recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Logo HTML5 od W3C
**HTML5** je v informatike verzia značkovacieho jazyka HTML slúžiaceho na tvorbu webových stránok. Finálna špecifikácia bola vydaná 28. októbra 2014. Oproti predchádzajúcej verzii HTML4 z roku 1997 prináša podstatné zmeny, pričom medzi najdôležitejšie patrí priama podpora prehrávania multimédií v prehliadači a podpora pre aplikácie, ktoré fungujú aj bez pripojenia k Internetu.

Charakteristika
---------------

Špecifikácia HTML5 je zložená z niekoľkých viac-menej nezávislých častí, napríklad:

* Nové HTML značky (tagy) schémanticky definujúce štruktúru stránky
* Perzistentné úložisko formou asociatívneho poľa
* Relačná databázy s podporou transakcií
* Podpora offline aplikácií

Niektoré z navrhnutých funkcií HTML5 implementovalo rozšírenie pre prehliadače Google Gears. Google sa rozhodol vývoj Gears postupne pozastaviť v prospech natívnej podpory HTML5 zo strany prehliadačov. Súčasťou HTML5.1 sa stal DRM.

Novinky
-------

HTML verzie 5 sa od verzie 4 líši novými, skrátenými a rýchlejšími zápismi značiek. Autori dávajú dôraz na jednoduchosť a zároveň účinnosť. HTML5 je tiež možné vytvoriť aplikáciu, ktorá funguje v prehliadači aj vtedy, keď užívateľ nemá internetové pripojenie a ktorá ukladá dáta do lokálneho úložiska na užívateľovom počítači. Ak je internetové pripojenie k dispozícii, môže aplikácia synchronizovať dáta so vzdialeným serverom.

Ak má aplikácia fungovať v offline móde, je nutné vytvoriť tzv. cache manifest, čo je zoznam súborov, ktoré majú byť prístupné lokálne. Meno súboru s týmto zoznamom sa uvedie ako vlastnosť prvku *html*, napr. `<html manifest="cache.manifest">`. Ako perzistentné úložisko je možné využiť buď relačnú databázu, alebo asociatívne pole *localStorage* prístupné cez objekt *window*. Okrem *localStorage* existuje navyše objekt *sessionStorage*, v ktorom je možné uchovávať dáta po dobu trvania sedení.

Referencie
----------

1. ↑  Google waving goodbye to Gears, hello to HTML5 - LATimes

Pozri aj
--------

* HTML
* HTML5 audio
* HTML5 canvas
* HTML5 mikroúdaje
* HTML5 video

Externé odkazy
--------------

* Technická špecifikácia
* Článok o rozdieloch medzi HTML5 a HTML4 od W3C
* W3C HTML5 Logo - stránky W3C o propagácii HTML5
* HTML5 Rocks
* Zoznámenie s HTML5
* HTML5 Elements Quiz

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku HTML5 na českej Wikipédii.*
Via Sacra
**Via Sacra** (*Svätá cesta*) je pravdepodobne najstaršia a zároveň i najslávnejšia ulica antického Ríma. Kamenná cesta začína na vrcholku pahorku Kapitol, pokračuje cez Forum Romanum, kde sa rozširuje a končí pred bránami Kolosea.

Svätá cesta bola tepnou Fora Romana a teda i tepnou celého Ríma. Konali sa tu rôzne posvätné obrady, veľkolepé slávnosti víťazstiev a denne ňou prešlo niekoľko tisíc ľudí smerujúcich do chrámov, práce či do Kolosea. Práve vďaka mnohým svätyniam vďačí Via Sacra za svoje meno.

Dejiny
------

Prvé primitívne základy cesty boli položené už v 5. storočí pred Kr. ale pri dažďoch bola cesta prakticky nepoužiteľná. Dláždenia sa cesta dočkala až za vlády cisára Nera po veľkom rímskom požiari v roku 64. Zaujímavé je, že súčasné dláždenie pochádza už z doby cisára Augusta. Archeológovia totiž Nerove dláždenie zaradili do stredoveku a kopali ešte nižšie. To vysvetľuje fakt, že všetky stavby postavené v hornej časti cesty po Nerovej vláde sa dnes nachádzajú nad úrovňou Via Sacry.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Via Sacra**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Via Sacra na českej Wikipédii.*


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál cestyHistorický portál |

| * z
* d
* u
Rímske cesty |
| --- |
| 
* Via Aemilia
* Via Aemilia Scauri
* Via Agrippa
* Via Amerina
* Via Anicia
* Via Appia
* Via Aquillia
* Via Aquitania
* Via Asturica Burdigalam
* Via Augusta
* Via Augusta Pretoria
* Via Aurelia
* Via Bracara Asturicam
* Via Cassia
* Via Claudia Augusta
* Via Clodia
* Via Confluentana
* Via Corsica
* Via Decia
* Via Delapidata
* Via Devana
* Via Domitia
* Via Domiziana
* Via Egnatia
* Via Fenollentis
* Via Flaminia
* Via Gallica
* Via Hadriana
* Via Julia Augusta
* Via Labicana
* Via Latina
* Via Lusitanorum
* Via Mala
* Via Maris
* Via Militaris
* Via Ostiensis
* Via Pontica
* Via Popilia
* Via Portuensis
* Via Praenestina
* Via Postumia
* Via Sacra
* Via Salaria
* Via Traiana
* Via Traiana Nova
* Via Valeria
* Via Vallespiri

 |
**Svedomie** je vnútorná inštancia, „mlčanlivé volanie", ktoré vedie súdy človeka o tom, čo sám spôsobil alebo čo sa chystá spôsobiť. Nadväzuje na ľudskú schopnosť sebareflexie, t. j. schopnosť uvažovať o sebe samom, „pozrieť sa" na seba inými očami, než je pohľad vlastného záujmu a sebapresadzovania. 

Je to všeobecné poznanie dobra a zla, ktoré spontánne a samozrejme predpokladáme v styku s ľuďmi; vnútorné vedenie, ktoré je základom morálneho usudzovania človeka o sebe samom a o iných ľuďoch; schopnosť poznať morálne hodnoty a požiadavky, ktoré z nich plynú; morálne vedomie, schopnosť rozoznávať dobro od zla, správne od nesprávneho, pokiaľ ide o vlastné konanie."

Svedomie sa chápe ako podstatný príznak a atribút ľudskej osoby, prejavuje sa vnútorným pocitom záväznosti či povinnosti a je nezávislé od akéhokoľvek vonkajšieho donútenia. Zvonku a zo strany spoločnosti si vyžaduje rešpekt (sloboda svedomia). Je prvkom morálneho vedomia. Prostredníctvom tejto inštancie sa udržuje platnosť mravných hodnôt a noriem. 

Podľa Kanta je svedomie každému vlastný praktický rozum v kategorickom nároku mravného zákona.

Poznámky
--------

1. ↑  Heidegger, *Bytí a čas*, § 56.
2. ↑  FILIT, OTVORENÁ FILOZOFICKÁ ENCYKLOPÉDIA

Iné projekty
------------

WikicitátyCommons
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Svedomie**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Svedomie**

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
Veža Ušće
Ušće v noci
**Veža Ušće** je najvyššia výšková budova v Srbsku a v bývalej Juhoslávii. Nachádza sa v Belehrade, pri sútoku riek Sáva a Dunaj a je vysoká 141 metrov a 27 poschodí.

Postavená bola v roku 1964, jej účelom bolo stať sa novým sídlom pre ústredný výbok Zväzu komunistov Juhoslávie. Ľudovým názvom pre budovu sa stal Ceka, čo bola skratka pre ústredný výbor, po srbochorvátsky Centralni Komitet.

V roku 1970, 6 rokov po dokončení, bol naplánovaný na budovu teroristický útok. Veľmi sa podobal útoku z 11. septembra 2001, v Chicagu malo byť unesené dopravné lietadlo typu Boeing 747 a navedené priamo do budovy. Hlavným cieľom útoku, ktorý sa mal konať v dobe rokovania KSJ, bolo zabiť vtedajšieho prezidenta krajiny Josipa Broza Tita. Plán sa neuskutočnil a hlavný organizátor, Nikola Kavaji, bol odsúdený na trest 23 rokov väzenia.

Budova sa stala symbolom komunistickej vlády nad celou Juhosláviou. V noci bola nasvietená tak, aby na nej boli vidieť písmená TITO. Išlo o jednu z najmodernejších stavieb v krajine. Kostra bola taká odolná, že vydržala aj bombardovanie NATO v roku 1999.

Po Titovej smrti došlo ku zmenám v celej krajine a tie sa nevyhli ani budove Ušće. Miloševičova Socialistická strana Srbska sa ju rozhodla používať, hoci išlo o porušenie zákona, pretože budova strane nepatrila, hoci SPS si ju nárokovala. Mnoho poschodí budovy začali v 90. rokoch používať aj súkromné spoločnosti, vrátane troch televíznych staníc) a sama SPS využívala iba 9 poschodí.

21. apríla 1999 pri bombardovaní Juhoslávie leetckými silami NATO došlo v horných poschodiach budovy k požiaru. Útok sa opakoval o niekoľko dní neskôr. Celú stavbu zasiahlo nakoniec 12 striel typu Tomahawk. Budova tento útok prežila, bola však veľmi poškodená. Útok vyvolal vlnu protestov na celom svete, hoci nikto nebol zranený, pretože útok prišiel v ranných hodinách.

V roku 2003 sa začalo s rekonštrukciou, po ktorej je Ušće zmodernizovanou kancelárskou budovou. V najvyššom poschodí sa zariadila kaviareň a vyhliadka na celé mesto. Otvorenie budovy v roku 2005 sa stalo symbolom znovuzrodenia vojnou zničeného Srbska.
**Svetelný mesiac** (angl. light month) je jednotkou dĺžky, ktorá je definovaná ako vzdialenosť, ktorú prejde svetlo v absolútnom vákuu za 1 celý mesiac (30 dní, z ktorých každý má 86 400 sekúnd), alebo 777 062 051 136 000 m. Táto hodnota je presná, pretože meter je v skutočnosti definovaný z hľadiska rýchlosti svetla. 

Svetelný mesiac nie je príliš často používanou jednotkou, pretože existuje len zopár astronomických objektov v takej vzdialenosti; obežné dráhy objektov vonkajšej časti slnečnej sústavy sa lepšie merajú použitím svetelných dní alebo svetelných hodín, zatiaľ čo medzihviezdne vzdialenosti spadajú do mierky svetelných rokov. Existuje však aj niekoľko výnimiek. Napríklad sa predpokladá, že Oortov oblak sa rozprestiera do vzdialenosti 10 až 20 svetelných mesiacov od Slnka.

Ďalšie jednotky, súvisiace so svetelným mesiacom, sú svetelný rok, svetelný týždeň, svetelný deň, svetelná hodina, svetelná minúta, svetelná sekunda.


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portál |
**Systém elektronického diferenciálu** (angl. **Electronic Differential System**, skratka **EDS**) je systém, ktorý chráni vozidlo pred možnosťou šmyku pri brzdení, akcelerácii, resp. stúpaní vozidla nahor. EDS permanentne dostáva informácie o otáčkach kolies od snímača ABS a vyhodnocuje ich.

Názov pochádza z nemeckých slov Elektronische Differenzialsperre - elektronická uzávierka diferenciálu. Pribrzďovaním pretáčajúceho – prešmykujúceho kolesa, systém EDS uľahčuje rozjazd na klzkom povrchu.

**Systém *EDS*** na základe informácií zo snímačov pribrzdí to koleso, ktoré preklzáva, čím sa zabezpečí prenos výkonu na druhé koleso nápravy, ktoré je na podložke s väčším súčiniteľom trenia. Za rovnakých adhéznych podmienok medzi pneumatikou a vozovkou rozdeľuje diferenciál rovnako veľký krútiaci moment, každé koleso teda prenáša 50% celkového hnacieho momentu. Ak je na jednej strane vozovky viac klzký povrch, teda povrch s nižšou adhéziou, určuje veľkosť prenášaného hnacieho momentu koleso s nižším koeficientom trenia. Bez systému *EDS* sa pri takto rozdielnych adhéznych podmienkach bežne stáva, že koleso na šmykľavom podklade preklzáva a druhé, pod ktorým je pevný podklad stojí - vozidlo sa teda nepohne. Vtedy nastupuje systém elektronickej uzávery diferenciálu. Riadiaca jednotka *EDS* začne prešmykujúce sa koleso pribrzďovať, čím vyvolá brzdný moment, ktorý pomôže vyrovnať momentový nepomer medzi kolesami. Teraz vďaka brzdnému momentu môže koleso s vyššou adhéziou prenášať silu na vozovku a nedochádza k prešmykovaniu.

Elektronická uzávierka diferenciálu nám veľmi nepomôže, keď budú obe kolesá na úplne rovnakom podklade – napríklad v zime na snehu či ľade. Účinok sa dostaví až vtedy, keď sa aspoň jedným kolesom dostaneme na trochu menej šmykľavý podklad. 

Pri tomto spôsobe prerozdeľovania hnacej sily treba podotknúť, že sú dosť zaťažované brzdy, takže autá s EDS sú vybavené aj automatickým vypínaním tohto pomocníka, pokiaľ systém zaznamená prípadné prehriatie bŕzd.
15 kW xenónová oblúková lampa z IMAX projektoru, kde sa využíva jej vysoký žiarivý výkon, účinnosť a farba svetla, podobná dennému svetlu.
**Svetelná výbojka** je druh výbojky; elektrický svetelný zdroj, v ktorom svetlo vzniká elektrickým výbojom v plyne alebo kovovej pare (alebo ich zmesi).

Jeho konštrukcia je jednoduchá: 

* sklenená trubica
* inertný zriedený plyn
* elektródy
* prípadný luminofor, nanesený na vnútornej strane trubice

Delenie
-------

* výbojka plnená plynom, napr. neónová výbojka („neónka")(prvé neónové trubice zostrojili v roku 1858 nemeckí fyzici Július Plücker (1801-1868) a Heinrich Geissler (1815-1879)), xenónová výbojka, vodíková výbojka, svietiaca rúrka („neónová trubica"), tlejivka
* výbojka plnená kovovými parami, napr.:
	+ halogenidová výbojka
	+ ortuťová výbojka – vrátane bežne používaných osvetľovacích žiariviek a kompaktných žiariviek
	+ sodíková výbojka
* kombinácie

Princíp činnosti
----------------

Po pripojení na napájanie sa vytvorí medzi elektródami elektrické pole. Sily pôsobiace v tomto poli zapríčinia najprv polarizáciu a až potom ionizáciu molekúl plynu. Vzniknutý ionizovaný plyn sa stáva vodičom a začne v ňom tiecť elektrický prúd, pričom prietokom prúdu excitované molekuly plynu následne pri návratoch do stavu s nižšou energiou emitujú fotóny svetla.

Farba svetla
------------

Vlnová dĺžka (farba) výbojom emitovaného svetla je pevne určená chemickým zložením použitého plynu a môže sa nachádzať tak vo viditeľnom, ako aj neviditeľnom spektre. Na získanie rôznych farieb vyžarovaného svetla je možné použiť rozličné zmesi inertných plynov.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |
|
Farba výboja v rôznych plynoch, zľava: hélium, neón, argón, kryptón, xenón

Ďalšia možnosť ako získať svetlo žiadanej farby je využitie fotoluminiscencie. Výbojka obsahuje plyn, žiariaci výbojom v oblasti neviditeľného ultrafialového (UV) žiarenia. Vnútorné steny banky sú pokryté luminoforom, excitovaným UV žiarením a následne vyžarujúcim svetlo s väčšou vlnovou dĺžkou – najčastejšie vo viditeľnej oblasti. Týmto spôsobom je možné získať široké spektrum farieb vrátane bielej. Na tomto princípe sú založené aj bežné osvetľovacie žiarivky a kompaktné žiarivky.

Literatúra
----------

* Jílek František, Kuba Josef, Jílková Jaroslava: *Světové vynálezy v datech.* Praha : Mladá fronta, 1980. 288 s. 505/21/85.5 02/65 23-047-80, strana 127

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Svetelná výbojka**
Kódy **ISO 3166-2** pre Vietnam identifikujú 59 provincií a 5 miest. Prvá časť (VN) je medzinárodný kód pre Vietnam, druhá časť pozostáva z dvoch čísel identifikujúcich provinciu alebo mesto.

Spravodaje
----------

* 2000-06-21
* 2002-05-21

Zoznam kódov
------------

```
VN-01 Lai Châu
VN-02 Lào Cai
VN-03 Hà Giang
VN-04 Cao Bằng
VN-05 Sơn La
VN-06 Yên Bái
VN-07 Tuyên Quang
VN-09 Lạng Sơn
VN-13 Quảng Ninh
VN-14 Hòa Bình
VN-15 Hà Tây
VN-18 Ninh Bình
VN-20 Thái Bình
VN-21 Thanh Hóa
VN-22 Nghệ An
VN-23 Hà Tĩnh
VN-24 Quảng Bình
VN-25 Quảng Trị
VN-26 Thừa Thiên-Huế
VN-27 Quảng Nam
VN-28 Kon Tum
VN-29 Quảng Ngãi
VN-30 Gia Lai
VN-31 Bình Định
VN-32 Phú Yên
VN-33 Đắk Lắk
VN-34 Khánh Hòa
VN-35 Lâm Đồng
VN-36 Ninh Thuận
VN-37 Tây Ninh
VN-39 Đồng Nai
VN-40 Bình Thuận
VN-41 Long An
VN-43 Bà Rịa-Vũng Tàu
VN-44 An Giang
VN-45 Đồng Tháp
VN-46 Tiền Giang
VN-47 Kiên Giang
VN-48 Hậu Giang
VN-49 Vĩnh Long
VN-50 Bến Tre
VN-51 Trà Vinh
VN-52 Sóc Trăng
VN-53 Bắc Kạn
VN-54 Bắc Giang
VN-55 Bạc Liêu
VN-56 Bắc Ninh
VN-57 Bình Dương
VN-58 Bình Phước
VN-59 Cà Mau
VN-61 Hải Dương
VN-63 Hà Nam
VN-66 Hưng Yên
VN-67 Nam Định
VN-68 Phú Thọ
VN-69 Thái Nguyên
VN-70 Vĩnh Phúc
VN-?? Đắk Nông
VN-?? Điện Biên
```

Pozri aj
--------

* ISO 3166-2, zoznam kódov územno správnych celkov všetkých krajín.
* ISO 3166-1, zoznam kódov všetkých krajín, používaných súčasne ako ich doménové mená na internete.
Červenou trasa Via Cassia, modrou Via Aurelia a ružovou Via Clodia
Zachovalý míľnik
**Via Cassia** je bývalá dôležitá rímska cesta, vedúca z Ríma vnútrozemím do Toskánska. Patrila medzi najdôležitejšie spojnice ríše, po ktorej prúdil tovar i armáda. Mala šírku 15 stôp a míľnikmi označené vzdialenosti.

Trasa
-----

Vytýčiť presnú trasu cesty dnes už nie je možné, hoci ešte v stredoveku patrila medzi najzachovalejšie a stále používané. Na mnohých úsekoch materiál z nej použili miestni obyvatelia na stavbu svojich obydlí, čo komplikuje jej presné trasovanie. 

Podľa dostupných zdrojov a poznatkov spájala mestá Baccanae, Sutrium, Vulsinii, Clusium, Arretium, Florentia (Florencia), Pistoria a Luca a v meste *Luna* sa spájala s Via Aurelia.

Súčasnosť
---------

Na časti Via Cassia (po Florenciu) vedie v súčasnosti dôležitá diaľnica SS2, spájajúca centrálnu a severnú časť Talianska.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Via Cassia**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Via Cassia na nemeckej Wikipédii.*

  


| * z
* d
* u
Rímske cesty |
| --- |
| 
* Via Aemilia
* Via Aemilia Scauri
* Via Agrippa
* Via Amerina
* Via Anicia
* Via Appia
* Via Aquillia
* Via Aquitania
* Via Asturica Burdigalam
* Via Augusta
* Via Augusta Pretoria
* Via Aurelia
* Via Bracara Asturicam
* Via Cassia
* Via Claudia Augusta
* Via Clodia
* Via Confluentana
* Via Corsica
* Via Decia
* Via Delapidata
* Via Devana
* Via Domitia
* Via Domiziana
* Via Egnatia
* Via Fenollentis
* Via Flaminia
* Via Gallica
* Via Hadriana
* Via Julia Augusta
* Via Labicana
* Via Latina
* Via Lusitanorum
* Via Mala
* Via Maris
* Via Militaris
* Via Ostiensis
* Via Pontica
* Via Popilia
* Via Portuensis
* Via Praenestina
* Via Postumia
* Via Sacra
* Via Salaria
* Via Traiana
* Via Traiana Nova
* Via Valeria
* Via Vallespiri

 |
V gruzínskom meste **Batumi** bola do roku 2005 v prevádzke malá **trolejbusová sieť**.

Trolejbusy vyšli prvýkrát do batumských ulíc dňa 6. novembra 1978. Sieť sa postupne zväčšovala a najväčšieho rozsahu dosiahla roka 1985. Vtedy boli v prevádzke 3 trolejbusové linky o dĺžke 41 km, ktoré obsluhovalo 41 vozov. Na začiatku 90. rokov 20. storočia bola zrušená mestská linka č. 1. V prevádzke tak zostala jediná linka č. 2 medzi centrom Batumi a osadou Chelvačauri, ktorá bola zrušená v roku 2005.

V Batumi boli okrem ruských trolejbusov ZiU-9 (celkom 60 vozov) v prevádzke aj česko-slovenské vozy Škoda 9Tr (dodaných 16 kusov) a Škoda 14Tr (2 vozy, ktoré boli zakúpené v druhej polovici 80. rokov 20. storočia). V roku 1985 bol vozový park rozšírený o ďalších šesť ojazdených trolejbusov 9Tr pôvodom z Tbilisi. V roku 2003 bol vozový park tvorený dvoma prevádzkovými trolejbusmi 9Tr, tromi ruskými ZiU-9 (aj v prevádzke) a dvoma odstavenými vozmi 14Tr.

Referencie
----------

1. 1 2  KLEMENT, Radim. Konec trolejbusů v Gruzii. *Československý dopravák*, 2010, roč. IX. čís. 4, s. 40–44.

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Trolejbusová doprava v Batumi na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Mestská hromadná doprava v Gruzínsku |
| --- |
| Metro | Tbilisi |  |
| Električková doprava | 

|  |  |
| --- | --- |
| Zrušené | 
* *Poti*
* *Tbilisi*

 |

 |
| Trolejbusová doprava | 

|  |  |
| --- | --- |
| V prevádzke | 
* Sochumi

 |
| Zrušené | 
* *Batumi*
* *Cchinvali*
* *Čiatura*
* *Gori*
* *Kutaisi*
* *Ozurgeti*
* *Poti*
* *Rustavi*
* *Samtredia*
* *Tbilisi*
* *Zugdidi*

 |

 |
Kódy **ISO 3166-2** pre Rumunsko identifikujú 41 žúp. Prvá časť (RO) je medzinárodný kód pre Rumunsko, druhá časť pozostáva z jedného alebo dvoch písmen identifikujúcich župu.

Spravodaje
----------

* 2000-06-21
* 2002-12-10

Zoznam kódov
------------

**RO-AB** Alba (Alba Iulia)
**RO-AG** Argeş (Piteşti)
**RO-AR** Arad (Arad)
**RO-B** Bucureşti (Bukurešť)
**RO-BC** Bacău (Bacău)
**RO-BH** Bihor (Oradea)
**RO-BN** Bistriţa-Năsăud (Bistriţa)
**RO-BR** Brăila (Brăila)
**RO-BT** Botoşani (Botoşani)
**RO-BV** Braşov (Braşov)
**RO-BZ** Buzău (Buzău)
**RO-CJ** Cluj (Cluj-Napoca)
**RO-CL** Călăraşi (Călăraşi)
**RO-CS** Caraş-Severin (Reşiţa)
**RO-CT** Constanţa (Constanţa)
**RO-CV** Covasna (Sfântu Gheorghe)
**RO-DB** Dâmboviţa (Târgovişte)
**RO-DJ** Dolj (Craiova)
**RO-GJ** Gorj (Târgu Jiu)
**RO-GL** Galaţi (Galaţi)
**RO-GR** Giurgiu (Giurgiu)
**RO-HD** Hunedoara (Deva)
**RO-HR** Harghita (Miercurea-Ciuc)
**RO-IF** Ilfov (Buftea)
**RO-IL** Ialomiţa (Slobozia)
**RO-IS** Iaşi (Iaşi)
**RO-MH** Mehedinţi (Drobeta-Turnu Severin)
**RO-MM** Maramureş (Baia Mare)
**RO-MS** Mureş (Târgu Mureş)
**RO-NT** Neamţ (Piatra-Neamţ)
**RO-OT** Olt (Slatina)
**RO-PH** Prahova (Ploieşti)
**RO-SB** Sibiu (Sibiu)
**RO-SJ** Sălaj (Zalău)
**RO-SM** Satu Mare (Satu Mare)
**RO-SV** Suceava (Suceava)
**RO-TL** Tulcea (Tulcea)
**RO-TM** Timiş (Timişoara)
**RO-TR** Teleorman (Alexandria)
**RO-VL** Vâlcea (Râmnicu Vâlcea)
**RO-VR** Vrancea (Focşani)
**RO-VS** Vaslui (Vaslui)

Pozri aj
--------

* ISO 3166-2, zoznam kódov územno správnych celkov všetkých krajín.
* ISO 3166-1, zoznam kódov všetkých krajín, používaných súčasne ako ich doménové mená na internete.
V **Cchinvali**, gruzínskom meste a hlavnom meste separatistickej republiky Južné Osetsko, bola v 80. rokoch 20. storočia prevádzkovaná malá **trolejbusová sieť**.

Prevádzka trolejbusov v Cchinvali sa začala 25. júna 1982. Doprava bola ukončená kvôli vojne medzi juhoosetskými separatistami a gruzínskou armádou o osem rokov neskôr, v decembri 1990. Ide tak o najkratšiu dobu prevádzkovanú trolejbusovú prevádzku v Gruzínsku. Išlo tiež o najmenšiu prevádzku elektrickej nekoľajovej trakcie v štáte. Bola tu prevádzkovaná jediná linka s dĺžkou 7,6 km medzi textilnou továrňou, obytnými štvrťami, hlavnou stanicou a juhoosetskou univerzitou, ktorú obsluhovalo šesť trolejbusov ZiU-682. V meste neexistovala vozovňa a údržba vozov prebiehala na odstavnej ploche pred hlavnou stanicou.

V roku 1999 mala byť trolejbusová prevádzka obnovená s pomocou Severného Osetska, v roku 2000 ale existovalo iba zavesenie trolejového vedenia, ktoré ale nebolo realizované.

Referencie
----------

1. ↑  KLEMENT, Radim. Konec trolejbusů v Gruzii. *Československý dopravák*, 2010, roč. IX. čís. 4, s. 40–44.

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Trolejbusová doprava v Cchinvali na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Mestská hromadná doprava v Gruzínsku |
| --- |
| Metro | Tbilisi |  |
| Električková doprava | 

|  |  |
| --- | --- |
| Zrušené | 
* *Poti*
* *Tbilisi*

 |

 |
| Trolejbusová doprava | 

|  |  |
| --- | --- |
| V prevádzke | 
* Sochumi

 |
| Zrušené | 
* *Batumi*
* *Cchinvali*
* *Čiatura*
* *Gori*
* *Kutaisi*
* *Ozurgeti*
* *Poti*
* *Rustavi*
* *Samtredia*
* *Tbilisi*
* *Zugdidi*

 |

 |
Kódy **ISO 3166-2** pre Thajsko identifikujú 75 provincií a mesto Bangkok. Prvá časť (TH) je medzinárodný kód pre Thajsko, druhá časť pozostáva z dvoch čísel alebo písmena S identifikujúcich provinciu.

Zoznam kódov
------------

```
TH-10 Bangkok
TH-11 Samut Prakan
TH-12 Nonthaburi
TH-13 Pathum Thani
TH-14 Phra Nakhon Si Ayutthaya
TH-15 Ang Thong
TH-16 Lop Buri
TH-17 Sing Buri
TH-18 Chai Nat
TH-19 Saraburi
TH-20 Chon Buri
TH-21 Rayong
TH-22 Chanthaburi
TH-23 Trat
TH-24 Chachoengsao
TH-25 Prachin Buri
TH-26 Nakhon Nayok
TH-27 Sa Kaeo
TH-30 Nakhon Ratchasima
TH-31 Buri Ram
TH-32 Surin
TH-33 Si Sa Ket
TH-34 Ubon Ratchathani
TH-35 Yasothon
TH-36 Chaiyaphum
TH-37 Amnat Charoen
TH-39 Nong Bua Lam Phu
TH-40 Khon Kaen
TH-41 Udon Thani
TH-42 Loei
TH-43 Nong Khai
TH-44 Maha Sarakham
TH-45 Roi Et
TH-46 Kalasin
TH-47 Sakon Nakhon
TH-48 Nakhon Phanom
TH-49 Mukdahan
TH-50 Chiang Mai
TH-51 Lamphun
TH-52 Lampang
TH-53 Uttaradit
TH-54 Phrae
TH-55 Nan
TH-56 Phayao
TH-57 Chiang Rai
TH-58 Mae Hong Son
TH-60 Nakhon Sawan
TH-61 Uthai Thani
TH-62 Kamphaeng Phet
TH-63 Tak
TH-64 Sukhothai
TH-65 Phitsanulok
TH-66 Phichit
TH-67 Phetchabun
TH-70 Ratchaburi
TH-71 Kanchanaburi
TH-72 Suphanburi
TH-73 Nakhon Pathom
TH-74 Samut Sakhon
TH-75 Samut Songkhram
TH-76 Phetchaburi
TH-77 Prachuap Khiri Khan
TH-80 Nakhon Si Thammarat
TH-81 Krabi
TH-82 Phang Nga
TH-83 Phuket
TH-84 Surat Thani
TH-85 Ranong
TH-86 Chumpon
TH-90 Songkhla
TH-91 Satun
TH-92 Trang
TH-93 Phattalung
TH-94 Pattani
TH-95 Yala
TH-96 Narathiwat
TH-S  Pattaya
```

Pozri aj
--------

* ISO 3166-2, zoznam kódov územno správnych celkov všetkých krajín.
* ISO 3166-1, zoznam kódov všetkých krajín, používaných súčasne ako ich doménové mená na internete.
Kódy **ISO 3166-2** pre Ukrajinu identifikujú 24 oblastí, 2 mestá a 1 autonómnu republiku. Prvá časť (UA) je medzinárodný kód pre Ukrajinu, druhá časť pozostáva z dvoch čísel identifikujúcich oblasť.

Zoznam kódov
------------

```
UA-05 Vinnická oblasť
UA-07 Volynská oblasť
UA-09 Luhanská oblasť
UA-12 Dnepropetrovská oblasť
UA-14 Donecká oblasť
UA-18 Žytomyrská oblasť
UA-19 Rivnenská oblasť
UA-21 Zakarpatská oblasť
UA-23 Záporožská oblasť
UA-26 Ivanofrankivská oblasť
UA-30 Kyjev
UA-32 Kyjevská oblasť
UA-35 Kirovohradská oblasť
UA-40 Sevastopoľ
UA-43 Krymská autonómna republika
UA-46 Ľvovská oblasť
UA-48 Mykolajivská oblasť
UA-51 Odeská oblasť
UA-53 Poltavská oblasť
UA-59 Sumská oblasť
UA-61 Ternopiľská oblasť
UA-63 Charkovská oblasť
UA-65 Chersonská oblasť
UA-68 Chmeľnická oblasť
UA-71 Čerkaská oblasť
UA-74 Černihivská oblasť
UA-77 Černovická oblasť
```

Pozri aj
--------

* ISO 3166-2, zoznam kódov územno správnych celkov všetkých krajín.
* ISO 3166-1, zoznam kódov všetkých krajín, používaných súčasne ako ich doménové mená na internete.
Sielnický potok tečúci obcou Sielnica
**Sielnický potok** je potok na hornom Pohroní, v severozápadnej časti okresu Zvolen. Je to pravostranný prítok Hrona, meria 12 km a je tokom III. rádu. 

*Prameň:* v Kremnických vrchoch, v oblasti Sielnickej poľany, v nadmorskej výške okolo 890 m n. m.

*Smer toku:* prevažne na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Kremnické vrchy, podcelok Flochovský chrbát, 2.Zvolenská kotlina, podcelok Sliačska kotlina

*Prítoky:* sprava spod vrchu Veľký Son (852,5 m n. m.), zľava prítok z juhovýchodného úpätia Laurína (1 025,3 m n. m.) a Vlčí potok

*Ústie:* do Hrona pri meste Sliač v nadmorskej výške 293,8 m n. m.

*Obce:* Sielnica a mesto Sliač

Referencie
----------

1. ↑   *Názvy vodných tokov* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2022-09-12]. Dostupné online.
2. ↑   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2022-09-10]. Dostupné online.

  


| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí Hrona (od Bystrice po Slatinu) |
| --- |
| 
* Badínsky potok
* Borový potok
* Grand
* Hronsecký potok
* Jasenica
* Kopanický potok
* Kováčovský potok
* Lukavica
* Malachovský potok
* Peťovský potok
* Platina
* Rakytovský potok
* Sielnický potok
* **Slatina**
* **Tajovský potok**
* Vlčí potok
* Vlkanovský potok

 |
| 
Súvisiace šablóny
Vodné toky v povodí Hrona (3. časť) a (5. časť)
Vodné toky v povodí Slatiny
Vodné toky v povodí Tajovského potoka
 |
Staré mesto
Lýkijský sarkofág v centre mesta
**Kaş** (gr. *Αντίφιλος* - *Antifilos*, po lykijsky *Άβησος - Habesos*) je mesto v Turecku, v regióne Lýkia, 2 km od gréckeho ostrova Kastelorizo a 168 km od mesta Antalya. Žije tu 7 000 obyvateľov.

Dejiny
------

Mesto pod menom *Habesos* tu založili starovekí Lýkovia, ktorí sa v 3. stor. pred Kr. pomiešali s Grékmi a helenizovali sa. Z tohto obdobia pochádzajú aj známe lýkijské hrobky, ktoré sú práve v meste Kaş dobre zachované. V Byzantskej dobe bol Antifilos sídlom biskupa. Bol dobytý Arabmi, ktorí ho nazývali *Andifli*, neskôr bolo mesto dobyté Turkami. V roku 1923, počas Grécko-tureckej výmeny obyvateľov, sa miestni Gréci, ktorí tu tvorili väčšinu obyvateľstva vysťahovali do Grécka.

Dnes
----

Mesto je atraktívnou turistickou lokalitou. Sú tu zachované antické lýkijské hrobky, pláž a promenáda. Kaş má pekné staré mesto, stoja tu opustené grécke domy. Do mesta chodia aj turisti z najvýchodnejšieho gréckeho ostrova Kastelorizo a Kaş je zároveň navštevovaný miestnymi Grékmi z Kasteloriza.
Kódy **ISO 3166-2** pre Peru identifikujú 25 regiónov. Prvá časť (PE) je medzinárodný kód pre Peru, druhá časť pozostáva z troch písmen identifikujúcich región.

Zoznam kódov
------------

```
PE-AMA Amazonas (Chachapoyas)
PE-ANC Ancash (Huaraz)
PE-APU Apurímac (Abancay)
PE-ARE Arequipa (Arequipa)
PE-AYA Ayacucho (Ayacucho)
PE-CAJ Cajamarca (Cajamarca)
PE-CAL Callao (Callao)
PE-CUS Cuzco (Cuzco)
PE-HUC Huánuco (Huánuco)
PE-HUV Huancavelica (Huancavelica)
PE-ICA Ica (Ica)
PE-JUN Junín (Huancayo)
PE-LAL La Libertad (Trujillo)
PE-LAM Lambayeque (Chiclayo)
PE-LIM Lima (Lima, Huacho)
PE-LOR Loreto (Iquitos)
PE-MDD Madre de Dios (Puerto Maldonado)
PE-MOQ Moquegua (Moquegua)
PE-PAS Pasco (Cerro de Pasco)
PE-PIU Piura (Piura)
PE-PUN Puno (Puno)
PE-SAM San Martín (Moyobamba)
PE-TAC Tacna (Tacna)
PE-TUM Tumbes (Tumbes)
PE-UCA Ucayali (Pucallpa)
```

Pozri aj
--------

* ISO 3166-2, zoznam kódov územno správnych celkov všetkých krajín.
* ISO 3166-1, zoznam kódov všetkých krajín, používaných súčasne ako ich doménové mená na internete.
Stanica Erdaoyan
**Železničná trať Šanghaj – Kchun-ming**, zvaná lokálne tiež **Chu-Kchun** (čín. *沪昆铁路*, pchin-jin *hùkūn tiělù*), je elektrifikovaná a z väčšej časti dvojkoľajná železničná trať v Čínskej ľudovej republike, kde prepája východnú Čínu s juhozápadnou Čínou. Začína v Šanghaji a vedie cez provincie Če-ťiang, Ťiang-si, Chu-nan, Kuej-čou a Jün-nan, kde končí v hlavnom meste provincie, Kchun-ming, na tamojšej hlavnej stanici.

Celková dĺžka trate je 2 690 kilometrov, pričom dvojkoľajná je väčšia časť zo Šanghaja do Liou-pchan-šuej, jednokoľajná je zvyšný úsek z Liou-Pchan-šuej do Kchun-mingu, ktorý má dĺžku približne štyristo kilometrov. V úseku Šanghaj – Ču-čou je maximálna traťová rýchlosť 200 km/h, v úseku z Ču-čou do Chuaj-chua je maximum 120 km/h.

Dejiny
------

Historicky sa trať skladá zo štyroch tratí vybudovaných v priebehu viac ako 70 rokov. Ako jediná trať sa začali označovať v roku 2006, kedy čínske ministerstvo železníc vykonalo rekonštrukciu niektorých úsekov a zvýšilo povolenú rýchlosť. Historické trate boli:

* Trať Šanghaj – Chang-čou (zvaná *Chu-chang*, čín. *沪杭铁路*, pchin-jin *Hù​háng​ Tiĕlù*) spájajúca Šanghaj s Chang-čou, hlavným mestom Če-ťiangu, ktorá bola vybudovaná v rokoch 1906-1909 a má dĺžku 189 kilometrov
* Trať Chang-čou – Ču-čou (zvaná *Če-kan*, čín. *浙赣 铁路*, pchin-jin *Zhè​gàn​ Tiĕlù*) spájajúca Chang-čou s Ču-čou v provincii Chu-nan, ktorá bola vybudovaná v rokoch 1899-1926 a má dĺžku 946 kilometrov
* Trať Ču-čou – Kuej-jang (zvaná *Siang-Čchien*, čín. *湘黔 铁路*, pchin-jin *Xiāng​qián​ Tiĕlù*) spájajúca Ču-čou s Kuej-jangom, hlavným mestom provincie Kuej-čou. Stavba tejto trati začala v roku 1937, ale bola v roku 1939 prerušená začiatkom Druhej čínsko-japonskej vojny. Na práce bolo nadviazané až v roku 1953 a trať bola dokončená v celej dĺžke 905 kilometrov až v roku 1975.
* Trať Kuej-jang – Kchun-ming (zvaná *Kuej-Kchun*, čín. *贵 昆 铁路*, pchin-jin *Guìkūn Tiělù*) o dĺžke 639 kilometrov, postavená v rokoch 1958-1970 a spájajúca Kuej-jang s Kchun-ming.

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Železniční trať Šanghaj – Kchun-ming na českej Wikipédii.*
Gruzínske hlavné mesto **Tbilisi** prevádzkovalo medzi rokmi 1937 a 2006 **trolejbusy.**

História
--------

Prevádzka na tbiliskej trolejbusovej sieti sa začala 21. apríla 1937 sovietskymi trolejbusmi typu JaTB-1. Išlo o prvú trolejbusovú sieť vo vtedajšej Gruzínskej SSR a až do svojho zrušenia sa jednalo o najväčšiu prevádzku elektrickej nekoľajovej trakcie v krajine. Do Tbilisi boli dodávané najmodernejšie sovietske vozy, staré vozy boli odovzdávané ostatným miestnym trolejbusovým systémom.

V polovici 50. rokov 20. storočia sa tu objavili aj prvé trolejbusy česko-slovenskej výroby. Išlo o vozy typu Škoda 8Tr, ktorých bolo do roku 1961 dodaných celkovo 20. Potom už boli kupované iba trolejbusy 9Tr, Škoda ich do Tbilisi dodala celkovo 280. Od roka 1981 nasledovali legendárne vozy Škoda 14Tr, počas 9 rokov ich tu jazdilo už 226. Do polovice 90. rokov boli všetky trolejbusy 9Tr vyradené, takže prevádzku na 19 miestnych linkách obstarávali iba „štrnástky".

V rokoch 2002 a 2003 bol vozový park modernizovaný staršími vozidlami ruskej výroby typu ZiU-682, ktoré boli pôvodne v prevádzke v Aténach. Pretože tieto trolejbusy neboli po príchode do Tbilisi prelakované, jazdili až do zastavenia prevádzku v aténskej žltej farbe. Naopak 14Tr (v gruzínskom hlavnom meste prevádzkované v žltej farbe s červeným pruhom) boli často natreté po vzore ZiU-682.

Trolejbusová prevádzka v Tbilisi bola rozdelená na dve časti. V južnej časti (s vozovne č. 1 spoločnú s električkami), kde boli v prevádzke štyri linky, boli nasadzované výhradne vozy ZiU. Severná časť (od tej južnej v jednom mieste vzdialená iba 200 m) obsluhovala trolejbusy Škoda a ZiU z vozovne č. 2. Linky v severnej časti, ktoré obsluhovali aj univerzitnú oblasť na severozápade mesta, neboli ale navzájom nijako prepojené. Lúčovito sa rozbiehali od významných prestupových uzlov (z námestia *Tavisuplebis* a železničnej stanice)

V roku 2004 sa v Tbilisi nachádzalo približne 80 trolejbusov, z ktorých iba polovica bola schopná pravidelnej prevádzky (prevažne vozy ZiU). Na začiatku roka 2006 rozhodlo mesto o zastavení prevádzky ako trolejbusovej dopravy (aj električkovej dopravy) a jej nahradenie autobusmi. Električky aj trolejbusy tak v Tbilisi boli zrušené 4. decembra 2006.

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Trolejbusová doprava v Tbilisi na českej Wikipédii.*

Pozri aj
--------

* Metro v Tbilisi
* Električková doprava v Tbilisi

| * z
* d
* u
Mestská hromadná doprava v Gruzínsku |
| --- |
| Metro | Tbilisi |  |
| Električková doprava | 

|  |  |
| --- | --- |
| Zrušené | 
* *Poti*
* *Tbilisi*

 |

 |
| Trolejbusová doprava | 

|  |  |
| --- | --- |
| V prevádzke | 
* Sochumi

 |
| Zrušené | 
* *Batumi*
* *Cchinvali*
* *Čiatura*
* *Gori*
* *Kutaisi*
* *Ozurgeti*
* *Poti*
* *Rustavi*
* *Samtredia*
* *Tbilisi*
* *Zugdidi*

 |

 |
Detail stĺpa
Za druhej svetovej vojny bola v vtedajšom nemeckom meste Landsberg an der Warthe, dnešnom poľskom meste **Gorzów Wielkopolski** krátky čas v prevádzke **trolejbusová doprava**.

História
--------

Vo februári 1941 schválila mestská správa likvidáciu miestnych električiek a ich náhradu trolejbusmi. Práce mali prebehnúť počas roka 1941, však problémy s dodávkami materiálu toto znemožnili. Stavba trolejbusových tratí teda prebiehala veľmi pomaly a dokončenie bolo presunuté až do roku 1943. 

Zahájenie prevádzky trolejbusov sa konalo 23. júna 1943. Sieť, ktorá spájala všetky dôležité časti mesta, tvorila vlastne kríž: z námestia sa trate rozbiehali na sever do obratiska na dnešnej ulici Kazimíra Veľkého, na východ a severovýchod do podniku IG Farben (teraz Stilon), na juh do štvrte Zamoście a na západ do Frydrychowa.

Trolejbusy v Gorzowe jazdili len do 31. januára 1945, kedy sa rozhoreli boje o mesto. Zničená trolejbusová infraštruktúra už nebola po vojne obnovená a vozy, ktoré bitku prežili, boli odovzdané do Poznane.

Vozový park
-----------

V roku 1943 boli zakúpené štyri trolejbusy MAN-SSW typu MPE 4500 s prívesmi. Tieto vozidlá stačili obsluhovať iba linku Frydrychowo - Rynek - IG Farben, na zvyšných tratí jazdili električky. Dodávka siedmich trolejbusov Fiat 6567/511 z Talianska v roku 1944 dovolila otvoriť už postavené trate do Zamoście a tiež linky od stanice do dnešného námestia Kazimíra Veľkého. Vzhľadom k nedostatočnému počtu vozov na linke do Zamoście museli často vypomáhať električky s kyvadlovú prevádzkou.

Referencie
----------

1. 1 2  SZMUCIŃSKI, Kajetan. *Z wizytą w Gorzowie Wielkopolskim* [online]. mkm.szczecin.pl, [cit. 2018-12-27]. Dostupné online. (po poľsky)

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Trolejbusová doprava v Gorzowě Wielkopolském na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Poľsko Mestská hromadná doprava v Poľsku |
| --- |
| Metro | 
* Varšava

 |
| Rýchlodráha | 
* Bydgoszcz a Toruň
* hornosliezska konurbácia
* Krakov
* Lodž
* Poznaň
* trojmesto
* Varšava
* Varšava (WKD)

 |
| Električková doprava | 

|  |  |
| --- | --- |
| V prevádzke | 
* Bydgoszcz
* Čenstochova
* Elbląg
* Gdansk
* Gorzów Wielkopolski
* Grudziądz
* hornosliezska konurbácia
* Krakov
* Lodž
* Mrozy
* Olsztyn
* Poznaň
* Štetín
* Toruň
* Varšava
* Vroclav

 |
| Zrušené | 
* *Białystok*
* *Bielsko-Biała*
* *Tešín*
* *Gubin*
* *Inowrocław*
* *Jelenia Góra*
* *Kostrzyn nad Odrą*
* *Koszalin*
* *Legnica*
* *Słubice*
* *Słupsk*
* *Sopot*
* *Szczekociny*
* *Tarnów*
* *Wałbrzych*
* *Wołomin*
* *Zgorzelec*

 |
| Nerealizované | 
* *Głogów*
* *Jaworzno*
* *Kielce*
* *Opole*
* *Piła*
* *Płock*
* *Stargard*
* *Świnoujście*

 |
| Plánované | 
* *Radom*

 |

 |
| Trolejbusová doprava | 

|  |  |
| --- | --- |
| V prevádzke | 
* Gdyňa
* Lublin
* Tychy

 |
| Zrušené | 
* *Dębica*
* *Gorzów Wielkopolski*
* *Legnica*
* *Olsztyn*
* *Poznaň*
* *Słupsk*
* *Varšava*
* *Vroclav*
* *Wałbrzych*

 |
| Nerealizované | 
* *Bydgoszcz*
* *Gdansk*
* *Jelenia Góra*
* *Zakopane*
* *Zielona Góra*

 |

 |
**Majstrovstvá Európy** je termín označujúci najprestížnejšie zápolenie v rámci štátov Európy, ktoré má určiť víťaza daného odvetvia zo súťažiacich. Na väčšinu majstrovstiev je potrebná kvalifikácia, aby sa zabezpečila určitá úroveň a zároveň sa predišlo problémom pri organizovaní turnaja. V menej zastúpených odvetviach sa majstrovstvá Európy usporadúvajú ako otvorené turnaje. Vo viacerých prípadoch slúžia majstrovstvá Európy ako kvalifikácia na majstrovstvá sveta, a v niektorých prípadoch aj na olympijské hry.

Najčastejšie sú majstrovstvá poriadané v jednotlivých športových odvetviach v pravidelných intervaloch 1, 2 alebo 4 roky.

Pozri aj
--------

* Majstrovstvá sveta
* Majstrovstvá Ázie

| * z
* d
* u
 Majstrovstvá Európy v kolektívnych športoch  |
| --- |
| 
* americký futbal
* austrálsky futbal
* basketbal
* bejzbal
* curling
* faustbal
* canoe polo
* florbal
* futbal
* futsal (AMF)
* futsal (FIFA)
* hádzaná
* hokej na kolieskových korčuliach
* hokejbal
* horseball
* inline skater hockey
* kin-ball
* korfbal
* kriket
* lakros
* ľadový hokej
* netball
* nohejbal
* podhladinové hokej
* podhladinové ragby
* pólo
* pozemný hokej
* (halový pozemný hokej)
* ragby
* rugby league
* softbal
* tchoukball
* touch rugby
* ultimate frisbee
* vodné pólo
* volejbal

 |  |
V **Ozurgeti**, malom gruzínskom meste, bola do roku 2006 prevádzkovaná **trolejbusová doprava**.

Otvorenie miestnej trolejbusovej siete prebehlo 29. novembra 1980 a počas desiatich rokov tu bolo v prevádzke 22 trolejbusov na štyroch linkách, čo bol najväčší rozsah trolejbusovej dopravy v Ozurgeti. Po občianskej vojne, ktorá v Gruzínsku prebehla medzi rokmi 1992 a 1993, zostala v prevádzke iba jediná linka, ktorú obsluhovalo šesť trolejbusov. Preprava na tejto poslednej linke bola ukončená v januári 2006.

Vozový park v Ozurgeti bol tvorený najmä trolejbusmi ruskej výroby typu ZiU-9. Okrem nich ale boli v prvej polovici 80. rokov dodané dva vozy Škoda 14Tr. V roku 2003 bol tiež zakúpený jeden ojazdený trolejbus Škoda 9Tr z Poti.

Referencie
----------

1. 1 2  KLEMENT, Radim. Konec trolejbusů v Gruzii. *Československý dopravák*, 2010, roč. IX. čís. 4, s. 40-44.

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Trolejbusová doprava v Ozurgeti na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Mestská hromadná doprava v Gruzínsku |
| --- |
| Metro | Tbilisi |  |
| Električková doprava | 

|  |  |
| --- | --- |
| Zrušené | 
* *Poti*
* *Tbilisi*

 |

 |
| Trolejbusová doprava | 

|  |  |
| --- | --- |
| V prevádzke | 
* Sochumi

 |
| Zrušené | 
* *Batumi*
* *Cchinvali*
* *Čiatura*
* *Gori*
* *Kutaisi*
* *Ozurgeti*
* *Poti*
* *Rustavi*
* *Samtredia*
* *Tbilisi*
* *Zugdidi*

 |

 |
Súradnice: 48°07′11″S 17°08′00″V﻿ / ﻿48,119765°S 17,133374°V﻿ / 48.119765; 17.133374

**Športový areál FC Petržalka** je viacúčelový areál v bratislavskej mestskej časti Petržalka v časti Ovsište na Slovensku. V súčasnosti sa využíva prevažne na futbalové zápasy a tréningy a je domovom pre klub FC Petržalka. Pôvodná kapacita 5 000 bola znížená na 1 500 divákov.

Časti areálu
------------

Areál je používaný prevažne na futbal (hlavný štadión, tréningové ihrisko a malé ihrisko pre predprípravky), taktiež sa tu nachádza aj ihrisko pre plážový volejbal. Potom tu je detské ihrisko, dopravné ihrisko, kancelárie klubu a rezort Mari Kiri (ubytovanie a reštaurácia). 

Plán športového areálu FC Petržaka

Rekonštrukcia
-------------

13. marca 2019, sa vedenie klubu rozhodlo pristavať oproti hlavnej tribúne menšiu tribúnu a vedľa malú tribúnu pre fanúšikov hostí.

Súčasnosť
---------

V súčasnosti sa využíva prevažne na futbalové zápasy a tréningy FC Petržalka, ktorá hrá v 2. lige.
**Vcítenie**, **vciťovanie sa** alebo **empatia** (gr. *empatheia*; zo slov *em-* = dovnútra, vnútri, *pathos* = cit, utrpenie) je prenášanie sa do sveta predstáv druhého, do jeho emócií, spôsobu myslenia a postojov.

Psychológia
-----------

Vcítenie je zložitý emocionálny proces/schopnosť premietnuť svoje vlastné "ja" do psychického obrazu inej osoby tak, že nastane súznenie a následné porozumenie postupujúce od emotívnej k racionálnej rovine. Vciťovanie sa je podmienkou možnosti chápania druhého.

Empatia je základným postupom každej psychoterapie a účinnosť každej psychoterapie určuje predovšetkým to, do akej miery je psychoterapeut schopný empatického porozumenia, do akej miery to vie vyjadriť a pacientovi vyjaviť.

Filozofia a estetika
--------------------

V hermeneutike má vciťovanie poznávaciu hodnotu. Vciťovanie sa je zážitková rekonštrukcia (napríklad skúmanej dejinnej akcie).

Podľa Edmunda Husserla je to zvláštna forma empirickej skúsenosti. Vo vciťovaní zakúša vciťujúce sa Ja duševný život, presnejšie vedomia iného Ja. Zakúša ho, no nik nepovie, že ho prežíva a vníma vo vnútornom vnímaní, v lockovskej reflexii, ako svoje vlastné vedomie.

Vcítenie je aj základný termín sympatického symbolizmu. Podľa tohto smeru vzniká estetický zážitok vcítením a projekciou ľudských citov a myšlienok do objektov estetického zaľúbenia, ktoré tým možno dočasne oživiť.

Zdroje
------

* FILIT Zdroj, z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok
* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
**Slogan** (zo škótčiny "vojnový výkrik") je obchodné, manifestačné, náborové, agitačné heslo, resp. text hesla (napr. na reklame), ktorým sa niečo chváli alebo propaguje. 

Niektoré slogany sa rýmujú. Sú to síce ustálené slovné spojenia, ale majú dočasnú platnosť, lebo častým používaním strácajú údernosť a nadobúdajú charakter klišé. Slogan je heslo, alebo motto, ktoré pomáha upútavať pozornosť k spoločnosti alebo k jej produktu. Slogan slúži na budovanie povedomia o značke, je logom v textovej podobe, umožňuje firmu hneď jednoznačne identifikovať. Najlepšie slogany sa časom stávajú synonymami pre produkty. 
Efektívny slogan je stručný, zapamätateľný a výstižný. Mal by opisovať samotnú podstatu prezentovaného výrobky, či služby. 

Príklady: *Všetko naj, naj, naj – v obchodnom dome Dunaj! Jediné parohy, ktoré Vás postavia na nohy (Jagermeister)*; *Kto sa bojí opozície, ten sa bojí o pozície. Kto stojí na chodníku, nemiluje republiku. Všetci svorne v jednom šíku, ubránime republiku!*

Iné projekty
------------

WikicitátyCommons
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **politické slogany**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **politické slogany**

*Článok pôvodne čerpal z diela ĎURČO, Peter (ed.). Frazeologická terminológia (1995) uverejneného na webe Jazykovedného ústavu Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied.*
Most Akaši-kaikjó
Most Ohnaruto
Trasa Kodžima - Sakaide
Mosty Tatara (dole), Omišima (v strede) a Hakata Ošima (hore)
**Honšu-Šikoku renraku baši** alebo **Honšú Šikoku renraku-baši** (jap. 本州四国連絡橋) je sústava 18 mostov a troch diaľnic medzi ostrovmi Honšu a Šikoku. Mosty boli postavené v rokoch 1976 - 1999. Medzi najvýznamnejšie z týchto mostov patria mosty Akaši-kaikjó a Tatara.

Trasa Kóbe - Naruto
-------------------

Trasa Kóbe - Naruto pozostáva z dvoch mostov, ktoré prekleňujú Akašský a Narutský prieliv. Oba vedú na ostrov Awadži, na ktorom je najdlhší úsek tejto diaľnice - takmer 83 km z celkovej dĺžky 88 km. Bola postavená v rokoch 1976 - 1998.

Prvý z mostov, Akaši-kaikjó, bol postavený v rokoch 1988 - 1998. Po dokončení mal najdlhšie rozpätie visutého mostu na svete (1991 m), a tento rekord drží dodnes. Preslávil sa aj pri zemetrasení v Kóbe v 1995, kedy sa vzdialili od seba pylóny o 1,3 metra.

Druhý, Ohnaruto, bol postavený v rokoch 1976 - 1985 a jeho dĺžka je takmer 1,3 km.

Trasa Kodžima - Sakaide
-----------------------

Z mesta Kodžima do mesta Sakaide síce vedie 6 mostov, ale všetky sú spojené, takže sa celá diaľnica volá aj most Seto-Otaši s celkovou dĺžkou 38,4 km. Bol postavený v rokoch 1977 - 1978. Na trati sa nachádzajú mosty:

* Šimotsui-Seto, dlhý 1,4 km;
* Hitsuišdžima-Seto, dlhý 790 m;
* Iwakurodžima-Seto, dlhý 790 m;
* Jošima, dlhý 847 m;
* Kita Bisan-Seto, dlhý 1538 m;
* Minami Bisan-Seto, dlhý 1648 m.

Pod diaľnicou sa nachádza aj železnica.

Trasa Honomiči - Imabari
------------------------

Na tejto trase sa nachádza najviac mostov. Celkovo je na trase Honomiči - Imabari 5 visutých, 4 zavesené a 1 oblúkový most. Trasa je dlhá 59,2 km. Na trase sa nachádza aj most Tatara, ktorý v rokoch 1999 - 2008 mal najväčšie rozpätie (890 m), kým ho nepredbehol most Su-tchung v Šanghaji. Na trati sú mosty:

* Šin Onomiči (2 zavesené)
* Innošima (visutý)
* Ikuči (zavesený)
* Tatara (zavesený)
* Omišima (oblúkový)
* Hakata Ošima (visutý)
* Ošima (zavesený)
* Kurušima Kaikjó (3 visuté)

Most Kurušima Kaikjó je zložený z troch visutých mostov.

Zdroj
-----

* SASSI PERINOVÁ, Angía. *Mosty*. [s.l.] : Slovart, 2007. ISBN 978-80-7209-893-4. Kapitola Mosty trojího spojení mezi ostrovy Honšú a Šikokú, s. 116/7. (po česky)
* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Honshū-Shikoku Bridge Project na anglickej Wikipédii.*
**Siegmund Prey** (\* 3. apríl 1912 Hötting, Innsbruck - † 12. marec 1992) bol rakúsky geológ.

Život
-----

Siegmund Prey bol synom profesora astronómie Adalberta Johanna Preya. Prey navštevoval školu v Innsbrucku a v roku 1930 absolvoval humanistické gymnázium v ​​Prahe. Od roku 1930 študoval geológiu, mineralógiu, paleontológiu a petrografiu na Viedenskej univerzite. Navštevoval aj väčšinu prednášok a cvičení zo zoológie, botaniky, chémie, fyziky a geografie, ktoré sú potrebné pre vyučovanie prírodných vied na stredných prírodovedných. V roku 1937 získal doktorát s vyznamenaním. Bol študentom Franza Eduarda Suessa (difertačná práca na tému *K otázke výskytu príkrovu Dent Blanche v skupine Sonnblick, Vysoké Taury*). Ešte pred ukončením štúdia pracoval so Suessom ako odborný asistent na Geologickom ústave Viedenskej univerzity. V rokoch 1937- 1938 bol externým členom Geologischen Bundesanstalt (Federálnej geologickej služby) a bol poverený mapovacími úlohami v Lungau.

Po „pripojení" Rakúska k Nemeckej ríši v roku 1938 sa Prey zapájal do prác na Ríšskej diaľnici a podieľal sa na práci vojenskej geológie na Technickej univerzite. Hneď po vpáde nemeckého wehrmachtu do Československa, počnúc októbrom 1938, vykonával mapovanie v oblastiach pridelených Nemecku. Neskôr bol Prey nasadený v Poľsku a Rusku. Výsledkom tejto aktivity bola geologická správa o pohrebisku zajateckého tábora Stalag 366. Podľa Timothyho Snydera zomrelo v tomto tábore do konca vojny 55 000 ľudí.

V zime 1943 bol Prey preložený z Grécka na vojenskú geologickú stanicu 35 v Albánsku, kde pôsobil do októbra 1944. Počas tejto doby vytvoril viac ako 100 umeleckých kresieb a vojnový denník jednotky. Je to jediný zachovaný vojnový denník nemeckého vojenského geológa počas druhej svetovej vojny a bol vydaný v roku 2019 s niektorými akvarelmi Gunnara Mertza.

V roku 1947 sa Prey stal zamestnancom rakúskej geologickej služby Gologischen Bundesanstalt, kde sa pri mapovaní v predhorí Álp venoval hlavne flyšovej zóne. Venoval sa aj mikropaleontológii. Podieľal sa na geologickom mapovaní mnohých častí Rakúska. V 50. rokoch 20. storočia aj v Karnských Alpách (s Franzom Kahlerom), v Karavankách a Vysokých Taurách a obzvlášť intenzívne sa venoval geológii flyšovej zóny (ako napr. Pernecker Kogel pri Kirchdorf an der Krems, flyšové tektonické okno pri Windischgarstene vo Viedenskom lese). V roku 1977 odišiel do dôchodku. Prispel k práci *Bau und Bild Österreichs*, ktorú vydal federálny geologický ústav Gologischen Bundesanstalt v roku 1980.

Ocenenie
--------

V roku 1969 sa stal členom korešpondentom Rakúskej akadémie vied. V roku 1975 získal Čestný kríž za vedu a umenie I. triedy. V rokoch 1967/68 bol predsedom a neskôr čestným členom Rakúskej geologickej spoločnosti, ktorej pamätnú medailu Eduarda Sueßa dostal v roku 1990.

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Siegmund Prey na nemeckej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * BnF: 12423510z
* GND: 117739952
* ISNI: 0000 0000 4715 8826
* LCCN: n94010890
* VIAF: 61637695
* WorldCat: lccn-n94010890