Symbol rozcestia O iných významoch výrazu *terciér* pozri *terciér (rozlišovacia stránka)*.

Symbol rozcestia O iných významoch výrazu *treťohory* pozri *treťohory (rozlišovacia stránka)*.

**Terciér** (iné názvy: **treťohory**, **novovek Zeme**; zastarano: *kenozoikum*; nevžitý tvar: *treťovršie* ) je neformálne geologické obdobie, časť éry kenozoikum.

Zaradenie v systéme a časové hranice
------------------------------------

Pojem definoval v roku 1810 Alexandre Brongniart resp. v roku 1833 Charles Lyell. Názov pochádza z označenia *„Montes tertiarii"* zavedeného v roku 1759 Giovannim Arduinom pre málo spevnené súvrstvie severotalianskych Álp. Členenie na stupne používané dodnes zaviedol Emile Haug v roku 1911. Staršie významy pozri v článku terciér (rozlišovacia stránka).

Treťohory sa začali pred 65,5 (+/− 0,3) miliónmi rokov; táto hranica sa opiera hlavne o vyhynutie amonitov a veľkých plazov, horná hranica je (v závislosti od doby definície) 2,588 miliónov (začiatok ľadovej doby). Podľa starších, neplatných členení bol koniec terciéru pred 1,806 miliónmi rokov (pozri aj vysvetlenia v článku kvartér o začiatku kvartéru). V systéme Medzinárodnej komisie pre stratigrafiu sa od roku 2005 končí pred 2,588 mil. rokov (V roku 2004 bol pojem terciér v systéme zrušený, ale v roku 2005 bol znova povolený, no len ako neformálne označenie obdobia 65,5 až 2,588 miliónov rokov).

Rozdelenie
----------

Terciér sa člení podľa platnej stratigrafickej škály (ICS 2009) takto:

| Neformálna jednotka | Perióda | Stupeň | Začiatok (v mil. rokov) |
| --- | --- | --- | --- |
| Terciér | Neogén | Pliocén | 5,443 |
| Miocén | 23,03 |
| Paleogén | Oligocén | 33,9 +/− 0,1 |
| Eocén | 55,8 +/− 0,2 |
| Paleocén | 65,5 +/− 0,3 |
|

Terciér (ICS 2005):

* časť periódy neogén podľa staršej definície (t. j. bez gelasu)
	+ časť epochy pliocén podľa starej definície (t. j. bez gelasu)
	+ epocha miocén
* perióda paleogén

Na biostratigrafické členenie sa používa hlavne nanoplanktón a planktónne dierkavce (foraminifery) – numulity a iné.

Geológia
--------

Začiatkom treťohôr dosiahli kontinenty takmer ich dnešnú pozíciu. More Tethys, ktoré kedysi oddeľovalo severné kontinenty od Indie a Afriky sa začalo uzatvárať. Do konca treťohôr prebehla i kolízia Juhoamerickej a Severoamerickej platne. Antarktická platňa pokračovala v drifte smerom k dnešnému južnému pólu. Postupným uzatváraním – subdukciou Tethysu vzniklo Stredozemné more, Čierne more, Kaspické more ale aj Balaton, či Neziderské jazero. Spojenie platní umožnilo migráciu suchozemských druhov zvierat po kontinentálnych mostoch a prienik nových druhov do Európy a Ázie. Zrážka Indie a Eurázie znamenala vznik Himalájskej sústavy. Prebehli tiež mladšie fázy alpínskeho vrásnenia, zanikli morské panvy severne od Álp, výrazná bola sopečná činnosť. 

Z hľadiska klimatológie pokračovalo teplé obdobie z mezozoika, ktoré vrcholilo v strednom eocéne, no neskôr sa ochladilo.

Život v terciéri
----------------

### Fauna

Charakteristickým predstaviteľom jednoduchého života v treťohorných moriach boli numulity, dierkavce, ktorých vápencové schránky dosahovali veľkosť až 15 mm. Tieto veľké dierkavce žili najmä v eocéne, konkrétne lutéte a podieľali sa na tvorbe takzvaných numulitových vápencov. Moria boli bohaté aj na koraly a mäkkýše, najmä lastúrniky a ulitníky. Dominantou morí boli kostnaté ryby a žraloky. Niektoré druhy ako napr. *karcharodon* (od starogréckeho slova karcharodus – ostrozubý) dosahovali obrovských rozmerov. 

Na súši nastal veľký rozvoj vtákov a cicavcov, pre ktorých sa vyvinulo vyhynutím dinosaurov priaznivejšie prostredie. Ich výhodami bolo najmä to, že sa starali o potomstvo a mali menšie problémy sa vyrovnať so zmenami klímy. Práve treťohory boli prvým obdobím, v ktorom sa začala živá príroda priblížila dnešnému obrazu. V tej dobe totiž jedna z najstarších skupín primitívnych cicavcov umožnila rozvoj dnešným triedam hlodavcov, kopytníkov a šeliem. Ich prví predstavitelia sa však od dnešných výrazne líšili.

### Flóra

Vo flóre treťohôr prevláda zastúpenie krytosemenných rastlín, preto majú veľký význam na výskum palynologické rozbory.

Pozri aj
--------

* Chronostratigrafická tabuľka
* Zdôvodnenie zrušenia pojmu treťohory

Referencie
----------

1. ↑  SAMUEL, O. Deväťdesiatpäť rokov profesora Jána Volka-Starohorského. In: Geologické práce - Správy 67, 1977 , S. 12
2. ↑  Andrusov, D. Samuel, O. 1985: Stratigarfický slovník Západných Karpát 2. L – Z. Geologický ústav Dionýza Štúra. Bratislava, 264 – 266
3. 1 2  International Commission on Stratigraphy. *Ratification of the definition of the base of Quaternary System/Period (and top of the Neogene System/Period), and redefinition of the base of the Pleistocene Series/Epoch (and top of the Pliocene Series/Epoch).* [online]. [Cit. 2009-08-02]. Dostupné online.
4. ↑  Jozef Švagrovský: *Základy systematickej zoopaleontológie I evertebrata*. Bratislava, Slovenské pedagogické nakladateľstvo 1976, s. 50