**Trebeľa** (do 2008 aj **Terebľa**) je potok na východnom Slovensku, preteká územím okresov Košice-okolie a Trebišov. Je to významný pravostranný prítok Roňavy, má dĺžku 15,3 km a je tokom V. rádu. Na dolnom toku výrazne meandruje. Medzi obcou Kalša a ústím tečie súbežne s korytom Roňavy na ľavom brehu. Za obcou Kalša sa na približne 1 km dlhom úseku rozvetvuje na dve ramená.

Prameň
------

Trebeľa pramení v Slanských vrchoch na západnom svahu Veľkého Miliča (895 m n. m.) v nadmorskej výške cca 790 m n. m. neďaleko slovensko-maďarskej štátnej hranice.

Smer toku
---------

Od prameňa tečie najprv na sever, v okolí obce Nový Salaš sa esovito stáča a pokračuje na východ, pričom vytvára oblúk vypnutý na sever. Za obcou Kalša tečie juhovýchodným smerom a napokon pri obci Kuzmice tečie k ústiu severojužným smerom.

Geomorfologické celky
---------------------

* Slanské vrchy, geomorfologický podcelok Milič, časť Salašská brázda
* Východoslovenská pahorkatina, geomorfologický podcelok Podslanská pahorkatina

Prítoky
-------

* pravostranné: Starý potok, Ostrý potok, prítok prameniaci pod Kopáskou (351,9 m n. m.)
* ľavostranné: prítok zo severozápadného svahu Suchej hory (805,9 m n. m.) a občasný prítok spod Medvedieho vrchu (562,7 m n. m.)

Ústie
-----

Potok sa vlieva do Roňavy pri obci Kuzmice v nadmorskej výške približne 147 m n. m.

Obce
----

* Slanská Huta, Nový Salaš, Kalša, Slivník

Pôvod názvu
-----------

Geografický názov Trebeľa bol motivovaný slovným základom *trebiti* vo význame *mýtiť, klčovať les* v oblasti pomenúvaného vodného toku. Menší počet špecialistov v etymológii vykladá pôvod názvu *Trebeľa* motiváciou staroslovenským slovným základom *trěba* vo význame *potreba, nutnosť, nasýtenie jedlom, predkresťanská obeta bohom*. Pomenovací akt prebehol v slovenskom jazykovom prostredí v podobe *Trebeľa* pred rokom 1321; po prisídlení maďarského obyvateľstva bol názov *Trebeľa* podľa zákonitostí preberania cudzích slov do maďarčiny prevzatý a modifikovanný do podoby → *Tereblye* (pred rokom 1321); po opätovnom posune slovensko-maďarskej etnickej a jazykovej hranice bol tento názov v 16. storočí späťprevzatý do slovenčiny v podobe → *Terebľa*; názvoslovná autorita v roku 2008 revitalizáciou pôvodného názvu štandardizovala podobu → *Trebeľa*.

Najstarší písomný doklad vodného toku je z roka 1321 v listine, ktorou kráľ dal majetok po zosnulom vlastníkovi bez dedičov Lampertovmu synovi, Michalovi, füzérskemu hradnému kastelánovi, a zároveň popísal hranice tohto majetku; latinsky písaná listina o. i. obsahuje v popise hraníc aj názov *aqua Thereble*. Táto listina pomáha datovať prevzatie názvu *Trebeľa* zo slovenčiny do maďarčiny a jeho modifikáciu do podoby *Tereblye* pred rok 1321.

Podobnú motiváciu pomenovania toponyma majú aj názvy vodných tokov, príp. sídelné názvy, ktorých derivátmi sú názvy vodných tokov: Trebianka (pravostranný prítok Nitry), Trebichavský potok (ľavostranný prítok Bebravy), Trebostovský potok (ľavostranný prítok Turca), Trebušovský potok (pravostranný prítok Čebovského potoka) a Trepešský potok (ľavostranný prítok Ľutinky). Rovnakú motiváciu pomenovania má i názov obce Trebeľovce v okrese Lučenec, ktorý je navyše rozšírený o rodinnú koncovku množného čísla sídelných názvov *-ovce*; porovnaj aj názvy: ukrajinská rieka *Terebľa* (ukr. Теребля) (pravostranný prítok Tisy v Zakarpatskej oblasti), poľské dve obce Trzebiele.

Referencie
----------

1. ↑   *Názvy vodných tokov* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2023-12-24]. Dostupné online.
2. 1 2  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2023-12-24]. Dostupné online.
3. ↑   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2023-12-24]. Dostupné online.
4. ↑  KISS, Lajos: Földrajzi nevek etimológiai szótára A-K, L-Zs. 4. rozšírené vydanie. Budapest, Akadémiai kiadó, 1998. 821 + 822 s. 2. diel. S. 637. ISBN 963 05 4567 5(3).
5. ↑  GYÖRFFY, Erzsébet: Korai ómagyar kori folyóvíznevek, Debreceni Egyetemi Kiadó. Debrecen 1975. 224 s. S. 138. ISBN 978-963-318-122-5.
6. ↑  VARSIK, Branislav. *Slovanské (slovenské) názvy riek na Slovensku a ich prevzatie Maďarmi v 10. – 12. storočí : (príspevok k etnogenéze Slovákov)*. 1. vyd. Bratislava : Veda, 1990. 180 s. ISBN 80-224-0163-3. S. 150.
7. ↑  GYÖRFFY, György: Az Árpád-kori Magyarország történeti földrajza, I. A-Cs, Akadémiai kiadó. Budapest, 3. vydanie 1987 (1. vydanie 1966). 907 s. S. 153. ISBN 963 05 4200 5.
8. ↑  Rozhodnutie Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky č. P-2165/2008 zo dňa 8.4.2008 o štandardizácii názvov nesídelných geografických objektov. Príloha č. 2. S. 6. Dostupné na  (cit. 2021-02-20)

| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí Roňavy |
| --- |
| *Roňava* → *Bodrog* → *Tisa* → *Dunaj* |
| Vodné toky | 
* Bradlový potok
* Brezinský potok
* Byšta
* Čerhovský potok
* Dringáčsky potok
* Hečka
* Hečkovský potok
* Izra
* Jozefovský potok
* Koltajský kanál
* Kuzmický potok
* Lastovský kanál
* Malá Izra
* Malotrniansky potok
* Markov potok
* Miličský potok
* Nová Roňava
* Ostrý potok
* Parnovka
* **Roňava**
* Slančík
* Starý potok
* Trebeľa
* Veľkotrniansky potok

 |
| Vodné plochy | 
* Vodná nádrž Byšta
* Jazero Izra
* Jazero Malá Izra

 |