**Konštantín Čulen** (\* 26. február 1904, Brodské  – † 7. apríl 1964, New York, New York, USA) bol slovenský publicista, historik a politik aktívny v Hlinkovej slovenskej ľudovej strany a v období Slovenského štátu, po 1945 funkcionár exilových organizácií v Amerike, redaktor *Kanadského Slováka*.

Život
-----

Konštantín Čulen bol synom Štefana Čulena a Rozálie Gulíškovej. V čase jeho narodenia bol otec v Spojených štátoch amerických, kam za ním odišla aj manželka so synom. V USA rodina ostala štyri roky, v roku 1909 sa vrátila na Slovensko. Konštantín navštevoval základnú školu v Brodskom a následne gymnázium v Skalici. V čase jeho štúdia skalické gymnázium navštevovali aj ďalšie významné postavy slovenského kultúrneho života, ako František Šubík (alias Andrej Žarnov), Vladimír Clementis alebo Imrich Karvaš.

Po maturite v roku 1924 nastúpil základnú vojenskú službu, ale po polroku z nej bol prepustený. Po odchode z armády mal problém nájsť si vhodné zamestnanie. Neskôr vystriedal rozličné pracovné profesie (bol "diurnistom" nemocenskej poisťovne, redaktorom denníka *Slovák*, pracoval v *Ústrednej katolíckej kancelárii* a najdlhšie na riaditeľstve *Československých štátnych dráh* ako tlačový referent). Od roku 1933 bol redaktorom časopisu *Rozvoj* (časopis slovenských stredoškolských študentov), pracoval v redakcii *Nového sveta*, viedol knižnú edíciu Spolku sv. Vojtecha *Prameň*. Neskôr sa stal aj členom *Historického odboru Matice slovenskej* a členom výboru MS. 

V roku 1935 až 1936 bol členom matičnej delegácie do USA (spolu s J. Cígerom-Hronským, K. Plickom a J. Cincíkom). Ako publicista sa zaujímal o dejiny slovenskej komunity v USA, z dojmov a poznatkov získaných počas cesty po USA napísal publicisticko-historické dielo *Slováci v Amerike* (vydané v roku 1938). 

V decembri 1938 bol zvolený za poslanca do *Slovenského snemu*. Ale ešte pred zaujatím miesta poslanca bol menovaný za kultúrneho atašé pri Česko-slovenskom vyslanectve vo Washingtone. V tejto funkcii pôsobil len tri mesiace - do zániku druhej česko-slovenskej republiky. Čulen v marci 1939 opustil budovu vyslanectva a prijal miesto redaktora periodika *Slovenská obrana* v mestečku Passaic, Pensylvánia. 

V decembri 1939 sa vrátil na Slovensko a v januári 1940 bol menovaný za tlačového šéfa pri predsedníctve vlády Slovenskej republiky. Zároveň sa ujal svojho poslaneckého postu v sneme. V marci 1940 bol prezidentom J. Tisom poverený vedením *Úradu propagandy*. Po *Salzburskom diktáte* bol Čulen odvolaný z funkcie šéfa *Úradu propagandy* a mal zakázené publikovať. Publikoval však naďalej pod pseudonymom K. Záhorský. Jeho články a prejavy sa vždy niesli v duchu obrany slovenskej samostatnosti. V 40-tych rokoch Čulen publikoval niekoľko svojich najvýznamnejších diel, väčšinou historického a politického charakteru. 

Za zásluhy v oblasti kultúrnej mu prezident Tiso v roku 1944 udelil rad kniežaťa Pribinu. V marci 1945 Čulen odišiel do emigrácie. Spolu s inými predstaviteľmi režimu sa utiahol do rakúskeho kláštora v meste Kremsmünster, kde ich zastihol koniec vojny. Tu bol Čulen zatknutý americkými vojakmi a umiestnený do zaisťovacieho tábora (o tejto kapitole jeho života pojednávajú jeho spomienky *V amerických zaisťovacích táboroch*). Na rozdiel od iných prominentov režimu nebol Čulen vydaný orgánom povojnového Československa a v marci 1946 bol prepustený na slobodu. V povojnovej Československej republike bol v neprítomnosti ľudovým súdom 29. mája 1948 odsúdený na 30 rokov väzenia, 15 rokov straty občianskych práv a konfiškáciu celého majetku. 

Po prepustení sa niekoľko mesiacov zdržiaval v Rakúsku a Bavorsku a v septembri 1946 sa presťahoval do Ríma. Tu mu pomáhal najmä Karol Sidor, bývalý veľvyslanec Slovenskej republiky pri Svätej stolici. Čulen Sidorovi pomáhal pri založení *Slovenskej národnej rady v zahraničí*, ktorá združovala slovenských emigrantov v rôznych krajinách a snažila sa diplomatickou cestou o obnovenie nezávislej Slovenskej republiky. V tejto organizácii bol Čulen podpredsedom a zároveň regionálnym predsedom talianskej odbočky. 

V lete roku 1949 sa presídlil do Kanady. Usadil sa v meste Montreal, kde začal pracovať v redakcii *Kanadského Slováka*. Zároveň bol aktívny v *Kanadskej slovenskej lige*. Montreal sa stal po roku 1950 centrom kultúrneho života severoamerických Slovákov. V roku 1952 sa Čulen presťahoval do Winnipegu, kam sa presunula redakcia a tlačiareň *Kanadského Slováka*. 

V roku 1956 sa presťahoval do amerického Clevelandu. Po smrti Františka Hrušovského sa stal predsedom *Slovenskej ligy v Amerike*. Pre svoje nekompromisné názory a výbušnú povahu sa dostal do konfliktu s mnohými činiteľmi Ligy a napokon bol 1. septembra 1958 pozbavený predsedníctva. Na krátky čas sa vrátil do Kanady, kde manuálne pracoval v uránových baniach, začiatkom roku 1959 sa ale vrátil späť do Clevelandu. Odtiaľ odišiel na kratšie obdobie na Floridu, do Pittsburghu a napokon do New Yorku, kde od roku 1962 pracoval ako domovník. Žil vo veľmi skromných podmienkach, ale naďalej sa venoval štúdiu a písaniu. Mnohé z jeho posledných prác ostali v rukopisoch. 

Zomrel po krátkej chorobe dňa 7. apríla 1964. V roku 2003 boli jeho telesné pozostatky prenesené na Slovensko a 
pochované na Národnom cintoríne v Martine.

Dielo
-----

* *Roky slovenských nádejí a sklamaní.* Trnava 1932
* *Novinár a pedagóg.* Trnava 1933
* *Cesta k našej Bratislave.* Bratislava 1934
* *Slovenské študentské tragédie*. 2. zväzky. Bratislava 1935
* *Pittsburghská dohoda.* Bratislava 1937
* *Slováci v Amerike.* Turčiansky Sv. Martin 1938
* *Memorandum národa slovenského.* Bratislava 1940
* *Dejiny Slovákov v Amerike.* Bratislava 1942
* *Karol Salva.* Liptovský Sv. Mikuláš 1943
* *Boj Slovákov o slobodu.* Bratislava 1944
* *Pohľady na dnešok.* Bratislava 1944
* *Česi a Slováci v štátnych službách Č-SR.* Bratislava 1944
* *Die Haltung der Amerika-Slowaken Beneš gegenüber.* Bratislava 1945
* *Nech žije neodvislé Slovensko!* Bratislava 1945
* *Politické strany v ľudovo-demokratickom Čeko-slovensku.* 2. zväzky. (pod pseudonymom J. Polhora) Mníchov 1946
* *Po Svätoplukovi druhá naša hlava.* 2 zväzky. Middletown, Pa. 1947, 1948
* *Vznik a zánik Demokratickej strany na Slovensku*, Middletown, Pa. 1950
* *Trpký smiech spoza železnej opony.* Winnipeg, Man. 1953
* *Janko Slovenský.* Winnipeg, Man. 1954
* *Brodské.* Winnipeg, Man. 1955
* *V zajatí falošných legiend a nenávistného srdca*, 1960
* *Slovenské časopisy v Amerike.* Cleveland, OH, 1970
* *V amerických zaisťovacích táboroch. Z denníkov Konštantína Čulena (6. jún 1945 - 30. apríl 1946).* (Editori: F. Vnuk a F. Michalovič) Martin : Matica slovenská, 2008.

Referencie
----------

1. ↑  
 *Konštantín Čulen* [online]. Literárne informačné centrum, [cit. 2016-12-22]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Autoritné údaje: * BnF: 11091737p
* GND: 121181014
* ISNI: 0000 0001 1827 8869
* LCCN: n86136420
* NK ČR: ola2002149884
* SNK: 163302
* VIAF: 100217488
* WorldCat: lccn-n86136420