**Tuan Čchi-žuej** ( 6. marca 1865, Che-fej, Čínske cisárstvo - 2. novembra 1936, Šanghaj, Čínska republika ) bol čínsky vojenský veliteľ, politik a zakladateľ anchuejskej a anfuskej kliky. Po porážke anchuejskej kliky klikou Č'-li sa pripojil k fengtchienskej klikea následne bol zvolený dočasným prezidentom Čínskej republiky. Z tejto funkcie bol zosadený po masakre 18. marca 1926.

Počiatky kariéry
----------------

Tuan Čchi-žuej sa narodil do vojenskej rodiny v provincii An-chuej v roku 1865. V roku 1895 zahájil svoju vojenskú kariéru ako kadet na Tchienťinskej vojenskej akadémii. V Port Arthure študoval delostrelectvo, a neskôr odišiel študovať do Nemecka, kde strávil dva roky. Počas Boxerského povstania slúžil v provincii Šan-tung. Neskôr zastával ôležité funkcie v mandžuskej armáde, okrem iného aj funkciu náčelníka vojenskej akadémie Pej-jang. Jeho kariéra bola úzko spätá s kariérou Jüan Š'-kchaja, ktorému bol veľmi lojálny. V roku 1911 došlo k Sinchajskej revolúcii namierenej proti dynastii Čching. Po tejto revolúcii podporil Tuan Čchi-žuej abdikáciu cisára Pchu Iho, ktorú požadoval Jüan Š'-kchaj. Spolu s Feng Kuo-čangom a Wang Š'-čenom bol vedúcou osobnosťou Pejjangskej armády, ktorú viedol Jüan Š'-kchaj. Jüan vymenoval Tuan Čchi-žueja za premiéra oficiálnej vlády v Pekingu a zároveň bol aj ministrom vojny. Hoci bol Tuan voči Jüan Š'-kchajovi lojálny, nepodporil v roku 1915 jeho snahy o vyhlásenie sa za cisára. Kvôli tomuto pokusu došlo k porušeniu celistvosti Číny, pretože niekoľko provincií vyhlásilo samostatnosť.

An-chuejská klika
-----------------

Po svojej 83 dní trvajúcej cisárskej vláde v roku 1916 Jüan Š'-kchaj zomrel, a tak vojenská moc pej-jangskej armády padla do rúk bývalých vrchných veliteľov a bola obnovená republika. Li Jüan-chung sa stal prezidentom Čínskej republiky a vymenoval Tuan Čchi-žueja za premiéra a Feng Kuo-čanga za viceprezidenta. Tuan Čchi-žuej sústredil svoje sily na vytvorenie početného vojska nezávislého na oficiálnej vláde a snažil sa oslabiť pozíciu Li Jüan-chunga. V júni roku 1917 sa generál Čang Sün pokúsil o znovunastolenie mandžuskej monarchie, tento pokus bol Tuanom potlačený, hoci na niekoľko dní sa na cisársky trón vrátil Pchu-i. Po porážke Čang Süna bol do funkcie prezidenta dosadený Feng Kuo-čang a Tuan Čchi-žuej sa stal opäť premiérom. V tomto období bola Pej-jangská armáda rozdelená na dve militaristické frakcie, a to na č'-liskú kliku vedenú Feng Kuo-čangom a an-chuejskú kliku vedenú Tuan Čchi-žuejom. An-chuejská klika a aj sám Tuan boli výrazne podporovaní Japonskom.

An-fuská klika
--------------

An-fuskú kliku založil Tuan Čchi-žuej ako novú politickú frakciu v roku 1918. Klika vznikla ako frakcia vojvodcov oblasti provincie An-chuej, s vplyvom až na Severočínsku nížinu k oblastiam okolo Tchien-ťinu, ktorí boli spojencami vojvodcov z provincie Fu-ťien (odtiaľ skratka *An-Fu* ). Hlavnými vodcami tejto kliky boli Tuan Čchi-žuej a Sü Šu-čeng. Táto frakcia mala svoj vlastný parlament, s veľkým vplyvom na pej-jangskú vládu. Tento parlament dosadil medzi rokmi 1918 - 1922 do funkcie prezidenta civilistu Sü Š'-čchanga.

Obdobie vojen severných militaristov
------------------------------------

Severní militaristi boli rozdelení do hlavných troch klík: klika An-chuej vedená Tuan Čchi-žuejom, kľučka Č'-li vedená Feng Kuo-čangom a klika Feng-tchien vedená Čang Cuo-linom.

Po smrti Feng Kuo-čanga v roku 1919 prevzali vedenie kliky Č'-li Cchao Kchun a Wu Pchej-fu. V roku 1920 vyvrcholila rivalita medzi an-chuejskou a č'-lejskou klikou vojnou známou pod názvom Č'-lijsko-an-chuejská vojna.  Pretože an-chuejská klikamala početnú prevahu, bola č'-lejská klika nútená uzavrieť spojenectvo s feng-tchienskou klika. An-chuejská klika bola napokon porazená a Tuan Čchi-žuej bol nútený utiecť z Pekingu.

Po porážke an-chuejskej kliky prevzali víťazné frakcie kontrolu nad Pej-jangskou vládou. Ešte v roku 1920 sa Cchao-Kchun vyhlásil za prezidenta, ktorým ostal až do roku 1924. Následne ale došlo k nezhodám, ktoré vyvrcholili v č'lijsko-fengtchienskú vojnu. Táto vojna prebehla v rokoch 1922 - 1924 a víťazne z nej vyšla klika Č'-li. Neskôr v roku 1924 došlo ešte k 2. č'lijsko-fengtchienskej vojne.

Prezidentské obdobie
--------------------

Počas 2. č'lijsko-fengtchienskej vojny sa Tuan Čchi-žuej pridal k Čang Cuo-linovi. Vďaka spojenectvu feng-tchienskej kliky s Feng Jü-siangom a jeho pekinskému prevratu, pri ktorom bol zvrhnutý doterajší prezident Cchao Kchun, bola klika Č'-li porazená.  Pretože jediný Tuan Čchi-žuej nemal armádu, bol zvolený za nového dočasného prezidenta.  Jeho prezidentské obdobie ale skončilo po masakre 18. marca 1926. V Pekingu sa v uliciach objavil dav protestujúci proti nerovnoprávnym zmluvám medzi Čínou a západnými mocnosťami, Tuan Čchi-žuej dal rozkaz na násilné rozohnanie demonštrácie. Ešte v roku 1926 bol zosadený a vyhnaný z Pekingu veliteľom Kuo-min-ťünskej kľučky Feng Jü-siangom. Tuam utiekol za Čang Cuo-linom, ktorý ho však odmietol naďalej podporovať v jeho mocenských hrách. Tuan sa utiahol do ústrania najprv v Tchien-ťine a neskôr v Šanghaji.

Referencie
----------

1. 1 2 3   *Rebellions and revolutions : China from the 1800s to 2000*. [s.l.] : [s.n.]. Dostupné online. ISBN 0198700695. S. 168–176, 307.
2. 1 2 3   *Tuan Chi-jui (Duan Qirui) 段祺瑞 | The China Story* [online].. Dostupné online. (po anglicky)
3. ↑   *China's warlords*. [s.l.] : [s.n.]. ISBN 0195861795. S. 41–46.
4. 1 2 3   *The search for modern China*. [s.l.] : [s.n.]. Dostupné online. ISBN 0393027082. S. 289–291.
5. 1 2   *Čína ve XX. století*. [s.l.] : [s.n.]. ISBN 8024402513. S. 23.
6. ↑   *Yuan Shih-kʻai.*. [s.l.] : [s.n.]. ISBN 0804707898. S. 160–161.
7. 1 2   *An introduction to Chinese history and culture*. [s.l.] : [s.n.]. ISBN 3662464810. S. 429.
8. 1 2 3   *Modern chinese history 1840 to 1949*. [s.l.] : [s.n.]. ISBN 9789812295989. S. 91.
9. 1 2 3 4 5 6 7 8 9   *Historical dictionary of modern China (1800-1949)*. [s.l.] : [s.n.]. ISBN 9780810863088. S. 6,7, 24-25, 41-42, 383.
10. ↑   *China in transformation 1900-1949*. [s.l.] : [s.n.]. Dostupné online. ISBN 9781405840583. S. 37.
11. 1 2   *Dictionary of contemporary Chinese military history*. [s.l.] : [s.n.]. ISBN 9781567509762. S. 22, 31.