Hertzsprungov-Russellov diagram
Spektrálne typy
Hnedé trpaslíky
Biele trpaslíky
Červené trpaslíky
Podtrpaslíky
Hviezdy hlavnej postupnosti  
(„trpaslíky")
Podobry
Obry
Jasné obry
Nadobry
Hyperobry
absolútna
hviezdna
veľkosť
(MV)

**Absolútna hviezdna veľkosť** alebo **absolútna magnitúda** (značka mag alebo M) je v astronómii pozorovaná hviezdna veľkosť (m), ktorú by mal objekt, keby bol pozorovaný zo štandardizovanej vzdialenosti.

Umožňuje porovnávať celkové jasnosti objektov bez ohľadu na ich vzdialenosti.

Absolútna hviezdna veľkosť pre hviezdy a galaxie (M)
----------------------------------------------------

V stelárnej a galaktickej astronómii je štandardizovanou vzdialenosťou **10 parsekov** (1 parsek je približne 3,2616 svetelných rokov alebo 3×1013 kilometrov). Hviezda vo vzdialenosti desať parsekov má paralaxu 0,1" (100 oblúkových milisekúnd).

Pri definovaní absolútnej hviezdnej veľkosti je potrebné presne určiť typ elektromagnetického žiarenia, ktoré odmeriavame. Keď hovoríme o celkovom výdaji energie, správne je pomenovanie **bolometrická magnitúda**. Čím temnejšie by objekty (zo vzdialenosti 10 parsekov) vyzerali, tým vyššia je ich absolútna hviezdna veľkosť. Čím nižšia je absolútna magnitúda objektu, tým je väčšia jeho svetelnosť. Matematická rovnica uvádza vzťah pozorovanej magnitúdy s absolútnou magnitúdou cez paralaxu.

Veľa hviezd viditeľných voľným okom má absolútnu hviezdnu veľkosť, ktorá by bola schopná zo vzdialenosti 10 parsekov vrhať tiene; Rigel (-7,0), Deneb (-7,2), Naos (-7,3) a Betelgeuze (-5,6).

Pre porovnanie, Sírius má absolútnu magnitúdu 1,4 a Slnko má absolútnu vizuálnu magnitúdu 4,83 (slúži nám ako referenčný bod).

Absolútne magnitúdy pre hviezdy sú vo všeobecnosti v rozsahu od -10 do +17. Absolútne hviezdne veľkosti pre galaxie môžu dosahovať oveľa nižšie (jasnejšie) hodnoty. Napríklad obrovská eliptická galaxia M87 má absolútnu hviezdnu veľkosť -22.

### Výpočet

Ak poznáme vzdialenosť a pozorovanú hviezdnu veľkosť hviezdy, možno vypočítať jej absolútnu hviezdnu veľkosť takto:

{\displaystyle M=m+5\log \_{10}{\frac {d\_{0}}{d}}\!\,}
kde {\displaystyle d\_{0}\!\,} je 10 parsekov (≈ 32,616 svetelných rokov) a {\displaystyle d\!\,} je hviezdna vzdialenosť; alebo:

{\displaystyle M=m+5\left(1+\log \_{10}{\frac {\pi }{\pi \_{0}}}\right)\!\,}
kde {\displaystyle \pi \!\,} je paralaxa hviezdy a {\displaystyle \pi \_{0}\!\,} je 1 oblúková sekunda (arcsec).

#### Príklady

Rigel má vizuálnu magnitúdu mV=0,18 vo vzdialenosti asi 773 svetelných rokov.
MVRigel = 0,18 + 5\*log10(32,616/773) = -6,69
Vega má paralaxu 0,133" a pozorovanú hviezdnu veľkosť +0,03
MVVega = 0,03 + 5\*(1 + log10(0,133)) = +0,65
Alfa Centauri má paralaxu 0,750" a pozorovanú magnitúdu -0,01
MVα Cen = -0,01 + 5\*(1 + log10(0,750)) = +4,37
### Pozorovaná hviezdna veľkosť

Ak je daná absolútna magnitúda {\displaystyle M\!\,}, je možné tiež vypočítať pozorovanú magnitúdu {\displaystyle m\!\,} z akejkoľvek vzdialenosti {\displaystyle d\!\,}:

{\displaystyle m=M-5\log \_{10}{\frac {d\_{0}}{d}}\!\,}

Absolútna hviezdna veľkosť pre planéty (H)
------------------------------------------

Pre planéty, kométy a planétky (asteroidy) sa používa iná definícia absolútnej magnitúdy, ktorá je zmysluplnejšia pre nehviezdne objekty.

V tomto prípade je absolútna hviezdna veľkosť definovaná ako zdanlivá hviezdna veľkosť, ktorú by mal daný objekt, ak by sa nachádzal vo vzdialenosti jednej astronomickej jednotky (au) od Slnka a Zeme zároveň pri fázovom uhle nula stupňov. Je to fyzikálne nemožná situácia, ale je vhodná na účely výpočtov.

### Výpočet

Vzorec pre H: (absolútna magnitúda)

{\displaystyle H=m\_{Slnko}-5\log \_{10}{\frac {{\sqrt {a}}r}{d\_{0}}}\!\,}
kde {\displaystyle m\_{Slnko}\!\,} je zdanlivá magnitúda Slnka zo vzdialenosti 1 au (-26,73), {\displaystyle a\!\,} je geometrické albedo telesa (číslo medzi 0 a 1), {\displaystyle r\!\,} je jeho polomer a {\displaystyle d\_{0}\!\,} je 1 au (≈149,6 Gm).

#### Príklad

Mesiac: {\displaystyle a\_{Mesiac}\!\,} = 0,12, {\displaystyle r\_{Mesiac}\!\,} = 3 476/2 km = 1 738 km

{\displaystyle H\_{Mesiac}=m\_{Slnko}-5\log \_{10}{\frac {{\sqrt {a\_{Mesiac}}}r\_{Mesiac}}{d\_{0}}}=+0,25\!\,}
### Zdanlivá hviezdna veľkosť

Absolútnu hviezdnu veľkosť možno použiť pri výpočte zdanlivej magnitúdy telesa pri rôznych podmienkach.

{\displaystyle m=H+2,5\log \_{10}\left({\frac {d\_{BS}^{2}d\_{BO}^{2}}{p(\chi )d\_{0}^{4}}}\right)\!\,}
kde

{\displaystyle d\_{0}\!\,} je 1 au, {\displaystyle \chi \!\,} je fázový uhol, uhol medzi priamkami telesom-Slnko a teleso-pozorovateľ; podľa kosínusového pravidla dostávame:

{\displaystyle \cos {\chi }={\frac {d\_{BO}^{2}+d\_{BS}^{2}-d\_{OS}^{2}}{2d\_{BO}d\_{BS}}}\!\,}
{\displaystyle p(\chi )\!\,} je fázový integrál (integrácia odrazeného svetla; číslo v rozsahu medzi 0 a 1)

Príklad: (Ideálna difúzna zrkadlová sféra) – rozumná prvá aproximácia pre planetárne telesá
{\displaystyle p(\chi )={\frac {2}{3}}\left(\left(1-{\frac {\chi }{\pi }}\right)\cos {\chi }+(1/\pi )\sin {\chi }\right)\!\,}

Celofázová difúzna guľa odráža 2/3 z celkového svetla, ktoré by odrážal difúzny disk rovnakého priemeru
Vzdialenosti:
{\displaystyle d\_{BO}\!\,} je vzdialenosť medzi pozorovateľom a telesom
{\displaystyle d\_{BS}\!\,} je vzdialenosť medzi Slnkom a telesom
{\displaystyle d\_{OS}\!\,} je vzdialenosť medzi pozorovateľom a Slnkom
#### Príklady

Mesiac

{\displaystyle H\_{Mesiac}\!\,} = +0,25
{\displaystyle d\_{OS}\!\,} = {\displaystyle d\_{BS}\!\,} = 1 au
{\displaystyle d\_{BO}\!\,} = 384,5 Mm = 2,57 mau
Aký jasný je Mesiac zo Zeme?
Spln: {\displaystyle \chi \!\,} = 0, ({\displaystyle p(\chi )\!\,} ≈ 2/3)
{\displaystyle m\_{Mesiac}=0,25+2,5\log \_{10}{\left({\frac {3}{2}}0,00257^{2}\right)}=-12,26\!\,}
(v skutočnosti -12,7) Mesiac v splne odráža o 30% viac svetla než predpovedá dokonalé difúzne zrkadlo.
Prvá štvrť: {\displaystyle \chi \!\,} = 90°, {\displaystyle p(\chi )\approx {\frac {2}{3\pi }}\!\,} (použitím difúzneho zrkadla)
{\displaystyle m\_{Mesiac}=0,25+2,5\log \_{10}{\left({\frac {3\pi }{2}}0,00257^{2}\right)}=-11,02\!\,}
(v skutočnosti približne -11.0) Vzorec pre difúzne zrkadlo funguje lepšie pre menšie fázy.
### Pozri aj

* Hertzsprung-Russellov diagram opisuje vzťah medzi absolútnou magnitúdou alebo svietivosťou oproti spektrálnemu typu alebo povrchovej teplote.

Zdroj
-----


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portál |

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Absolute magnitude na anglickej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Hviezda |
| --- |
| Vývoj | 
Vznik ·  Pred hlavnou postupnosťou ·  Hlavná postupnosť ·  Horizontálna vetva ·  Asymptotická vetva obrov ·  Dredge-up ·  Nestabilný pruh ·  Červená skupina ·  Planetárna hmlovina ·  Protoplanetárna hmlovina ·  Wolfova-Rayetova hviezda ·  Supernova impostor ·  Supernova ·  Hypernova ·  Hertzsprungov-Russellov diagram
 |
| Protohviezdy | 
Molekulárny mrak ·  Bokova globula ·  Mladý hviezdny objekt ·  Herbigov-Harov objekt ·  Hayashiho čiara ·  Henyeyho stopa ·  Premenná hviezda typu T Tauri ·  Hviezda typu Herbig Ae/Be
 |
| Typy | 
Podtrpaslík (Podtrpaslík typu B) · 
Trpaslík (Modrý · Oranžový · Červený · Žltý) · 
Podobor · 
Obor (Modrý · Červený) · 
Jasný obor · 
Nadobor (Modrý · Červený · Žltý) · 
Hyperobor (Žltý) · 
Modrý tulák · 
Lastúrová hviezda · 
Individuálna hviezda (Ap hviezda · Báriova hviezda · Uhlíkatá hviezda · CH hviezda · Ortuťovo-mangánová hviezda · Am hviezda · Hviezda typu S) · 
Technéciova hviezda · 
Premenná hviezda (Nepravidelná · Polopravidelná · Orión)
 |
| Pozostatky | 
Biely trpaslík (čierny trpaslík) · 
Neutrónová hviezda (Pulzar · Magnetar) · 
Hviezdna čierna diera
 |
| Špeciálna kompaktná hviezda | 
Kvarková hviezda ·  Q-hviezda ·  Bozónová hviezda ·  Gravahviezda ·  Čierna hviezda
 |
| Podhviezdne telesá | 
Hnedý trpaslík ·  Hnedý podtrpaslík ·  Planetar
 |
| Štruktúra hviezdy | 
Jadro ·  Konvektívna zóna ·  Oblasť žiarivej rovnováhy ·  Fotosféra ·  Hviezdna škvrna ·  Chromosféra ·  Koróna ·  Hviezdny vietor ·  Bublina hviezdneho vetra ·  Asteroseizmológia ·  Eddingtonova svietivosť
 |
| Nukleosyntéza | 
Alfa reakcia ·  3-alfa reakcia ·  Protón-protónový cyklus ·  Héliový záblesk ·  Uhlíkový cyklus ·  Horenie uhlíka ·  Horenie neónu ·  Horenie kyslíka ·  Horenie kremíka ·  S-reakcia ·  R-reakcia
 |
| Vlastnosti | 
Klasifikácia · 
Označenie · 
Dynamika · 
Efektívna teplota · 
Kinematika (Vlastný pohyb · Radiálna rýchlosť) · 
Magnetické pole · 
Veľkosť (Absolútna · Zdanlivá · Fotografická) · 
Hmotnosť · 
Metalicita · 
Mikroturbulencia · 
Oscilácia · 
Planetárna sústava · 
Rotácia · 
Hviezdna sústava (Dvojhviezda · 
Kontaktná dvojhviezda · 
Viacnásobná hviezda) · 
UBV systém
 |
| Zoznamy | 
Zoznam hviezd podľa súhvezdia ·  Zoznam hviezd s planétami ·  Zoznam najbližších hviezd ·  Zoznam najbližších jasných hviezd ·  Zoznam najjasnejších hviezd ·  Zoznam najmenších hviezd ·  Zoznam najväčších hviezd ·  Zoznam najľahších hviezd ·  Zoznam najťažších hviezd ·  Zoznam polopravidelných premenných hviezd ·  Zoznam premenných hviezd ·  Zoznam pulzarov ·  Zoznam röntgenových pulzarov ·  Zoznam tradičných názvov hviezd
 |
|  **Astronomický portál** |