**Russenorsk** je pidžinový jazyk, kombinujúci v sebe prvky nórčiny a ruštiny, konkrétne jej bielomorského dialektu pomorštiny (*pomorskij jazyk*; nejde o pomorčinu Pomoranska), ktorá má silný baltsko-fínsky, menovite karelský substrát. Russenorsk vznikol v komunite ruských obchodníkov a nórskych rybárov v arktických oblastiach. Používaný bol v oblasti nórsko-ruskej hranice (Barentsovo more, polostrov Kola, ale aj súostrovie Špicbergy). 

K rozšíreniu tohto jazyka viedol hlavne čulý výmenný obchod medzi oboma komunitami a tiež skutočnosť, že ako pre Rusov, tak pre Nórov v arktických oblastiach bolo problematickejšie spojiť sa s inými oblasťami ich krajiny než so sebou navzájom. Jazyk bol používaný zhruba od 17. storočia (prvé doložené slovo) až do 20. storočia. Októbrová revolúcia v Rusku v roku 1917 však veľmi sťažila možnosť kontaktov medzi ruskou a nórskou komunitou. Tým sa aj znížila potreba spoločného dorozumievania. K strate významu jazyka viedla aj výrazná zmena spoločnej hranice medzi Nórskom a Ruskom, ktoré stratilo roku 1917 formálnu zvrchovanosť nad Fínskom. V roku 1919 obsadilo Fínsko oblasť okolo mestečka Petsamo, čím bola až do roku 1944 prerušená aj spoločná hranica medzi Ruskom a Nórskom. Úplne posledná doložená transakcia v tomto jazyku bola uzavretá v roku 1923. Zo sociologického hľadiska bolo zaujímavé, že jazyk bol používaný naprieč sociálnymi vrstvami. Niektoré morfologické javy v jazyku russenorsk sú pripočítané vplyvu ešte iných jazykov. Napríklad koncovka *-om* u slovies, pochádza možno z pidžinizovanej angličtiny používanej v prístave Archangeľsk. Avšak toto tvrdenie nie je celkom presvedčivo dokladovateľné.

Gramatika jazyka russenorsk bola veľmi jednoduchá ako u všetkých pidžinových jazykov. Bola preukázaná existencia asi 400 slov. V drvivej väčšine sa slovná zásoba týkala problematiky obchodu, lovu a rybolovu (prípadne súvisiacich tém ako počasie), nezasahovala však do menej frekventovaných tém komunikácie ako napríklad politiky a hudby. Slová jazyka boli ovplyvnené či prebraté v 50% prípadov z nórčiny, v 40% z ruštiny a ďalej sa v jazyku prejavovali vplyvy angličtiny, holandčiny, dolnonemčiny, fínčiny, francúzštiny, švédčiny a saamských (laponských) jazykov.

Príklady
--------

* Moja på tvoja - Hovorím tvojím jazykom.
* Kak sprek? Moje niet forsto - Čo si povedal? Nerozumel som.
* å råbbåte - pracovať
* klæba - chlieb
* Mangoli åra moja njet smotrom tvoja - Nevidel som ťa mnoho rokov.
* Kam tvoja levom? - Ako sa ti darí?
* Basiba, koroso - Ďakujem, dobre.
* På tvoja kona? - Si ženatý?
* På moja kona, to piga - Mám ženu a dve dcéry.
* Stoberi motrom rusman/burman - Dobré ráno, Rus / Nór.

Pozri aj
--------

* Trasjanka, zmes ruštiny a bieloruštiny
* Suržyk, zmes ruštiny a ukrajinčiny

Zdroj
-----

* 
* Marta Hellmuthová: Laponské miniatury. In Neděle s LD č. 5, s. 10, 2. 2. 1979
* 
* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Russenorsk na českej Wikipédii.*


| * z
* d
* u
Slovanské jazyky |
| --- |
| Prajazyk | 
* praslovančina †

 |
| Západoslovanské jazyky | 

|  |  |
| --- | --- |
| Česko-slovenské | 
* čeština
* slovenčina
* knaančina †

 |
| Lužickosrbské | 
* hornolužická srbčina
* dolnolužická srbčina

 |
| Lechické | 
* poľština
* polabčina †
* pomorančina
* kašubčina
* sliezština
* severná slovinčina †

 |

 |
| Južnoslovanské jazyky | 

|  |  |
| --- | --- |
| Západné | 
* čiernohorčina
* chorvátčina
* srbčina
* bosniačtina
* slovinčina
* prekmurčina

 |
| Východné | 
* macedónčina
* bulharčina
* staroslovienčina †
* cirkevná slovančina

 |

 |
| Východoslovanské jazyky | 
* stará bieloruština †
* bieloruština
* ukrajinčina
* rusínčina
* stará ruština †
* ruština
* staronovgorodský dialekt †

 |
| Pidžiny | 
* russenorsk

 |
| Umelé slovanské jazyky | 

|  |  |
| --- | --- |
| Medzinárodné | 
* medzislovančina
* slovio

 |
| Severoslovanské | 
* lydnevi
* našština
* skuodčina
* vozgičtina

 |

 |