

* Chronostratigrafická tabuľka

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **mezozoikum**.

Externé odkazy
--------------

* databáza GeoWhen

|  |
| --- |
| Fanerozoikum (542 mil. rokov – súčasnosť) |
| Paleozoikum  (542 – 251) | Mezozoikum  (251 – 65,5) | Kenozoikum  (65,5 – 0) |