recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Česká Wikipédia** je česká jazyková verzia Wikipédie. Bola vytvorená v novembri 2002 na žiadosť českého redaktora esperantskej Wikipédie. Spočiatku bežala na softvéri RanMod a pri prechode na MediaWiki sa tri články českej Wikipédie stratili. Tisíc článkov dosiahla 20. októbra 2003. V júni 2005 dosiahla 10-tisíc článkov a decembri 2005 20-tisíc. V novembri 2006 obsahovala už 50-tisíc článkov.

V júni 2008 dosiahla hranicu 100-tisíc článkov, v júli 2011 dosiahla ďalší medzník – 200-tisíc článkov. V októbri 2013 obsahovala už vyše 276 000 článkov a pracovalo pre ňu 30 správcov. Registrovaných je už takmer 625 000 užívateľov, z nich je aktívnych niečo vyše 2 400.
24. júla 2014 dosiahla 300-tisíc článkov, 16. marca 2022 500-tisíc článkov. V počte článkov sa zaraďuje na 28. priečku najväčších Wikipédií.

Referencie
----------

1. ↑  List of Wikipedias

Literatúra
----------

* BROŽ, Petr, a kol. *Wikipedie : průvodce na cestě za informacemi*. 1. vyd. Kralice na Hané : Computer Media, 2010. 136 s. ISBN 978-80-7402-062-9. (po česky)
* BLAHUŠ, Marek. *Jak se zrodila česká Wikipedie*. 1. vyd. Praha : Wikimedia Česká republika, 2023. 43 s. Dostupné online. ISBN 978-80-909009-2-9. S. 35 – 36. (po česky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Česká Wikipédia**

Externé odkazy
--------------

* Česká Wikipédia (po česky)
**Mestská elektráreň v Banskej Bystrici** bola vodná elektráreň v Banskej Bystrici.

Vybudovaním elektrárne mesto poverilo budapeštiansku firmu Ganz és Társa. Schválenie plánov bolo 27. apríla 1904, 1. marca 1905 už elektráreň vyrábala prúd. V roku 1909 sa elektráreň po spore o vysoké ceny stala majetkom mesta, od roku 1945 bola v správe Stredoslovenských elektrární. Zrušená bola v roku 1969.

Privádzací kanál elektrárne dlhý 2,200 km m viedol z dnes neexistujúceho meandra Hrona v Šalkovej. Na jeho konci bol zásobník z ktorého voda padala 4,5 metra na turbíny elektrárne.

Elektráreň obsahovala dve turbíny typu Francis. Rovnaká firma dodávala zariadenie aj do elektrárne v Ľubochni. Okrem mesta napajála aj (vtedy samostatné) obce: Radvaň, Kráľová, Kostiviarska, Jakub, Sásová, Majer a Malachov. Elektrifikáciu zabezpečovali Stredoslovenské elektrárne.

Odpadová voda z elektrárne viedla kanálom dlhým 1,100 km opäť do Hrona, dnes je však po regulácii Hrona v 70. rokoch prítok posunutý. Kanál viedol stredom dnešnej Triedy SNP, okolo neho vzniklo v rokoch 1953 až 1965 Sídlisko.

Po ukončení prevádzky bola administratívna budova elektrárne asanovaná, prevádzková prestavaná. Odpadový kanál bol prekryt a stal sa súčasťou mestskej kanalizácie, zvyšky prívodného je možné pozorovať v teréne.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6   *Znovuobjavili sme kanál mestskej elektrárne, poďte na potulky s BBonline.sk* [online]. bbonline.sk, 2014-11-01, [cit. 2020-07-29]. Dostupné online.
2. 1 2 3 4   *priemysel* [online]. Banskobystrický spolok okrášľovací a ochranný, [cit. 2020-07-29]. Dostupné online.

Súradnice: 48°44′24″S 19°10′05″V﻿ / ﻿48,7400856°S 19,1681217°V﻿ / 48.7400856; 19.1681217

Externé odkazy
--------------

* Vyznačenie vodného diela na mape
**Slovinská Wikipédia** (slo. *Slovenska Wikipedija*) je jazyková verzia Wikipédie v slovinčine. Projekt Slovinskej Wikipédie bol zahájený dňa 26. februára 2002 a aktívny je od 8. marca 2002. V júli 2007 dosiahla 50 000 článkov. V máji 2011 obsahovala viac ako 116 000 článkov, v októbri 2013 mala okolo 138 000 článkov, v júli 2023 potom 181 000 a podľa počtu článkov tak bola v júli 2023 na 56. mieste. 

Wikipédia je široko používaná referenčná práca a jedna z najnavštevovanejších sociálnych internetových služieb používateľmi zo Slovinska, ale oficiálne internetové štatistiky používania nerozlišujú medzi jazykovými verziami Wikipédie, pretože analyzujú iba základnú doménu wikipedia.org.

Míľniky
-------

* 100 článkov – 18. jún 2002
* 1000 článkov – 30. september 2003
* 10 000 článkov – 7. február 2005
* 20 000 článkov – 17. december 2005
* 30 000 článkov – 30. jún 2006
* 40 000 článkov – 15. február 2007
* 50 000 článkov – 17. júl 2007
* 100 000 článkov – 15. august 2010
* 150 000 článkov – 31. marec 2016

Referencie
----------

1. ↑   RIS: Najbolj obiskana spletna skupnost v Sloveniji je Youtube, sledita ji Facebook in Wikipedia. *Dnevnik*, 16. september 2010. Dostupné online [cit. 2011-06-02]. (Slovinsky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Slovinská Wikipédia**

Externé odkazy
--------------

* Slovinská Wikipédia

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Slovene Wikipedia na anglickej Wikipédii.*
**Notová osnova** je systém zložený z 5 hlavných čiar a 4 medzier určený na zápis nôt (Notáciu):

Okrem piatich hlavných linajok môže obsahovať ešte pomocné čiary, ktoré majú dĺžku len mierne presahujúcu samotnú notu. Nota môže byť umiestnená na linajke aj v medzere. Noty v notovej osnove sa čítajú z ľava do prava. 

Príklad zápisu v notovej osnove. V husľovom kľúči leží pod druhou dolnou pomocnou čiarou nota „malé g" a na druhej hornej pomocnej čiare leží „trojčiarkové c".
Hlavné čiary notovej osnovy sa počítajú zdola nahor, pomocné čiary sa počítajú v smere od hlavných čiar (ak sú pod osnovou počítajú sa smerom nadol, ak sú nad osnovou tak nahor).

Na presné určenie noty je potrebný kľúč, ktorý sa nachádza na začiatku každého riadku. Kľúč určuje tvz. referenčnú notu od ktorej sa potom počítajú všetky ostatné noty. Kľúče sa zvyknú voliť tak, aby notový zápis obsahoval čo najmenej pomocných čiar.

Do notovej osnovy sa zapisujú jednotlivé tóny tak, ako za sebou nasledujú v diatonickej stupnici v smere zdola nahor a to striedavo na čiary aj do medzier (ak je prvý tón stupnice na čiare, druhý je v medzere, tretí zase na čiare …). Napr. pre stupnica C-dur v husľovom kľúči je „jednočiarkové c" na prvej pomocnej čiare, nasledujúci tón „d" je pod prvou linajkou, „e" je na prvej linajke, „f" v prvej medzere, „g" na druhej linajke, „a" v druhej medzere a „h" je na tretej linajke:

Príklad: c, d, e, f, g, a, h
**Rudolf II.**  (nem. Rudolf II. von Habsburg, lat. Rudolfus II. \* 1270 – † 10. máj 1290, Praha) bol rakúsky a štajerský vojvoda a titulárny švábsky vojvoda, syn rímsko-nemeckého cisára Rudolfa I. a Gertrúdy Hohenberskej.

Život
-----

V decembri roku 1282 sa stal rakúskym a štajerským vojvodom spolu so svojim bratom Albrechtom.

Dodatočne bol dvadsaťročný Rudolf vyhlásený za vojvodu Švábska, ktoré bolo bez vládcu od popravy Konrádina, syna Konráda IV. v roku 1268.

Zomrel nečakane ako dvadsaťročný.

Rodina a deti
-------------

V roku 1289 sa oženil s Anežkou (1269 - 1297), dcérou českého kráľa Přemysla Otakara II. Syn sa narodil ako pohrobok, po otcovej smrti.

* Ján (\* 10. máj 1290 – † 13. december 1313)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Rudolf II. (Rakúsko)**

Externé odkazy
--------------

* Rudolf II. Habsburský na www.e-stredovek.cz
* Genealógia
* Listina Rudolfa a Albrechta z roku 1282 Archivované 2013-06-24 na Wayback Machine

Autoritné údaje: * GND: 137797877
* VIAF: 85980157
Mesiac v splne
**Spln** alebo **druhá štvrť** je fáza Mesiaca, kedy je Slnkom osvetlená celá privrátená strana k Zemi. Splnom končí dvojtýždňové obdobie dorastania Mesiaca a od tejto fázy vídame z osvetlenej strany Mesiaca najbližšie dva týždne čoraz menej - Mesiac tzv. ubúda. 

V splne je Mesiac na opačnej strane od Zeme ako Slnko, čo nastáva 14,8 dňa po nove. Hovoríme, že nový Mesiac má v čase splnu 14,8 dňa. Mesačný disk je tak pre pozorovateľa na Zemi úplne osvetlený. Napriek tomu nie je spln najvhodnejšou fázou na pozorovanie reliéfu Mesiaca, pretože útvary Mesiaci pre pozemského pozorovateľa nevrhajú tiene. 

Kvôli tomu, že je Mesiac oproti Slnku, sa v splne nikdy nenachádza na oblohe spolu so Slnkom. Vychádza v okamihu západu slnka, na oblohe kulminuje o pravej polnoci (v zimnom čase okolo 24:00, v letnom čase okolo 1:00) a zapadá ráno, s východom slnka. Počas splnu vidia Mesiac všetci pozorovatelia na Zemi, ktorí majú momentálne noc, a je to jediná fáza, v ktorej je Mesiac viditeľný po celú noc. Keďže v lete je na oblohe Slnko vysoko, Mesiac v splne ležiaci presne oproti Slnku je na oblohe nízko. V zime je to naopak - Slnko sa na oblohe nachádza nízko, ale Mesiac v splne vysoko. Počas splnu (a rovnako ako aj novu) nastáva *skočný príliv*.

Spln je tiež jediná fáza Mesiaca, pri ktorej je možné pozorovať zatmenie Mesiaca, avšak pretože rovina obežnej dráhy Mesiaca nie je rovnobežná s ekliptikou, nenastávajú zatmenia Mesiaca pri každom splne.

Ak sa Mesiac v splne nachádza blízko perigea svojej obežnej dráhy, na oblohe sa javí byť o niečo väčší. Vtedy mu hovoríme *supermesiac*. 

Pri pohľade z mesačného povrchu za splnu je planéta Zem vo fáze novu.

Aj planéty slnečnej sústavy prechádzajú pri pohľade zo Zeme fázami a preto sa tiež pravidelne dostávajú do splnu. Z praktického hľadiska však možno spln planéty pozorovať len u tých planét, ktoré obiehajú od Slnka ďalej ako Zem (vonkajšie planéty). Keď majú fázu spln, hovoríme, že sú v takzvanej opozícii.

Splny v roku 2023
-----------------

Zoznam dní, v ktorých v roku 2023 nastáva spln Mesiaca

* 7. január
* 5. február
* 7. marec
* 6. apríl
* 5. máj
* 4. jún
* 3. júl
* 1. august
* 31. august
* 29. september
* 28. október
* 27. november
* 27. december

Splny v roku 2024
-----------------

Zoznam dní, v ktorých v roku 2024 nastáva spln Mesiaca

* 25. január
* 24. február
* 25. marec
* 24. apríl
* 23. máj
* 22. jún
* 21. júl
* 19. august
* 18. september
* 17. október
* 15. november
* 15. december

Pozri aj
--------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálPortál slnečná sústava |

* Prvá štvrť
* Posledná štvrť
* Nov
Rajecká cyklomagistrála pri Višňovom
**Rajecká cyklomagistrála** je značená cykloturistická trasa vedená od Považskej Bystrice cez Rajec do Žiliny. Má pridelenú červenú farbu a číslo 026. Jej dĺžka je 53 km a prevýšenie 345/257 m.

Priebeh
-------

Cyklotrasa začína v Orlovom, mestskej časti Považskej Bystrice, na križovatke s Vážskou cyklomagistrálou. Pokračuje mostom ponad Váh a prechádza centrom mesta, kde križuje cestu I/61 a smeruje po ceste II/517 cez Prečín, Domanižu, Malé Lednice a Veľkú Čiernu až do Rajca. Tu cyklotrasa opúšťa hlavné cesty a cez námestie pokračuje východným smerom cez Rajčanku na poľnú cestu k obci Kamenná Poruba, kde pokračuje cestou do Konskej. Pri kostole odbočuje vpravo a pokračuje k ceste na Kunerad, po ktorej vedie do kúpeľného mestečka Rajecké Teplice, kde sa stáča opäť na východ a mostom prekonáva Rajčanku. Neďaleko železničnej zastávky v Poluvsí sa opäť napája na hlavnú cestu (I/64), po ktorej vedie po odbočku na Turie pri Turskej skale. Cyklomagistrála prechádza obcou a malým sedlom k obci Višňové, kde sa pri kostole stáča a pokračuje do Rosiny, kde pri cintoríne opäť odbočuje a vedľajšou cestou vedie do Bytčice. V tejto už žilinskej mestskej časti sa trasa stáča severným smerom k sídlisku Solinky, kde trasa končí.

Referencie
----------

1. ↑   *Cyklotrasy v okolí Považskej Bystrice* [online]. [Cit. 2014-06-02]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Trasa cyklomagistrály z Rajca po Žilinu na mape

Súradnice: 49°05′04″S 18°37′06″V﻿ / ﻿49,084512°S 18,618414°V﻿ / 49.084512; 18.618414
**Tatra K3R-NT** (používa sa aj označenie  **Tatra K3R.NT**) je typ električky, ktorý vznikol modernizáciou československej električky Tatra T3.

Dejiny
------

Plzenský dopravný podnik sa kvôli nedostatku veľkokapacitných električiek rozhodol modernizovať svoje vozidlá Tatra T3 spojením dvoch vozových skriní, medzi ktoré by bol osadený nový stredný nízkopodlažný článok, obdoba električiek Tatra KT3UA. Výberové konanie vyhrala šumperská firma Pars nova. Prvé dve dvojice vozňov T3 boli v Šumperku zmodernizované na dve električky K3R-NT v rokoch 2005 a 2006. Do pravidelnej prevádzky boli v Plzni zaradené 21. júna 2006. Pretože na základe zmluvy mali byť dodané štyri vozne K3R-NT, boli do spoločnosti Pars v prvom štvrťroku 2006 odoslané ďalšie dve dvojice električiek T3SUCS.

Modernizácia
------------

Jedna trojčlánková električka K3R-NT pozostáva z dvoch vozových skriní vozňov Tatra T3. Neboli však použité celé, predná skriňa bola zrezaná za prvým oknom za strednými dverami, zadná časť bola zošrotovaná, zadná bol zrezaná za prvým oknom za prednými dverami a zošrotovaná bola predná časť. Medzi tieto dve použité skrine bol vložený nový stredný nízkopodlažný článok. Vozne dostali novú elektrickú výzbroj TV Progres, zmodernizovaný bol aj interiér a stanovisko vodiča.

Prevádzka
---------

Modernizácie na typ K3R-NT prebiehajú od roku 2005.

* Plzeň – modernizované 2 vozne (modernizácie pokračujú aj v roku 2006)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Tatra K3R-NT**

| * z
* d
* u
Rekonštrukcie a modernizácie električiek Tatra |
| --- |
| Modernizácie vozov T2 | T2R |
| Rekonštrukcie a modernizácie vozov T3 | T3AS • T3G • T3M • T3M.3 • T3Mod • T3R • T3R.E • T3R.EV • T3R.P • T3R.PLF • T3R.SLF • T3R.PV • T3S • K3R-NT • KT3 • 01 T • 02 T • Vario LF • T3 Coupé |
| Modernizácie vozov K2 | K2G • K2P • K2R • K2R.03-P • K2S • K2T • K3R-N • Satra II • Satra III • Vario LF2 |
| Modernizácie vozov KT4 | KTNF6 • KTNF8 |
| Modernizácie vozov KT8D5 | KT8D5R.N1 • KT8D5R.N2 • KT8D5R.N2P |
| Modernizácie vozov RT6N1 | RT6N2 • RT6 MF06 AC |
**Pay per click** (doslovne *platba za klik*) je jeden zo spôsobov platenia za reklamu na internete.

Princíp *pay per click* (PPC) spočíva v tom, že inzerent za reklamu platí až vo chvíli, keď sa dá predpokladať, že zaúčinkovala, teda vo chvíli, keď na ňu potenciálny klient klikol. Platená reklama patrí dnes k najrýchlejším a k najjednoduchším spôsobom ako dosiahnuť ihneď viditeľné výsledky v predaji a návštevnosti. Oproti klasickým bannerom alebo miestam na portáloch má tu výhodu, že zákazník neplatí za zobrazenie, ale iba za reálneho návštevníka svojej stránky. Ďalšou výhodou týchto systémov je, že odkazy sa väčšinou zobrazujú na stránkach s relevantným obsahom. Tým je odkaz presnejšie namierený na kľúčového klienta, neobťažuje tam, kde sa ľudia zaujímajú o niečo iné. 

Jeden z najväčších propagátorov tohto systému je vyhľadávač Google alebo Yahoo. V USA investície do PPC predstavujú až 40% investícii do on-line reklamy. Na Slovensku dominujú Google Ads (v minulosti AdWords) a Meta Ads (v minulosti Facebook Ads).

PPC reklama je oproti iným formám internetového marketingu mimoriadna najmä presnou možnosťou zacielenia reklám. To je možné vďaka rôznym nástrojom a nastaveniam (kľúčové slová, záľuby, nákupné úmysly, umiestnenia atď.), ktoré firmy ako Google Ads poskytujú.

Nevýhody
--------

Môže sa stať, že zákazník zaplatí aj za kliky tzv. „preklikávačov". Kvôli ich eliminovaniu sa používajú algoritmy na odhalenie podozrivých kliknutí. Tzv. „vyklikávanie" podľa rôznych údajov dosahuje v priemere od 0,1 % do 10 % všetkých kliknutí, v závislosti od systému. Prevádzkovatelia PPC majú tento fenomén ošetrený algoritmami, aby sa zabránilo zneužitiu PPC kreditu.
Súradnice: 49°03′28″S 20°19′30″V﻿ / ﻿49,05775°S 20,32493°V﻿ / 49.05775; 20.32493

**Kostol svätého Jána Krstiteľa** je rímskokatolícky farský kostol v Strážach pod Tatrami, mestskej časti Popradu.

História
--------

Kostol svätého Jána Krstiteľa pochádza zo 14. storočia. Ide o jednoloďovú stavbu s predstavanou západnou vežou a svätyňou zrejme polygonálneho tvaru. Podobne ako mnohé iné kostoly na Spiši mal byť tiež ešte v stredoveku prestavaný na dvojlodie. Z gotického kostola sa zachoval už len južný portál, veža a časť obvodových múrov. Stredovekú podobu kostola do veľkej miery zmenila baroková prestavba, ktorá sa uskutočnila v roku 1777. Počas prestavby bolo vybudované nové presbytérium a nová klenba na lodi. Úpravám sa nevyhli ani fasády, kde boli zamurované gotické okná a nahradené novými. Upravené boli aj fasády, kde boli gotické okná zamurované a nahradené novými. V roku 1927 bol zo severnej strany pristavaný kláštor redemptoristov.

Zo stredovekých detailov sa zachoval len gotický ústupkový portál s hlavicami zdobenými rastlinnými motívmi. Jeden zo svorníkov odstránenej gotickej klenby s reliéfom hlavy Krista je zamurovaný nad schodmi do veže. V kostole sa nachádza bronzová krstiteľnica zo 14. storočia.

Pozri aj
--------

* Stráže pod Tatrami
* Evanjelický kostol (Stráže pod Tatrami)

Referencie
----------

* O kostole na stránke apsida.sk
* O kostole na stránke severovýchod.sk
Lebka dravého dinosaura druhu *Tyrannosaurus rex*
**Paleontológia** (z gréčtiny) je veda o vývoji života na planéte, o starých rastlinách a živočíchoch, ktoré skúma na základe ich fosílií zachovaných v skalách. Patrí sem štúdium fosílií, stôp, brlohov, častí tiel, fosilizovaných výkalov (koprolitov) a chemických rezíduí.

Moderná paleontológia dáva evolúciu života na Zemi do širšieho kontextu. Študuje dlhodobé zmeny geografie („paleogeografia") a zemskej klímy (paleoklimatológia) v jednotlivých geologických obdobiach a ich vplyv na evolúciu života. Ďalej odpoveď ekosystémov na tieto zmeny a ich vplyv na biodiverzitu. Paleontológia sa prekrýva s geológiou, ktorá študuje horniny a geologické formácie, ale taktiež s botanikou, mikrobiológiou, zoológiou aj ekológiou.

Súčasťou paleontologických štúdií porovnávanie zemského zvrásnenia s jeho geologickým vekom a dávajú ich do súvislosti s evolúciou skamenelých organizmov. Paleontológia využíva to rovnakú biologickú klasifikáciu ako biologické odbory, ktorú zaviedol Carl Linné a zaraďuje vymreté druhy do genealogických rámcov, ktoré poukazujú na ich vzájomnú príbuznosť.

Delenie
-------

Paleontológia sa delí na tieto vedné odbory: 

* **paleobotanika** (štúdium pravekých rastlín)
* **paleozoológia** (štúdium pravekých živočíchov)
* **mikropaleontológia** (štúdium mikrofosílií)

Paleontológovia sa môžu ďalej špecializovať na paleontológiu bezstavovcov alebo stavovcov. Štúdium kostí ľudských predkov *hominidov* sa zaoberá paleoantropológia.

Štúdiom skamenelého peľu rastlín sa zaoberá palynológia. Takéto štúdium umožňuje odhadnúť aj hojnosť, alebo naopak zriedkavosť výskytu určitých rastlín v sledovanom paleontologickom období.

Ekonomický význam
-----------------

Hlavným ekonomickým významom paleontológie je v použitie fosílií, na určenie veku a povahy hornín, ktoré ich obsahujú, prípadne vek vrstiev hornín nad alebo pod týmito skamenelinami. Táto informácia je dôležitá pre ťažobný priemysel, hlavne pre naftárske spoločnosti. Jednoduchý pohľad na skamenelinu v hornine je jeden z najrýchlejších a najjednoduchších spôsobov, ako určiť vek danej horniny. Určenie veku však nie je jediným použitím paleontológie. Fosílie organizmov v určitých horninách tiež poukazujú na prostredie, v ktorom hornina vznikala. Tieto informácie sú tiež hodnotné poznatky pri vyhľadávaní ropy a plynu.

Významní paleontológovia
------------------------

* Georges Cuvier
* Charles Darwin
* Richard Leakey

Pozri aj
--------

* Evolúcia
* Geológia
* Dinosaurus

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Paleontológia**


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál vied o Zemi |
Generálmajor Ing. **Ivan Pach** (\* 28. január, 1965, Prešov) je slovenský generál vo výslužbe.

Život
-----

Ivan Pach je rodákom z Giraltoviec. Absolvoval Vojenské gymnázium v Banskej Bystrici. Profesionálnym vojakom sa stal k 1. januáru 1984. V roku 1987 absolvoval Vojenskú vysokú školu vo Vyškove na Morave a následne bol prijatý v hodnosti poručík za vojaka z povolania. Po ukončení štúdia pôsobil v tankovom vojsku, vo funkciách veliteľ čaty, roty a práporu v Západnom vojenskom okruhu ČSĽA. Roku 1991 bol premiestnený k Východnému vojenskému okruhu ČSĽA kde nasledujúceho roku, začal svoju štábnu vojenskú kariéru ako dôstojník štábu na veliteľstve mechanizovanej divízie v Prešove. Postupne vykonával rôzne štábne funkcie na štáboch armádneho zboru, brigády, veliteľstva pozemných síl a generálneho štábu. V rokoch 2007 až 2008 bol zástupcom veliteľa 2. mechanizovanej brigády v Prešove. Roku 2016 bol ustanovený do funkcie náčelníka Štábu strategického plánovania, Generálneho štábu Ozbrojených síl Slovenskej republiky v Bratislave.

Pracoval tiež ako náčelník vojenského štábu NATO v Brunssume.

Brigádny generál Pach 2. septembra 2020 prevzal velenie Pozemných síl. 16. decembra 2020 vláda schválila Pachovo povýšenie do hodnosti generálmajor. Prezidentka Zuzana Čaputová ho do hodnosti povýšila 28. januára 2021.

V novembri 2023 odovzdal velenie Pozemných síl svojmu nástupcovi, genmjr. Martinovi Stoklasovi a po 44 rokoch v službe odišiel z Ozbrojených síl.

Vzdelanie
---------

* 1987 Vojenská vysoká škola vo Vyškove na Morave
* 1998 Medzinárodný orientačný kurz štábnych dôstojníkov, Vysoká škola obrany, Ypenburg, Holandsko
* 2000 Veliteľská a štábna škola pozemného vojska, Fort Leavenworth, USA
* 2009 Kurz národnej bezpečnosti, Akadémia ozbrojených síl , Slovensko.

Do prvej generálskej hodnosti brigádny generál ho prezident SR vymenoval 19. apríla 2016. Ovláda anglicky a rusky jazyk.

Miesta vojenského pôsobenia
---------------------------

* Slovensko: Prešov, Liptovský Mikuláš, Trenčín, Bratislava
* Česko: Vyškov na Morave, Podbořany
* Poľsko: Bydhošť
* Holandsko: Ypenburg
* USA: Fort Leavenworth

Ocenenia
--------

Medaila „Za službu vlasti", Medaila „Za zásluhy o obranu vlasti", Strieborná Medaila poľskej armády a ďalšie.

Referencie
----------

1. ↑   *archív* [online]. podduklianskenovinky.sk, [cit. 2023-10-27]. Dostupné online.
2. 1 2 3   *Prevzatie velenia pozemných síl* [online]. Ozbrojené sily SR, 2020-09-02, [cit. 2020-09-06]. Dostupné online.
3. ↑   *Pozemné sily Ozbrojených síl SR majú nového veliteľa* [online]. Ozbrojené sily SR, 2020-09-02, [cit. 2020-09-06]. Dostupné online.
4. ↑   Vláda schválila povýšenie a vymenovanie do. *Denník N* (Bratislava: N Press), 2020-12-16. Dostupné online [cit. 2020-12-18]. ISSN 1339-844X.
5. ↑   *Profesionálni vojaci si prevzali vymenovania a povýšenia do vyšších vojenských hodností* [online]. Bratislava: Ministerstvo obrany SR, [cit. 2021-01-28]. Dostupné online.
6. ↑   Pach končí vo funkcii, novým veliteľom pozemných síl je generálmajor Stoklasa. *SITA Webnoviny* (Bratislava: SITA Slovenská tlačová agentúra), 2023-11-02. Dostupné online [cit. 2024-01-24].

Zdroj
-----

* 
*
**Sémantický trojuholník** je model znázorňujúci základné vzťahy medzi objektívnou realitou, myšlienkovou oblasťou a jazykovou oblasťou. Jeho pôvodcom je filozof Gottlob Frege, v jazykovede ho uplatnili C. K. Ogden a I. A. Richards.

            vec  

           /     \  

         /         \  

       /             \  

     /                 \  

pojem ------- slovo

  

Pod *pojmom* sa rozumie nie pojem v logickom zmysle, ale prvok z myšlienkovej oblasti, ktorý sa často označuje ako *koncept*, *zmysel* alebo *designát*. Z jazykovedného hľadiska sú to prvky z oblasti významu (významový útvar).

Pod *slovom* sa rozumie nie iba slovo vo vlastnom zmysle, ale akýkoľvek jazykový výraz z hľadiska formového stvárnenia. Niekedy sa označuje ako *designátor*.

Pod *vecou* sa rozumie konkrétny alebo ideálny predmet, jav alebo udalosť. Používajú
sa tu aj termíny *denotát*, *nominát* alebo *referent*. 

Plnými čiarami medzi slovom a pojmom, resp. pojmom a vecou sa naznačuje priamy vzťah, čiarkovaná spojnica medzi slovom a vecou naznačuje, že medzi týmito dvoma prvkami je iba nepriamy vzťah, sprostredkovaný cez pojem. Vzťah medzi vecou a pojmom je kognitívny, označuje sa ako *designácia*. Vzťah medzi pojmom a slovom je významový, označuje sa ako sinifikácia. Vzťah medzi slovom a vecou je označovací (ukazovací), označuje sa ako *denotácia*.

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
Súradnice: 48°59′02″S 21°08′46″V﻿ / ﻿48,984°S 21,146°V﻿ / 48.984; 21.146

**Sedlická brázda** je geomorfologickou časťou Šarišskej vrchoviny. Leží na území okresu Prešov a najvyšší vrch Za horou dosahuje 717 m n. m.

Polohopis
---------

Brázda sa nachádza v strednej časti vrchoviny a zaberá široký pás od juhovýchodu cez centrálnu oblasť na severovýchod. Dominantným vodným tokom je rieka Svinka, ktorá odvodňuje celú oblasť. Významnými sú jej prítoky Malá Svinka, Kvačiansky potok i Krížovianka. Na území tejto časti vrchoviny sa nachádza množstvo obcí, medzi inými Chminianske Jakubovany, Radatice, Lažany či Rokycany. Prístup do sídiel zabezpečuje sieť ciest nižšej triedy, napojené v južnej časti na cestu II/546 a v strednej a severnej časti na cesta I/18. V jej blízkosti vedie i diaľnica D1, tvoriaca významnú spojnicu Prešova a Popradu.

Sedlická brázda je v rámci Šarišskej vrchoviny na severe, západe a juhu lemovaná Širockou brázdou a od východu k jej centru zasahuje klin Chminianskej brázdy. Východne sa zvyšok územia zvažuje do Toryskej pahorkatiny (podcelok Košickej kotliny), severovýchodne susedí Spišsko-šarišské medzihorie, na juhozápade Roháčka a juhu Sopotnické vrchy (oba podcelky Čiernej hory).

Chránené územia
---------------

Táto časť Šarišskej vrchoviny nie je súčasťou žiadnej veľkoplošnej chránenej oblasti a nenachádza sa tu ani žiadne osobitne chránené územie.

Turizmus
--------

Územie Sedlickej brázdy slúži viacmenej na nenáročnú pešiu a cykloturistiku. Značené turistické chodníky sú len vo východnej časti v blízkosti mesta Prešov a vedú zaujímavou krajinou s viacerými minerálnymi prameňmi. Severojužným smerom touto časťou vedie  červeno značená Cesta hrdinov SNP.

Referencie
----------

1. 1 2  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2024-01-11]. Dostupné online.
2. 1 2 3 4  *Šarišská vrchovina – Branisko. Turistická mapa.* 1 : 50 000. Harmanec: VKÚ, a. s. 2000.
3. 1 2 3 4   *mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2024-01-11]. Dostupné online.
4. ↑   *Podrobný autoatlas – Slovenská republika 1 : 100 000*. Harmanec : VKÚ, a. s. 2008. ISBN 978-80-8042-509-8. Kapitola Mapová časť, s. 43.

Pozri aj
--------

* Šarišská vrchovina
* Zoznam brázd na Slovensku
* Geomorfologické členenie Slovenska
Viac električiek
**Škoda 16 T** je česká päťčlánková nízkopodlažná električka, ktorá vychádza z typu Škoda 05 T. Dizajn vozňa podobne ako pri type Škoda 14 T pre Prahu navrhla spoločnosť *Porsche Design Group*, dcérska firma automobilky Porsche.

Konštrukcia
-----------

Ide o jednosmerný šesťnápravový motorový čiastočne nízkopodlažný električkový vozeň. Skladá sa z piatich článkov, ktoré sú spojené kĺbmi a harmonikami. Na pravej strane vozňovej skrine sa nachádza šesť predsuvných dverí, z toho štyri dvojkrídlové a dvoje jednokrídlové.

Konštrukčne vychádza predovšetkým z typu 05 T. Niektoré prvky, napríklad dizajn, sú odvodené od typu Škoda 14 T. Prvý, tretí a piaty článok je posadený na podvozkoch, druhý a štvrtý je zavesený medzi okolité články. Podiel nízkej podlahy, 350 mm nad temenom koľajnice, dosahuje 65 percent. Rozdiel vo výške nízkopodlažnej a vysokopodlažnej časti vyrovnáva jeden schod. Elektrická výzbroj je umiestnená na streche.

Technické parametre
-------------------

* Dĺžka (bez spriahadiel): 30,25 m
* Šírka: 2,46 m
* Výška: 3,4 m
* Hmotnosť prázdneho vozňa: 37,4 t
* Miesta celkom: 279
	+ na sedenie: 69
	+ na státie: 210
* Max. rýchlosť: 70 km/h

Prevádzka
---------

Zmluva medzi prevádzkovateľom MHD v poľskom Vroclave a firmou Škoda Škoda Transportation na dodávku ôsmich vozňov 16 T bola podpísaná na jar 2005, na jeseň toho roku bol počet električiek zvýšený o 10. Prvé vozidlá 16 T sa mali vo Vroclave objaviť na jeseň 2006.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Škoda 16 T**

| * z
* d
* u
Električky vyrábané spoločnosťou Škoda Holding |
| --- |
| Elektra | 
* 06 T (Cagliari)
* 10 T (USA)
* 13 T (Brno)
* 14 T (Praha)
* 16 T (Vroclav)
* 19 T (Vroclav)

 |
| ForCity | 

|  |  |
| --- | --- |
| Classic | 
* 18 T (Eskišehir)
* 26 T (Miskolc)
* 28 T (Konya)
* 35 T (Kamenica)

 |
| Plus | 
* 29 T (Bratislava)
* 30 T (Bratislava)
* 52 T (Praha)

 |
| Alfa | 
* 15 T (Praha, Riga)

 |
| Smart | 
* Artic (Helsinki)
* 36 T (Rhein-Neckar)
* 37 T (Rhein-Neckar)
* 38 T (Rhein-Neckar)
* 39 T (Ostrava)
* 40 T (Plzeň)
* 41 T (Bonn)
* 45 T (Brno)

 |

 |
| *Modernizácie a nezaradené* | 
* 01 T (Plzeň)
* 02 T (Liberec)
* 03 T „Astra"/„Anitra" (Česko)
* 05 T „Vektra" (prototyp)
* 27 T (Čching-tao)

 |
Ahojte 

Freatická erupcia Saint Helens vo Washingtone, USA, spojená s emisiou veľkého množstva pyroklastík, prachu, popola a sopečných plynov.
**Sopečná činnosť** alebo **vulkanická činnosť**, skrátene **vulkanizmus** sú javy, ktoré súvisia s vystupovaním magmy z hlbších častí Zeme (astenosféry, prípadne až z hranice spodného plášťa) do vrchnej časti zemskej kôry (litosféry) alebo až na povrch a so vznikom vyvretých hornín, ako aj ostatných vulkanických fenoménov. Rozlišuje sa:

* **hlbinný vulkanizmus** - **plutonický** (procesy prebiehajúce v väčších hĺbkach pod zemským povrchom)
* **povrchový vulkanizmus** - **neptunický** (procesy prebiehajúce na zemskom povrchu, alebo tesne pod ním).

Pod pojem sopečná činnosť patrí vznik všetkých typov sopiek, všetky formy sopečných erupcií, vznik všetkých vyvretých telies, činnosť gejzírov, horúcich prameňov a emisie horúcich plynov a pár z fumarol. Sopečná činnosť vyvoláva aj otrasy zeme, ktoré sú zvyčajne menšieho rozsahu, lebo majú vysoko položené ohnisko.

S vulkanizmom je spojený aj ekonomický význam, nakoľko veľa významných ložísk rudných aj nerudných surovín je viazaných na vulkanické oblasti (dobrým príkladom sú ložiská polymetalických a drahokovných rúd v Slovenskom stredohorí - okolie Banskej Štiavnice a Kremnice, ktoré sú výsledkom treťohornej sopečnej činnosti).

Referencie
----------

1. ↑  Hambálek, Ľ. Koza, J. Pittich, E. 2017, Súpis termínov z astronómie (pokračovanie). Kultúra slova, 51, 2. s. 78 – 90.

Pozri aj
--------

* Sopka


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál vied o Zemi |
Laokoón
**Laokoón** alebo **Láokoón** (starogr. *Λαοκόων* – Laokoón/iný prepis Láokoón, lat. *Laocoon*) bol v gréckej a rímskej mytológii trójsky kňaz boha Apolóna alebo Poseidóna. Prvýkrát spomína Laokonta Arktinos z Miletu v 7. storočí pred Kr. vo svojom diele *Iliu persis* z ktorého sa zachovali len fragmenty. Neskorší autori gréckej a rímskej literatúry, v rámci opisov trójskej vojny spomínajú jeho činy, ale ich stvárnenie Laokonta je navzájom značne rozdielne. Až Vergílius okolo 1. storočia v epose Aineis presúva Laokonta na iné miesto a dáva ho vo svojom dlhšom opise do spojitosti s trójskou vojnou.

Mýtos podľa Vergília
--------------------

Keď trójska vojna trvala už desiaty rok a Gréci nedokázali dobyť Tróju, Odyseus navrhol, aby postavili mohutnú sochu dreveného koňa. Potom Gréci spálili a opustili svoj tábor. Kňaz Laokoón varoval obyvateľov mesta. Aby dokázal, že je to lesť, hodil oštep do dreveného koňa, z ktorého sa ozvalo rinčanie zbraní. Vtedy sa z mora vynorili dva obrovské hady, ktoré stiahli Laokonta i s jeho dvomi synmi do morských hlbín. Trójania uverili, že je to znamenie bohov a rozhodli sa dreveného koňa vtiahnuť do svojho mesta. V noci z brucha dreveného koňa vyskočili ozbrojení Gréci vedení Odyseom, ktorí premohli stráž pri bráne a do Tróje vpustili grécke vojsko, ktoré sa medzitým vrátilo. Tak sa podarilo Tróju dobyť.

Umelecké vyobrazenia
--------------------

Z čias antiky ich nie je veľa. Známe sú dve vyobrazenia na krátéroch, dve nástenne maľby v Pompejách a na portréty na niekoľkých medailónoch. V roku 1506 sa vo viničných kopcoch v Ríme v blízkosti niekdajšieho *Domus Aurea* našlo mramorové súsošie Laokonta a jeho synov v boji o život z 1. storočia. V roku 1905 bola nájdená ďalšia chýbajúca ruka patriaca k súsošiu. V roku 1960 ju doplnili, čím vymenili rovno vystreté nahradené rameno Laokonta za v lakti zohnutý originál.

Zdroje
------

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Laokoon na nemeckej Wikipédii.*
Blackout na slovenskej Wikipédii
**Vypnutie Wikipédií 21. marca 2019** bolo jednodňové zneprístupnenie obsahu (angl. *blackout*) štyroch jazykových verzií internetovej encyklopédie Wikipédia na protest voči pripravovanej smernici Európskej únie o autorskom práve na digitálnom jednotnom trhu. Protestu sa zúčastnila slovenská, česká, nemecká a dánska Wikipédia.

Podobný protest sa uskutočnil už v júli 2018 pred vtedy očakávaným hlasovaním o smernici na talianskej, španielskej a portugalskej Wikipédii a uskutočnil sa znova 25. marca (deň pred hlasovaním) aj blackout.

Slovenská Wikipédia
-------------------

Hlasovanie o blackoute na slovenskej Wikipédii skončilo 19. marca 2019. Za vypnutie Wikipédie sa vyslovilo 18 redaktorov, proti nebol nikto. Slovenská Wikipédia kritizovala znenie článku 11 a 13 európskej smernice o autorskom práve na digitálnom jednotnom trhu. Vypnutie trvalo 24 hodín od polnoci do polnoci stredoeurópskeho času. Obsah bol začiernený a zobrazená bola informácia o dôvodoch vypnutia spolu s výzvou čitateľom, aby oslovili svojich europoslancov. Jednalo sa o historicky prvé vypnutie slovenskej Wikipédie.

Česká Wikipédia
---------------

V hlasovaní na českej Wikipédii hlasovalo 96 redaktorov, z toho 8 z nich hlasovalo proti. „*Wikipedie tak bude hůře přebírat obsah od ostatních, tvorba nového obsahu se proto značně ztíží. To považujeme za velký problém pro budoucí rozvoj i samotnou existenci Wikipedie*", povedal Vojtěch Dostál, predseda Wikimedie Česká republika. Rovnako ako pre slovenskú, aj pre českú Wikipédiu išlo o jej historický prvé vypnutie.

Nemecká Wikipédia
-----------------

Nemecká Wikipédia na problém so smernicou upozornila už v septembri 2018 bannerom. Hlasovania o vypnutí nemeckej verzie sa zúčastnilo 233 redaktorov.

Referencie
----------

1. ↑  HODÁS, Martin. Slovenskú Wikipediu dnes vypli na protest proti smernici EÚ. *Živé.sk* (Bratislava: Ringier Axel Springer Slovakia), 2019-03-21. Dostupné online [cit. 2019-03-30].
2. ↑  POLESNÝ, David. Směrnice o autorském právu jde do Evropského parlamentu. Wikipedie protestuje, Unie vydavatelů podporuje. *Zive.cz* (Praha: Czech News Center), 2019-03-21. Dostupné online [cit. 2019-03-30].
3. ↑   *Wikipédia:Krčma/Wikipolitika : Protestní blackout : [rev. #6810651]* [online]. Slovenská Wikipédia, 2019-03-22, [cit. 2019-03-30]. Dostupné online.
4. ↑   *Wikipedie:Pod lípou : Reakce komunity k nové směrnici o autorském právu? : [rev. #17066621]* [online]. Česká Wikipedie, 2019-03-23, [cit. 2019-03-30]. Dostupné online.
5. ↑  URBAN, Petr. Wikipedia je dnes vypnutá. Problematická reforma autorského práva v EU se blíží. *cnews.cz* (Praha: Mladá fronta), 2019-03-21. Dostupné online [cit. 2019-03-30].
6. ↑  ŠKOPEK, Pavel. Německá Wikipedia se na protest proti nové evropské směrnici sama vypne. *Denik.cz* (Praha: Vltava Labe Media), 2019-03-14. Dostupné online [cit. 2019-03-30].

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Vypnutie Wikipédií 21. marca 2019**
**Michal Novák** (\* 29. september 1947, Bratislava) je slovenský vedec, profesor v odbore mikrobiológie a imunológie, ktorý sa venuje výskumu Alzheimerovej choroby.

Život
-----

V roku 1971 získal titul MVDr. v odbore veterinárskeho lekárstva na Univerzite veterinárskeho lekárstva v Košiciach. Následne do roku 1978 ďalej pôsobil na univerzite ako doktorand a odborný asistent. V rokoch 1978-1980 pracoval na Helmitologickom ústave SAV (dnes Parazitologický ústav SAV) v Košiciach. Neskôr v rokoch 1980-1995 na Virologickom ústave SAV v Bratislave. V roku 1985 získal Národnú cenu za medicínu. V tomto období absolvoval post-doktorandskú prax na Univerzite v Cambridge v Spojenom kráľovstve. Od roku 1996 vedie Neuroimunologický ústavu SAV. Na Slovensku sa venuje výchove mladých vedeckých pracovníkov v Neuroimunologickom inštitúte Slovenskej akadémie vied (SAV). Je spoluzakladateľom Centra Memory v Bratislave, ktoré od roku 2002 poskytuje komplexné služby pacientom chorým na Alzheimerovu chorobu.

Referencie
----------

1. ↑   *História* [online]. Bratislava: Neuroimunologický ústav Slovenskej akadémie vied, 01.10.2012, [cit. 2013-01-14]. Dostupné online. Archivované 2012-05-19 z originálu.

Zdroj
-----

* prof. MVDr. Michal Novák, DrSc. Dr.h.c. vedatechnika.sk, prístup: 15.01.2013, Dostupné online Archivované 2016-03-05 na Wayback Machine

Autoritné údaje: * NK ČR: xx0071155
* VIAF: 85763478
Kpt. **Ján Magál** (\* 30. január 1898, Moravské Lieskové – † 1969) bol slovenský žandár (policajt) a kynológ, účastník SNP. Bol príslušníkom četníctva, Zboru žandárstva Slovenskej republiky, Národnej bezpečnosti a napokon Zboru národnej bezpečnosti. Založil prvú policajnú kynologickú školu na Slovensku a prvý slovenský kynologický klub. Narodil sa v rodine Adama Magála a jeho manželky Kataríny rodenej Mikulecovej.

Kariéra
-------

### Česko-slovenské žandárstvo

V roku 1926 nastúpil k četníctvu a bol zaradený na stanicu vo Veľkom Mederi ako žandár na skúšku. Po absolvovaní základnej žandárskej školy sa zúčastnil kurzu služobných psov v Pyšeloch s nemeckým ovčiakom Bojarom. Následne bol ako psovod prevelený na pátraciu stanicu v Komárne. 

V roku 1929 bol jeho služobný pes Bojar vyradený zo služby zo zdravotných dôvodov. Ďalší pes, nemecký ovčiak Idem, bol strážmajstrovi Magálovi pridelený po nástupe k pátracej stanici v Levoči. Roku 1932 absolvoval polročný psovodský kurz v Berlíne, čím získal taktiež certifikát oprávňujúci založiť a viesť kynologické stredisko pre psov bezpečnostných zložiek.

### Žandárstvo Slovenskej republiky

Počas druhej svetovej vojny pôsobil na Žandárskom veliteľstve Slovenskej republiky v Bratislave a po vypuknutí Slovenského národného povstania sa doň zapojil ako veliteľ psovodskej jednotky na východnom Slovensku, za čo bol vtedajšou justíciou odsúdený na trest smrti.

### Povereníctvo vnútra

Po skončení vojny bol rehabilitovaný, dekorovaný Rádom SNP II. triedy a povýšený do hodnosti nadporučíka. Pracoval v Sekcii národnej bezpečnosti Povereníctva vnútra. V roku 1946 zorganizoval v Bratislave zakladajúcu schôdzu *Spolku chovateľov ušľachtilých psov*. V roku 1949 založil a viedol *Výcvikové stredisko služobných psov v Bratislave* – prvú policajnú kynologickú školu na Slovensku. Magál taktiež založil *Spolok chovateľov Športový klub psov služobných plemien v Bratislave*, čím položil základy organizovanej civilnej kynológie na Slovensku. Za svoje zásluhy pri zveľaďovaní služobnej kynológie bol povýšený do hodnosti kapitán. V 50. rokoch mu bol ponúknutý vstup do KSČ, ktorý rázne odmietol, čo viedlo k jeho prepusteniu.

Referencie
----------

1. 1 2 3  ŠTAUDINGER, Juraj. *Osobnosti Slovenskej kynológie : KPT. Ján Magál* [online]. Zväz športovej kynológie Slovenskej republiky, [cit. 2013-09-13]. Dostupné online.
2. 1 2 3  KRAJNÍK, Václav, a kol. *Policajná kynológia*. Bratislava : Akadémia policajného zboru, 2009. 573 s. ISBN 9788080544768. S. 24.

Externé odkazy
--------------

* Záznam o narodení a krste v matrike záznam číslo 12 - evanjelická farnosť Moravské Lieskové
' ***alebo** ceridy'* sú estery mastných kyselín s vyššími jednosýtnymi alebo dvojsýtnymi (voskovými) alkoholmi - najčastejšie cetylalkohol (C16), karnaubylalkohol (C24), cerylalkohol (C26) a myricylalkohol (C30). Vosk je jednoduchý lipid.

Živočíšne vosky majú v molekule alkoholy so 14 - 18 uhlíkmi, rastlinné s 26 - 30 uhlíkmi. Sú nepolárne a chemicky stabilné látky, ťažko hydrolyzovateľné. Pri normálnej teplote sú pevné, pri vyšších teplotách mäknú a roztápajú sa. Vosky tvoria základ mastí, kde plnia ochrannú a emulgačnú funkciu. Vosky najčastejši obsahujú kyselinu laurovú, myristovú, palmitovú a kyselina steárová.

Výskyt
------

Vyskytujú sa v živočíšnych a v rastlinných bunkách. V rastlinných bunkách tvoria ochranné povlaky (kutikulu) a chránia rastlinu pred vysychaním, najmä pri tropických rastlinách, a pred prenikaním patogénov. U živočíchov sa vyskytujú vo vlasoch, vlne, kožušine a v planktónových organizmoch v mori.

Typy voskov
-----------

### Zvierací a hmyzí vosk

* žltý vosk (lat. *cera flava*) - produkovaný včelou
* biely vosk (lat. *cera alba*) - produkovaný včelou
* lanolín (lat. *cera lanae*) - vosk z ovčej vlny
* čínsky vosk - produkovaný hmyzom *Coccus ceriferus*
* šelak - produkovaný hmyzom *Coccus lacca*
* spermacet - z dutiny a tuku veľryby *Physeter macrocephalus*

### Rastlinné vosky

* vavrínový vosk - z bobúľ nového korenia
* Kandelilla vosk - z kra v Mexiku ( *Euphorbia cerifera* a *Euphorbia antisyphilitica*)
* karnaubský vosk - z palmy (*Copernica prunifera*)
*

Vlastnosti voskov
-----------------

* tuhé
* nerozpustné vo vode, rozpustné v nepolárnych rozpúšťadlách (benzín, chloroform, atď.)
* odolné voči oxidácii a hydrolýze

Použitie človekom
-----------------

* leštidlá
* lekárstvo
* výroba kozmetiky
* výroba sviečok
* modelovanie tvorba objektov

Najčastejšie vosky
------------------

* `cetylalkohol C16H33OH`
* stearylalkohol `C18H37OH`
* myricyalkohol `C30H61OH`


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Chemický portál |
**Veronika trojlaločná** (lat. *Veronica triloba*) je jednoročná poliehavá bylina z čeľade skorocelovité (*Plantaginaceae*). Jej prirodzený areál sa rozprestiera od strednej a južnej Európy po Turecko.

Opis
----

Veronika trojlaločná je jednoročná bylina, dlhá 5 až 20 cm. Byľ je spravidla poliehavá, na vrchole vystúpavá, riedko rozkonárená a chlpatá. Je podobná veronike laločnatej a veronike brečtanolistej.

Krátkostopkaté listy sú hrubé, takmer dužinaté, všetky širšie ako dlhšie. Tmavozelené čepele sú na báze spravidla uťaté, niekedy plytko srdcovité, tri až päť laločné, s hlbokými zárezmi a na líci aj na rube roztrúsene chlpaté.

Kvety vyrastajú jednotlivo v pazuchách listeňov. Tmavomodrá štvorpočetná koruna má v priemere 4 až 6 mm, v ústi je výrazne biela a kvetné lupienky sú tmavo žilkované. Obsahuje dve tyčinky so sýtomodrými peľnicami a jednu čnelku, dlhú asi 1 mm. Štyri diely kalicha sú srdcovité, dlhé do 5 mm, zvonku na celej ploche husto páperisté, na okraji krátko a husto brvité. Chlpaté kvetné stopky sa po odkvitnutí nepredlžujú a pri dozretí sú dvakrát dlhšie ako kalich.

Tobolky sú na vrchole uťaté. Žltosivé elipsovité semená sú výrazne rebrované a hlboko preliačené.

Rozšírenie
----------

Prirodzený areál veroniky trojlaločnej sa rozprestiera od strednej a južnej Európy po Turecko. Na Slovensku je hojnejšia len na Devínskej Kobyle a v okolí Štúrova. Veľmi vzácna je na Záhorskej nížine, v okolí Šiah a v západných predhoriach Karpát.

Ekológia
--------

Veronika trojlaločná najčastejšie rastie na suchých slnečných stanovištiach v nížinnom stupni. Vyskytuje sa na poliach, vo viniciach, na výslnných stráňach a narušených miestach. Obľubuje výhrevné, výživné, vápenaté, zásadité až neutrálne, humózne, hlinitopiesočnaté pôdy. Kvitne od marca do mája. Na Slovensku sa považuje za ohrozený taxón.

Referencie
----------

1. 1 2  Feráková, Maglocký, Marhold. *Červený zoznam rastlín a živočíchov Slovenska* [online]. Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky, Centrum ochrany prírody a krajiny Banská Bystrica, 2001, [cit. 2024-01-18]. S. 76. Dostupné online.
2. 1 2  Naturalientausch 9: 108 (1825)
3. 1 2 3 4 5   *Veronica triloba (Opiz) Opiz* [online]. POWO - Plants of the World Online, Kew, [cit. 2024-01-18]. Dostupné online. (po anglicky)
4. 1 2 3 4 5 6 7  Kornélia Goliašová et al .. *Flóra Slovenska V/2*. Bratislava : Veda, vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, Bratislava, 1997. ISBN 80-224-0481-0. S. 217-219.
5. 1 2 3 4 5 6  Josef Dostál, Martin Červenka. *Veľký kľúč na určovanie vyšších rastlín II.*. prvé. vyd. Bratislava : Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1991. ISBN 80-08-00003-1. S. 968-969.

Iné projekty
------------

CommonsWikidruhy
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Veronika trojlaločná**
* Spolupracuj na Wikidruhoch Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Veronika trojlaločná**
Snímka v ultrafialovom spektre zo sondy Hinode ukazuje vzplanutie slnečného filamentu
**Slnečná erupcia** je masívna explózia v slnečnej atmosfére s energiou ekvivalentnou milarde megaton, šíriaca sa rýchlosťou milión km za hodinu (0,05% rýchlosti svetla), niekedy aj omnoho rýchlejšie.

Erupcia vzniká ako reakcia slnečnej atmosféry na náhly, rýchly proces vyžiarenia energie, ktorá je pravdepodobne magnetického pôvodu. Táto energia spôsobí v určitom mieste slnečnej atmosféry časovo obmedzené prehriatie a následné urýchlenie elektrónov, protónov a ťažších iónov na rýchlosti blízke rýchlosti svetla. 

Je známe, že erupcie na Slnku ovplyvňujú elektromagnetické prenosy na mnohých pozemských komunikačných zariadeniach, vrátane počítačov, mobilných telefónov, pagerov a automobilov. Môžu sa nachádzať v slnečnej koróne a chromosfére a zohrievať plazmu na desiatky miliónov kelvinov. Produkujú elektromagnetické žiarenie celého elektromagnetického spektra na všetkých vlnových dĺžkach od dlhých rádiových vĺn (vlnová dĺžka 106 cm) po röntgenové žiarenie (vlnová dĺžka okolo 10−9 cm), ojedinele až po gama žiarenie (vlnová dĺžka do 2,10−11 cm).

Erupcie úzko súvisia s aktívnymi oblasťami a väčšina erupcií sa nachádza v okolí slnečných škvŕn, kde vychádza silné magnetické pole zo slnečného povrchu do koróny. Len 7% veľkých erupcií vzniká mimo aktívnych oblastí alebo v starých aktívnych oblastiach. Tento druh erupcií často súvisí so zmiznutím pokojného filamentu a trvá niekoľko hodín. Energia erupcií sa kumuluje obyčajne niekoľko hodín alebo dní, ale väčšine erupcií trvá iba niekoľko minút uvoľnenie ich energie.

Prvýkrát boli erupcie pozorované na Slnku v roku 1859. Hviezdne erupcie sa pozorovali aj na mnohých iných hviezdach.

Frekvencia výskytu erupcií sa mení od niekoľkých za deň po menej ako jednu za týždeň.

Výskum
------

V roku 2002 americká agentúra NASA v rámci programu Explorer vypustila umelú družicu RHESSI, určenú na sledovanie a výskum slnečných erupcií.


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálHviezdny portálPortál slnečná sústava |

| * z
* d
* u
Slnko |
| --- |
| Vnútorná stavba | 
Jadro Slnka · 
Oblasť žiarivej rovnováhy · 
Styčná vrstva · 
Konvektívna zóna
 |
| Slnečná atmosféra | 
Fotosféra · 
Chromosféra · 
Prechodová oblasť · 
Koróna
 |
| Vonkajšie štruktúry | 
Slnečná konštanta · 
Slnečný vietor · 
Heliosféra · 
Heliopauza · 
Rázová vlna
 |
| Útvary na povrchu Slnka a v slnečnej atmosfére | 
Slnečné škvrny · 
Fakuly · 
Flokuly · 
Fibrily · 
Granulácia · 
Obrie cely · 
Spikuly · 
Protuberancie · 
Slnečné erupcie · 
Koronálne diery · 
Aktívne oblasti · 
Oblasť M · 
Koronálna kondenzácia
 |
| Javy súvisiace so slnečným diskom | 
Zatmenie Slnka · 
Astronomický prechod · 
Bishopov prstenec
 |
| Ostatné | 
Slnečná sústava · 
Pohyb Slnka · 
Slnečné dynamo · 
Slnečné spektrum · 
Slnečná aktivita · 
Slnečná radiácia · 
Rádiová búrka · 
Magnetická búrka
 |
**Mlynárov potok** alebo **Mlynárov jarok** je potok na Hornom Považí, v okrese Žilina. Je to ľavostranný prítok riečky Rosinka. Potok má medzi obyvateľstvom obce Višňové zaužívaný názov *Rybník*, podľa čoho má pomenovanie i časť, kadiaľ potok preteká.

Prameň
------

Pramení na SZ úpätí pohoria Lúčanská Fatra, približne 2 km JZ od obce Višňové v lokalite **Pod bukovcom** na úpätí vrchu Mikušová (778,2 m n. m.). Nadmorská výška prameňa je cca 600 m n. m. a veľkú časť jeho vôd odvádza vodovod, čo je príčinou minimálnych prietokov počas vrcholného leta. Je významnou zdrojnicou kvalitnej pitnej vody.

Opis toku
---------

Od prameňa tečie S až SZ smerom mierne sa zvažujúcou podhorskou lúkou smerom k obci. Pretína cestu do Turia a pokojným tokom vteká do Višňového. Celý horný tok slúži ako chovný revír Slovenského rybárskeho zväzu. Stáča sa na SZ a lemuje ulicu miestnej časti Rybník. Dolný tok preteká záhradami a po asi 4 km odovzdáva svoje vody na dolnom konci obce riečke Rosinka v nadmorskej výške 425 m n. m.

Referencie
----------

1. ↑   *Mapy.cz* [online]. sk.mapy.cz, [cit. 2024-01-25]. Dostupné online.
2. ↑  Malá Fatra - Martinské hole, Letná turistická mapa 1:50 000, Vojenský kartografický ústav, š.p. Harmanec, 2000
3. ↑   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2022-03-09]. Dostupné online.

| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí **Rosinky** |
| --- |
| *Rosinka* → *Váh* → *Dunaj* |
| 
* Breznícky potok
* Chotárny potok
* Jarok
* Malá voda
* Mlynárov potok
* **Rosinka**
* Trnovka

 |