Lebes, 7. stor. pred Kr. Archeologické múzeum, Izmir
**Lebes** (starogr. λέβης – lebes) je typ starogréckej nádoby.

Lebes (mn. č. *lebétes*), hlboká okrúhla bezuchá misa s oblým dnom, umiestnená na stojane, sa často nesprávne nazýva dinos. Ich priemerná výška je asi 20 cm a asi 70 cm so stojanom. Hoci vedci často uprednostňujú termín dinos, staroveké literárne zdroje (napr. v Homérovej Odysei si hodovníci na hostine v nádobách lebétes umývali ruky,) a nápisy na vázach naznačujú, že lebes bol starovekým názvom tejto nádoby.

Atické dielne tento tvar v keramickej forme vyrábali od začiatku 6. stor. pred Kr. do konca 5. stor. pred Kr. nikdy však nebol taký bežný ako praktickejší kratér (lebes mal guľatý tvar a preto ho položili na stojan alebo tripus - trojnožku). Zdá sa, že tvar keramických lebétes ovplyvnil tvar kovových (zväčša bronzových) foriem lebétes, tvar ktorých sa zrejme vyvinuli z tvaru starších kovových kotlov ozdobených protomami (protomé - druh ozdôb, ktoré majú podobu hlavy a hornej časti trupu človeka alebo zvieraťa, na gréckej pevnine známych od polovice 13. stor. pred Kr.) Kovové kotly s protomami boli bežné od 8. stor. pred Kr. vo svätyniach (ako rituálne nádoby). Ich tvar a výzdoba sa inšpirovala nádobami severosýrskymi dovážanými najmä z územia novochetitských štátov.

V druhej polovici 7. stor. pred Kr. sa výroba veľkých kotlov skončila a kotly sa začali nahrádzať bronzovými lebétes bez protomov. Táto zmena sa časovo pravdepodobne zhoduje s prvým používaním nádob na riedenie vína s vodou na symposiach. Existuje však i niekoľko keramických kotlov zo 7. stor. pred Kr. (niektoré s protomami na horných okrajoch) aj s podstavcami (veľké keramické alebo kovové lebétes sa mohli položiť nad oheň a uvarilo sa v nich väčšie množstvo vody alebo jedla) Najstarší atický čiernofigúrový lebes, pripisovaný maliarovi Gorgony, bol zhotovený približne v roku 580 pred Kr. Atický tvar lebétes sa inšpiroval starším korintským, ktorý sa vyrábal od druhej polovice 7. stor. pred Kr. Korintský pôvod atických lebétes sa často spochybňoval a podoby atických kovových lebétes alebo protoatickej keramiky boli považované za prototypy. Neprítomnosť aténskych kovových lebétes a chronologická priepasť medzi protoatickými a najstaršími čiernofigúrovými lebétes však vylučuje ich atický pôvod. Avšak objav korintských lebétes vo *Vari* (aténske predmestie) naznačuje, že aténski hrnčiari ich poznali. Zdá sa, že aténske pohrebné keramické lebétes boli považované za nevhodné na sympotické (týkajúce sa symposii) použitie a preto sa na tieto účely začal vyrábať lebes korintského typu (tvaru). Podľa ikonografických nálezov sa lebes najčastejšie používal ako umývadlo alebo slúžil ako cena pre víťazov v atletických súťažiach (často aj s podstavcom na vystavenie). Objavuje sa aj v sympotických scénach, kde sa používa podobne ako kratér na riedenie vína s vodou. Lebes slúžil tiež ako votívny dar (pre svätyne, pohrebiská).

* LebesLebes
* Čiernofigúrový lebes maliara Gorgona, cca 580 pred Kr. Musée du LouvreČiernofigúrový lebes maliara Gorgona, cca 580 pred Kr. Musée du Louvre
* Atický lebes na stojane, cca 575 – 500 pred Kr.Atický lebes na stojane, cca 575 – 500 pred Kr.
* Etruský bronzový lebes (bez stojana) so zvieracími protomami, cca 675 – 650 pred Kr.Etruský bronzový lebes (bez stojana) so zvieracími protomami, cca 675 – 650 pred Kr.
* Bronzový lebes na trojnožke z DelfBronzový lebes na trojnožke z Delf
* Mramorový funerálny lebes významnej aténskej rodiny, cca 350 pred Kr. Národné archeologické múzeum v AténachMramorový funerálny lebes významnej aténskej rodiny, cca 350 pred Kr. Národné archeologické múzeum v Aténach

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. 1 2  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 380.
2. 1 2 3   Mixing Vessels, *Dinos*
3. 1 2  Brian A. Sparkes. *Greek Pottery*. Manchester : Manchester University Press, 1991. ISBN 978-07-1902-936-3. S. 83.
4. ↑  Oxford, Classical art research centre, *Lebes or Dinos*  Archivované 2020-01-16 na Wayback Machine
5. ↑  Homér, *Odysea*, 1,137
6. 1 2 3  Alexandra Alexandridou. *The Early Black-Figured Pottery of Attika in Context (c. 630-570 BCE)*. Leiden : BRILL, 2010. ISBN 978-90-0418-604-0. S. 11-12.
7. ↑  lebes. In: NOVOTNÝ, Bohuslav a kol. *Encyklopédia archeológie*. Bratislava : Obzor, 1986. 1032 s. S. 471.
8. ↑  Alexandra Alexandridou. *The Early Black-Figured Pottery of Attika in Context (c. 630-570 BCE)*. Leiden : BRILL, 2010. ISBN 978-90-0418-604-0. S. 75.
9. ↑  Maurice Sartre. *Histoires Grecques*. Cambridge : Harvard University Press, 2009. ISBN 978-06-7403-212-5. S. 338.
10. ↑  The J. Paul Getty Museum. *Greek Vases in the J. Paul Getty Museum*. Malibu : Getty Publications, 1983. ISBN 978-08-9236-058-1. S. 11-13.
11. ↑  Alexander Loney, Stephen Scully. *The Oxford Handbook of Hesiod*. Oxford : Oxford University Press, 2018. ISBN 978-01-9020-904-9. S. 33.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Lebes**

Pozri aj
--------

* Typológia starogréckej keramiky