*Myrrha a Kinyras*, rytina: Virgil Solis (1514 - 1562)
**Kinyras** alebo **Kinyrás** (starogr. *Κινύρας* – *Kinyras*/iný prepis: *Kinyrás*, lat. *Cinyras*) je v gréckej mytológii syn kilíkskeho kráľa Sandaka a jeho manželky Farnaky(alebo syn asýrskeho kráľa Pafa,) cyperský kráľ, otec Afrodítinho miláčika Adónida a jeho matky Myrrhy.

Kinyras sa stal následníkom svojho otca Sandaka, ktorý odišiel z Asýrie do Kylíkie, kde založil mesto Kelenderis a  Kinyras sa neskôr usadil na Cypre, kde založil mesto Pafos a oženil sa s Metharmou, dcérou cyperského kráľa Pygmalióna. Manželom sa narodil syn, Oxyporos a podľa tejto verzie mýtu aj syn Adónis a dcéry Orsedika, Laogora a Braisia. Kinyras potom vládol dlho veľmi šťastne. Jeho bohatstvo sa podobne ako lýdskeho kráľa Kroisa, stalo v staroveku príslovečným.

Kinyras začal na Cypre ťažiť meď a tiež ho označujú za vynálezcu dlaždíc a nástrojov, ako sú kliešte, kladivo a kovadlina.

Za jeho vlády sa konala slávna trójska vojna. Keď k nemu prišiel spartský kráľ Menelaos s Agamemnonovým poslom a priateľom Talthybiom a ithackým kráľom Odyseom presvedčiť ho, aby sa stal ich spojencom, Kinyras ich bohato obdaroval a sľúbil im, že pošle do vojny päťdesiat lodí. Nakoniec však poslal len jednu, ktorej velil jeho syn Mygdalión.

V druhom manželstve s Kenchréidou sa mu narodila dcéra Smyrna (Myrrha), na ktorej počesť založil rovnomenné mesto v Malej Ázii a mesto Kiryneiu pomenoval po sebe. Kinyras sa stal prvým kňazom Afrodity a zasvätil jej chrám v meste Pafos. Jeho príslovečná šťastena ho opustila, keď sa jeho manželka Kenchréis chválila, že ich dcéra je krajšia než samotná bohyňa Afrodita. Bohyňa nemohla tolerovať takéto porovnanie a prichystala strašnú pomstu. Myrrha sa potom do svojho otca tak veľmi zaľúbila, že svojej láske nedokázala odolať.

Pomocou svojej pestúnky, ktorá Kinyra opojila vínom sa stala jeho milenkou. Keď si neskôr Kinyras uvedomil, čo sa stalo, vzal meč a pokúsil sa svoju dcéru zabiť, ale tej sa podarilo utiecť do ďalekej cudziny, kde sa neskôr sama prekliala strašnou kliatbou, aby ju bohovia zbavili života i smrti. Bohovia ju teda premenili na strom, ktorému je určené neustále plakať. Kropaje, ktoré z kmeňa stromu vyrážajú sa dodnes nazývajú myrha. Myrrha premenená na strom potom ešte porodila syna a zároveň svojho brata, krásneho Adónida, neskoršieho miláčika bohyne Afrodity.

Povesť o Kinyraovi je negréckeho pôvodu. Gréci ju prevzali pravdepodobne od Feničanov. Už staroveku ju považovali za "pieseň z cudzích krajov" ako ju uvádza v jej prebásnení aj rímsky básnik Ovídius v Premenách.

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. 1 2 3  Apollodoros, *Bibliotheca*, 3,14,3.
2. ↑  Hyginus, *Fabulae* 242.
3. ↑  Vojtech Zamarovský. *Bohovia a hrdinovia antických bájí*. Bratislava : Mladé letá, 1980. 66-048-80. S. 249.
4. ↑  William Harrison, *An Historicall Description of the Iland of Britaine* 2,15.
5. ↑  Plinius, *Naturalis Historia*, 7,195.
6. ↑  Plinius, *Naturalis Historia*, 7,154.
7. ↑  Homér, *Iliada*, 11,20-23.
8. ↑  Apollodoros, *Epitome*, E,3,9.
9. 1 2  Hyginus, *Fabulae* 58.
10. ↑  Hyginus, *Fabulae* 275.
11. ↑  Nonnos, *Dionysiaka*, 13,432-464.
12. ↑  Tacitus, *Historiae*, 2,2-3.
13. ↑  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 304-305.
14. ↑  Ovidius, *Metamorphoses*, 10,298-543.
15. 1 2  Vojtech Zamarovský. *Bohovia a hrdinovia antických bájí*. Bratislava : Mladé letá, 1980. 66-048-80. S. 308.