Centrum mesta
**Patra**, gr. Πάτρα, starogrécky Πάτραι (Patrai), je mesto v Grécku, je hlavným mestom Peloponézu a kraju Achaia. Žije tu približne 213 984 obyvateľov. Periféria Patrasu zahŕňa aj menšie mestá Rio, Paralia, Vrachneika, Arachovitika a Messatida. Z hľadiska dopravy a priemyslu je Patra dôležitým prístavným mestom.

Dejiny
------

Rímsky Odeon
### Starovek

Mesto bolo založené v staroveku, podľa gréckej mytológie ho založil hrdina Patreus, ktorý bol Achájec a z oblasti Patrasu vyhnal Dórov a Iónov. Vďační achájski obyvatelia po ňom následne pomenovali mesto. Mesto ležalo na výhodnej polohe a preto mali o neho záujem rôzne grécke štáty. Patra bola súčasťou Achájskeho spolku. V roku 146 pred Kr. mesto ovládli Rimania, za cisára Augusta sa tu usadili niekoľkí rímski veteráni. Patra mala určitý status autonómie a grécke obyvateľstvo z okolitého kraja sa začalo sústreďovať v meste. Patra bola hlavným mestom provincie *Achaia*, ktorá zahřňala veľkú časť Grécka. Počas rímskej doby mesto zažilo veľký rozmach, postavili sa tu mnohé stavby, ako fórum a amfiteáter, ktoré sa zachovali dodnes. V meste pôsobil aj Sv. Pavol, ktorý obrátil mnoho Grékov na kresťanstvo. Od roku 395 patrí Patra do Východorímskej (Byzantskej) ríše. Obyvatelia už vyznávali kresťanstvo.

### Stredovek

Apolónovo divadlo
Obdobie prosperity sa končí v 7 stor. kedy mesto viackrát ohrozovali Slovania, ktorí sa usadzovali na Peloponéze. Začiatkom 8. stor. Slovania vyplienili okolitý kraj a mnohé grécke dediny, pretože boli nespokojní s presídlovaním, byzantská vláda totiž začala Slovanov odvážať až na perzskú hranicu. V roku 807 však Gréci na čele cisára Nikefora Slovanov porazili pri meste Patra, ktoré sa snažili dobyť. Gréci toto víťazstvo pripisovali pomoci Sv. Andreja. Väčšina Slovanov bola následne odvedená na perzskú hranicu. Patra tak začína opäť prosperovať, bola tu obnovená byzantská a cirkevná správa a usadili sa tu mnohí Gréci z Itálie, Sicílie a Anatólie. Pochádza odtiaľto aj známy teológ, biskup a filozof 9. stor. Arethas. V roku 1204 mesto a celý Peloponéz ovládli križiaci a zridili tu Achájske kniežatstvo s hlavným mesto v Patre. V 15. stor územie ovládli Benátčania, pričom sa Patra striedavo dostávala naspäť pod byzantskú vládu. V roku 1458 mesto dobyli Turci.

### Turecká nadvláda

Prístav Patra
Počas tureckej doby sa mesto nazývalo Παλαιαί Πάτραι (Paleé Patre, Stará Patra). Svoj obchodný význam však mesto nestratilo, v 18. stor. malo 10 000 obyvateľov, v 19. stor. už vyše 30 000, prevažne Grékov a patrilo k najväčším centrám Peloponézu. Najvýznamnejšie grécke podnikateľské rodiny, ktoré riadili obchod v meste počas tureckej nadvlády bol rod Polos a Kanakaris. Tieto rodiny patria medzi významné grécke rodiny dodnes. Patra bola v 19. stor. centrom Gréckej vojny za nezávislosť, ktorá vypukla v neďalekom kláštore Ajia Lavra a vyvolal ju príhovor patrasského biskupa Germana. Od roku 1831 je Patra a Grécko definitívne oslobodené. 

### Moderná história

Po oslobodení bola Patra počas celého 19. stor. druhým najväčším a najdôležitejším gréckym mestom, po Aténach, pochádzalo odtiaľto mnoho významných kultúrnych a politických osobností. Významný bol miestny prístav, ktorý neskôr prevýšil až Pireus. V roku 1923, po Grécko-tureckej výmene obyvateľov, tu boli usadení niekoľkí Maloázijskí Gréci. V roku 2004 bola dokončená rozsiahla stavba, Most Charilaosa Trikupisa (Jefira Riu-Antirriu), ktorý spája predmestie Patrasu, Rio s mestom Antirrio, teda Peloponéz so Stredným Gréckom.

Partnerské mestá
----------------

* Taliansko  Ancona, Taliansko
* Bosna a Hercegovina  Banja Luka, Bosna a Hercegovina
* Taliansko  Bari, Taliansko
* Poľsko  Bydgoszcz, Poľsko
* Spojené kráľovstvo  Canterbury, Veľká Británia
* Albánsko  Gjirokastër, Albánsko
* Moldavsko  Kišiňov, Moldavsko
* Cyprus  Limassol, Cyprus
* Taliansko  Reggio Calabria, Taliansko
* Francúzsko  Saint-Étienne, Francúzsko

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Patra**

Súradnice: 38°13′52″S 21°44′08″V﻿ / ﻿38,231228°S 21,735592°V﻿ / 38.231228; 21.735592

| * z
* d
* u
Európske hlavné mesto kultúry |
| --- |
| 
* Grécko Atény (1985)
* Taliansko Florence (1986)
* Holandsko Amsterdam (1987)
* Nemecko Berlín (1988)
* Francúzsko Paríž (1989)
* Veľká Británia Glasgow (1990)
* Írsko Dublin (1991)
* Španielsko Madrid (1992)
* Belgicko Anvers (1993)
* Portugalsko Lisabon (1994)
* Luxembursko Luxemburg (1995)
* Dánsko Kodaň (1996)
* Grécko Solún (1997)
* Švédsko Štokholm (1998)
* Nemecko Weimar (1999)
* Francúzsko Avignon Nórsko Bergen Taliansko Boloňa Belgicko Brusel, Fínsko Helsinki Poľsko Krakov, Česko Praha Island Reykjavik Španielsko Santiago de Compostela (2000)
* Portugalsko Porto Holandsko Rotterdam (2001)
* Španielsko Salamanca Belgicko Bruggy (2002)
* Rakúsko Graz (2003)
* Francúzsko Lille Taliansko Janov (2004)
* Írsko Cork (2005)
* Grécko Patra (2006)
* Luxembursko Luxemburg Rumunsko Sibiu (2007)
* Veľká Británia Liverpool Nórsko Stavanger (2008)
* Litva Vilnius Rakúsko Linz (2009)
* Maďarsko Pécs Nemecko Essen, Turecko Istanbul (2010)
* Estónsko Tallinn Fínsko Turku (2011)
* Portugalsko Guimarães Slovinsko Maribor (2012)
* Francúzsko Marseille Slovensko Košice (2013)
* Lotyšsko Riga Švédsko Umeå (2014)
* Belgicko Mons Česko Plzeň (2015)
* Poľsko Wrocław Španielsko Donostia-San Sebastián (2016)
* Cyprus Paphos Dánsko Aarhus (2017)
* Malta Valletta Holandsko Leeuwarden (2018)
* Taliansko Matera Bulharsko Plovdiv (2019)
* Chorvátsko **Rijeka** Írsko **Galway (2020)**
* Rumunsko Temešvár Grécko Elefsina Srbsko Novi Sad (2021)
* Litva Kaunas Luxembursko Esch-sur-Alzette (2022)
* Maďarsko Veszprém (2023)
* Estónsko Tartu Rakúsko Salzkammergut Nórsko Bodø (2024)
* Slovinsko Nova Gorica Nemecko Kamenica (2025)
* Fínsko Oulu Slovensko Trenčín (2026)

 |