Bronzová plastika Dušana Jurkoviča na Vajanského nábreží v Bratislave od Ladislava Snopeka z roku 1971
**Dušan Samuel Jurkovič** (\* 23. august 1868, Turá Lúka – † 21. december 1947, Bratislava, pochovaný v Brezovej pod Bradlom) bol slovenský architekt, dizajnér a etnograf. Na jeho počesť sa od roku 1964 udeľuje Cena Dušana Jurkoviča.

Životopis
---------

Narodil sa v národoveckej rodine. Jeho otec bol Juraj Jurkovič a matka Emília rod. Jurkovičová. Otec bol spoluzakladateľom Matice slovenskej a starý otec z matkinej strany Samuel Jurkovič bol zakladateľom Gazdovského spolku v Sobotišti.

V rokoch 1874 – 1878 navštevoval evanjelickú cirkevnú školu v Brezovej, v rokoch 1878 – 1884 maďarskú meštiansku školu v Šamoríne a nižšie gymnázium v Šoproni. V rokoch 1884 – 1889 pokračoval na štátnej škole remesiel vo Viedni, staviteľský odbor pod vedením profesora Rudolfa Feldschareka.

Pôsobil v ateliéroch u architektov Blažeja Bullu a Michala Urbánka, kde sa zdokonalil v architektúre. Po prvej svetovej vojne navrhol prvé montované domy, ktorými sa usiloval riešiť problémy slovenského stavebníctva. V roku 1921 zaviedol do praxe stavby domov z pálených veľkoplošných dielcov. Svoje priekopnícke myšlienky rozvinul v diele *Skladacie rodinné domy z pálených tehliarskych výrobkov*, ktoré vydal v roku 1947. Bol to prvý krok k prefabrikácii.

Za mnohostranné zásluhy a projekty mu v roku 1938 bratislavská univerzita udelila čestný doktorát. Bol aj nositeľom titulu národný umelec, ktorý mu udelili v roku 1946.

### Dielo

Na prelome 19. a 20. storočia vo všetkých európskych centrách architektúry vznikala nová vlna tvorby, ktorá prekonávala všetky zažité formy ako historizmus či jednotvárny eklektizmus. Nové smery sa uberali rozmanitými smermi a reflektovali, či už romantické ale i racionálne predstavy o bývaní a všetkom čo s tým súvisí. Snáď najvýraznejšia sa stáva záľuba v tradícii, detailoch a ornamente z nej vychádzajúcimi. Dušan Jurkovič ako architekt nadviazal na európske trendy modernej architektúry v prvej polovice 20. storočia. Cieľavedome zužitkovával ľudovú architektúru. Je považovaný za zakladateľa modernej slovenskej architektúry.

V roku 1887 navštívil výstavu ľudových výšiviek v Martine, kde ho zaujala vstupná veža „slovenskej brány" od architekta Blažeja Bullu, ku ktorému v ďalšom roku nastúpil na krátku prax. Po nej v roku 1891 pracoval v projektovej kancelárii architekta Michala Urbánka v českom Vsetíne. S ním v roku 1891 navštívil Prahu a v ďalšom roku študoval ľudové staviteľstvo Valašska a spolupracoval na príprave národopisnej výstavy vo Vsetíne, kde realizoval expozíciu valašskej izby.

Počas rokov 1892 – 1895 pokračoval v začatom štúdiu zameranom na staviteľstvo v dreve a veľa cestoval najmä po Moravskom Valašsku a západnom Slovensku. V roku 1895 vyvrcholilo jeho úsilie v uskutočnení Národopisnej výstavy českoslovanskej v Prahe, ktorá sa stretla s veľkým ohlasom. Tým sa mu otvoria dvere k prvej veľkej objednávke pre Pohorskú jednotu Radhošť vo Frenštáte, kde navrhol súbor turistických stavieb na Pustevniach.

V roku 1899 sa usadil v Brne, pôsobil už ako samostatný architekt a pohyboval sa v okruhu národne orientovanej brnianskej inteligencie. O rok neskôr vychádza jeho prvá publikácia *Pustevne v Radhošti*.
Nasledujú jeho práce na vidieckej vile pre továrnika Roberta Bartelmusa pri Novom Měste nad Metují. Tam sa zoznámil so svojou budúcou manželkou Boženou Bartelmusovou (1883 – 1965). Ešte predtým však navrhol a postavil komplex kúpeľných stavieb v Luhačoviciach.

Dva roky na to začal vydávať sériu zošitov pod názvom *Práce lidu našeho*, ktorých vyšlo celkovo 14. V roku 1906 postavil vlastnú vilu v brnianskej štvrti Žabovřesky, pri jej otvorení sa konala výstava jeho interiérových prác. V roku 1910 sa stal členom Spolku výtvarných umelcov Mánes v Prahe. O tri roky neskôr sa stal majiteľom tehelne v Trnave a tým sa mu znovu otvorila možnosť styku s vlasťou. Počas prvej svetovej vojny pracoval v Krakove, kde navrhoval cintoríny a pomníky pre okres Žmigród v západnej Haliči.

#### Návrat na Slovensko a mohyla na Bradle

Po vzniku Česko-slovenskej republiky sa vracia spať na Slovensko a usadil sa v Bratislave. Stal sa vládnym komisárom pre zachovanie umeleckých pamiatok na Slovensku. Ešte v máji roku 1919 ho poverili prípravou smútočného obradu a pohrebu generála dr. Milana Rastislava Štefánika na Bradle. Krátko nato začal pracovať na projekte mohyly na Bradle, ktorá dodnes ostáva v očiach verejnosti zrejme jeho najvýznamnejšou stavbou. V roku 1920 sa stal čestným členom Masarykovej Akadémie práce a začal sa zaoberať problematikou štandardizovanej výstavby rodinných domov na Slovensku.

V ďalšom období jeho života sa angažoval, už v úlohe generálneho predsedu Umeleckej besedy slovenskej, za zachovávanie archeologických a prírodných pamiatok na Slovensku. V roku 1924 sa stal predsedom Spoločnosti Slovenského vlastivedného múzea a spoluzakladateľom múzea v Bratislave. V roku 1929 sa stal predsedom novozaloženej Školy umeleckých remesiel v Bratislave a neskôr sa zaoberal typizovanou výstavbou školských budov pre slovenský vidiek. V rokoch 1930 až 1935 získal veľký počet ocenení z rôznych výstav umenia po celej Európe.

#### Lanová dráha Tatranská Lomnica – Lomnický štít

V tridsiatych rokoch sa Dušan Jurkovič stretol so špecifickou výzvou – dať primeraný architektonický výraz technickému dielu umiestnenému v mimoriadne náročných podmienkach, keď sa v rokoch 1936 – 1937 riešili projekty staníc lanovej dráhy na Lomnický štít.

#### II. svetová vojna a povojnové obdobie

K jeho 70. narodeninám usporiadala Umelecká beseda slovenská veľkú výstavu jeho celoživotného diela. Počas druhej svetovej vojny aktívne podporoval účasť svojich synov v protifašistickom odboji a sám reagoval na vzniknuté udalosti sériou náčrtov pre pamätníky. V roku 1946 sa zúčastnil na konferencii v Londýne o znovuvybudovaní zničených miest a možnostiach využitia montovaných obytných domov. V tom istom roku ešte stihol vydať publikáciu *Skladacie domky rodinné z pálených tehliarskych výrobkov*.

Zomiera 21. decembra 1947 v Bratislave. O necelý rok neskôr boli jeho pozostatky prevezené na cintorín v Brezovej pod Bradlom.

In memoriam mu bol udelený Rad T. G. Masaryka I. triedy za vynikajúce zásluhy o demokraciu a ľudské práva. Za mohylu na Bradle vyznamenaný Veľkou Katzovou cenou Československej akadémie vied a umení (1933). Národný umelec (1946).

Výstavy
-------

* 1892 Národopisná výstava vo Vsetíne
* 1895 Národopisná výstava českoslovanská v Prahe
* 1906 výstava interiérovej tvorby pri príležitosti dokončenia stavby vlastnej vily
* 1938 výstava Diela Dušana Jurkoviča v sieni Umeleckej besedy slovenskej
* 1945 – 1946 výstava životného umeleckého diela národného umelca architekta Dra. h. c. Dušana Jurkoviča v Prahe
* 1971 výstava Diela Dušana Jurkoviča v Bratislave
* 1988 výstava Dušan Jurkovič v Zlíne
* 1993 Dušan Jurkovič – súborná výstava architektonického diela, Bratislava

Dielo
-----

Útulňa Maměnka, Pustevny na Radhošti (1899)
Hotel Jurkovičov dom v kúpeľoch Luhačovice (1902)
Spolkový dom v Skalici (1905)
Vlastná vila Dušana Jurkoviča v Brne-Žabovřeskoch (1906)
Jurkovičov most v Novom Meste nad Metují (1910)
Štefánikova mohyla na Bradle (1921)
Jurkovičove domy vo Zvolene (1926)
Kochovo sanatórium v Bratislave (1929)
Stanice lanovky Tatranská Lomnica – Lomnický štít (1938)
Jurkovičova tepláreň v Bratislave (1942)
* 1891
	+ Kostol sv. Cyrila a Metoda v Bratřejove
* 1892
	+ Valašská izba – Národopisná výstava vo Vsetíne
	+ Nová radnice vo Vsetíne
* 1893
	+ Valašská a Čičmanská zádruha, Oravský dom – Narodopisná českoslovanská výstava v Prahe
* 1896
	+ Občanská záložna vo Vsetíne
	+ Rozhľadňa na vrchu Brňov (návrh)
* 1899
	+ Súbor turistických stavieb, Pustevny na Radhošti
* 1900
	+ Stavba a zariadenie vily na Rezku pre R. Bartelmusa
* 1902
	+ Kúpele Luhačovice, regulačný plán Luhačovíc
	+ Kaviareň A. Polenka v Brne (návrh)
	+ Vila J. Pospíšila, Brno
	+ Rodinný dom J. Bartoňa, Královo Pole
* 1904
	+ Spolkový dom v Skalici
	+ Penzionát Vesna v Brne
	+ Výstavná vitrína pre Londýn
	+ Nábytok pre dr. J. Jeništu
	+ Adaptácia vily a továrne j. Martinovského, Borovnice na Morave (návrh)
* 1905
	+ Obecný dom v Hospozíne (návrh)
	+ Sv. Hostýn: prestavba kaplnky (návrh)
	+ Hotel Luhačovice (návrh)
* 1906
	+ Kúpele Luhačovice
	+ Vila Dušana Jurkoviča v Brne-Žabovřeskoch
	+ Obchodný dom J. Patrného, Jaroměř (návrh)
* 1907
	+ Vila F. Nováka, Luhačovice
	+ Hronov nad Mětují, návrhy typizovaných rodinných domov
	+ Dom B. Němcovej, Jičín
* 1908
	+ Kúpele Luhačovice, druhý kúpeľný dom
	+ Hostinec j. Vlka, Kuřim u Brna
	+ Nájomný dom B. Škardu v Brne
* 1909
	+ Zámok j. Veselého, Molitorov (prestavba)
	+ Zámok J. Bartoňa, Nové město nad Metují (prestavba)
	+ Mestská elektráreň, Boskovice
* 1910
	+ Sirotinec, Modra
	+ Hostinec a spolkový dom, Brezová pod Bradlom
* 1912
	+ Chata s rozhľadňou na vrchu Dobrošov
* 1916
	+ Vojenské cintoríny a pamätníky
	+ Útulňa invalidov na Magure (návrh)
* 1920
	+ Kolónia robotníckych domov Dynamitka pri Bratislave
* 1921
	+ Mohyla na mieste pádu lietadla gen. Dr. M. R. Štefánika, Ivanka pri Dunaji
* 1922
	+ Zámok vo Zvolene – sídlo župného úradu (návrh)
* 1923
	+ Rodinné domy aj vlastná vila, Lermontovova ulica, Bratislava
* 1925
	+ Stavebný projekt Mohyla M. R. Štefánika na Bradle
	+ Štefánikov ústav sociálnej starostlivosti, Martin
* 1926
	+ Štátne obytné domy vo Zvolene – Jurkovičove domy vo Zvolene realizácia
* 1928
	+ Mohyla M. R. Štefánika na Bradle realizácia
	+ Pomník J. Jenistu, Praha
* 1928
	+ Činžové domy a vily – Legionárske stavebné družstvo – Bratislava, Ursínyho ul.
* 1929
	+ Sanatórium MUDr. Karola Kocha – Bratislava, Partizánska ul.
* 1932
	+ Typové rodinné domy z dreva (návrh na 5 typov)
* 1933
	+ Pamätník obetiam I. svetovej vojny, Becherov
* 1934
	+ Škola s oceľovou konštrukciou
	+ Administratívna budova firmy na káble, Bratislava
* 1936
	+ Pavlačový bytový dom, Považská Bystrica
* 1937
	+ Návrhy pre Západoslovenské elektrárne
* 1938
	+ Epidemiologická nemocnica v Bratislave (návrh pre užšiu súťaž)
	+ Stanice lanovky Tatranská Lomnica – Lomnický štít
* 1939
	+ Pomník Ľudovíta Štúra v Modre
* 1940
	+ Úprava budovy Energoprojektov Bratislave
	+ Mauzóleum padlým na bojisku druhej svetovej vojny (návrh)
* 1941
	+ Úprava Slovenskej hypotečnej banky v Bratislave
	+ Prístavba kartonážnej fabriky Tekla, Skalica
* 1942
	+ Návrhy pre Západoslovenské elektrárne
	+ Jurkovičova tepláreň v Bratislave
	+ Prestavba tehelne, Stará Turá
	+ Adaptácia Slovenskej banky, Banská Bystrica
* 1943
	+ Rodinný dom v Bratislave
	+ Náhrobok J. M. Hurbana, Hlboké
* 1944
	+ Cintorín, Brezová pod Bradlom
* 1945
	+ Hospodárska usadlosť do 8 ha
	+ Typové rodinné domy z tehliarskych výrobkov
* 1947
	+ Kultúrny dom, Čierny Balog
	+ Pamätník slovenského národného povstania, Kremnička
	+ Úprava mohyly na Bradle
	+ Hrobka dr. M. Hodžu, Martin (návrh)

Publikačná činnosť (výber)
--------------------------

* JURKOVIČ, Dušan. *Mohyla Dr. M. R. Štefánika na Bradle*. Praha : Štátne nakladateľstvo, 1929. 68 s. Dostupné online.

Pamiatky
--------

* pomník Dušana Jurkoviča od L. Snopka a J. Světlíka (1973); Dunajské nábrežie, Bratislava;
* od 1964 Cena Dušana Jurkoviča za architektúru

Referencie
----------

1. ↑   *Absolventi* [online]. Bratislava: Univerzita Komenského, [cit. 2023-10-12]. Dostupné online.

Literatúra
----------

* KUSÝ, Martin. *Architektúra na Slovensku 1918-1945*. Bratislava : Pallas, 1971.
* BOŘUTOVÁ-DEBNÁROVÁ, Dana. *Dušan Samo Jurkovič : osobnosť a dielo*. Bratislava : Pallas, 1993. ISBN 80-7095-017-X.
* BOŘUTOVÁ, Dana. *Pocta obetiam. Vojenské cintoríny architekta Dušana Jurkoviča*. Bratislava : Spolok architektov Slovenska, 2014. ISBN 978-80-88757-83-2. S. 88.
* DULLA, Matúš. *Dejiny architektúry 20. storočia*. Bratislava : STU, 2002. ISBN 80-227-1650-2.
* DULLA, Matúš; MORAVČÍKOVÁ, Henrieta. *Architektúra Slovenska v 20. storočí*. Bratislava : Slovart, 2002. ISBN 80-7145-684-5.
* Dana Bořutová, A. Zajková, Matúš Dulla: *Dušan Jurkovič*, súborný katalóg pri príležitosti súbornej výstavy architektonického diela, Bratislava, SAS 1993
* Adolph Stiller, Štefan Šlachta: *Architektúra Slovenska – impulzy a reflexie*, publikácia k rovnomennej výstave, Wien, Verlag Anton Pustet, 2003
* Adolph Stiller, Štefan Šlachta: *Architektúra Slovenska – impulzy a reflexie*, kniha, Slovart, ISBN 3-7025-0473-7,
* Slovenský biografický slovník

Pozri aj
--------

* Lanovka Tatranská Lomnica – Lomnický štít
* Secesia (architektúra)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Dušan Jurkovič**

Externé odkazy
--------------

* Dušan Samo Jurkovič (po česky)
* Životopis – archiweb.cz (po česky)
* Dušan Jurkovič: prvý slovenský architekt (po slovensky)
* Dušan Samo Jurkovič: výrazný představitel secese – dokument ČT (2006)
* Zoznam realizácií v Registri modernej architektúry Oddelenia architektúry HÚ SAV
* Regionálne osobnosti VKMK – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Autoritné údaje: * abART: 2461
* GND: 119239485
* ISNI: 0000000066762260
* LCCN: n90703195
* NK ČR: jk01052248
* SNK: 155090
* ULAN: 500019270
* VIAF: 30342393
* Web umenia: 4621
* WorldCat: lccn-n90703195