**Friedrich Wilhelm Nietzsche** (\* 15. október 1844, Röcken pri Lützene – † 25. august 1900, Weimar) bol nemecký filozof a filológ.

Význam
------

Vychádzal zo Schopenhauerovej metafyziky vôle a darwinistického princípu boja o existenciu a smeroval k vytvoreniu koncepcie nadčloveka, ktorého úlohou má byť zničenie všetkého klamárskeho, chorobného, životu nepriateľského. Nietzsche je jedným z najvýznamnejších filozofov života. 

Bol profesor na univerzite v Bazileji, kde spoznal Richarda Wagnera.

Životopis
---------

Narodil sa v rodine luteránskeho farára, ktorý však nebol v postavení protagonistu rodiny a teda v jeho rodine bola dominantná jeho matka. Neskôr mu otec zomrel a o rok na to aj jeho brat a tak bol vychovávaný medzi samými ženami, čo sa odzrkadlilo aj na jeho živote. Ako každý Nemec vtedajšej doby sa chcel stať vojakom, avšak krátko po narukovaní mal nešťastný pád z koňa, ktorý mu vzal možnosť zotrvať v armáde, ale jeho túžba bola taká veľká, že aj druhýkrát sa mu podarilo do armády dostať, no nie na dlho lebo dostal úplavicu a teraz sa musel už definitívne rozlúčiť s kariérou v armáde. Toto všetko sa podpísalo aj pod jeho chápanie života a taktiež pod jeho duševné zdravie. Ako brilantný študent sa už v roku 1869 stal profesorom klasickej filológie na univerzite v Bazileji, ale v roku 1879 musel zo zdravotných dôvodov školu opustiť. Nasledujúcich 10 rokov strávil na cestách po Európe, kde napísal väčšinu svojich veľkých diel. 3. januára 1889 v Turíne sa nervovo zrútil, čo mu prekazilo jeho ďalšiu prácu. Po zvyšok života bol duševne chorý (pravdepodobne vaskulárna demencia a maniodepresia). V rokoch 1898 až 1899 utrpel minimálne dve mŕtvice, kvôli ktorým čiastočne ochromel, nedokázal chodiť ani rozprávať. V strede augusta roku 1900 dostal zápal pľúc a v noci z 24. na 25. augusta mal ďalšiu mŕtvicu, na ktorú neskôr v ten deň zomiera.

Filozofia
---------

Jeho filozofiu delíme na 3 obdobia.

* Zaujíma sa o filozofiu antickú, renesančnú a nemeckú kultúru. Konfrontoval klasický ideál so súčasnou nemeckou kultúrou.
* Obdobie pozitivizmu, prechádza na pozície scientizmu, zdôrazňuje význam vedy nad umením, jeho vzorom je Darwinova teória o vývoji živočíchov (evolučná teória).
* Vrcholná etapa v jeho filozofii, ktorú reprezentuje životným dielom Tak vravel Zarathustra.

Základné tematické okruhy jeho filozofie:

* vôľa k moci
* nadčlovek
* prehodnotenie všetkých hodnôt
* nihilizmus

  

Najvyššou hodnotou pre Nietzscheho je život, ktorý sa realizuje od vôle k životu až po vôľu k moci. Na rozdiel od Schopenhauera nechápe vôľu ako podstatu sveta, ale ako individuálnu vôľu ľudského jedinca k životu a moci. Tiež sa nestotožňuje s popieraním vôle, ale potvrdzovanie vôle k moci považuje za pozitívnu hodnotu. Človek je výsledkom evolúcie života ktorej biologický mechanizmus sa u človeka zastavil, ale evolúcia pokračuje smerom k nadčloveku.

Nadčlovek už nie je produktom mechanického prírodného procesu, ale produktom ľudskej aktivity, ľudskej vôle k moci. Pod vôľou k moci chápe nielen fyzické a politické násilie, ale aj životné aktivity - snaha niečo poznať, osvojiť si, ovládnuť, využiť, manipulovať, prisvojiť si. Túto ďalšiu evolúciu neurčujú prírodné zákony. Človek sa k nej musí dopracovať sám, presadiť sa svojou vôľou k moci proti priemernému, menejcennému. To dokáže len nadčlovek, ktorý sa oslobodí od pút tradičnej morálky a dokáže prehodnotiť všetky hodnoty storočia upevňované v židovsko-kresťanskej tradícii. Hlásaním pokory, lásky k blížnemu, utrpenia. Náboženská tradícia stavia prekážky neobmedzenej vôli k moci, ktorú presadzujú silní, vznešení, statoční ľudia. V priebehu dejín existujú 2 morálky a dvojaké hodnoty.

* Morálka pánov - renesančná morálka, ktorá svojimi hodnotami preniká až k pápežovi.
* Morálka otrokov - kresťanská morálka, ktorej hodnoty sú otrocké. Táto morálka nihilizuje všetko to, čo k morálke pánov prirodzene patrí a interpretuje to ako niečo nepravé a nehodnotné. Pravým a hodnotovým sa stáva to, čo nepochádza z tohto sveta. Vyznačuje sa tým, že zo svojej slabosti a bezmocnosti robí svoju prednosť. Takýmto prevrátením hodnôt sa rodí moc bezmocných, biednych, trpiacich. Nihilizmus znamená, že najvyššie hodnoty sa znehodnocujú. Situáciu človeka v modernom svete charakterizuje takto: "Boh je mŕtvy. Boh zostáva mŕtvy! A my sme ho zabili! My všetci sme jeho vrahmi! Ako sa utešíme?"

Nietzsche nehľadá racionálne - vedecké dôkazy Boha, hlása smrť kresťanského Boha v zmysle noetickom (o poznaní), ale aj etickom. V podstate nehovorí o Bohu, ale o človeku, ktorý stráca vieru v Boha a tým v modernom svete stráca oporu v hierarchii hodnôt svojho života. Je odkázaný sám na seba, je osamotený, je neistý, ale je oslobodený. Nie každý je schopný zmeniť seba samého a svet, hoci to je cesta od človeka k nadčloveku.

Jeho koncepcia nadčloveka nepopisuje jeho základné črty, jeho profil. Je to preto,že nadčloveka stavia oveľa vyššie ako súčasného človeka, ktorý nemôže mať ani približnú predstavu o nadčloveku.
Na jednej strane je nihilista v popieraní absolútnosti právd (Božie), mravných hodnôt, života a konania. Na druhej strane potvrdzuje život, existenciu človeka, hľadanie zmyslu bytia i vlastného jestvovania vo svete. Nietzsche ovplyvnil filozofiu života v 20.stor. - filozofiu existencie Martina Heideggera. 

### Zneužitie

Diela boli zneužité ideológiami nacizmu, ako napríklad výnimočnosť árijskej rasy, jej vôľa k expanzii, antisemitizmu a „vyšľachtenia" rasovo čistého človeka. Tieto skreslené ideológie boli šírené hlavne prostredníctvom jeho sestry Elisabeth, ktorá vydávala jeho texty v silne skreslených výberoch. Mimo iné, posmrtný výber poznámok nezamýšľaných k publikácii *Vôľa k moci* (*Wille zur Macht*, 1901). Nietzsche však odmietal antisemitizmus aj nemecký nacionalizmus svojej doby – vyjadruje sa o nich výsmešne na mnohých miestach vo svojich dielach.

Diela
-----

* Zrodenie tragédie z ducha hudby (*Die Geburt der Tragödie im Geiste der Musik*) - 1872
* Nečasové úvahy (Unzeitgemässe Betrachtungen) - 1876
* Ľudské, príliš ľudské (*Menschliches, Allzumenschliches*) - 1880
* Ranné zore (*Morgenröthe*) - 1881
* Radostná veda (*Die fröhliche Wissenschaft*) - 1882
* Tak vravel Zarathustra (*Also sprach Zarathustra*) - 1885
* Mimo dobra a zla (*Jenseits von Gut und Böse*) - 1886
* Genealógia morálky (*Zur Genealogie der Moral*) - 1887
* Súmrak modiel (*Gotzen Dammerung*) - 1888
* Antikrist (*Der Antichrist*) - 1888
* Nietzsche contra Wagner - 1888
* Ecce homo - 1888

Pokus o autobiografiu.

* Vôľa k moci (*Wille zur Macht*) - 1901

Výber poznámok autora po jeho smrti, vybraté jeho sestrou Elisabeth. Ich autenticita je v mnohom sporná. Zneužité k propagovaniu nacizmu.

Referencie
----------

1. ↑

Iné projekty
------------

CommonsWikicitáty
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Friedrich Nietzsche**
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Friedrich Nietzsche**

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
* Nietzsche Society (po anglicky)
* Nietzsche Channel (po anglicky)

| * z
* d
* u
Významní západní filozofi |
| --- |
| 
* Presokratici
* Sokrates
* Platón
* Aristoteles
* Plótinos
* Augustín
* Boethius
* Al-Fárábí
* Anselm
* Pierre Abélard
* Averroës
* Maimonides
* Tomáš Akvinský
* Albert Veľký
* Duns Scotus
* Ramon Llull
* Occam
* Giovanni Pico della Mirandola
* Marsilio Ficino
* Michel de Montaigne
* René Descartes
* Thomas Hobbes
* Blaise Pascal
* Baruch Spinoza
* John Locke
* Nicolas Malebranche
* Gottfried Leibniz
* Giovanni Battista Vico
* Julien Offray de La Mettrie
* George Berkeley
* Baron de Montesquieu
* David Hume
* Edmund Burke
* Voltaire
* Jean-Jacques Rousseau
* Denis Diderot
* Johann Herder
* Immanuel Kant
* Jeremy Bentham
* Friedrich Schleiermacher
* Johann Gottlieb Fichte
* G. W. F. Hegel
* Friedrich von Schelling
* Friedrich von Schlegel
* Arthur Schopenhauer
* Alexis de Tocqueville
* Søren Kierkegaard
* Henry David Thoreau
* Ralph Waldo Emerson
* John Stuart Mill
* Karl Marx
* Michail Bakunin
* Friedrich Nietzsche
* Vladimir Soloviov
* William James
* Wilhelm Dilthey
* C. S. Peirce
* Gottlob Frege
* Edmund Husserl
* Henri Bergson
* Ernst Cassirer
* John Dewey
* Benedetto Croce
* José Ortega y Gasset
* Alfred North Whitehead
* Bertrand Russell
* Ludwig Wittgenstein
* Ernst Bloch
* György Lukács
* Martin Heidegger
* Rudolf Carnap
* Simone Weilová
* Maurice Merleau-Ponty
* Jean-Paul Sartre
* Simone de Beauvoir
* Georges Bataille
* Theodor Adorno
* Max Horkheimer
* Hannah Arendtová

 |

Autoritné údaje: * abART: 15739
* BnF: 11917712p
* GND: 118587943
* ISNI: 0000 0001 2282 8181
* LCCN: n79021132
* NK ČR: jn19990006124
* SNK: 153051
* ULAN: 500222156
* VIAF: 89798474
* WorldCat: lccn-n79021132