**Princezná Mária, vojvodkyňa z Gloucesteru a Edinburghu** ( \* 25. apríl 1776 - † 30. apríl 1857) bola jedenástym dieťaťom a štvrtou dcérou kráľa Juraja III. a jeho manželky Šarloty Meklenbursko-Strelickej.

Keď mala 40 rokov, vydala sa v roku 1816 za svojho rovnako starého bratranca, princa Viliama Frederika, vojvodu z Gloucesteru a Edinburghu. V posledných rokoch jej života bola jej neter kráľovná Viktória na tróne ako štvrtý panovník za Máriinho života, po svojom otcovi a dvoch z jej bratov Jurajovi IV. a Viliamovi IV. Mária zomrela vo veku 81 rokov v Gloucester House v Mayfair v Londýne. Bola najdlhšie žijúcou a poslednou preživšou z detí kráľa Juraja III. (z ktorých trinásť sa dožilo dospelosti).

Raný život a rodina
-------------------

Princezná Mária v veku 6 rokov
Princezná Mária sa narodila 25. apríla 1776 v Buckinghamskom paláci v Londýne. Jej otcom bol vládnuci britský panovník Juraj III. Jej matkou bola kráľovná Šarlota, dcéra Karola, vojvodu Meklenbursko-Strelického.

Mária bola pokrstená 19. mája 1776 v St. James’s Palace arcibiskupom canterburským Frederikom Cornwallisom. Jej krstnými rodičmi boli: Fridrich Hesensko-Kasselský (otcov bratranec zastúpený markízom z Hertfordu), sasko-gothajsko-altenburská vojvodkyňa (manželka otcovho bratranca zastúpená vojvodkyňou z Argyllu) a meklenbursko-strelická princezná (jej vzdialená sesternica zastúpená grófkou z Effinghamu.

Mária vľavo, ako deväťročná so svojimi dvoma mladšími sestrami Žofiou a Améliou v roku 1785. Namaľoval John Singleton Copley
Kráľ bol oddaným otcom, ktorý si našiel čas na pravidelné návštevy detí. Keď sa hral so svojimi malými deťmi, správal sa celkom neformálne na rozdiel od dôstojnej kráľovnej Šarloty, ktorá mala ťažkosti opustiť formálne správanie, ktoré sa od jej postavenia očakávalo. Napriek vonkajšej rezervovanosti sa však Šarlota pri výchove ich detí ujala rovnako svedomitej úlohy ako jej manžel. U kráľovských princezien kráľovná starostlivo dohliadala na ich blaho, vzdelanie a rozvoj morálnych hodnôt. Keďže kráľovná mala menej času kvôli svojim kráľovským povinnostiam a blízkemu vzťahu s kráľom, poverila Lady Charlotte Finch, aby bola vychovávateľkou detí.

Podľa Flory Fraserovej bola Mária považovaná za najkrajšiu z dcér Juraja III. Fraserová ju tiež nazýva „nevýraznou kráskou". Mária prvýkrát verejne tancovala menuet vo veku šestnástich rokov v roku 1791, počas dvorného plesu, ktorý sa konal ku kráľovým narodeninám. Na jar v roku 1792 oficiálne debutovala u kráľovského dvora. Okolo roku 1796 sa Mária zamilovala do holandského princa Frederika Oranžského, zatiaľ čo on a jeho rodina žili v exile v Londýne. Frederik bol synom Viliama V. Oranžského, holandského miestodržiteľa a mladšieho brata budúceho holandského kráľa Viliama I. Frederik a Mária sa však nikdy nezobrali, pretože Juraj III. stanovil, že sa najskôr musia vydať staršie sestry. V roku 1779 princ Frederik zomrel na infekciu počas služby v armáde a Mária mohla ísť do oficiálneho smútku.

Princezná Mária vyrytá od Marie Anne Boulier, z roku 1806
Máriina najmladšia sestra a milovaná spoločníčka princezná Amélia ju pre jej poslušnú povahu nazvala „nástrojom mamy". Améliina predčasná smrť v roku 1810 zničila Máriu, ktorá ju oddane opatrovala počas bolestivej choroby.

Princezná Mária mala celkom blízko ku svojmu najstaršiemu bratovi a zdieľala jeho antipatiu k jeho manželke, ich sesternici Karolíne Brunšvickej. Keď Karolína odišla do Talianska, princezná Mária zablahoželala svojmu bratovi: „K vyhliadke na dobré zbavenie sa. Nech nebodaj, aby sa už nevrátila a že ju už viac neuvidíme".

Manželstvo a neskorší život
---------------------------

Dagerotypia Antoine Claudeta z roku 1856 zobrazuje princeznú Máriu (sediaca úplne vpravo). Naľavo od nej sedia kráľovná Viktória a princezná Alica. Vzadu stojí princ z Walesu (neskôr kráľ Eduard VII.).
Mária bola veľmi chránená a väčšinu času trávila so svojimi rodičmi a súrodencami. Kráľ Juraj a kráľovná Šarlota chceli poskytnúť ochranu svojim deťom, najmä dievčatám. Mária sa však 22. júla 1816 vydala za svojho bratranca, princa Viliama Frederika, vojvodu z Gloucesteru a Edinburghu, syna Viliama Henricha, vojvodu z Gloucestru brata Juraja III. Obaja mali 40 rokov. V deň svadby Máriin brat, princ regent, povýšil ženícha z výsosti na kráľovskú výsosť, čo je oslovenie, ktoré mala Mária od narodenia ako dcéra kráľa.

Viliam Frederik sa pôvodne snažil oženiť s Máriinou neterou princeznou Šarlotou z Walesu. Historik A. W. Purdue naznačuje, že Máriin motív na sobáš s jej bratrancom vplynul z jej odporu k obmedzujúcej domácnosti kráľovnej Šarloty.

Pár žil v Bagshot Park, ale po Viliamovej smrti v roku 1834 sa presťahovala do White Lodge v Richmond Park. Nemali spolu žiadne deti.

Smrť
----

Princezná Mária zomrela 30. apríla 1857 v Gloucester House v Mayfair vo veku 81 rokov ako posledný žijúci potomok Juraja III. a kráľovnej Šarloty.

Rodokmeň
--------

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Juraj II. |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Frederik, Princ z Walesu |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Karolína z Ansbachu |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Juraj III. |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Fridrich II. Sasko-Gothajsko-Altenburský |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Augusta Sasko-Gothajská |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Magdaléna Augusta Anhaltsko-Zerbst |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Princezná Mária, vojvodkyňa z Gloucesteru a Edinburghu |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Adolf Fridrich II. Meklenbursko-Strelický |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Karol Ľudovít Fridrich Meklenbursko-Strelický |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Princezná Christiana Emília Schwarzburg-Sonderhausen |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Šarlota Meklenbursko-Strelická |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Ernest Fridrich I. Sasko-Hildburghausenský |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Princezná Alžbeta Albertína Sasko-Hildburghausenská |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Grófka Žofia Albertína Erbach-Erbach |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|

Referencie
----------

1. ↑  Weir 2008 , s. 299.
2. ↑  Hadlow 2014 , s. 203–07.
3. 1 2  LANE, HENRY M.. *Kráľovské dcéry Anglických kráľov*. [s.l.] : [s.n.], 1911. S. 191.
4. ↑   *Willem George Frederik* [online]. [Cit. 2023-05-02]. Dostupné online.
5. ↑  Humpreys Jennet (1885)
6. ↑  JOHN VAN DER KISTE. *Deti Juraja III.*. [s.l.] : [s.n.]. S. 106.
7. ↑  Weir 2008 , s. 281, 299.
8. 1 2   *William Frederick, 2. vojvoda z Gloucesteru a Edinburghu* [online]. [Cit. 2021-11-21]. Dostupné online.
9. ↑  Plowden 1989 , s. 132.
10. ↑   *Juraj III. a jeho dcéry* [online]. [Cit. 2023-11-21]. Dostupné online.
11. ↑  Complete Peerage , „vojvoda z Gloucesteru", cituje nekrológ princeznej Mary vo *výročnom registri* z roku 1857.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Princezná Mária, vojvodkyňa z Gloucesteru a Edinburghu**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Princess Mary, Duchess of Gloucester and Edinburgh na anglickej Wikipédii a Marie Hannoverská (1776) na českej Wikipédii.*