**Erik XIV. Švédsky** (\* 13. december 1533, Štokholm – † 26. február 1577, zámok Örbyhus) bol švédskym kráľom v rokoch 1560 – 1568.

Životopis
---------

Narodil sa ako syn Gustáva I. Vasa a jeho manželky Kataríny Sasko-Lauenburskej. Potom čo začal vystupovať na verejnosti, začali ho nazývať *vyvoleným kráľom*, nakoľko spĺňal všetky predpoklady o typickom Švédovi: bol plavý, modrooký, urastený a mal výraznú bradu. V roku 1557 získal do držby Kalmar, Kronobergs län a Öland, pričom v Kalmare na zámku sídlil jeho dvor. V tej dobe mal napäté vzťahy so svojím otcom, obaja sa navzájom sledovali a vykonávali špionáž. Nakoľko bol Erik Gustávov prvorodený syn, po jeho smrti 29. septembra 1560 sa stal kráľom, pričom korunovaný bol presne rok nato (29. septembra 1561).

V roku 1561 obsadil Reval (dnešný Tallinn) a odtiaľ začal dobývať Estónsko. Tým sa postavil záujmom jeho brata Jána, fínskeho vojvodu, ktorý chcel takisto rozšíriť svoje panstvo. Ján sa proti bratovi vzbúril a spojil sa s Poľskom. Erik vzburu potlačil a obvinil brata z velezrady. Parlamentom bol Ján odsúdený na trest smrti, no 12. augusta 1563 bol tento trest zrušený a Jána len uväznili.

Erik sa počas svojej vlády snažil o nadvládu nad ostatnými štátmi Baltského mora. Tieto snahy ho doviedli ku konfliktu s dánskym kráľom Frederikom II. a s Lübeckom. Tento konflikt je známy ako Severská sedemročná vojna a trval väčšinu obdobia jeho panovania. V rámci vnútornej politiky sa potýkal s nevôľou dánskej šľachty, ktorú podporoval jeho brat Ján. Po jeho uväznení sa Erik domnieval, že šľachta pripravuje vzburu a a tak v roku 1561 zriadil Najvyšší súdni dvor, zvaný *Kráľov výbor – Konungens mängd*, ktorý mal dbať na objektívne dodržiavanie zákona, no neskôr sa stal nástrojom na perzekúciu Erikových nepriateľov. Potom čo neúspešne uväznil Nilsa Stureho, ktorého uväznenie sa zmenilo len na pranierovanie v uliciach Štokholmu, jeho nedôvera sa zmenila v paranoju, ktorá viedla k zavraždeniu niekoľko členov rodiny Sture v roku 1567. Po tejto udalosti bola už kráľova demencia zjavná.

V roku 1567 bol Ján oslobodený, spojil sa so svojím mladším bratom Karolom a v roku 1568 spolu iniciovali povstanie. Vzbúrenci prenikli do Štokholmu a v 29. septembra 1568 bol Erik uväznený. V januári 1569 bol Ján menovaný kráľom. Erik umrel 26. februára 1577 vo väzení na zámku Örbyhus, kde bol pravdepodobne otrávený arzenikom.

Manželstvo a deti
-----------------

4. júla 1568 sa oženil s dcérou prostého vojaka Karin Månsdotterovou (1550 – 1612) s ktorou mal 4 deti, dve sa narodili pred uzavretím manželstva a neskôr boli legitimizované a dve po uzavretí manželstva, ktoré umreli už v útlom veku:

* Sigrid (\* 15. október 1566; † 1633)
* Gustáv (\* 28. január 1568; † 22. február 1607)
* Henrik (\* 24. január 1570; † 1574)
* Arnold (\* 1. november 1572; † 1573)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Erik XIV.**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Erik XIV. Švédský na českej Wikipédii.*

  


|  |
| --- |
| Erik XIV. |
| Vladárske tituly |
|
| Predchodca**Gustáv I. Vasa** | **Kráľ Švédska**1560 – 1568 | Nástupca**Ján III.** |

Autoritné údaje: * BnF: 119870215
* GND: 118682296
* ISNI: 0000 0001 0947 3996
* LCCN: n86058936
* NK ČR: xx0204247
* SNK: 154477
* VIAF: 806415
* WorldCat: lccn-n86058936