recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Brazilian Girls** je hudobná skupina z New Yorku známa svojim eklektickým mixom elektronickej tanečnej hudby s rôznorodými hudobnými štýlmi ako sú tango, šansón, house, reggae a lounge. Žiadny z členov skupiny nebol z Brazílie a jediná žena v kapela je speváčka Sabina Sciubba. Ďalšími členmi sú klávesista Didi Gutman a bubeník Aaron Johnston. Členom skupiny je aj hráč na basovú gitaru Jesse Murphy.

Skupina vydala tri štúdiové albumy: debutový album *Brazilian Girls* v roku 2005, album pod názvom *Talk to La Bomb* bol vydaný v septembri 2006 a tretí album *New York City* bol vydaný dňa 5. augusta 2008.

História
--------

Sabina Sciubba, dcéra talianskych a nemeckých rodičov sa narodila v Ríme 23. februára 1975 a vyrastala v Mníchove a Nice. Naučila sa hovoriť taliansky, nemecky, španielsky, francúzsky, portugalsky a anglicky – všetko jazyky, ktoré sa pravidelne začleňuje do svojich piesní (ich debutový album obsahuje piesne vo všetkých týchto šiestich jazykoch). Pred tvorbou Brazilian Girls Sabina Sciubba nahrala dve jazzové albumy – *You Don't Know What Love Is* s klaviristom Chrisom Andersonom a *Meet Me in London* s gitaristom Antoniom Forcionim. 

Samotná skupina vznikla v roku 2003 pri jamovaní v klube Nublo v New Yorku. Zatiaľ čo hrala každý týždeň koncert, zložila piesne, ktoré sa objavili na ich debutovom albume, ktorý vydala 1. februára 2005.

Ich tretí a zatiaľ posledný album *New York City* vyšiel v roku 2008.

Diskografia
-----------

### Albumy

* *Brazilian Girls* (Verve Records) (1. február 2005)
* *Talk to La Bomb* (Verve Records) (12 september 2006)
* *New York City* (Verve Records) (5 august 2008)

### Single & EPs

* *Lazy Lover EP* (EP) (vlastný náklad) (2004)
* „Don't Stop" (Verve Records) (2005)
* *More Than Pussy – The Remix EP* (Verve Forecast) (2007)

### Video

* *Brazilian Girls: Live in NYC* (Verve Records and iTunes) (2005)

Referencie
----------

1. 1 2 3  David Jeffries. *Allmusic.com: Brazilian Girls* [online]. Allmusic.com, [cit. 2009-07-25]. Dostupné online.
2. ↑  Miller, Winter and Bracken, Kassie. "Sabina Sciubba Discusses Her Music"  Archivované 2009-04-23 na Wayback Machine

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Brazilian Girls**

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka Brazilian Girls (po anglicky)
* Brazilian Girls na Myspace

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Brazilian Girls na anglickej Wikipédii.*
**Brfxxccxxmnpcccclllmmnprxvclmnckssqlbb11116** (vyslov: „Albin") bolo meno, ktoré sa údajne pokúsili dať rodičia švédskemu dieťaťu v máji roku 1996.

Rodičia (Elizabeth Hallinová a nemenovaný otec) sa rozhodli nezaregistrovať oficiálne meno svojho dieťaťa (nar. 1991) ako protest proti špecifickým švédskym zákonom o pomenovávaní detí. Rodičia si môžu vybrať z asi 1 000 mien; ak nenájdu žiadne, ktoré by sa im páčilo, musia žiadať o povolenie súd. Aj keď tento zákon bol v roku 2000 trocha uvoľnený, stále je výber mien zväzujúci.

Halmstadský súd (na juhu Švédska) rodičom udelil pokutu vo výške 5 000 švédskych korún, pretože nesplnili povinnosť zaregistrovať meno dieťaťa do jeho piatych narodenín. Ako reakciu na súdne rozhodnutie sa rodičia rozhodli pre registráciu mena, ktoré sa skladalo z 43 znakoch vrátane 5 čísiel a tvrdili, že ide o „významný a expresionistický vývoj, ktorý považujeme za umelecký výtvor". Podľa rodičov malo sa meno chápať v zmysle patafyziky. Súdny dvor však toto meno odmietol a trval na pokute. Rodičia sa preto pokúsili zmeniť pravopis mena na „A" (čo sa takisto malo vyslovovať ako „Albin"), ale súd znovu žiadosť zamietol.

Externé odkazy
--------------

* MIT Archivované 2018-10-24 na Wayback Machine claims "Reuters, Boston Globe 30-May-96" ako originálny prameň
* Archív Archivované 2007-05-02 na Wayback Machine
Broskyňa na strome
Broskyne
**Broskyňa** je dužinatý plod z čeľade kôstkovité. Ide o mäkký plod tvorený kôstkou, ktorá je uprostred. Okolo nej sa nachádza sladká dužina približne oranžovej farby obsahujúca vysoký podiel vody. Ohraničená je jedlou šupkou, ktorá má ružovkastú až červenkastú farbu, ak je plod zrelý. Často je šupka chránená drobným páperím, ktoré sa odstraňuje umytím ovocia pred konzumáciou.

Plod je zvyčajne v tvare nepravidelnej gule, ktorá je rozdelená viditeľnou ryhou na dve nerovnaké polovičky. Samotný plod obsahuje až 88% vody, 9% cukrov a je bohatým zdrojom množstva minerálov a vitamínov ako napríklad draslíka, vápnika, sodíka, železa, zinku či horčíka a niacínu, ktoré pozitívne pôsobia na duševnú pohodu človeka. Z vitamínov potom napríklad provitamín A, vitamín C a vitamín B3. Ich konzumácia nie je náročná na tráviacu sústavu, pretože obsahujú šťavy, ktoré majú blahodarný vplyv na vylučovanie s až ľahko preháňavým účinkom vďaka obsahu látok, ako je napríklad kyselina listová.

Pôvod
-----

Pôvodne sa začali pestovať v Číne približne pred 4 000 rokmi, predovšetkým v provinciách Che-pej a S’-čchuan, odkiaľ sa šírili do celého sveta po Hodvábnej ceste postupne cez Perziu, kde čoskoro zdomácneli ako kultúrne ovocné dreviny. Perzia bola dlho považovaná za vlasť broskýň, v Ríme ich nazývali perzské jablká *(mala persica)*. Tak aj vzniklo neskoršie pomenovanie rodu, *Persica*. Rimania ich rozšírili do Galie, dôkazom čoho sú broskyňové kôstky v archeologických nálezoch. V 10. storočí sa dostali do Anglicka. V 17. storočí sa vďaka vysťahovalcom dostali do USA, kde v Texase a v Kalifornii našli výhodné klimatické podmienky.

V súčasnosti je najväčšia produkcia broskýň v Stredomorí (Taliansku a Španielsku). Medzi popredných producentov sa v poslednej dobe dostávajú aj USA, kde ich pestujú najmä v Kalifornii a Georgii.

Referencie
----------

1. 1 2   *Broskve* [online]. ABASTO, [cit. 2008-03-01]. Dostupné online.
2. ↑   *Broskve - zavařování broskví* [online]. Rádce, spol. s r.o. [cit. 2008-03-01]. Dostupné online. (česky)
3. 1 2  S. Skorňakov, J. Jeník, V. Větvička, Zelená kuchyně, Lidové nakladatelství 1988, Praha, str. 292

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Broskyňa (plod)**

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku broskev na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Ovocie |
| --- |
| 
* ananás
* arónia
* ásimina (paw-paw)
* avokádo
* banán
* broskyňa
* brusnica
* citrón
* curuba
* čerešňa
* čerimoja
* čučoriedka
* datľa
* dula
* durian
* egreš
* etrog
* figa
* granátové jablko
* grapefruit
* graviola
* guave
* hrozno
* hruška
* hurma
* jablko
* jackfruit
* jahoda
* karambola
* kivi
* kiwano
* kumkvat
* liči
* limetka
* malina
* mandarínka
* mango
* marakuja
* marhuľa
* mišpuľa
* mineola
* moravská jarabina
* moruša
* muchovník
* nashi
* oliva
* oskoruša
* ostružina
* papája
* pitahaya
* pomaranč
* pumelo
* paradajka
* rakytník
* ríbezľa (biela, červená, čierna)
* ringlota
* slivka
* salaka
* tamarillo
* trnka
* višňa

 |
**Bôbovité** (lat. *Fabaceae*; staršie: **vikovité** - lat. *Viciaceae*, **motýľokveté** alebo veľmi zastarano *motýľovité* - lat. *Papilionaceae*; menej formálne: **leguminózy** - lat. *Leguminos(e)ae*) je veľká čeľaď dvojklíčnolistových rastlín z podtriedy ružové (*Rosidae*). Patrí medzi najvýznamnejšie poľnohospodárske čeľade (pozri strukovina).

Medzi bôbovité patria suchozemské kvitnúce rastliny, ktorých plodom je struk pukajúci po dozretí na dve chlopne. Struk vznikol zrastením jedného plodolistu.

Čeľaď zahŕňa okolo 490 rodov, medzi ktoré patria napríklad hrach (*Pisum*), fazuľa (*Phaseolus*), ďatelina (*Trifolium*), lucerna (*Medicago*), hrachor (*Lathyrus*), lupina (*Lupinus*) či vika (*Vicia*). Mnohé rody sú z poľnohospodárskeho hľadiska veľmi významné ako potravina, krmovina, či prostriedok na zvyšovanie úrodnosti pôdy. Niektoré sa pestujú aj ako okrasné rastliny. Veľa hospodársky významných bôbovitých rastlín patrí medzi strukoviny.

Opis
----

Koreňová sústava bôbovitých často siaha do veľkých hĺbok. Na povrchu koreňov žijú symbiotické nitrifikačné baktérie, čiže baktérie schopné viazať vzdušný dusík. Vďaka tomu dokážu bôbovité rastliny obohacovať pôdu na ktorej rastú o dusík a preto sa niekedy pestujú ako tzv. *zelené hnojivo*.

Stonka je niekedy (rody *Robinia*, *Astragalus* a iné) drevnatá, inokedy (rody *Lotus*, *Trifolium* a ďalšie) dužinatá. Listy môžu byť jednoduché alebo zložené (perovito či dlaňovito). Väčšinou majú palístky, ktoré sa u agáta premenili na tŕne. Iné rody sú charakteristické úponkami.

Kvety sú obojpohlavné a majú sklony k dvojstrannej symetrii. Kalištných a korunných lupienkov je po 5, čomu zodpovedá aj zápis v kvetnom vzorci K(5) C(5). Kalištné lístky sú zrastené a korunné lupienky voľné, len dva dolné čiastočne zrastené. Zrasteným lupienkom sa hovorí člnok a v jeho vnútri sú ukryté tyčinky (v počte 10) a piestik. Kvety väčšinou vytvárajú súkvetia, napríklad hlávky, strapce alebo klasy. Opeľovanie zabezpečuje predovšetkým hmyz.

Systém
------

Čeľaď zahŕňa tri podčeľade, *Caesalpinioideae*, *Faboideae* a *Mimosoideae*. 

Zoznam všetkých recentných rodov je na stránke Zoznam rodov čeľade bôbovité.

Galéria
-------

* Acacia baileyana*Acacia baileyana*
* Indigofera gerardiana*Indigofera gerardiana*
* Lathyrus odoratus*Lathyrus odoratus*
* Trifolium repens*Trifolium repens*
* Pisum sativum*Pisum sativum*
* Lupinus polyphyllus*Lupinus polyphyllus*
* Calliandra emarginata*Calliandra emarginata*
* Vicia pannonica*Vicia pannonica*

Referencie
----------

1. ↑

Iné projekty
------------

CommonsWikidruhy
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bôbovité**
* Spolupracuj na Wikidruhoch Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Bôbovité**

Externé odkazy
--------------

* Biopedia
* Charakteristika bôbovitých
**„China Girl"** je pieseň z albumu *Let's Dance* od Davida Bowieho, ktorá vyšla v roku 1983. Skladba bola pôvodne napísaná pre Iggyho Popa a jeho album *The Idiot* z roku 1977. Autorom textu je Pop, autorom hudby je Bowie. 

Producent Nile Rodgers urobil z temnej Popovej verzie o závislosti na heroíne (samotný Pop dlhé roky bojoval s touto závislosťou) nablýskaný tanečný hit o láske medzi čínskym dievčaťom a mužom z Európy, bez toho aby zmenil, čo i len slovo v texte. Túto prijateľnejšiu interpretáciu podporil aj bohatý videoklip Davida Malleta. 

Vo Veľkej Británii dosiahol singel druhé miesto singlového rebríčka, v USA dosiahol desiate miesto. Pieseň sa stala pravidelnou súčasťou Bowieho vystúpení v 80. rokoch, potom sa na istý čas vytratila a na koncertné pódiá sa vrátila až v roku 1999, počas turné k albumu *'hours...'*.

Zoznam skladieb
---------------

### 7"

1. „China Girl" (Bowie, Pop) – 4:14
2. „Shake It" (Bowie) – 3:49

### 12"

1. „China Girl" (Bowie, Pop) – 5:32
2. „Shake It" (Remix) (Bowie) – 5:07

Externé odkazy
--------------

* Teenage Wildlife Archivované 2006-07-17 na Wayback Machine; text piesne

|  |
| --- |
| **David Bowie** |
| Piesne z albumu Let's Dance |
| "Modern Love" | "China Girl" | "Let's Dance" | "Without You" | "Ricochet" | "Criminal World" | "Cat People (Putting Out Fire)" | "Shake It" |
| Ostatné piesne |
| "Under Pressure" |
| Chronológia |
| << 1980: Scary Monsters (and Super Creeps) | 1983: Let's Dance | 1984: Tonight  >> |
**Chinemys obyčajná** (*Chinemys reevesii*) je druh sladkovodnej korytnačky z čeľade Bataguridae.

Opis
----

Karapax má oválny, klenutý. Vystupujú z neho tri kýly. Telo má sfarbené hnedo, hnedočierno až olivovo. Na hlave má výrazné žlté alebo biele prúžky. Samce sú menšie než samičky, dorastajú veľkosti 10 – 12 cm, samice dorastajú 18 – 20 cm. Je veľmi aktívna, často rada vylieza na breh kvôli slneniu aj prechádzke. Dožíva sa veku okolo 20 rokov. Patrí medzi stredne dobrých plavcov.

Potrava
-------

Patrí medzi všežravcov. Dáva prednosť mäsitej potrave, ale je aj vodným rastlinám. V zajatí jej možné k potrave prikladať aj rôznu zeleninu (napr. čínsku kapustu alebo hlávkový šalát) a listy rastlín. Kŕmi sa malými rybkami, malými slimákmi, v zajatí sa naučí prijímať aj kúsky mäsa a vnútorností, ale aj granuly pre vodné korytnačky, malé hlodavce a hmyz. Kŕmna dávka v zajatí musí byť pestrá a vyvážená. Zvlášť mláďatá potrebujú dostatok esenciálnych látok. Je vhodné pridávať sépiovú kosť kvôli vápniku pre korytnačku.

Reprodukcia
-----------

Samice znášajú niekoľkokrát do roka 2 – 3 vajcia do vlhkého piesku. Dĺžka inkubácie vajec závisí na teplote, trvá asi 80 dní. Rozmnožuje sa bez ťažkostí aj v zajatí. Pri chove v zajatí je liahnutie vajíčok pomerne ľahké. Treba vhodný inkubátor a substrát. Znesené vajíčka sa musia vždy zahrabať z 2/3 do substrátu v inkubátore.

Výskyt
------

Žije v Ázii na juhu Číny, v Kórei, Taiwane a Japonsku. Obýva pokojné vodné toky, zavodňovacie kanály a ryžoviská, riečne systémy, jazerá, tône a zaplavené polia.

Nepatrí medzi chránené druhy korytnačiek, len v Anglicku patrí medzi druhy ohrozené. Je ohrozená lovom, lebo sa jej plastrón používa v tradičnej čínskej medicíne a ničením lokalít jej výskytu vo voľnej prírode.

Referencie
----------

1. ↑  rybicky.net - želva trojkýlná
2. ↑  mazlicci.cz - želva trojkýlná
3. 1 2  terarka.net - želva reevesova
4. 1 2  farmapython.cz - chysemys reevesii
5. ↑  Subhuti Dharmananda. *Endangered species issues affecting turtles and tortoises used in Chinese medicine* [online].. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Chinemys obyčajná**

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Želva Reevesova na českej Wikipédii.*
**Chazmosaurus** (lat. *Chasmosaurus*) bol 5-6 metrov dlhý bylinožravý dinosaurus vážiaci okolo 3 ton. Známy je z dobrých pozostatkov troch druhov. Žil pred 76 až 72 miliónmi rokov na západe dnešnej Kanady.

Opis
----

Tento štvornohý rohatý dinosaurus predstavoval zástupcu podčeľade Ceratopsinae, niekedy nazývanej aj Chasmosaurinae. Mal tak kostený golier dlhší než ostávajúcu časť hlavy, pomerne nízku lebku a dva nadočnicové rohy dlhšie než roh nosový. Kostený golier chazmosaura bol na hranách pokrytý malými kostenými výrastkami, ktoré boli najväčšie v horných rohoch goliera. Disponoval tiež znakmi typickými pre všetky veľké ceratopsy – disponoval krátkym chvostom, silným zobákom a vytŕčajúcimi lícnymi kosťami. V rámci podčeľade Ceratopsinae bol najbližšie spríbuznený s rodom Pentaceratops a Agujaceratops, ktorého v minulosti považovali za druh chazmosaura (C. mariscalensis).

Rod chazmosaurus patrí medzi hŕstku dinosaurov, ktoré poznáme aj z odtlačkov kože (medzi ďalšie patria napríklad Microraptor, Carnotaurus, Edmontosaurus). Na základe týchto skamenelín vieme, že v koži mal chazmosaurus veľký počet malých kostených hrčiek.

Druhy
-----

Chazmosaurus je dnes známy z troch druhov (štvrtý získal vlastné rodové meno – *Agujaceratops*) – *Chasmosaurus belli*, *C. russelli* a *C. irvinensis*. Hojný druh C. belli sa vyznačoval dvoma formami, dlhorohou a krátkorohou. Tieto rozdiely možno zapríčinil sexuálny dimorfizmus. Chasmosaurus russelli sa, nerátajúc detaily stavby lebky, odlišoval od druhu C. belli väčšími telesnými rozmermi a dlhším nosovým rohom. C. irvinensis predstavoval zvláštny druh, nemal totiž nadočnicové rohy. Ďalším jeho znakom boli zmenšené odľahčovacie otvory v kostenom golieri.

Zdroje
------

1. ↑  chazmosaurus. In: ŠALING, Samo; IVANOVÁ-ŠALINGOVÁ, Mária; MANÍKOVÁ, Zuzana. *Veľký slovník cudzích slov*. 2. rev. a dopl. vyd. Veľký Šariš : SAMO-AAMM, 2000. 1328 s. ISBN 80-967524-6-4. S. 510.

Pozri aj
--------

* Pentaceratops

Iné projekty
------------

CommonsWikidruhy
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Chazmosaurus**
* Spolupracuj na Wikidruhoch Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Chazmosaurus**

Externé odkazy
--------------

* Článok o druhu Chasmosaurus irvinensis s ilustráciami (po anglicky). Archivované 2006-07-02 na Wayback Machine
* kostra Chasmosaurus russelli Archivované 2007-09-27 na Wayback Machine
**Bruno Kreisky** (\* 22. január 1911, Viedeň, Rakúsko – † 29. júl 1990, tamže) bol rakúsky právnik a politik. Bol ministrom zahraničia (1959 – 1966), predsedom Sociálno-demokratickej strany (SPÖ) (1967 – 1983) a kancelárom Rakúska (1970 – 1983).

Životopis
---------

Narodil sa vo Viedni do židovskej rodiny pôvodom z juhomoravských Dolných Kounic. V pätnástich rokoch vstúpil do mládežníckej organizácie SPÖ. Vyštudoval právo na Viedenskej univerzite a druhú svetovú vojnu prežil vo švédskom exile.

### Politické pôsobenie

Po vojne sa vrátil do Rakúska a obnovil svoju politickú kariéru. V roku 1970 sa stal prvým kancelárom židovského pôvodu v histórii Rakúska. Ako minister zahraničia i ako kancelár sa snažil hrať úlohu sprostredkovateľa medzi Izraelom a arabskými vodcami ako bol Jásir Arafát, Anwar as-Sádát, alebo Muammar Kaddáfí. Ako veľký odporca sionizmu a hlasný kritik Izraela však narazil na nedôveru tohto štátu a príliš vo svojom snažení neuspel. Jeho dôveryhodnosť v očiach Izraelčanov tiež veľmi poškodil škandál, ktorý sa rozpútal okolo niektorých členov jeho vlády, ktorí sa za druhej svetovej vojny zaplietli s nacizmom. Ten nakoniec vyústil v ostrý stret medzi Brunom Kreiskym a „lovcom nacistov" Simonom Wiesenthalom.

Henry Kissinger spomína: „…jeho komentáre k politickým trendom a osobnostiam vždy človeku rozšírili obzory. Mal veľký zmysel pre humor a geopolitike rozumel omnoho viac ako mnohí predstavitelia mocnejších krajín. Jednou z nesúmerností, ktoré sa prejavujú v dejinách, je nepomer medzi schopnosťami niektorých politikov a mocou ich krajín."

Referencie
----------

1. 1 2 3 4  ČEJKA, Marek. *Izrael a Palestina : minulost, současnost a směřování blízkovýchodního konfliktu*. 2. aktualiz. vyd. Praha : Společnost pro odbornou literaturu - Barrister & Principal, 2007. 321 s. ISBN 978-80-87029-16-9. S. 144.
2. ↑  KISSINGER, Henry. *Roky v Bílém domě*. Preklad Václav Viták. 1. vyd. v českém jazyce. Praha : BB/art, 2006. 1406 s. ISBN 80-7341-703-0. S. 1105.

Ďalšia literatúra
-----------------

* KŘEN, Jan. *Dvě století střední Evropy*. Vyd. 1. Praha : Argo, 2005. 1109 s. (Dějiny Evropy; zv. 8.) ISBN 80-7203-612-2. S. 789 – 790.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bruno Kreisky**

Externé odkazy
--------------

* Biografia
* ČT24 - „Král Slunce" Bruno Kreisky změnil tvář Rakouska

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Bruno Kreisky na českej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * BnF: 11910080j
* GND: 118566512
* ISNI: 0000 0001 1260 8767
* LCCN: n50043948
* NK ČR: jn20000700962
* VIAF: 31998484
* WorldCat: lccn-n50043948
**Chlórnan sodný** (NaClO) je sodná soľ kyseliny chlórnej.

Vlastnosti
----------

Je to žltozelená, číra alebo slabo zakalená kvapalina. Samovoľne sa rozkladá, čím sa znižuje obsah aktívneho chlóru. Rozklad urýchľuje teplo, svetlo a katalytický účinok kovov (nikel, meď, železo, atď.). Má leptavý účinok na pokožku.

Príprava
--------

Chlórnan sodný sa pripravuje zavádzaním plynného chlóru do studeného zriedeného roztoku hydroxidu sodného, za vzniku chlórnanu sodného a chloridu sodného.

2 NaOH + Cl2 → NaClO + NaCl + H2O
Tento proces prebieha aj pri priemyselnej výrobe prostredníctvom elektrolýzy roztoku chloridu sodného. Na anóde sa vytvára priamo plynný chlór:

2 Cl− → Cl2 + 2 e−
Pri nízkom pH vzniknutý chlór priamo vytvára vo vodnom roztoku molekuly kyseliny chlórnej, ktorá disociuje na chlórnanové anióny:

Cl2 + H2O → HClO + H+ + Cl−
HClO → H+ + ClO−
Teplota roztoku sa musí udržiavať pod 40 °C , aby sa predišlo tvorbe chlorečnanu sodného.

Použitie
--------

Roztok chlórnanu sodného, bežne známy ako bielidlo, sa často používa ako dezinfekčný prostriedok alebo bieliace činidlo. V domácnosti sa s koncentráciou 4,9 ml/100ml používa ako čistiace a dezinfekčné prostriedky Domestos alebo Savo (aj na dezinfekciu pitnej vody). Komerčné roztoky vždy obsahujú značné množstvo chloridu sodného ako hlavného vedľajšieho produktu, ako je vidieť z vyššie uvedenej rovnice.

Bezpečnosť
----------

Chlórnan sodný nie je výbušný ani horľavý, ale pri rozklade sa uvoľňuje kyslík, ktorý podporuje horenie. Má dráždivé účinky na pokožku a sliznicu, ktoré sa zvyšujú v závislosti na uvoľnení chlóru. Nie je vylúčený vznik kožnej precitlivenosti. Pri práci treba používať osobné ochranné pomôcky (plášť, pogumovaná zástera), na ochranu očí štít alebo okuliare, gumové rukavice. Proti vdychovaniu sa doporučuje použiť ochrannú masku so žltým filtrom V. V styku s kyslými látkami, ako aj pôsobením vzdušného CO2 sa uvoľňuje nestabilná kyselina chlórna, ktorá sa rozkladá na chlór a kyslík. Uvoľnený chlór silne dráždi pokožku a sliznicu a pri vdýchnutí dostatočnej koncentrácie môže spôsobiť smrť.

Referencie
----------

1. ↑   *Archivovaná kópia* [online]. [Cit. 2009-08-05]. Dostupné online. Archivované 2009-09-13 z originálu.
**Chodov** je stanica metra v Prahe na linke C. Nachádza sa na sídlisku Jižní Město, v katastrálnom území Chodov, blízko začiatku diaľnice D1. Uvedená do prevádzky bola 7. novembra 1980 pod názvom *Budovatelů*. Súčasný názov dostala v roku 1990.

Charakteristika stanice
-----------------------

Chodov je hĺbená, železobetónová monolitická stanica zastropená betónovými nosníkmi. Dlhá je 250 m a hlboká 10 m. Nástupište je veľká hala, v ktorej sa nenachádzajú stĺpy. Výstup je jeden, spojený s nástupišťom pevným schodiskom, vedúcim do vestibulu ktorý sa nachádza 5,4 m pod zemou a nadväzuje na priľahlý podchod. Táto stanica bola prvá v pražskom metre, v ktorej bola inštalovaná na pevné schodisko plošina pre imobilné osoby. Obklad stien za nástupišťom tvorí prírodná keramika v tvare vydutých a vypuklých polvalcov. Výstavba stanice si vyžiadala náklady vo výške 168 miliónov Kčs.

Význam stanice
--------------

Pri sprevádzkovaní obklopovali túto stanicu len polia a zárodky staveniska. Slúžila len ako konečná autobusov zo vzdialenejších častí Jížního Mesta. V roku 1985 boli na juh od stanice odovzdané prvé byty a odvtedy jej význam rýchlo rástol. Začiatkom deväťdesiatych rokov bolo pri stanici Chodov otvorené prvé nákupné centrum (Ruže) a centrum služieb (Protěž). Od roku 2004 sa začínajú prevádzkovať jednotlivé časti tzv. **Parku** (The Park) – veľkého kancelárskeho komplexu ležiaceho medzi diaľnicou D1 a Roztylskou ulicou s pobočkami mnohých nadnárodných firiem. V roku 2005 bolo otvorené najväčšie obchodné cetrum v Česku – obchodné centrum Chodov, ktoré sa rozprestiera aj nad stanicou metra. V súčasnosti je Chodov najdôležitejšou stanicou metra obsluhujúcou Jižní Město II. Pre približne polovicu obyvateľov tohto sídliska je dostupná peši, pre ostatných niekoľkými autobusovými linkami, ktoré tadiaľ prechádzajú alebo tu končia. Je tiež dôležitým prestupovým bodom pre niektorých obyvateľov Jížního Mesta I. a Prahy-Chodovce.

Referencie
----------

1. ↑  METROPROJEKT Praha a.s.. *Detail projektu/Stanice Chodov* [online]. metroprojekt.cz, [cit. 2013-02-07]. Dostupné online. (po česky)[nefunkčný odkaz]

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Chodov (stanica pražského metra)**

Externé odkazy
--------------

* Profil stanice na stránkach Metroweb.cz

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ← smer Letňany | **Pražské metro – linka C** | smer Háje → |
| **Roztyly** | **Chodov** | **Opatov** |
| Letňany bezbariérový prístup – Prosek bezbariérový prístup – Střížkov bezbariérový prístup – Ládví bezbariérový prístup – Kobylisy bezbariérový prístup – Nádraží Holešovice bezbariérový prístup – Vltavská – Florenc  bezbariérový prístup – Hlavní nádraží bezbariérový prístup – Muzeum  bezbariérový prístup – I. P. Pavlova – Vyšehrad bezbariérový prístup – Pražského povstání – Pankrác bezbariérový prístup – Budějovická – Kačerov – Roztyly bezbariérový prístup – Chodov bezbariérový prístup – Opatov bezbariérový prístup – Háje bezbariérový prístup |
Súradnice: 41°56′37″S 24°13′08″V﻿ / ﻿41,9434903°S 24,2189799°V﻿ / 41.9434903; 24.2189799

**Historický chrám-kostnica svätej Nedele** (bulh. Историческа църква - костница "Света Неделя"  – *Istoričeska cărkva - kostnica „Sveta Nedelja"*) je pravoslávny chrám z obdobia bulharského národného obrodenia nachádzajúci sa na námestí Oslobodenia (bulh. площад "Освобождение" – *ploštad „Osvoboždenie"*) v centrálnej časti mesta Batak v Pazardžickej oblasti v južnom Bulharsku. Má štatút kultúrnej pamiatky národného významu od roku 1977.

Charakteristika a dejiny
------------------------

Chrám bol postavený podľa vtedajších osmanských pravidiel pre kresťanské svätostánky (bol čiastočne vkopaný do zeme). Postavený bol svojpomocne obyvateľmi Bataku v roku 1813 v priebehu 75 dní. Je to budova postavená z kameňov, architektonicky pripomínajúca stredoveké byzantské chrámy. Chrámový dvor je ohradený 1,5 metrov vysokým kamenným múrom. V období výstavby chrámu Batak práve zažíval vďaka spracovaniu dreva svoj najväčší rozmach. Zaujímavý je fakt, že v batackom chráme sa pri bohoslužbách používala od začiatku tzv. cirkevná slovančina a nie gréčtina, ako to prikazovali vtedajšie zákony. Z týchto dôvodov sa chrám stal veľmi dôležitým duchovným strediskom. V priebehu batackého masakru sa chrám stal posledným útočiskom viac ako 2000 obyvateľov mestečka, ktorí prežili v chráme 3 dni a 3 noci, nakoniec však boli brutálne zmasakrovaní, alebo upálení.

Po oslobodení Bulharska padlo rozhodnutie, že chrám sa nebude naďalej využívať na bohoslužby, keďže Batačania sa rozhodli, že je potrebné, aby budova ostala zachovaná ako pamätník venovaný obyvateľom Bataku zahynulým v priebehu Aprílového povstania. V roku 1955 bol chrám prehlásený štátnym múzeom a v roku 1977 mu bol priznaný štatút kultúrnej pamiatky národného významu. Chrám svätej Nedele patrí k jednému zo symbolov bulharského národno-oslobodzovacieho boja.

Galéria
-------

* pohľad na chrámový areál z juhozápadupohľad na chrámový areál z juhozápadu
* kaplnka svätej Nedele v chrámovom dvorekaplnka svätej Nedele v chrámovom dvore
* pohľad na západnú stenu chrámupohľad na západnú stenu chrámu
* východná stena chrámu s apsidouvýchodná stena chrámu s apsidou
* západdná stena chrámu s vchodomzápaddná stena chrámu s vchodom
* pohľad na chrám z juhozápadupohľad na chrám z juhozápadu
* pohľad na chrám z juhozápadupohľad na chrám z juhozápadu
* iný pohľad na chrámový areál zo severovýchoduiný pohľad na chrámový areál zo severovýchodu
* detail strechy s kupoloudetail strechy s kupolou

Referencie
----------

1. ↑  batak-bg.com
2. 1 2  monuments.bg
3. 1 2 3  svetimesta.com
4. ↑  VENEDIKOV, Jordan. История на въстанието в Батак 1876 г.. Pazardžik : Belloprint OOD. 185 s. ISBN 9789546843951. S. 113 - 130. (bulharsky)
Súradnice: 59°56′13″S 30°21′24″V﻿ / ﻿59,936944°S 30,356667°V﻿ / 59.936944; 30.356667

**Chrám Matky Božej Lurdskej** (rus. Храм Лу́рдской Бо́жией Ма́тери, fran. L'église **Notre Dame de Lourdes de Saint-Pétersbourg**) je rímskokatolícky chrám v Sankt Peterburgu, ktorý bol postavený pre potreby rímskokatolíckej francúzskej komunity v bývalom hlavnom meste Ruského impéria.

História
--------

Katolíci francúzskej národnosti už dávnejšie požadovali stavbu chrámu pre ich duchovné potreby. V hlavnom meste Ruska žila vtedy početná francúzska komunita, z ktorej sa 3 700 Francúzov hlásilo ku katolíkom. Chrám sa začal stavať v roku 1903 a ukončený bol v roku 1909. Jeho hlavnými architektmi boli León Benois a Marian Peretiatkowicz. Postavený bol v neorománskom architektonickom štýle s prvkami tzv. severskej moderny. Zaujímavou časťou kostola je masívnom základe postavená veľká zvonica (30 m). V interiéri je prekrásna krížová cesta, busta Ježiša Krista, obrazy a sochy francúzskych svätcov. Kostol spravovali francúzski dominikáni. Bol to jediný katolícky chrám v Leningrade, ktorý slúžil katolíckej komunite aj v rokoch 1938 až 1992. 

### Súčasnosť

Po 2. svetovej vojne prebehlo niekoľko rekonštrukcií. V roku 1997 boli v chráme osadené vitráže s biblickými motívmi. Chrám dnes slúži potrebám katolíckej minority v Sankt Peterburgu.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Chrám Matky Božej Lurdskej (Petrohrad)**

Externé odkazy
--------------

* Оficiálna stránka Archivované 2017-06-26 na Wayback Machine
* Энциклопедия Санкт-Петербурга
* 100-летие освящения храма Лурдской Божией Матери в Петербурге[nefunkčný odkaz]
Súradnice: 42°38′11″S 24°48′24″V﻿ / ﻿42,636389°S 24,806667°V﻿ / 42.636389; 24.806667

**Chrám svätého Mikuláša** (bulh. Църква "Свети Николай" – *Cărkva „Sveti Nikolaj"*) je pravoslávny chrám z obdobia bulharského národného obrodenia, nachádzajúci sa v architektonickej rezervácii Staré Karlovo v centre mesta Karlovo v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku. V tesnej blízkosti chrámu sa nachádza karlovské historické múzeum. Budova má štatút kultúrnej pamiatky.

Charakteristika
---------------

Chrám svätého Mikuláša je významným pamätníkom obrodeneckej architektúry v Karlove. Jeho zvonica stojí oddelene a obidve stavby sa nachádzajú v tesnej blízkosti karlovského historického múzea s ktorým dokopy vytvárajú zaujímavý architektonický celok. Budova bola postavená v roku 1847 pod vedením bracigovského majstra Nikolu Trojanova. Je postavená v typickom štýle bracigovskej školy ako trojloďový chrám bez kupoly s jednou apsidou. Chrám má tri vchody, pričom západný leží pod arkádovým nartexom (chrámovou predsieňou). Ikonostas je dielom rezbára Antona Staniševa. Vonkajšia architektonická výzdoba kopíruje takmer úplne architektúru chrámu svätého Petra a Pavla v Sopote. V záhrade chrámu je pochovaná matka Vasiľa Levského.

Galéria
-------

* Severný vchodSeverný vchod
* Celkový pohľad z východuCelkový pohľad z východu
* ZvonicaZvonica
* Nartex (chrámová predsieň) v západnej časti chrámuNartex (chrámová predsieň) v západnej časti chrámu
* Celkový pohľad zo severozápaduCelkový pohľad zo severozápadu
* Celkový pohľad z juhozápaduCelkový pohľad z juhozápadu
* Pohľad na južnú časť chrámuPohľad na južnú časť chrámu

Referencie
----------

1. 1 2  opoznai.bg
2. ↑  karlovobg.eu
3. ↑   *hramove.pravoslavie.bg* [online]. [Cit. 2017-08-04]. Dostupné online. Archivované 2017-08-04 z originálu.
**Chránená krajinná oblasť Český kras** *(skratka: CHKO Český kras)* bola vyhlásená v roku 1972 na rozlohe 128 km² na ochranu najcennejšej časti barrandienskej panvy. Nachádza sa medzi Prahou (Radotínom) a juhom Berouna.

Popis územia
------------

Ide o územie tvorené prevažne prvohornými usadeninami (vápencami, bridlicami) silúrskeho a devónskeho obdobia s početnými krasovými úkazmi vrátane jaskýň patriacich k najväčším v Čechách. Napriek svojej malej nadmorskej výške, ktorá sa pohybuje od 208 m n. m. (hladina Berounky) do 499 m n. m. (vrch Bacín), sa tu vytvoril veľmi pestrý členitý reliéf, najmä vďaka eróznej činnosti Berounky a jej prítokov, ktorých údolia majú mnohokrát kaňonovitý profil.

V oblasti sa vyskytuje cenná teplomilná kvetena i zverina, rovnako sa tu nachádza veľké množstvo cenných geologických profilov a svetovo významných nálezísk skamenelín. 

Lesné spoločenstvá dubových hájov s veľmi bohato rozvinutým bylinným poschodím si na mnohých miestach zachovali svoj prirodzený ráz. V najhodnotnejších oblastiach boli vyhlásené maloplošné zvlášť chránené územia, z ktorých rozlohou najväčšie je Národná prírodné rezervácia Karlštejn (1 546 ha).

Maloplošné osobitne chránené územia v CHKO
------------------------------------------

**Národné prírodné rezervácie**

* Koda
* Karlštejn (národná prírodná rezervácia)

**Národné prírodné pamiatky**

* Kotýz
* Zlatý kúň
* Klonk
* Černé rokle

**Prírodné rezervácie**

* Radotínské údolí
* Karlické údolí
* Klapice
* Staňkovka
* Tetínske skaly
* Kulivá hora
* Kobyla
* Voškov

**Prírodné pamiatky**

* Krásná stráň
* Hvížďalka
* Špičatý vrch-Barrandovy jámy
* Lom Kpzolupy

V kompetencii Správy CHKO Český kras sú tieto ďalšie chránené územia nachádzajúce sa mimo CHKO:

* NPP Medník
* NPP Požáry
* NPP Dalejský profil
* NPP U Nového mlýna
* NPP Barrandovské skály
* NPP Lochkovský profil
* NPP Cikánka I
* NPP Letňanské letisko
* NPR Větrušické rokle

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Chránená krajinná oblasť Český kras**

Externé odkazy
--------------

* stránky CHKO Český kras
* fotogaléria z Českého krasu
* Brdy, Český kras a Křivoklátsko, brdy.info
* Historické fotografie krajiny a starých lomov z rokov 1949 a 1962-1964 (tiež farebné zo súčasnosti)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Český kras na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Chránené krajinné oblasti v Česku |
| --- |
| 
* Beskydy
* Bílé Karpaty
* Blaník
* Blanský les
* Brdy
* Broumovsko
* České středohoří
* Český kras
* Český les
* Český ráj
* Jeseníky
* Jizerské hory
* Kokořínsko – Máchův kraj
* Křivoklátsko
* Labské pískovce
* Litovelské Pomoraví
* Lužické hory
* Moravský kras
* Orlické hory
* Pálava
* Poodří
* Slavkovský les
* Šumava
* Třeboňsko
* Žďárské vrchy
* Železné hory

 |

Súradnice: 49°56′27″S 14°09′44″V﻿ / ﻿49,940833°S 14,162222°V﻿ / 49.940833; 14.162222
**Brutality Will Prevail** (často krátené aj na **BWP**) je britská hardcoreová skupina. Vznikla v roku 2005 v Cardiffe (Wales).

Žánrovo spadá nielen do hardcore punku ale aj do beatdown hardcoreu a sludgeu. Výsledkom je tak ťažký zvuk gitár a výrazná práca s pomalším tempom.

Skupina Brutality Will Prevail v roku 2013 navštívila aj Slovensko. Bola totiž jedným z headlinerov 6. ročníka festivalu *Wlesefest*.

Odchod Ajaya Jonesa
-------------------

BWP tvorí stále päť členov. Hoci jeden zo zakladajúcich členov, ktorý bol aj hlavným vokalistom, Ajay Jones, ku koncu roka 2012 skupinu opustil, na jeho miesto nastúpil Louis Gauthier zo skupiny Breaking Point.

Pre Jonesa skupina totiž nikdy nebola prácou a keďže považoval svoj život v južnom Walese, zamestnanie a dom za dobré, nevidel dôvod, prečo zahodiť za hlavu všetko o čom kedy spieval a stať sa "hviezdou s päťminútovou slávou".

Diskografia
-----------

V zátvorke je okrem roku vydania uvedené aj vydavateľstvo (ak je známe).

### EP

* *Life Is Our War* (2006)
* *Devious Lies 3 Songs Off* (2008)
* *Sleep Paralysis* (2011, Holy Roar Records)
* *Sleep Paralysis* (2011, Purgatory Records)

### Demo

* *South Wales Kings* (2007, svojpomocne)

### Split

* *Brutality Will Prevail - Hang The Bastard* (2010, Purgatory Records)
* *Brutality Will Prevail - Ark Of The Covenant* (2011, Purgatory Records)

### Albumy

* *Forgotten Soul* (2009, Purgatory Records)
* *Root of All Evil* (2010, Holy Roar Records)
* *Scatter the Ashes* (2012, Purgatory Records, Holy Roar Records)
* *Scatter The Ashes* (2013, Pinky Swear Records)

Referencie
----------

1. 1 2 3 4   spirit-of-metal.com. Dostupné online.
2. 1 2  last.fm
3. ↑  citylife.sk
4. ↑   *brutalitywillprevail.tumblr.com* [online]. [Cit. 2014-02-03]. Dostupné online. Archivované 2014-02-25 z originálu.
5. ↑  discogs.com
Príklad celoplášťovej strely: vľavo projektil 7,62 x 39 mm do pušky, vpravo 7,62 x 25 mm do pištole
**Celoplášťová strela** (v angličtine *full metal jacket*, skrátene *FMJ*) je druhom strely, ktorá má mäkké jadro (zvyčajne z olova) uzavreté v plášti z tvrdého kovu, ktorý pokrýva predok a boky projektilu (styčná plocha s hlavňou) a niekedy môže byť rozšírená aj na základňu strely (rôzne špeciálne označenia, napr. TMFJ). Najčastejšie používaný kov je zo zliatiny medi s rôznymi ďalšími zložkami (nikel, oceľ, vzácnejšie zlato). Historicky prvú celoplášťovú strelu vynašiel podplukovník Švajčiarskej armády Eduard Rubin v roku 1882.

Výhody a nevýhody
-----------------

Výhody:

* zníženie opotrebovanie hlavne zbrane v prípade oceľových nábojov – Armor Piercing (AP) a obmedzenie zanášania hlavne oterom nábojov z olova.
* neplášťované strely sa kvôli svojej konštrukcii z relatívne mäkkého olova "strhnú", a nezarežú sa do drážok, neroztočia sa a nie sú tak počas letu stabilizované. Túto nevýhodu použitie celoplášťových (FMJ) striel vylučuje.
* nespôsobujú veľké poškodenie cieľa kvôli svojej veľkej priebojnosti – penetrácii (spôsobujú tzv. čistý priestrel).
* spoľahlivosť pri nešetrnom zaobchádzaní – často sú preto používané v boji.
* spoľahlivejšie nabíjanie pri poloautomatických a automatických zbraniach kvôli zaguľatenej prednej časti.

Nevýhody:

* nižší zastavovací efekt
* sklon k ricochetu, to jest k odrážaniu, alebo skĺznutiu po povrchu cieľa

Použitie
--------

Celoplášťové strely pre vojenské účely sa používajú v štátoch, ktoré sú signatármi Haagskej konvencie a deklarácie na ochranu obetí vojny z roku 1899 a 1907. Tá zakazuje použitie striel spôsobujúcich nadmerné zranenia vo vojne medzi signatármi tejto konvencie.

Naopak, niektoré zdroje uvádzajú, že vzhľadom na zníženú možnosť deformácie strely oproti neoplášťovaným alebo poloplášťovým typom je tato strela síce omnoho priebojnejšia, ale vplyvom vysokej rýchlosti spôsobuje tzv. hydrostatický šok alebo kvôli konštrukcii po zásahu stráca stabilitu. Následné zranenia sú devastačné, pričom nedošlo k porušeniu Haagských dohôd. V dobe ich uzatvorenia neboli uvedené skutočnosti známe.

Priebojnosť
-----------

Penetrácia náboja záleží na množstve prachovej náplne (napríklad diglykol) a kalibru, ktorý je použitý. Náboje sú používané pre ručné zbrane, samopaly, pušky, aj v protileteckých zbraniach. Napríklad strela .50cal (12,7 mm) AP je schopná prestreliť do určitej vzdialenosti ľahko obrnený cieľ.

Referencie
----------

1. ↑  Swissrifles.com
2. ↑  Holt Bobinson "The model 1911 Schmidt Rubin: the other Switzer". Guns Magazine. FindArticles.com. 08 Jun, 2010.
3. ↑  *The Gun Digest Book of Firearms Assembly/Disassembly: Centerfire Rifles, Volume 4* by J. B. Wood. Published by Krause Publications, 2003. ISBN 978-0-87349-631-5 [nefunkčný odkaz]
4. ↑   *Účinky streliva* [online]. e-zbrane.sk, 16.1.2012, [cit. 2013-02-02]. Dostupné online.
5. ↑  ENŽL, Radek. *Mýtus zastavujícího účinku - Trocha historie podruhé – studie po II. světové válce* [online]. válka.cz, 7.3.2004, [cit. 2013-02-02]. Dostupné online. (po česky)
**Centrálne Západné Karpaty**, niekedy označované ako **slovakidy** sú geologická oblasť Západných Karpát, v koncepciách rôznych autorov zahŕňa pásmo jadrových pohorí, veporské a gemerské pásmo niektorí k nemu zaraďujú aj bradlové pásmo. Paleogeograficky zodpovedajú oblasti, ktorá bola od mezozoika vymedzená zo severu Váhickým a z juhu Meliatskym oceánom. V mnohých zjednodušených geologických a geomorfologických členeniach sa jednotky zaraďované do Centrálnych Západných Karpát priraďujú k Vnútorným Západným Karpatom.

Vývoj
-----

Najstarší vývoj Centrálnych Západných Karpát možno sledovať v kryštalinických horninách tatrika, veporika a gemeriku. Tieto oblasti poskytujú dôkazy o staršej hercýnskej prípadne i kaledónskej orogenéze. Pozícia týchto celkov bola v období vrchného paleozoika však odlišná od dnešnej. Pôvodne sa nachádzali viac na západ (približne v oblasti dnešného Švajčiarska) a na východ pozdĺžne prechádzali do oblasti oravika, ktoré tvorilo šelf Českého masívu. Do dnešnej pozície sa dostali v priebehu terciéru po uzavretí Valaiského oceánu a následnom zvrásnení bradlového a flyšového pásma v závere alpínskej orogenézy. Pri týchto procesoch došlo k rotácii bloku Alcapy na niektorých miestach až o 90° proti smeru hodinových ručičiek. Extenzia spojená so subdukciou Valaiského oceánu spôsobila vznik neogénnych kotlín a karpatských vulkanitov.

Referencie
----------

1. 1 2  Maheľ, M. 1986: *Geologická stavba československých Karpát. Paleoalpínske jednotky 1.* Veda, Bratislava, 503 s.
2. ↑  Mišík, M. Chlupáč, I. Cicha, I. 1984: *Historická a stratigrafická geológia.* SPN, Bratislava, 541 s.
3. ↑  Plašienka, D. Grecula, P. Putiš, M. Kováč, M. Hovorka, D. 1997: *Evolution and structure of the Western Carpathians: an overview.* in Grecula, P. Hovorka, D. Putiš, M. (Eds.) *Geological evolution of the Western Carpathians.* Mineralia Slovaca - Monograph, Košice, s. 1 – 24
4. ↑  Hók, J. Kahan, Š. Aubrecht, R. 2001: *Geológia Slovenska.* Archivované 2011-07-19 na Wayback Machine Univerzita Komenského, Bratislava, 43 s.
5. ↑  Mazúr, E. Lukniš, M. 1980: *Geomorfologické členenie SSR a ČSSR.* I. vydanie. Bratislava, Slovenská kartografia.
2009
**Budova orgánov štátnej bezpečnosti na Lubianke**, hovorovo **Lubianka** (rus.: *Лубянка*) je hovorový názov veliteľstva bývalej ruskej tajnej služby KGB. Túto obrovskú budovu zo žltých tehál navrhol architekt Alexej Sušev, ktorý taktiež navrhol aj Leninovo mauzóleum a ďalšie významné moskovské budovy. Budova je známa pre svoje prekrásne parketové podlahy a bledozelené steny. 

Budova sa nachádza na Námestí Lubjanka. Do roku 1991 sa námestie volalo podľa zakladateľa Čeky a veliteľa NKVD Felixa Dzeržinského, ktorého socha sa nachádzala na námestí.

História budovy
---------------

Budova bola postavená ako sídlo Všeruskej poisťovacej spoločnosti, no po boľševickej revolúcii bola zabraná sovietskou vládou, ktorá v nej zriadila veliteľstvo tajnej polície, vtedy nazývanej Čeka.

Názov i štruktúra sovietskej tajnej polície sa menil, avšak budova ostávala. Tak sa tu vystriedalo NKVD, KGB a v súčasnosti tu sídli FSB – Federálna bezpečnostná služba Ruskej federácie. Súčasťou budovy bola aj väznica, v ktorej boli zadržiavaní mnohí politickí väzni. Väzenie sa spomína aj v diele *Súostrovie Gulag* od Alexandra Solženicyna. Okrem iného v budove sídli aj Múzeum KGB, ktoré je prístupné širokej verejnosti.

Jeden z vtipov zo sovietskej éry vraví, že z Lubianky je prekrásny výhľad - dá sa z nej dovidieť až na Sibír.

Externé odkazy
--------------

* Federal Service of Security of Russia - Museum Archivované 2007-07-02 na Wayback Machine; oficálna stránka Múzea KGB (po anglicky a po rusky)
**Claude François** (\* 1. február 1939, Al-Ismáílíja, Egypt – † 11. marec 1978, Paríž, Francúzsko) bol francúzsky spevák, hudobný skladateľ a tanečník. Jeho najslávnejším dielom je pieseň „Comme d'habitude", z roku 1967, ktorú neskôr preslávil v anglickej coververzii Frank Sinatra pod názvom My Way.

Životopis
---------

Narodil sa v egyptskom meste Al-Ismáílíja talianskej matke a francúzskemu otcovi. Počas Suezskej krízy v roku 1956 sa rodina presťahovala do Monaka.

Spevácky začínal ako hotelový spevák na francúzskej riviére, jeho kariéra však odštartovala najmä po presťahovaní do Paríža. Tu uvádzal do francúzskeho kultúrneho okruhu rad vplyvov anglosaskej hudby (twist, rock), čo mu v 60. rokoch prinieslo mimoriadnu popularitu najmä medzi mládežou, ktorej sa páčil aj jeho dynamický pohyb po javisku. Niekedy bol nazývaný tiež francúzskym Elvisom Presleym. Preslávil sa predovšetkým coververziami amerických hitov.  

V 70. rokoch plynulo prešiel od rokenrolu k nastupujúcemu disko štýlu. V tejto ére si získal takisto kredit usporadúvaním charitatívnych koncertov. V roku 1975 tesne unikol smrti pri bombovom útoku teroristickej organizácie IRA v Londýne, rok potom čelil pokusu o vraždu, keď na neho vystrelil neznámy muž pri vystupovaní z auta. Aj tentoraz však vyviazol. Napriek tomu onedlho, v roku 1978, zomrel za zvláštnych okolností: pri kúpeli vo vani sa pokúšal opraviť pokazené svietidlo na stene a zabil ho elektrický prúd.

Smrť populárneho umelca v 39 rokoch Francúzsko silno zasiahla a vzbudila vlnu záujmu o jeho dielo. Aj preto v roku 2005 skončil v ankete Najväčší Francúz na 36. mieste.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Claude François**

Externé odkazy
--------------

* Claude François v Internet Movie Database (po anglicky)
* Profil na Radio France International Archivované 2012-03-14 na Wayback Machine
* Oficiálna stránka Archivované 2011-10-03 na Wayback Machine

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Claude François na českej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * BnF: 13894119g
* GND: 118956876
* ISNI: 0000 0003 6845 1871
* LCCN: n78059600
* NK ČR: jn20020721020
* VIAF: 34643129
* WorldCat: lccn-n78059600
***Cliffhanger*** je americký akčný film z roku 1993, ktorý režíroval Renny Harlin. V hlavnej úlohe boli Sylvester Stallone a John Lithgow. Stallone hrá horolezca, ktorý sa zapletie do neúspešnej lúpeže na palube lietadla Ministerstva financií USA letiacom nad Skalnatými vrchmi. Film mal veľký predajný úspech, celosvetovo zarobil viac ako 250 miliónov dolárov.

Dej
---

Preskočiť obsah diela **Upozornenie.** Článok alebo jeho časť prezrádza zápletku, pointu alebo rozuzlenie diela!

Gabe (Sylvester Stallone) je horský záchranár. Potom, čo pri lezení zomrie Halova (Michael Rooker) priateľka, z čoho sa obviňuje, odchádza na niekoľko mesiacov z mesta. V dobe, keď sa vráti pre veci a pre svoju priateľku Jessie (Janine Turner), sa vysoko v oblakoch začne odohrávať krádež vládnych paňazí, ktoré sú prevážané v lietadle. Zločincom by mal k tomu pomôcť agent FBI, Richard Travers (Rex Linn), ktorý tri kufre plné peňazí pošle po lane z vládneho lietadla do lietadla zlodejov. Avšak lano v chvíli, keď sa na ňom kolísajú kufre sa pretrhne a všetky tri spadnú na zem do zimných pustatín. Vládne lietadlo vybuchne a zločinecké lietadlo následne havaruje. V každom z kufrov bol vysielač, ktorý nových majiteľov priamo nasmeruje k cieľu. Preto sa rozhodnú využiť horskú službu ako sprievodcu. A tak sa Hal a následne aj Gabe vydávajú k lietadlu, ktoré vysielalo núdzové volanie o pomoc.

 Opis zápletky alebo rozuzlenia príbehu sa tu končí.

Obsadenie
---------

* Sylvester Stallone ako Gabe Walker
* John Lithgow ako Eric Qualen
* Michael Rooker ako Hal Tucker
* Janine Turner ako Jessie Deighan
* Rex Linn ako Finančný Agent Richard Travers
* Caroline Goodall ako Kristel (Jetstar Pilot)
* Leon Robinson ako Kynette
* Craig Fairbrass ako Delmar
* Gregory Scott Cummins ako Ryan
* Denis Forest ako Heldon
* Michelle Joyner ako Sarah Collins
* Max Perlich ako Evan
* Paul Winfield ako Walter Wright
* Ralph Waite ako Frank
* Trey Brownell ako Brett
* Vyto Ruginis ako FBI Agent Mathesen
* John Finn ako Agent Michaels

Prijatie
--------

Film bol premietaný mimo súťaž na Filmovom festivale v Cannes v 1993.

Film bol celkovo chválený kritikmi, získal 83% na Rotten Tomatoes na základe 24 recenzií. Avšak, napriek filmovej kritike, bol nominovaný na Najhorší film, Najhoršieho herca (John Lithgow), Najhoršiu herečku vo vedľajšej úlohe (Janine Turner) a Najhorší scenár na udeľovaní cien Zlatá malina 1993.

Referencie
----------

1. ↑   *Festival de Cannes: Cliffhanger* [online]. festival-cannes.com, [cit. 2009-08-24]. Dostupné online.
2. ↑   Cliffhanger. *Washington Post*. Dostupné online [cit. 2010-10-02].
3. ↑   *Cliffhanger (1993)* [online]. Rotten Tomatoes, [cit. 2010-07-01]. Dostupné online.
4. ↑   Rocky's Mountains. *Chicago Tribune*, 28. máj 1993. Dostupné online [cit. 2010-09-10].
5. ↑   Cliffhanger. *Chicago Sun Times*. Dostupné online [cit. 2010-09-10]. Archivované 2011-09-28 z originálu.

Externé odkazy
--------------

* *Cliffhanger* v Internet Movie Database (po anglicky)
* *Cliffhanger* v Česko-Slovenskej filmovej databáze
* Cliffhanger na Allmovie
**Collider Detector at Fermilab**, skr. **CDF**, bol experiment na protónovo-antiprotónovom urýchľovači Tevatron umiestnenom vo Fermilabe. Detektor príslušný k experimentu CDF mal približne 12 metrov vo všetkých troch rozmeroch a vážil približne 5000 ton. Experiment CDF bol prevádzkovaný v rámci medzinárodnej spolupráce pozostávajúcej z približne 600 fyzikov zo 60 univerzít a trinástich štátnych výskumných centier.[1]

Účel
----

Hlavným cieľom experimentu bolo vyhľadávanie a zaznamenávanie výnimočných udalostí, ktoré by mohli prispieť k chápaniu týchto problémov:

* Fenomény neopísané štandardným modelom časticovej fyziky
* Meranie a štúdium produkcie a rozpadu ťažkých častíc ako sú kvark t, kvark b a bozón W a Z.
* Meranie a štúdium vysoko energetických jetov a fotónov

Princíp fungovania
------------------

Urýchľovač Tevatron zráža protóny a antiprotóny pri ťažiskovej energii približne 2 TeV. Vysoká energia zrážok umožňuje produkciu veľmi ťažkých častíc ako sú kvark top a bozón W a B. Detektor rozoznáva tieto častice na základe charakteristickej signatúry, ktorú v ňom zanechávajú. CDF zaznamenáva trajektórie a energie elektrónov, fotónov a ľahkých hadrónov. Neutrína nie sú detegované, vďaka čomu detektor zaznamenáva zdanlivo chýbajúcu energiu. \*Ostatné častice môžu zanechávať signatúry s chýbajúcimi energiami, či prípadne chýbajúcou hybnosťou. Pátranie po nových fenoménoch je založené práve na zaregistrovaní neštandardných udalostí.

Dôležité udalosti
-----------------

Experiment bol navrhnutý v auguste 1981. Schválený bol 1. apríla 1982. Prvé merania boli vykonané v roku 1987. CDF bol niekoľkokrát prestavovaný na dosiahnutie čoraz väčšej luminozity[2]. Prevádzka Tevatronu a tým aj experimentu CDF bola ukončená 29. septembra 2011 z finančných dôvodov.

Referencie
----------

1. ↑  Zoznam publikujúcich autorov v rámci kolaborácie CDF
2. ↑  CDF v databáze SPIRES (anglicky)

Externé odkazy
--------------

* Webstránka kolaborácie CDF (anglicky)