**Institut für Heimatforschung in Käsmark** (slov. *Inštitút vlasteneckého výskumu*, *Inštitút pre výskum vlasti* alebo *Inštitút pre výskum domoviny* v Kežmarku) pôsobil v rokoch 1941 až 1944 ako inštitúcia nemeckého národno-socialistického výskumu Východu (*Ostforschung*). Nacisti zjavne prikladali inštitútu veľký význam, ktorý mal ďaleko presahovať horizont horného Spiša. Počas svojho pôsobenia získal inštitút ozaj nadregionálny rozmer v kontexte sietí podobných výskumných inštitúcií mimo Tretej ríše, ktoré sa zaoberali úlohou nemeckej menšiny v budúcej tzv. Európe nového poriadku (*Neuordnung Europas*).

Dejiny
------

Kežmarok bol centrom horného Spiša a Karpatských Nemcov v Uhorsku. Nemecká národnosť mala v meste väčšinu (napr. v roku 1910 žilo v Kežmarku 3 242 Nemcov, 1 606 Slovákov a 1 314 Maďarov).

Návrh zriadiť Institut für Heimatforschung pripravil 9. januára 1941 prof. Dr. Johann Lipták (1889 – 1958, profesor tamojšieho nemeckého (evanjelického) gymnázia od roku 1911). V ten istý deň patronátny konvent gymnázia schválil jeho návrh. Inštitút získal dve miestnosti na prízemí v starej budove gymnázia/lícea a 30 000 kníh.

Podľa Liptáka sa mal inštitút zaoberať dejinami Nemcov na Spiši, Slovensku a v juhovýchodnej Európe a nadviazať spoluprácu s podobnými výskumnými ústavmi napr. v Prahe a Viedni. 

> *„… bez silného nasadenia vlasteneckých myšlienok je výchova k národnému mysleniu márnou snahou. Javí sa preto ako potrebné, založiť miesto starostlivosti o národné myslenie, ktoré bude mať úlohu spojiť všetky vlastivedné snahy."* J. Lipták
> 
> 

 22. marca 1941 prebehlo slávnostné otvorenie. Zúčastnili sa ho mnohé (nemecké) osobnosti zo Slovenska aj zahraničia. Medzi hosťami boli Franz Karmasin, Hanns Elard Ludin s pobočníkom Hansom Gmelinom, vládny radca *Göcken* (cudzinecký úrad Berlín) a ďalší. Hostí čakali nastúpené jednotky Freiwillige Schutzstaffel (predchodca Hemimatschutz) a Deutsche Jugend; pred Okresným úradom zástupcovia Deutsche Partei, Wehrmachtu i miestnych úradov. Po oficiálnom privítaní a zborovom nacistickom pokriku prešli hostia do auditória starého lýcea.

Karmasin povedal vo svojom príhovore, že úlohou je naviazať Nemcov zo Slovenska na Ríšu a dosiahnuť ich „Gleichschaltung" (proces nacifikácie, pomocou ktorého nacistické Nemecko postupne zaviedlo systém totalitnej kontroly a koordinácie vo všetkých aspektoch spoločnosti – od hospodárstva a obchodných zväzov po médiá, kultúru a vzdelávanie).

Ludin hovoril o potrebe nových vzťahov medzi národnosťami (*Volksgruppen*). (Na jeseň roku 1944 bolo približne 75 percent všetkých kežmarských Židov deportovaných do koncentračných táborov.)

Hlavnými nositeľmi projektu vzniku inštitútu bola *Deutsche Partei (in der Slowakei – DP)* a *Deutsches Ausland-Institut* v Stuttgarte. Až politická a finančná podpora DP presadená Karmasinom umožnila projekt (Liptáka) zrealizovať.

Inštitút mal predovšetkým politickú úlohu. Politika využívania nemeckých menšín (*Deutschtumpolitik*), ktorá viedla aj k Mníchovskému diktátu mal na starosti samostatný oficiálny úrad *Volksdeutsche Mittelstelle* (VoMi) v Berlíne, ktorý Inštitút v Kežmarku priamo podporoval.

Vedenie
-------

Inštitút viedol Johann Lipták (1889 – 1958). Pre konflikt s DP sa však v decembri 1943 aj s celou rodinou presťahoval z Kežmarku do Prahy.

Vedecká rada mala 17 členov. Členmi vedeckej rady inštitútu boli aj vtedajší významní (nacisticky orientovaní) vedci:

* Hans Joachim Beyer (Reinhard-Heydrich-Stiftung, po 1945 profesor vo Flensburgu),
* Josef Hanika, Karl-Ferdinands-Universität v Prahe
* Bruno Schier
* Walter Gierach, zomrel 1943
* Wilhelm Weizsäcker

Hodnotenie
----------

Institut für Heimatforschung v Kežmarku, založený začiatkom roku 1941 ovplyvnil nielen Nemcov v Kežmarku a na Spiši ale aj Slovákov. Počas existencie Slovenského štátu sa zakladali „národné" inštitúcie ako Vedecká spoločnosť pre zahraničných Slovákov (6. mája 1939), Štátny archeologický ústav v Martine (1942), Štátny ústav pre ľudovú pieseň v Bratislave (1942), Slovenská galéria v Bratislave (1943) ale aj Nemecký vedecký ústav v Bratislave (1943).

Pozri aj
--------

* Ostsiedlung
* Karpatskí Nemci
* Zoznam významných Karpatských Nemcov

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6  ŠEVC, Vladimír Julián. *V tieni ríšskeho orla (21): Vznik Inštitútu pre výskum vlasti* [online]. www.kkreporter.sk, [cit. 2018-01-25]. Dostupné online.
2. 1 2 3 4   Käsmark/Kežmarok. *Uni Oldenburg*, 2017-08-17. Dostupné online [cit. 2018-01-25]. (po nemecky)
3. 1 2 3 4 5  FAHLBUSCH, Michael; HAAR, Ingo; PINWINKLER, Alexander. *Handbuch der völkischen Wissenschaften: Akteure, Netzwerke, Forschungsprogramme*. [s.l.] : Walter de Gruyter GmbH & Co KG, 2017-09-11. Google-Books-ID: 3QE2DwAAQBAJ. Dostupné online. ISBN 9783110429893. S. 1422,1425. (po nemecky)
4. ↑   Käsmark/Kežmarok. *Uni Oldenburg*, 2017-08-17. Dostupné online [cit. 2018-01-25]. (po nemecky)
5. 1 2 3 4 5  FAHLBUSCH, Michael; HAAR, Ingo; PINWINKLER, Alexander. *Handbuch der völkischen Wissenschaften: Akteure, Netzwerke, Forschungsprogramme*. [s.l.] : Walter de Gruyter GmbH & Co KG, 2017-09-11. Google-Books-ID: 3QE2DwAAQBAJ. Dostupné online. ISBN 9783110429893. S. 1422,1425. (po nemecky)
6. ↑   *Encyclopaedia of Jewish communities, (Kezmarok, Slovakia)* [online]. www.jewishgen.org, [cit. 2018-01-25]. Dostupné online. (anglicky)
7. ↑  Andreas Wiedemann (2000). Die Reinhard-Heydrich-Stiftung in Prag (1942-1945). Hannah-Arendt-Institut für Totalitarismusforschung. p. 91. ISBN 978-3-931648-31-2 (nemecky)
8. ↑   *ZVON máj 2014 : Z histórie* [online]. Miestny odbor Matice slovenskej v Banskej Bystrici, 2014-05-06, [cit. 2017-03-22]. Dostupné online.
9. ↑  Ďurkovská 2010, s. 248

| * z
* d
* u
Kežmarok |
| --- |
| Samospráva | 
* *Primátor:* Ján Ferenčák (od 2018)
* *Čestní občania*

 |
| Geografia | Popradská kotlina
* *Vodstvo:* Poprad
* Ľubica
* Vrbovský potok (prítok Popradu)
 |
| Dejiny | 
* Evanjelické lýceum
* Institut für Heimatforschung

 |
| Pamiatky a stavby | 
* Bazilika svätého Kríža
* Evanjelické lýceum
* Chrám Narodenia presvätej Bohorodičky
* Kežmarský zámok
* Kostol Najsvätejšej Trojice
* Kostol Navštívenia Panny Márie
* Nový evanjelický kostol
* Ortodoxný židovský cintorín
* *Zoznam kultúrnych pamiatok I*
* *Zoznam kultúrnych pamiatok II*
* *K:Stavby*
* *K:Kostoly*

 |
| Doprava | 
* *Cestná:*
* I/66
* II/536
* *Železničná:* Železničná stanica Kežmarok
* Železničná trať Poprad-Tatry – Plaveč

 |
| Námestia a ulice | 
* *Námestia:* Hlavné
* Hradné
* Kostolné
* *Zoznam*

 |
| Školy | 
* Gymnázium Pavla Országha Hviezdoslava
* Základná škola - Grundschule
* *K:Školy*

 |
| Šport | 
* MHK SkiPark Kežmarok
* *K:Šport*

 |