**Gašpar Mária gróf zo Šternberku** (po nemecky **Kaspar Mária Graf von Sternberg**, 6. január 1761, Praha - † 20. december 1838, Březina) bol jeden z najvýznamnejších prírodovedcov prvej polovice 19. storočia. Špecializoval sa najmä na botaniku, geológiu a paleontológiu. Je považovaný za jedného zo zakladateľov paleobotaniky. 

Zhromaždil rozsiahle a neoceniteľné zbierky nerastov, skamenelín a herbárových položiek. Zbierky sa stali základom zbierok Národného múzea v Prahe, ktoré založil. Ako štandardná skratka autora, ktorý druh popísal, je botanikmi pre Šternberka používána skratka Sternb.

Mladosť
-------

Gašpar Šternberk sa narodil v starobylom, ale nie príliš bohatom českom šľachtickom rode Šternberkov ako ôsme a posledné dieťa a tretí syn Jána zo Šternberku a Anny Jozefy rodenej grófky Krakovskej z Kolovratov. V mladosti túžil byť vojakom, potom sa však rozhodol (pod tlakom rodičov a bratov) pre cirkevnú kariéru. V jedenástich rokoch mu pápež Klement XIV. rezervoval miesto kanonika v kapitule vo Freisingu a neskôr aj v Regensburgu. Od mladosti prejavoval veľké nadanie pre štúdiá. Hovoril po česky, nemecky, francúzsky a po latinsky, neskôr sa ešte naučil povrchne po anglicky. 

Študoval na pražskej univerzite filozofiu (1777-1779) a v Ríme teológiu (1779-1782), kde tiež prijal nižšie cirkevné svätenie. Učiteľmi bol hodnotený ako žiak veľmi schopný, ale tiež spurný a bez rešpektu k autoritám (presnejšie by asi bolo povedať, že si autority neurčoval podľa titulov). Na prelome rokov 1782/1783 odišiel do Regensburgu, kde mal stráviť významnú časť svojho ďalšieho života. Časť z neho ale (najmä v začiatku) dochádzal do Čiech, kde sa stýkal s okruhom vzdelancov okolo prírodovedca a lekára Johanna Mayera.

Cirkevná a politická kariéra
----------------------------

28. júna 1785 sa stal kanonikom regensburgskej kapituly a krátko potom prijal tonzúru a svätenie subdiakona. O rok neskôr sa stal dvorným komorníkom a radcom regensburgského biskupa a spravoval biskupské lesy a roku 1788 sa stal kanonikom aj vo Freisingu a správcom všetkého biskupského majetku. 

V roku 1789 mu zomrel najstarší brat Ján, v roku 1790 matka. V roku 1790 sa tiež začal trochu zaujímať o prírodnú vedu, k čomu ho inšpirovalo založenie Regenburgskej Botanickej spoločnosti Jacobom Christianom Schäfferom. Hlbší záujem o ňu začal prejavovať ale až neskôr, od roku 1795 sa pravidelne zúčastnil jej schôdzí a príspieval do ňou vydávaných *Botanisches Taschenbuch*, v roku 1800 sa stal riadnym členom. Začal súkromne študovať botaniku, v ktorej mu bol prvým učiteľom Charles Jeunet Duval. Cirkevná a politická kariéra však bola v tomto období stále na prvom mieste, aj keď mu v mnohých ohľadoch pomáhala, pretože mu jeho politické známosti a cesty do zahraničia umožnili zoznámiť sa s mnohými veľkými prírodovedcami, najmä vo Francúzsku.

Vedecké obdobie
---------------

Mal pred sebou sľubnú cirkevnú kariéru, ale po neúspechu diplomatickej misie v Paríži v rokoch 1804 až 1805 zložil cirkevné úrady a prijal miesto riaditeľa vedeckých ústavov v Regensburgu, kde založil botanickú záhradu, ktorá však bola zničená už za vojnového ťaženia roku 1809. Počas pobytu vo Francúzsku sa zoznámil s Alexandrom von Humboldtom a elitou francúzskych paleontológov a botanikov. Z vedeckých výprav, zvlášť do bavorských Álp, vyťažil latinskú prácu *Prehľad lomikameňov v obrazoch*. Krátko nato zdedil po staršom neženatom bratovi Joachymovi, rovnako zanietenom prírodovedcovi, panstvo Radnice v západných Čechách. Pri svojom sídle zriadil opäť botanickú záhradu a v novo otvorených uhoľných baniach vyhľadával skameneliny pravekých rastlín.

Po nemecky a vzápätí aj po česky vydal *Pojednanie o rastlinopise v Čechách* a v rokoch 1820 - 1838 vychádzalo spoločné dielo Gašpara zo Šternberku, Karla Bořivoja Presla a Augustina Cordu - *Pokus o zemepisne botanicky popísanie pravekého rastlinstva*.
O jeho preklad z nemčiny do francúzštiny sa postaral Gašparov učiteľ François Gabriel de Bray. Roku 1818 bol Gašpar zo Šternberku zvolený za predsedu *Spoločnosti pre založenie Českého vlasteneckého múzea*, ktorému odkázal svoju knižnicu aj paleontologickú zbierku. Ujal sa rovnako usporiadania herbára českonemeckého cestovateľa, podnikateľa a prírodovedca Tadeáša Haenkeho, ktorý herbár priviezol z Latinskej Ameriky.

Posledné roky
-------------

Zomrel po niekoľkých mŕtviciach na svojom březinskom zámku. Jeho smrťou vymrela leopoldovská vetva rodu.

Dielo
-----

* *Pamäti* (1868 ich vydal František Palacký, 1909 je potom ako kritické vydanie doplnené o rôzne verzie a vyškrtnuté pasáže zo Šternberkovej pozostalosti vydal Vladimír Helekal).
* niekoľkokrát vydaná bola jeho rozsiahla korešpondencia s Goethem (1820-1832)

Externé odkazy
--------------

* The Sternberg Project
* Science History of Palaeobotany and Renowned Palaeobotanists

Zdroje
------

* Jiří Majer: *Kašpar Šterberk*, Academia, Praha 1997, ISBN 80-200-0605-2
* Claudia Schweizer: *Johann Wolfgang von Goethe und Kaspar Maria von Sternberg*, Münster 2004, ISBN 3-8258-7579-2

Autoritné údaje: * abART: 21440
* BnF: 13164651h
* GND: 119335530
* ISNI: 000000010910965X
* LCCN: nr91043366
* NK ČR: jk01131381
* VIAF: 66603947
* WorldCat: lccn-nr91043366