**Ľudovít XV.** (\* 15. február 1710, Versailles, Francúzsko – † 10. máj 1774, Versailles) bol francúzsky a navarrský kráľ z rodu Bourbonovcov, ktorý vládol v rokoch 1715 – 1774. Bol pravnukom slávneho kráľa Ľudovíta XIV. a pokračoval v jeho absolutistickej vláde. Za jeho vlády viedlo Francúzsko v rokoch 1756 – 1763 tzv. sedemročnú vojnu. Veľký vplyv na kráľa Ľudovíta XV. mala jeho milenka Madame de Pompadour. V umení dominuje rokoko. Honosný kráľovský život Ľudovíta XV. ešte viac zaťažoval štátny rozpočet, ktorý bol na pokraji bankrotu už za vlády jeho predchodcu Ľudovíta XIV.

Život
-----

Prvých osem rokov vlády regentsky vládol knieža Filip II. Orleánsky. Vo veku 13 rokov bol uznaný za plnoletého a ujal sa vlády. V 15-tich rokoch sa oženil s o sedem rokov staršou dcérou poľského kráľa Stanislava Leszczyńského, Máriou. Stanislaw Leszczyński sa vtedy, po úteku z Poľska pred vrátiacim sa kráľom Augustom III. Saským, zdržiaval v Paríži. Ľudovít XV. sa po Augustovej smrti (1733) osobne bezúspešne angažoval za jeho návrat na poľský trón.
Tak regent, ako aj kráľ sa po získaní plnoletosti snažili pokračovať v absolutistickom štýle vlády, vytvorenom ešte Ľudovítom XIV. Naďalej hlavnú úlohu v štáte zohrávala šľachta a rodová aristokracia, ktorá sa doslova kúpala v dostatku a luxuse, čoho prejavom boli početné bály, koncerty, divadelné a baletné vystúpenia, predstavenia v prírode, lovy, rôzne dvorné pikle a pokles mravov. 
V architektúre, umení a móde prevládal aristokratický štýl rokoka: dekoratívne interiéry, jemné figúrky z porcelánu, krinolíny a vysoké účesy dám, parochne, trojrohé klobúky, ozdobné kordy šľachticov a iné.

Kráľovský dvor
--------------

Hlavným strediskom ostentatívneho bohatstva, voľnosti správania a finančnej márnotratnosti bol nepochybne kráľovský dvor. Ľudovít XV. si vydržiaval na ňom mnoho svojich favoritiek, z ktorých prvou bola a najväčší vplyv na neho mala Madame de Pompadour. Na jej príhovor mnohí veľkí filozofi a osvietenskí umelci získavali podporu a objednávky na svoje diela. Okrem iného boli vďaka nej vybudované reprezentačné objekty pri Palace de la Concorde a malý palác Malý Trianon v Paríži a Versailles. Madame de Pompadour organizovala aj pompézne zábavy vo Versailles, na účet kráľa. Jej sa pripisuje výrok: *Po nás hoc' aj potopa!* Na druhej strane neustály rast daní, zvyšovanie cien, devalvácia, neúroda v poľnohospodárstve, hlad a epidémie spôsobovali stále väčšiu biedu zvyšku spoločnosti, najmä však pri rastúcom počte obyvateľstva na vidieku, ktoré nevlastnilo žiadnu pôdu (viac ako 50%). Parlament, pokúšajúci sa získať podiel na moci v štáte, chcel urobiť určité zmeny a reformy v hospodárstve a financiách štátu, čo sa mu však nepodarilo.

Vojny
-----

V dobe vlády Ľudovíta XV. Francúzsko viedlo mnoho vojen, z ktorých najvážnejšia bola sedemročná vojna (1756 – 1763), spôsobená expanziou Pruska v Európe a anglo-francúzskou koloniálnou rivalitou. Zúčastnili sa na nej široké koalície niekoľkých štátov Európy. Skončila sa Parížskou zmluvou, v ktorej dôsledku Francúzsko stratilo v prospech Anglicka svoje kolónie v Kanade a Indii. O niečo skôr sa Ľudovít XV. zúčastnil v niekoľkých dynastických vojnách, vedených najmä v Taliansku, kde dŕžavy Habsburgovcov prechádzali z rúk do rúk, a v rakúskom Nizozemsku. Francúzsko definitívne získalo ostrov Korziku, i Lotrinské vojvodstvo, ktoré Ľudovít XV. doživotne daroval svojmu svokrovi, Stanislavovi Leszczyńskému. Bývalý kráľ Poľska potom úspešne panoval vo vojvodstve, kde sa ako mecenáš zaslúžil o rozvoj vedy a umenia.

Hospodárstvo
------------

O hospodárske veci sa Ľudovít XV. veľmi nezaujímal. Prenechával to na svojich ministrov pokladu, ktorí používali všetky možné krkolomné experimenty, aby vyviedli štátny rozpočet z obrovského zadĺženia, ako napríklad založenie Prvej štátnej banky, emitujúcej papierové peniaze, predaj akcií Indickej spoločnosti súkromným spoločnostiam, ktoré potom zbankrotovali a podobne. Následkom týchto operácií zbohatlo niekoľko stovák špekulantov a tisíce drobných sporiteľov bolo zruinovaných.
Po r. 1750 sa popri mnohých negatívnych javoch vo francúzskom hospodárstve však ukázalo značné oživenie konjunktúry. Rozhodujúci vplyv na to mal obchod a vznikajúci veľkopriemysel. Predovšetkým vzrástol obchod so zámorím, najmä s vlastnými kolóniami, s takými dôležitými komoditami, ako boli cukor, káva, čaj, tabak a bavlna. V jednotlivých krajoch bola stimulátorom obchodu výstavba siete nových a úprava povrchu pôvodných ciest, výstavba riečnych kanálov, organizácia trhu a tovarová burza v mnohých väčších mestách. Koncentrácia kapitálu a rôzne technické vynálezy spôsobili, že od sedemdesiatych rokov 18. storočia začalo vo Francúzsku, na základe nových technológií, vznikať mnoho manufaktúr.

Ľudovít XV. zomrel v r. 1774 na kiahne. Nástupcom sa stal jeho vnuk Ľudovít XVI. (1774 – 1792)

Potomkovia
----------

V roku 1725 sa oženil s Máriou Leszczyńskou (\* 1703 – 1768), dcérou poľského kráľa Stanislava Leszczyńského. Mali spolu desať detí:

* Lujza Alžbeta (\* 14. august 1727 – † 6. december 1759) ∞ 1737 Filip Bourbonský (1720 – 1765), vojvoda z Parmy, syn španielskeho kráľa Filipa V. a Alžbety Farnese z Parmy
* Anna Henrieta (\* 14. august 1727 – † 10. február 1752), zomrela na kiahne
* Mária Lujza (\* 28. júl 1728 – † 19. február 1733)
* Ľudovít Ferdinand (\* 4. september 1729 – † 20. december 1765), dauphin ∞
	+ 1/ 1745 Mária Terézia Bourbonská (1726 – 1746), dcéra španielskeho kráľa Filipa V. a Alžbety Farnese z Parmy
	+ 2/ 1747 Mária Jozefa Saská (1731 – 1767), dcéra poľského kráľa Augusta III. Saského a Márie Jozefy Habsburskej
* Filip Ľudovít (\* 30. august 1730 – † 7. apríl 1733), vojvoda z Anjou
* Mária Adela (\* 23. marec 1732 – † 27. február 1800)
* Viktória Lujza (\* 11. máj 1733 – † 7. jún 1799)
* Žofia Filipína (\* 27. júl 1734 – † 3. marec 1782)
* Terézia Felicita (\* 18. máj 1736 – † 28. september 1744)
* Lujza Mária (\* 15. júl 1737 – † 23. december 1787)

Genealógia
----------

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Ľudovít XIV. |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Ľudovít Francúzsky |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Mária Terézia Habsburská |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Ľudovít Francúzsky |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Ferdinand Mário |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Mária Anna Bavorská |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Henrietta Adela Savojská |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | **Ľudovít XV.** |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Karol Emanuel II. |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Viktor Amadeus II. |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Mária Johana Savojská |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Mária Adela Savojská |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Filip I. Orleánsky |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Anna Mária Orleánska |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|
|   | Henrietta Anna Stuartová |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|
|
|
|

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Ľudovít XV.**

  


|  |
| --- |
| Ľudovít XV.**Bourbonovci** |
| Vladárske tituly |
|
| Predchodca**Ľudovít XIV.** | **kráľ**1715 – 1774 | Nástupca**Ľudovít XVI.** |

| * z
* d
* u
Panovníci Francúzska |
| --- |
| Merovejovci | 
* Pharamond
* Chlodio
* Merovech
* Childerich I.
* Chlodovik I.
* Chlodomir
* Teoderich I.
* Childebert I.
* Chlotar I.
* Teodebert I.
* Teodebald I.
* Charibert I.
* Chilperich I.
* Guntran I.
* Sigibert I.
* Childebert II.
* Teoderich II.
* Chlotar II.
* Dagobert I.
* Charibert II.
* Chlodovik II.
* Sigibert III.
* Chlotar III.
* Childerich II.
* Teoderich III.
* Chlodovik III.
* Dagobert II.
* Chlodovik IV.
* Childebert III.
* Dagobert III.
* Chilperich II.
* Chlotar IV.
* Teoderich IV.
* Childerich III.

 |
| Karolovci | 
* Karol Martel
* Pipin Krátky
* Karolman I.
* Karol I.
* Ľudovít I.
* Karol II.
* Ľudovít II.
* Ľudovít III.
* Karolman II.
* Karol III.
* Odo I.
* Karol III. Prostý
* Róbert I.
* Raoul I.
* Ľudovít IV.
* Lothar
* Ľudovít V.

 |
| Kapetovci | 
* Hugo Kapet
* Róbert II.
* Henrich I.
* Filip I.
* Ľudovít VI.
* Ľudovít VII.
* Filip II.
* Ľudovít VIII.
* Ľudovít IX.
* Filip III.
* Filip IV.
* Ľudovít X.
* Ján I.
* Filip V.
* Karol IV.

 |
| Valoisovci | 
* Filip VI.
* Ján II.
* Karol V.
* Karol VI.
* Karol VII.
* Ľudovít XI.
* Karol VIII.
* Ľudovít XII.
* František I.
* Henrich II.
* František II.
* Karol IX.
* Henrich III.

 |
| Bourbonovci | 
* Henrich IV.
* Ľudovít XIII.
* Ľudovít XIV.
* Ľudovít XV.
* Ľudovít XVI.
* Ľudovít XVII.
* Ľudovít XVIII.
* Karol X.

 |
| Bonapartovci | 
* Napoleon I.
* Napoleon III.

 |
| Orleánska dynastia | 
* Ľudovít Filip I.

 |


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Francúzsky portál |

Autoritné údaje: * abART: 103038
* BnF: 12282451x
* GND: 118729438
* ISNI: 0000000121173013
* LCCN: n50080622
* NK ČR: mzk2004232663
* ULAN: 500122354
* VIAF: 72486
* WorldCat: lccn-n50080622