recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Súradnice: 48°08′39″S 17°06′29″V﻿ / ﻿48,144148°S 17,108108°V﻿ / 48.144148; 17.108108

**Františkánske námestie** je námestie v Bratislave v mestskej časti Staré Mesto.. Nachádza sa vedľa Hlavného námestia. V období socializmu – do 1. apríla 1991 malo názov **Dibrovo námestie**.

Významné objekty
----------------

Na námestí sa nachádza významný Františkánsky kostol a kláštor, postavený na konci 13. storočia.

Nachádza sa tu aj fontána so ženou s krčahom. Fontána, pôvodne studňa vybudovaná po požiari mesta, pochádza z roku 1592, socha z roku 1804. Oba roky sú uvedené na tabuliach na fontáne. Na podstavci sochy sú dve ťažko čitateľné nápisové tabule z červeného mramoru - staršia zo zadnej strany, novšia z prednej. Text na staršej tabuli (1592) znie: *"S. P. Q. POSONIEN OB LV // CTIFICAM CCCXX AEDIV // ANNO MDXC INTRA // VRBIS MOENIA ET EXTRA // INCENDIO CONFLAGRA // TARVM CLADEM HVIC // SECLO SOLATII ET // POSTERITATI PERFV // GII AC MEMORIAE // ERGO HOC MONV // MENTVM POSVIT // MDXCII"*. Tento text uvádza (s drobnými odchýlkami) aj Matej Bel vo svojom diele Notitia vo zväzku týkajúcom sa Bratislavy. Text na novšej tabuli (1804) znie: *"CIVIUM. HOSPITUMQVE. COMODO. // CURA. SENATUS. L. R. Q. // CIVITATIS. POSONIENSIS. // AQUAE. DUCTULACUQUE. REFECTO. // CONTRACTUM. AB. ANNO. MDXCII. // QUO. ESSE. COEPERAM. // MUTAVI. TRISTEM. MELIORE. // CULTU. SQUALOREM. // MDCCCIV. // HAEREDITARII. AUSTRIAE. // IMPERII. ANNO. I. INEUNTE ."*. Na bočných stranách podstavca sú erby - po ľavici ženy je erb mesta vo forme srdcového štítu na prsiach cisárskeho orla ovenčeného reťazou Rádu Zlatého rúna, po pravici ženy je erb cisára Rudolfa II. rovnako ovenčený reťazou Rádu.

Dopravné spojenie
-----------------

* Jesenského
	+
* Kapucínska
	+ (stav k 13. februáru 2023)

Referencie
----------

1. ↑   *Zoznam PSČ Slovenskej republiky* [online]. pscpsc.sk, [cit. 2017-01-31]. Dostupné online.
2. ↑   *Abecedný zoznam ulíc Bratislavy a pomenovaných priestranstiev* [online]. Hlavné mesto SR Bratislava, rev. 2017-01-10, [cit. 2017-01-31]. Dostupné online. [nefunkčný odkaz]
3. ↑   *Názvoslovné informácie č. 6* [online]. Slovenský úrad geodézie a kartografie, 1991, [cit. 2017-01-31]. Dostupné online.
4. ↑   *Dopravný podnik Bratislava* [online]. Bratislava: Dopravný podnik Bratislava, [cit. 2022-04-08]. Dostupné online.
5. ↑   Bratislava : Cestovné poriadky. *imhd.sk* (Bratislava: mhd.sk). Dostupné online [cit. 2022-04-08].
6. ↑   *Cestovné poriadky prímestskej autobusovej dopravy - ARRIVA Bratislava* [online]. arriva.sk, [cit. 2022-06-26]. Dostupné online.
7. ↑  Total Avengers s.r.o.. *Cestovné poriadky* [online]. idsbk.sk, [cit. 2022-06-26]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Františkánske námestie (Bratislava)**

Externé odkazy
--------------

* Františkánske námestie na mape Bratislavy
* Stať o fontáne v diele Mateja Bela str. 630
* Stať o fontáne na stránke Generálneho investora Bratislavy
**Franz Joseph Hermann Michael Maria von Papen** (\* 29. október 1879 - † 2. máj 1969) bol nemecký kresťansky orientovaný politik a diplomat, v ranej fáze svojej politickej kariéry spojený s katolíckou stranou Zentrum.

Život
-----

Narodil sa v bohatej aristokratickej rímskokatolíckej rodine vo Werle vo Vestfálsku, ako syn Friedricha von Papen-Köningen (1839 – 1906) a jeho ženy Anny Laury von Steffens (1852 – 1939). 3. mája 1905 sa oženil s Marthou von Boch-Galhau (1880 – 1961), dcérou bohatého sárskeho priemyselníka.

V roku 1932 zastával úrad nemeckého kancelára (menovaný bol proti vôli svojej strany a funkciu prijal, aj keď prisľúbil opak, čo viedlo k jeho vylúčeniu zo strany). V januári 1933 pomohol k vymenovaniu Adolfa Hitlera ríšskym kancelárom. V roku 1933 vyjednal za Hitlerovu vládu Ríšsky konkordát a súhlas strany Zentrum so zmocňovacím zákonom. Podľa svojich vlastných slov sa domnieval, že politicky neskúseného Hitlera ako vicekancelár ovládne a že ten sa znemožní tak, že čoskoro padne. Hitler sa však potom jeho spolu so spolupracovníkmi veľmi rýchlo zbavil. Neskôr pôsobil Papen ako nemecký veľvyslanec v Rakúsku.

Počas druhej svetovej vojny viedol diplomatickú misiu Nemecka v Turecku, kde pomohol tamojšiemu nunciovi Angelovi Giuseppemu Roncalimu (ten sa stal neskôr pápežom svätým Jánom XXIII.) so záchranou židovských utečencov pred repatriáciou späť do Nemecka. Po vojne bol súdený Norimberským tribunálom, ktorý ho oslobodil spod obžaloby. V 50. rokoch sa neúspešne pokúšal o návrat do politiky. Bol čestným pápežským komorníkom Pia XI. a svätého Jána XXIII.

Referencie
----------

1. ↑   *Reich Chancellor Brüning’s resignation* [online]. [Cit. 2007-09-27]. Dostupné online. Archivované 2007-09-27 z originálu. (anglicky)
2. ↑  ROLFS, Richard. *The Sorcerer's Apprentice: The Life Of Franz von Papen*. Lanham : University Press of America, 1996. ISBN 0-7618-0163-4. S. 4. (anglicky)
3. ↑  HENRY ASHBY, Turner. *Hitler's Thirty Days to Power*. New York : Addison-Wesley, 1996. ISBN 978-0-201-40714-3. S. 39. (anglicky)
4. ↑

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Franz von Papen**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Franz von Papen na českej Wikipédii.*
*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Franz von Papen na anglickej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Súdení v Norimberskom procese |
| --- |
| 
* Bormann
* Dönitz
* Frank
* Frick
* Fritzsche
* Funk
* Göring
* Hess
* Jodl
* Kaltenbrunner
* Keitel
* Neurath
* Papen
* Raeder
* Ribbentrop
* Rosenberg
* Sauckel
* Schacht
* Schirach
* Seyss-Inquart
* Speer
* Streicher

 |

Autoritné údaje: * BnF: 11945212f
* GND: 118591649
* ISNI: 0000 0001 0877 3866
* LCCN: n82126636
* NK ČR: jo2017966975
* VIAF: 20472925
* WorldCat: lccn-n82126636
Hotel Devín
Interiér
Hotel Danube, Hotel Devín a Slovenská národná galéria
**Hotel Devín** je hotel v Bratislave postavený v rokoch 1952 – 1954. Objekt sa nachádza v staršej časti mesta na nábreží Dunaja. V minulosti bol súčasťou Dunajskej promenády, z čoho vychádzala mierka celej architektúry.

Architektúra
------------

Budova je výsledkom práce v ateliéri pod vedením Emila Belluša. Suterén a prvé dve podlažia s prevádzkami kaviarní a reštaurácii sú prístupné pre verejnosť. Vyššie podlažia sú vyhradené pre hotelové bývanie. Architektúra exteriéru a interiéru je vyriešená ako celok. Detaily sú často výborne doriešene, dokonca aj strecha budovy funguje ako piata fasáda pre pohľad z hradu.
Koncom storočia prestavali pôvodný bar na fitnescentrum (Droppa, Cvengrošová).

Kritika
-------

V minulosti sa často kritizoval plošne presklenný parter. Z dnešného pohľadu považujeme tento prvok za nadčasový a budovu ako jeden z najlepších príkladov povojnovej architektúry na Slovensku.

"Hotel ozaj dobre dokumentuje, ako sa funkcionalistická nová estetika a sociálny náboj transformovali do tradičných klasicistických schém a mäkkého komfortu neskorej moderny." (M.Dulla, H.Moravčíková : Architektúra Slovenska v 20.stor.)

„Príkladne čistá ukážka klasicizujúceho riešenia" (Martin Kusý, architektov monografista)

Základné informácie
-------------------

* *architekti* : Emil Belluš , E.Krampl, Viktor Uhliarik (I.Baník, Š.Imrich, P.Imrich, K.Rosmánz st.)
* *situácia* : Riečna 4, Bratislava, Slovensko
* *arch. štýl* :klasicizujúca postmoderna
* *dátum vzniku* : 1949-1954
* Národná kultúrna pamiatka

Zdroje
------

* Martin Kusý: Architektúra na Slovensku 1945-75, Pallas, Bratislava, 1976, s. 71, 74-75
* Krivošová, Lukáčová: Premeny súčasnej arch. Slovenska, Alfa, Bratislava, 1990, s.34-35
* M.Dulla, H.Moravčíková : Architektúra Slovenska v 20.stor. Slovart, Bratislava

1. ↑   *Archivovaná kópia* [online]. [Cit. 2009-10-23]. Dostupné online. Archivované 2007-07-16 z originálu.

Súradnice: 48°08′25″S 17°06′25″V﻿ / ﻿48,140149°S 17,107083°V﻿ / 48.140149; 17.107083

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Hotel Devín**
**Hotel Patria** so svojou veľmi charakteristickou hmotovou skladbou je situovaný v lokalite Štrbského Plesa, nesie názov podľa jedného z tatranských štítov na pozadí scenérie tohto jazera.

Hotel Patria
Súťaž na projekt hotela v tejto lokalite prebehla po prvýkrát v rokoch 1958 – 1959, jej výsledky však neboli realizované. Projekt napokon vypracoval a v rokoch 1968 – 1973 realizoval český architekt Zdeněk Řihák (1924 – 2006), nositeľ mnohých ocenení za výtvarné a architektonické riešenia s bohatými skúsenosťami na poli tvorby hotelových stavieb.

Hmotovú kompozíciu tvoria dve stavby zastrešené sedlovými strechami siahajúcimi po zem s asymetricky uloženým hrebeňom. Strecha vyššieho z objektov kopíruje svojim sklonom svah Patrie a spolu s neskôr vybudovaným skokanským mostíkom s rovnakým sklonom dotvorili krajinnú kompozíciu. Hrebene oboch objektov sú vzájomne kolmé. Na stavbe hotela boli použité tradičné materiály.

Hotel má kapacitu 302 lôžok, ktoré sú situované na dvanástich podlažiach vyššieho z objektov. V nižšej časti budovy je umiestnené hospodárske zázemie hotela, spoločenské a stravovacie zariadenia. Vybavenie objektu okrem iného zahŕňa vyhliadkovú kaviareň, denný bar, niekoľko salónikov, kongresovú halu, bazén, saunu a rôzne služby vrátane herne, kaderníctva a fitnes. Gastronomické prevádzky sú všetky prístupné z jednej dlhej chodby ukončenej reštauráciou.

Súčasťou gastronomickej prevádzky hotela Patria je reštaurácia Koliba Patria, vybudovaná v roku 2006 na mieste schátralej ubytovne Tuček na brehu Štrbského plesa.

Referencie
----------

1. ↑   *PF 2017 - Obec Štrba* [PDF]. Obec Štrba, 12. december 2016, [cit. 2017-10-25]. Dostupné online. Archivované 2017-10-26 z originálu.

* Krivošová, J. Lukáčová, E.: *Premeny súčasnej architektúry Slovenska*. Bratislava, 1990

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Hotel Patria**

Súradnice: 49°06′55″S 20°03′56″V﻿ / ﻿49,115215°S 20,065611°V﻿ / 49.115215; 20.065611

| * z
* d
* u
Štrba |
| --- |
| Samospráva | 
* *Starosta:* Michal Sýkora (od 1990)
* *Obecné časti:* Štrbské Pleso
* Tatranská Štrba

 |
| Geografia | 
* Popradská kotlina
* Vysoké Tatry
* Dúbrava
* Dielnica
* Štrbský potok
* Važecká jaskyňa
* *Chránené územia:* Blatá
* Mlynická dolina
* Pastierske
* Pavlová

 |
| Pamiatky a stavby | 
* Evanjelický kostol
* Grand Hotel Kempinski
* Hotel Baník
* Hotel FIS
* Hotel Patria
* Liečebný dom Solisko
* Šoldov
* *Zoznam kultúrnych pamiatok*

 |
| Doprava | 
* *Cestná:* D1
* I/18
* II/537
* II/538
* Cesta Slobody
* *Železničná:* Tatranské elektrické železnice
* Železničná trať Žilina – Košice
* Železničná trať Štrbské Pleso – Štrba
* žst. Štrba
* žst. Štrbské Pleso

 |
| Šport | 
* Lyžiarsky areál Štrbské Pleso
* ME v hokeji 1925
* MS v severskom lyžovaní 1970
* *K:Šport*

 |
| Osobnosti | 
* *K:Osobnosti*

 |
**Freja Beha Erichsenová** (\* 18. október 1987, Roskilde, Dánsko) je dánska modelka.

Život
-----

Debutovala v roku 2005 na módnych prehliadkach v Paríži a Miláne. Internetový portál *models.com* ju zaradil na druhé miesto v zozname top 50 svetových modeliek a časopis Vogue v Paríži za jednu z top 30 modeliek roku 2000. Na svojom tele má dohromady 16 tetovaní. Na krku má vytetované slovo *float*, z vnútornej strany jej ľavej paže pištoľ, na zadnej stranu pravej ruky nápis *Serendipity is life* ako aj text *the world tonight is mine* na pravom zápästí, čo je časť z textu pesničky „The Sky Lit Up" od PJ Harvey.
Žije v New Yorku.

Referencie
----------

1. ↑   *Top 50 models women* [online].. Dostupné online. (anglicky)
2. ↑   *Les 30 mannequins des années 2000* [online].. Dostupné online. Archivované 2011-08-04 z originálu. (francúzsky)
3. ↑   *Tattoo Update* [online].. Dostupné online. (anglicky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Freja Beha Erichsenová**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Freja Beha Erichsen na anglickej Wikipédii.*

Externé odkazy
--------------

* Freja Beha Erichsenová - profil v New York Magazine Archivované 2011-01-09 na Wayback Machine
* Freja Beha Erichsenová - profil na Models.com
* Freja Beha Erichsenová - profil na Supermodels.nl Archivované 2011-02-28 na Wayback Machine
Vlajka Fudžajry
**Fudžajra** (arabsky الفجيرة, al-fuǧayrah) je jedným zo siedmich emirátov, tvoriacich Spojené arabské emiráty. Nachádza sa na ich východe, pri hraniciach s Ománom.

Má rozlohu 1 150 km2 a asi 130 000 obyvateľov, ktorí hlavne žijú v rovnomennom hlavnom meste. Územie emirátu je prevažne hornaté, čo je príčinou relatívne vysokých dažďov, ktoré umožňujú poľnohospodárstvo.

Roku 1902 sa emirát stal britským protektorátom a roku 1971 sa stal súčasťou Spojených arabských emirátov. 

Mapa emirátu
Emirát je absolutistickou monarchiou, takže všetku moc má emir Hamad bin Mohammed Al Sharq, ktorý vládne od roku 1974. Vládu tvorí emir a členovia jeho rodiny, pričom niekoľko členov miestnych významných rodín má poradný hlas. Emir oznamuje svoje rozhodnutia vláde a po ich prijatí sa stávajú zákonom. Prakticky nie je rozdiel medzi emirovým súkromným majetkom a štátnym majetkom. Ako právo je uplatňovaná šaría, vrátane verejného bičovania za rôzne prehrešky.

Ekonomicky krajina závisí na dotáciách z federácie. Miestny priemysel je najmä stavebníctvo, turizmus a existuje tu bezcolná zóna.

Správne členenie
----------------

Emirát sa člení na dve obce:

* Fudžajra
* Dibba Al Fujayrah

Referencie
----------

1. ↑  GIS Initiatives for The Strategic Development of The Emirate of Fujairah *(anglicky)*

Externé odkazy
--------------

* Fujairah Tourism Bureau Archivované 2010-04-17 na Wayback Machine
* Fujairah EÚ Portal
* Fujairah Municipality Archivované 2010-05-16 na Wayback Machine
* Fujairah Police Archivované 2012-12-23 na Wayback Machine
* Fujairah Higher Colleges - About Fujairah Archivované 2006-04-29 na Wayback Machine

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Fudžajra (emirát) na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Spojené arabské emiráty |
| --- |
| 
* Abú Zabí
* Adžmán
* Dubaj
* Fudžajra
* Rás al-Chajmá
* Umm al-Kuvajn
* Šardžá

 |
**Fuju no Semi** je japonské trojdielne OVA anime, ktoré je vytvorené čiastočne podľa mangy **Haru wo Daiteita** (jap.: 春を抱いていた), ktorú napísal Jóka Nitta.

Príbeh
------

Preskočiť obsah diela **Upozornenie.** Článok alebo jeho časť prezrádza zápletku, pointu alebo rozuzlenie diela!

Anime sa odohráva v Japonsku na prelome ér Edo a Meidži. Kusaka Tóma a Akizuki Keiičiró sú dvaja priatelia, ktorí stoja oproti sebe v boji. Na prelome období Edo, ktoré symbolizuje tradičné Japonsko a Meidži, ktoré predstavuje moderné Japonsko, sa zvyšuje rozpor medzi šógunom a klanom Chosu kvôli tomu, ako zaobchádzať s cudzincami v Japonsku. Na rozdiel od zvyšku príslušníkov klanu Kusaka, Tóma chce, aby sa zlepšili vzťahy Japonska s cudzími štátmi. Aby to dosiahol, pokúša sa tajne učiť po anglicky. Jeho učiteľom sa stáva Akizuki Keiičiró, ktorý ale pracuje pre nepriateľa Kusakovho klanu, pre *Tokugawa bakufu*, teda šóguna.

Príde čas, keď sa pokojné vyučovanie na brehoch pomaly plynúcej rieky skončí. Nastal čas na zmenu období písanú krvou. Na jednej strane stoja tradície a samurajské meče a na druhej strane pokrok a delá.

 Opis zápletky alebo rozuzlenia príbehu sa tu končí.

Postavy
-------

* Kusaka Tóma – Šiničiro Miki
* Aizawa Seinošin – Šótaro Morikubo
* Akizuki Keiičiró – Tošijuki Morikawa

Hudba
-----

* Úvodná zvučka: „Kahjakkei" od NΛT ALLstars
* Záverečná zvučka: „Fuju no Semi" od Morikawu Tošijukiho

Pozri aj
--------

**Haru wo Daiteita** (jap.: 春を抱いていた; angl. Embracing Love)

Externé odkazy
--------------

* oficiálna stránka Archivované 2008-03-09 na Wayback Machine
Ako **Hra dámskym pešiakom** sa označujú otvorenia vznikajúce po ťahu

* 1. d4

ktoré sa nedajú zaradiť do iných otvorení (Dámsky gambit, indické obrany, Holandská obrana). Biely obvykle nehrá ťah c2-c4, čo mu zmenšuje šancu na získanie prevahy, ale toto otvorenie nie je tak podrobne preskúmané, ako Dámsky gambit alebo *"indické obrany"*, a preto je tu šanca súpera prekvapiť. Hra dámskym pešiakom sa hráva pomerne často.

Otvorenie má v klasifikácii ECO kódy od A40 do A49 a od D00 do D05. Delí na dve kategórie.

Čierny nehrá d5
---------------

Zaujímave varianty:

**Bogoľubovova indická obrana**

* 1. d4 Jf6
* 2. c4 e6
* 3. Jf3 Sb4+

Je pomenovaná po veľmajstrovi Jegimovi Boholjubovi a je plne korektná.

**„Fianchetto" variant**

* 1. d4 Jf6
* 2. Jf3 g6
* 3. g3 Sg7
* 4. Sg2 O-O
* 5. O-O d6

alebo

* 5. b3 d6
* 6. Sb2 Jbd7
* 7. O-O a teraz 7. ... e5, 7. ... c6 alebo 7. ...c5

Biely často hráva ťahy c3 a Jbd2. Ak biely zahrá c4, otvorenie prejde do *Kráľovskej indickej obrany*.

**Klasický benoni systém**

* 1. d4 c5
* 2. d5 d6
* 3. Jc3 Jf6
* 4. Jf3 g6
* 5. e4 Sg7
* 6. Se2 O-O
* 7. O-O Ja6 alebo 7. ... e6

Iná možnosť je, že biely počká s ťahom Jf3 a môže hrať f4

* 1. d4 c5
* 2. d5 d6
* 3. Jc3 Jf6
* 4. e4 g6
* 5. f4 Sg7

A teraz 5. Jf3 alebo 5. Sb5+ s dobrými vyhliadkami na útok.

**Londýnsky variant**

* 1. d4 Jf6
* 2. Jf3 g6
* 3. Sf4 Sg7
* 4. e3 O-O
* 5. Se2 d6
* 6. h3

**Moderná (Averbachova) obrana**

Otvorenie má charakter *Kráľovskej indickej obrany*, ale čierny nevyvinie svojho jazdca na f6.

* 1. d4 g6
* 2. c4 Sg7
* 3. e4 d6
* 4. Jc3 Jd7
* 5. Jf3 e5
* 6. Se2 Je7
* 7. O-O

alebo

* 4. ... Jc6
* 5. Se3 e5
* 6. d5 Jce7

Biely má na výber 7. g4, 7. Sd3, 7. c5, 7. Dd2, 7. f3, 7. Jf3, 7. Jge2

**Torreho útok** (s ťahom d6)

* 1. d4 Jf6
* 2. Jf3 g6
* 3. Sg5 Sg7
* 4. Jbd2 O-O
* 5. c3 d6
* 6. e4 c5 alebo 6. ... Jbd7

**Trompowského hra**

* 1. d4 Jf6
* 2. Sg5 Je4

Najčastejšie sa hráva

* 3. Sf4 c5
* 4. f3 Da5+
* 5. c3 Jf6
* 6. Jd2 cxd4
* 7. Jb3

alebo

* 4. d5 Db6

Teraz môže hrať biely 5. Sc1, 5. Dc1 alebo *gambitové* Jd2.

Čierny hrá d5
-------------

Zaujímavé varianty:

**Colleho systém**

* 1. d4 d5
* 2. Jf3 Jf6
* 3. e3 e6
* 4. Sd3 c5
* 5. c3 čierny má na výber 5. ... Jc6, 5. ... Jbd7, 5. ... Sd6, 5. ... Se7

V treťom ťahu má čierny aj iné možnosti: 3. ... Sf5 alebo 3. ... Sg4

**Richterov-Veresovov systém**

* 1. d4 d5
* 2. Jc3 Jf6
* 3. Sg5
	+ a) 3. Jbd7
	+ 4. Jf3 a teraz 4. ... g6, 4. ... e6, 4. ... h6 alebo 4. ... c6
	+ alebo
	+ 4. f3 a teraz 4. ... c6, 4. ... c5, 4. ... h6, 4. ... e6

* b) 3. ... Sf5
* Biely má na výber 4. f3, 4. e3, 4. Sxf6, Jf3.

**Symetrický variant**

* 1. d4 d5
* 2. Jf3 Jf6
* 3. Sf4 Sf5
* 4. e3 e6

Biely môže hrať 5. Sd3 alebo 5. Jbd2.

**Torreho útok** (s ťahom d5)

* 1. d4 d5
* 2. Jf3 Jf6
* 3. Sg5 g6
* 4. Jbd2 Sg7
* 5. e3 O-O
* 6. c3 Jbd7

A teraz 7. Sd3 alebo 7. Se2.

Externé odkazy
--------------

* Bogoľubovova indická obrana na sach.7x.cz Archivované 2016-08-20 na Wayback Machine
**Fotokniha** je (fyzický) fotoalbum vytlačený digitálnou tlačou. Vyrába sa spravidla tak, že konečný používateľ prostredníctvom príslušného softvéru vytvorí grafický návrh fotoalbumu, ktorý je následne príslušným podnikom spracovaný digitálnou tlačou a zviazaný knihárskou väzbou. 

Fotokniha si získala obľubu spolu s rozšírením digitálnych fotoaparátov.

Softvér na spracovanie fotoknihy
--------------------------------

Návrh fotoknihy sa pripravuje v počítačovom programe, ktorý väčšina spracovateľov fotokníh poskytuje zadarmo. Softvér umožňuje rozloženie fotografií na stranách fotoknihy, vkladanie a formátovanie textu, pridávanie ďalších grafických prvkov ako je pozadie, cliparty, orámovanie fotografií a iné. Súčasne môže softvér umožňovať i základné úpravy fotografií, ako je zmena farebnosti (čiernobiely efekt, sépiový efekt) či odstránenie červených očí. 
Softvér zvyčajne umožňuje spracovanie súborov vo formáte jpeg vo farebnom modeli RGB.
Na záver spracovania je možné fotoknihu napáliť na CD, prípadne odoslať na spracovanie cez internet. 
V budúcnosti výrobcovia pravdepodobne zjednodušia prípravu fotoknihy prostredníctvom online aplikácií bez nutnosti inštalácie dodatočného softvéru.

Formáty fotoknihy
-----------------

Jednotliví výrobcovia ponúkajú rôzne formáty fotokníh od 14 cm x 13 cm až po XXL rozmer 42 x 30 cm.

Počet strán fotoknihy
---------------------

Rozsah fotoknihy volí užívateľ v príslušnom softvéri, býva však stanovený minimálny a maximálny počet strán.

Väzby fotoknihy
---------------

Najpoužívanejšie druhy väzieb (obálok) sú:

* Zošitová väzba
* Mäkká väzba
* Tvrdá väzba
* Plátenná väzba
* Väzba z umelej kože

Kvalita papiera
---------------

Najvyššiu možnú kvalitu predstavuje fotokniha na fotopapieri. Bežne sa na tlač fotoknihy používa tlačiarenský papier s gramážou 150 – 250 g/m2.

Spracovatelia fotoknihy
-----------------------

Najväčší spracovateľ fotokníh v Európe, nemecká spoločnosť CeWe Color AG, spracuje ročne 3,5 milióna fotokníh.

Referencie
----------

1. ↑

Externé odkazy
--------------

* Ocenenie EISA 2009 - Európska fotokniha Archivované 2009-12-04 na Wayback Machine
* Fotokniha
* Fotokniha služba
* Photobook Cover with Enhancement - Tipa World Awards 2018
**Gymnázium Andreja Vrábla** je stredná škola v Leviciach. Študenti tejto školy sa zúčastňujú rôznych predmetových olympiád a športových podujatí, vrátane celoslovenských súťaží v basketbale, plávaní a iných športoch.

V súčasnosti na škole existuje 8-ročná (prima až oktáva) a 4-ročná forma štúdia. Študenti gymnázium Andreja Vrábla majú dlhodobo veľmi dobré výsledky v prijímacích pohovoroch na vysoké školy a bývalí absolventi sa uchytili po celom svete, či už v pomaturitnom štúdiu, alebo po ukončení vysokých škôl. 

Gymnázium Andreja Vrábla Levice má 200 rokov od svojho založenia. Patrí medzi najstaršie, najväčšie a medzi úspechy dosahujúce školy. Dosiahnuté výsledky v autorských súťažiach, recitátorských súťažiach, korešpondenčných súťažiach, športových súťažiach, v súťažiach v treťom sektore, v predmetových olympiádach sú dôkazom toho, že naši žiaci majú rôznorodé záujmy, ktoré s pomocou učiteľov dokážu pretaviť do výrazných úspechov.

Od 1.7.2014 je riaditeľom školy je Mgr. Vladimír Tóth, zástupkyne riaditeľa sú Mgr. Jana Kvočková a Ing. Vieroslava Potočárová.

Referencie
----------

1. ↑   *Archivovaná kópia* [online]. [Cit. 2015-01-05]. Dostupné online. Archivované 2015-01-05 z originálu.

Externé odkazy
--------------

* Webová stránka školy

Súradnice: 48°12′57″S 18°35′37″V﻿ / ﻿48,215801°S 18,593494°V﻿ / 48.215801; 18.593494
Súradnice: 46°22′56″S 14°13′01″V﻿ / ﻿46,38222°S 14,21694°V﻿ / 46.38222; 14.21694

**Hrad Kamen** (slovin. *Grad Kamen*, nem. *Burg Stain*) je zrúcanina stredovekého hradu z 12. storočia nachádzajúca sa v dedine Begunje na Gorenjskem v občine Radovljica v historickom tradičnom regióne Gorenjska v Slovinsku. Má priznaný štatút kultúrnej pamiatky.

Dejiny a charakteristika
------------------------

Hrad bol postavený v 12. storočí grófmi z Ortenburgu, ktorí však hrad nikdy priamo neobývali a o budovu sa starali správcovia. Už v roku 1145 sú zmienky o hrade, ako o jednej z najdôležitejších pevností v okolí. V roku 1418 po smrti posledného grófa z Ortenburgu sa hrad stal majetkom grófov z Celje, ktorí ho vlastnili až do smrti grófa Hermana III. a napokon v roku 1436 hrad začal využívať šľachtický grófsky rod Lambergových. Jurij Lamberg hrad v roku 1469 odkúpil. Počas správy Lambergových sa hrad dočkal mnohých reštaurácií a renovácií. Rod Lambergových opustil hrad v 18. storočí, kedy hrad stratil svoj obranný význam a rod sa premiestnil do nového sídla, hradu Katzenstein. Hrad bol ponechaný svojmu osudu a jeho časť bola rozobraná miestnymi obyvateľmi, ktorí použili materiál pri výstavbe kostola.

V roku 1959 prebehla čiatočná reštaurácia a zakonzervovanie hradnej zrúcaniny za účelom jej zachovania.

Zrúcanina hradu sa nachádza na konci dediny Begunje na Gorenjskem na skalnom výbežku pri začiatku doliny Draga.

Hrad bol postavený v románskom slohu, neskôr k nemu boli vybudované gotické a renesančné prístavby. Z románskeho obdobia sa dochovala veža ako najstaršia časť dnešnej zrúcaniny hradu. Románska veža má štvorcový pôdorys a leží v severozápadnej časti hradu. Z obdobia gotiky pochádzajú zvyšky štvorposchodovej obytnej budovy, ktoré sa nachádzajú na opačnom konci hradného komplexu, než románska veža. V centrálnej časti hradu bol postavený v 16. storočí renesančný palác s vnútorným nádvorím. Na južných svahoch pod samotným hradom sa nachádzali terasovité záhrady. Ďalej k hradnému komplexu patrili ešte rôzne komerčné budovy, vrátane mlynu a píly.

Zrúcanina hradu Kamen je voľne prístupná.

Zaujímavosť
-----------

* O jednom z grófov Lambergových, ktorí boli najdlhší vlastníci hradu, Gašperovi Lambergarovi, ktorý sa zúčastňoval rytierskych turnajov a až 85 z nich vyhral sa dochovala ľudová pieseň *Pegam a Lambergar*.
* V blźkosti hradu Kamen sa nachádza zrúcanina barokového zámku Škratov grad a archeologické nálezisko Jama Zijalka.

Galéria
-------

* Celkový pohľad na areál hraduCelkový pohľad na areál hradu
* Románska veža, najstaršia dochovaná časť hradného komplexuRománska veža, najstaršia dochovaná časť hradného komplexu
* Pohľad na hradby, v pozadí románska vežaPohľad na hradby, v pozadí románska veža
* Vstup do hraduVstup do hradu

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7  radovljica.si
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  radolca.si
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13   *tripedia.info* [online]. [Cit. 2019-05-05]. Dostupné online. Archivované 2019-05-05 z originálu.
**Futsal** alebo **sálový futbal** je kolektívny šport a loptová hra, ktorá sa hrá na dve bránky v hale, a je veľmi podobná futsalu podľa FIFA. Šport, v ktorom proti sebe nastupujú dve päťčlenné družstvá (4 hráči v poli a 1 brankár), je len mierne odlišný od futsalu, ktorý riadi FIFA. Cieľom hry je dopraviť loptu pomocou nôh, hlavy či hrudi do bránky. 

Niekedy sa v súčasnej slovenčine (a češtine) na odlíšenie od futsalu podľa FIFA táto verzia futsalu označuje skôr ako sálový futbal, kým verzia podľa FIFA skôr ako futsal.

Dejiny
------

Sálový futbal vznikol v 30. rokoch v Uruguaji. V roku 1971 vznikla svetová organizácia, zastrešujúca sálový futbal, pod názvom *Medzinárodná federácia sálového futbalu* (FIFUSA – Federação Internacional de Futebol de Salão). V 80. rokoch vznikli spory medzi FIFA na jednej strane a inými organizáciami na strane druhej o správu tejto hry. V roku 1985 FIFA zakázala používanie výrazu futbal v názvoch sálových futbalov hraných podľa pravidiel organizácií FIFUSA a PANAFUTSAL, a tie preto začali pre svoju verziu oficiálne používať názov futsal. Neskôr výraz futsal (popri sálový futbal) začala používať aj FIFA.

Po nedohode sa so zástupcami FIFA o spojení týchto podobných športov vznikla v roku 2003 (ako nástupca organizácie FIFUSA) nová svetová organizácia Svetová futsalová asociácia (AMF – Asociación Mundial de Futsal).

Futsal na Slovensku
-------------------

Na Slovensku bola v roku 2003 vytvorená organizácia Futsal Slovakia, ktorá vznikla zlúčením Slovenského zväzu sálového futbalu a Únie malého futbalu.

Stručné pravidlá
----------------

* oproti futsalu podľa FIFA sa hrá s dvakrát menšou a ľahšou loptou, ktorá je menej skákavá ("lenivejšia", podobná hádzanárskej lopte)
* ostatné pravidlá sú podobné ako vo futsale podľa FIFA

Referencie
----------

1. ↑
2. ↑

Pozri aj
--------

* Svetová futsalová asociácia
* Majstrovstvá sveta AMF vo futsale

Externé odkazy
--------------

* Stránka Svetovej futsalovej asociácie (po španielsky)
* História sálového futbalu (po španielsky)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Futebol de Salão na anglickej Wikipédii.*

  


| * z
* d
* u
Futbalová rodina |
| --- |
|  | 
* Americký futbal
* Austrálsky futbal (austrálske ragby)
* Futbal
* Futsal (FIFA)
* Futsal (AMF)
* Inline futbal
* Írsky futbal (írske ragby)
* Kanadský futbal (kanadské ragby)
* Malý futbal/halový futbal
* Minifutbal
* Plážový futbal
* Ragby
* Rugby League
* Touch rugby

 |  |
Groma
**Groma** bol geodetický nástroj, ktorý používali starovekí Rimania. Vo svojej dobe patril medzi najviac používané geodetické nástroje. Groma bol jednoduchý nástroj, ktorý umožnil geodetom vymeriavať pravé uhly a priamky. Slúžil na vytýčenie ciest, chrámov, miest a poľnohospodárskej pôdy. 

Je pravdepodobné, že tento nástroj vyvinuli Etruskovia a Rimania ho prevzali a v tom čase zdokumentovali. Po páde Rímskej ríše sa dostalo rímske zememeračstvo do úpadku a potreba používania gromy upadla.

Konštrukcia
-----------

Skladá sa z troch základných častí:

* stelletta – je umiestnená na vrchole. Skladá sa z dvoch rovnakých ramien, ktoré tvorí železný profil v kombinácii s drevom. Na ich štyroch koncoch (curnicula) sú zavesené olovnice.
* rostrum – je stojan, ktorý umožňuje na dvoch kĺboch otáčanie stelletty aj vertikálneho ferramenta. Vzdialenosť kĺbov je 0,2963 m.
* ferramento – je vertikálna tyč, ktorá nesie všetky ostatné časti. Je ukončená hrotom pre lepšiu stabilitu.

Použitie
--------

Groma bola umiestnená vertikálne napr. zabodnutá hrotom do zeminy. Pomocou štyroch olovníc na stellete sa zistila súbežnosť. Piata olovnica, ktorá vychádzala priamo zo stredu stellety umožňovala vyrovnanie gromy do ideálnej vertikálnej polohy a určil sa tak východiskový bod. Tento bod bol napr. vrcholom pravého uhla.

Geodet vymeral priamku tak, že dve olovnice na povraze prekrytím vytvorili pomyselnú priamku na ktorú sa pridal tretí bod. Presnosť závisela priamo od skúseností geodeta, pretože merania vykonával iba pozorovaním.

Referencie
----------

1. ↑   *The Groma: The Tool That Built An Empire* [online]. BBC, 24. júl 2007, [cit. 2011-06-09]. Dostupné online. (anglicky)
2. ↑  OPDENBERG, G.. *ARCHAOLOGISCHES KORRESPONDENZBLATT*, 2007, čís. 37 1, s. 95 – 108. ISSN 0342734X.
3. ↑   *Groma: instructions* [online]. legioneromana.altervista.org, 2006, [cit. 2011-06-09]. Dostupné online. (po anglicky)[nefunkčný odkaz]

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Groma**
**Friedrich Freiherr von Wieser** (\* 10. júl 1851, Viedeň, Rakúsko – † 22. júl 1926, Sankt Gilgen, Rakúsko) bol rakúsky ekonóm, jeden z vedúcich predstaviteľov rakúskej školy hraničnej užitočnosti, autor pojmu hraničnej užitočnosti. V roku 1884 pôsobil ako profesor Karlovej univerzity v Prahe.

Životopis
---------

*Naturliche Werth*, 1889
Narodil sa vo Viedni ako syn vysokého úradníka na Ministerstve vojny. Študoval socilógiu a právo. Bol švagrom ďalšieho prominentného predstaviteľa Rakúskej školy Eugena von Böhm-Bawerka. Wieser zastával posty na univerzitách vo Viedni a v Prahe. V roku 1903 nahradil na poste zakladateľa Rakúskej školy Carla Mengera, kde potom s Böhm-Bawerkem sformoval ďalšiu generáciu stúpencov Rakúskej školy, medzi ktorých na prelome 19. storočia a 20. storočia patrili Ludwig von Mises, Friedrich Hayek a Joseph Schumpeter. V roku 1917 sa stal ministrom financií v Rakúsku. 

Wieser sa stal známym vďaka svojím dvom hlavným dielam, *Natural Value* (1889), v ktorom starostlivo popísal náklady obetovanej príležitosti a teóriu imputácie a *Social Economics* (1914), kde sa toto pokúsil aplikovať v reálnom svete. 

Ekonomická diskusia o kalkulácií sa začala jeho názorom o rozhodujúcom vplyve presnej kalkuláciena ekonomickú efektivitu. Na rozdiel od neskorších ekonómov Rakúskej školy, Ludwiga von Misese a Augusta von Hayeka, tak ako ich pokračovateľov, považoval kalkuláciu bez cenového systému za možnú. Preto sa de facto staval na stranu socialzmu. Z tohto dôvodu nie je v obľube u ekonómov dnešnej Rakúskej školy. 

Rovnako zdôrazňoval dôležitosť podnikateľov k ekonomickej zmene, ktorú videl ako vyvolanú *"heroickým úsilí, jedincov, ktorí sa objavia ako vodcovia k nmovým ekonomickým brehom"*. Na túto ideu vodcovstva neskôr nadviazal Joseph Schumpeter v jeho diele o ekonomickej inovácií. 

Na rozdiel od väčšiny ekonómov Rakúskej školy odmietal klasický liberalizmus, pretože *"sloboda musí byť nahradená systémom."*

Externé odkazy
--------------

* 4lánok o politickej kariére Wiesera
* Biografia v History of Economic Thought Archivované 2003-04-02 na Wayback Machine
* 
* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Autoritné údaje: * BnF: 12282924d
* GND: 119111403
* ISNI: 0000 0001 0886 5314
* LCCN: n83208076
* NK ČR: skuk0001485
* VIAF: 34519286
* WorldCat: lccn-n83208076
**Géza Kalocsay** (\* 30. máj 1913, Berehovo, Rakúsko-Uhorsko — † 26. september 2008) bol maďarský futbalista, česko-slovenský a maďarský reprezentant, držiteľ striebornej medaily z Majstrovstiev sveta vo futbale 1934, aj keď len ako člen kádra, ktorý do zápasov priamo nezasiahol. V česko-slovenskej reprezentácii odohral 3 zápasy, v maďarskej 2. Bol aj futbalovým trénerom Ferencváros, Újpešť, MTK, Górnik Zabrze.

Športová kariéra
----------------

### V Česko-Slovensku

V Česko-Slovensku hral ako ľavý krídelný útočník za Spartu Praha, a to v rokoch 1932-1937. Hral väčšinou vedľa Nejedlého. Získal so Spartou aj Stredoeurópsky pohár roku 1935. Zo Sparty odišiel do francúzskeho Olympique Lillois (1937-1939).

Dostal sa do česko-slovenskej reprezentácie, kde odohral v rokoch 1933 až 1935 tri zápasy. Do listiny strelcov sa nezapísal.

### V Maďarsku

Po vypuknutí vojny sa presťahoval do Maďarska, kde hral za Kispest FC, Ferencváros Budapešť a Újpest FC. V Maďarsku sa taktiež dostal do reprezentácie.

Referencie
----------

1. 1 2  ŠÁLEK, Zdeněk. *Slavné nohy*. Praha : Práce, 1980. Kapitola Kalocsay Géza, s. 167.

Externé odkazy
--------------

* Štatistiky ČMFS
* Rozhovor s G. Kalocsayem v denníku Sme roku 2007
* Worldfootball.net

Autoritné údaje: * PIM: PIM137367
**HC Baník OKD Karviná** je český mužský hádzanársky klub z Karvinej. Vznikol v roku 1955. Je 2-násobný majster Česko-Slovenska a 9-násobný majster Česka. Momentálne hrá najvyššiu domácu súťaž, Tipgames extraligu házené. 

Klub má 443 členov, z čoho je 321 hráčov, 102 funkcionárov a 19 rozhodcov.

História klubu
--------------

Klub vznikol v roku 1955 a rovnako ako mnohé iné české kluby začínal najprv s národní házenou a k medzinárodnej hádzanej sa dostal o rok neskôr. Svoj prvý československý titul vyhral v roku 1968. V roku 1972 zopakoval svoj úspech druhýkrát. Ako majster krajiny získal po prvýkrát v histórii klubu právo štartovať v Pohári európskych krajín. Dostal sa až do štvrťfinále, kde podľahol juhoslovanskému Partizanu Bjelovar. Domáce stretnutie sledovalo 7 500 divákov. Po tomto úspechu nastal postupne ústup z pozícií a v sezóne 1976/77 vypadol z I. ligy. O rok sa však do nej vrátil. Po opätovnom zostupe a opätovnom postupe z II. ligy sa v najvyššej súťaži natrvalo udomácnil. Od sezóny 1986/87 končí na popredným priečkach súťaže s 2 zlatými, 5 striebornými a 5 bronzovými medailami. Toto obdobie možno označiť ako najúspešnejšie v celej histórii klubu. 

V sezóne 1999/00 sa tímu podarilo získať svoj tretí republikový titul (po 28 rokoch). Po jeho obhajobe a víťazstvu v Českom pohári prichádza aj víťazstvo v premiérovom ročníku spoločnej Česko-slovenskej inteligy mužov (HIL).

Úspechy
-------

Česká extraliga:

* 9 x zlato – 1999/00, 2000/01, 2001/02, 2003/04, 2004/05, 2005/06, 2006/07, 2008/09, 2009/10
* 2 x striebro – 1996/97, 1997/98
* 3 x bronz – 1993/94, 1995/96, 2007/08

Európske súťaže
---------------

HC Baník OKD Karviná je tradičným účastníkom európskych súťaží. Po úspešnom účinkovaní v sezóne 1972/73 a dosiahnutému štvrťfinále si klub musel na ďalšie účinkovanie v Európe počkať 15 rokov. V roku 1987 si Karviná vybojovala v Pohári víťazov pohárov EHF postup do semifinále, kde nestačila na nemecký TV Grosswallstadt. Od tejto sezóny je klub každoročným účastníkom niektorej z európskych súťaží. V sezónach 1997/98 až 1999/00 3-krát postúpil do štvrťfinále niektorého z európskych pohárov a sezónach 2000 až 2008 sa 8-krát prebojoval do skupinovej fázy Ligy majstrov EHF.

Liga majstrov EHF:

* 2000/01: skupinová fáza
* 2001/02: skupinová fáza
* 2002/03: skupinová fáza
* 2003/04: skupinová fáza
* 2004/05: skupinová fáza
* 2005/06: skupinová fáza
* 2006/07: skupinová fáza
* 2007/08: skupinová fáza

Pohár víťazov pohárov EHF:

* 1995/96: osemfinále
* 2003/04: osemfinále
* 2004/05: osemfinále
* 2005/06: osemfinále
* 2010/11: 3. kolo
* 2011/12: 3. kolo

Pohár EHF:

* 1996/97: osemfinále
* 1997/98: štvrťfinále
* 1998/99: štvrťfinále
* 2009/10: 2. kolo

Mestský pohár EHF:

* 1993/94: osemfinále
* 1994/95: osemfinále
* 1999/00: štvrťfinále

Pozri aj
--------

* HC Plus Oil Karviná

Referencie
----------

1. ↑

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka klubu
* HCB OKD Karviná na stránke Európskej hádzanárskej federácie (po anglicky)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku HCB Karviná na českej Wikipédii.*
**Grumpynators** je dánska hudobná skupina, ktorá hrá hard rock inšpirovaný heavy metalom a rockabilly. Zmes metalu a staromódnych žánrov vytvára špeciálny zvuk a vystúpenia, pretože využívajú akustický kontrabas namiesto tradičnejšej elektrickej basgitary, ktorá sa používa v hard rockových žánroch.

História
--------

Skupina Grumpynators bola založená vo februári 2011 Christianom Nørgaardom (gitara) a Emilom Øelundom (gitara, hlavné vokály). Čoskoro na to sa pridali Jakob Øelund (kontrabas) a Kasper Jensen (bicie). Christian prvýkrát spoznal Emila, Jakoba a Kaspera, keď bol na turné so skupinou Volbeat ako akustický gitarista a Emil, Kasper a Jakob podporovali skupinu Volbeat s neo rockabilly skupinou Taggy Tones. V novembri 2012 ukončil Kasper Jensen svoje pôsobenie ako bubeník skupiny Grumpynators a Per Fisker, ktorý bol bývalým bubeníkom heavy metalovej skupiny Jackal, sa pridal do skupiny.

### Vystúpenia

Prvé vystúpenie odohrali na Barnyard Rumble Festivale (Dánsko) v auguste 2011. Toto vystúpenie bolo nasledované malými klubovými vystúpeniami v Kodani. V marci 2012 podporovali slávnu dánsku rockovú skupinu Magtens Korridorer na prvej časti jej jarného turné. Oznámili to v najväčšom dánskom hudobnom časopise *Gaffa* a webstránke spoločnosti Universal Music v Dánsku. V auguste 2012 hrala skupina Grumpynators po druhýkrát na Barnyard Rumble Festivale.

Skupinu Grumpynators vybrali ako podpornú skupinu na turné skupiny Volbeat s názvom *The First 5* v Dánsku počas 19. až 24. februára 2013. Skupina Volbeat to oznámila na svojej stránke na sociálnej sieti Facebook.

Členovia
--------

### Súčasní členovia

* Christian Nørgaard– gitara, sprievodné vokály
* Emil Øelund – gitara, spev
* Jakob Øelund – kontrabas
* Per Fisker – bicie

### Bývalí členovia

* Kasper Jensen – bicie (2011–2012)

Diskografia
-----------

* 2011: *Grumpynators* (EP)
* 2013: *666 RPM* (EP)
* 2015: *Wonderland* (debutový album)
* 2017: *City of Sin*
* 2020: *Still Alive*

Referencie
----------

1. ↑  VOLBEAT. *Volbeat* [online]. Volbeat. Dostupné online.
2. ↑  JACKAL. *Jackal* [online]. Metal Archives. Dostupné online.
3. ↑  MAGTENS KORRIDORER. *Magtens Korridorer* [online]. Magtens Korridorer. Dostupné online.
4. ↑  CHRISTOFFER, Henneberg. Gaffa. *Gaffa*. Dostupné online [cit. 2012-01-16]. (po dánsky)
5. ↑  UNIVERSAL MUSIC GROUP. *Universal Music Group* [online]. Universal Music Group. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* grumpynators.dk
* bandcamp.grumpynators.dk

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Grumpynators na anglickej Wikipédii.*
Gabardén
**Gabardén** je husto tkaná látka, z ktorej sa vyrábajú obleky, zvrchníky, kabáty a nohavice. Textília je tkaná z vlnenej priadze, ale zvykne sa používať aj bavlna, syntetické vlákno alebo aj ich zmes. Gabardén je z jednej strany hladký, z druhej strany má diagonálnu rebrovú vzorku. Gabardín je jednou z foriem keprovej väzby.

História vynálezu
-----------------

Tkaninu vynašiel v roku 1880 britský obchodník s látkami Thomas Burberry, zakladateľ odevnej firmy Burberry. Jeho vynález bol patentovaný v roku 1888. V oblečení z gabardénu sa dostal v roku 1911 na južný pól nórsky polárny bádateľ Roald Amundsen. Gabardénovú bundu mal aj George Mallory pri svojom nevydarenom výstupe na Mount Everest v roku 1924. 

Názov tkaniny bol odvodený od mena „gaberdine", ktoré označuje dlhé, voľné oblečenie stiahnuté v páse, ktoré v stredoveku nosili pútnici, žobráci, a v neskoršej dobe i európski Židia.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Gabardén**

Externé odkazy
--------------

* Burberry.com - oficiálna stránka spoločnosti *Burberry* (po anglicky)
* Vintage Sewing Reference Library[nefunkčný odkaz] (po anglicky)
**Gabriel** (po hebrejsky גבריאל - v preklade *Boh je silný* alebo *Božia sila*, resp. *Hrdina Boha*) je jeden z archanjelov v judaizme, kresťanstve a islame.

Gabriel v kresťanstve
---------------------

U kresťanov je Gabriel patrónom telekomunikácií, poslov, filatelistov. Je to anjel proti manželskej neplodnosti. Niekedy sa zobrazuje ako ženská bytosť, vtedy je anjelom zvestovania, zmŕtvychvstania a milosti. V Starom zákone sa spomína, ako Gabriel znova postavil spadnutého Daniela a prorokoval mu o príchode Mesiáša. V Novom zákone je anjelom, ktorý sa zjavil Zachariášovi a oznámil mu narodenie syna Jána Krstiteľa, ako aj anjelom, ktorý oznámil Márii narodenie Krista (Evanjelium podľa Lukáša). Často sa stotožňuje aj s anjelom, ktorý sa zjavil Jozefovi v sne (Evanjelium podľa Matúša) a pastierom v Betleheme na Vianoce (Evanjelium podľa Lukáša). Podľa tradície archanjel Gabriel nosil pokrm presvätej Bohorodičke po jej uvedení do chrámu.

Kresťania slávia sviatok archanjela Gabriela v nasledujúce dni: 

* Rímskokatolíci: 24. marca (do roku 1969), 29. septembra (aj anglikáni),
* Gréckokatolíci a pravoslávni: 26. marca (*Zhromaždenie k svätému archanjelovi Gabrielovi*) , 13. júla (*Zhromaždenie k svätému archanjelovi Gabrielovi* - druhý raz ) a 8. novembra (*Zhromaždenie k veľvojvodcovi Michalovi a ďalším beztelesným mocnostiam*)
* Koptskí kresťania: 1. januára

Gabriel v islame
----------------

V arabčine má meno Džibríl (جبريل) alebo Džibrá'íl (جبرائيل). Moslimovia považujú anjela Gabriela za "Ducha Svätého" (Ar-Rúh Al-Kuds) a veria, že práve on zjavil Mohamedovi Božie slovo (Korán).

Referencie
----------

1. ↑   *Katolícky kalendár byzantského obradu (prehľad)* [online]. [Cit. 2011-11-10]. Dostupné online. Archivované 2011-11-01 z originálu.
TepliankaLúčanský vodopád.
Lúčanský vodopád.

**Teplianka** je potok na Liptove, na území okresu Ružomberok, je to pravostranný prítok Váhu s dĺžkou 12,5 km. Jej horný tok, po sútok s Kalameniankou, sa niekedy označuje ako **Lúčanka** alebo aj **Ráztočná**. Pred obcou Lúčky (v časti Lúčky-kúpele) preteká cez travertínové terasy a vytvára Lúčanský vodopád.

*Prameň:* v Chočských vrchoch, v podcelku Sielnické vrchy, v rozsadline medzi vrchmi Ostré (1 104,9 m n. m.) a Havrania (1 129,8 m n. m.) v nadmorskej výške približne 905 m n. m.

*Smer toku:* od prameňa sa oblúkom stáča na juh, na strednom toku (po obec Lúčky) na juhovýchod, odtiaľ opäť na juh

*Geomorfologické celky:* 1.Chočské vrchy, podcelok Sielnické vrchy, 2.Podtatranská kotlina, podcelok Liptovská kotlina, časť Chočské podhorie

*Prítoky:* sprava dva prítoky spod Veľkého Choča (1 607,7 m n. m.), Žimerov potok, zľava z oblasti Hlbokého a Kalamenianka

*Ústie:* do Váhu pri obci Liptovská Teplá v nadmorskej výške približne 501 m n. m.

*Obce:* Lúčky, Kalameny (okrajom), Madočany a Liptovská Teplá

Referencie
----------

1. ↑   *Názvy vodných tokov* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2022-10-28]. Dostupné online.
2. ↑   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2022-10-28]. Dostupné online.

| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí **Váhu** (od výtoku z Liptovskej Mary po sútok s Oravou) |
| --- |
| Vodné toky | 
* Besná
* Bežanský potok
* Biela
* Biely breh
* Budkovica
* Bukovec
* Bystrý potok
* Čutkov potok
* Holubí potok
* Hrabovský potok
* Choča
* Chočský potok
* Ivachnovský potok
* Kalamenianka
* Kamenný potok
* Kľačianka
* Komjatná
* Komornícky potok
* Likavka
* Liskovský potok
* Lúčny potok
* Ludrovčanka
* Ľanový potok
* Ľubeľský potok
* **Ľubochnianka**
* **Ľupčianka**
* Malatínka
* **Orava**
* **Revúca**
* Sliačanka
* **Štiavničanka**
* **Teplianka**
* Turík
* Vrchhorský potok
* Vyšnosliačsky potok
* Zúbra
* Žimerov potok

 |
| Vodné plochy | 
* Vodná nádrž Bešeňová
* Vodná nádrž Hrabovo

 |
štruktúrny vzorec ftalátov
**Ftaláty** (estery kyseliny ftalovej) predstavujú skupinu látok, ktoré sa užívajú prevažne ako plastifikátory (zmäkčovadlá), ktoré dodávajú pružnosť a ohybnosť plastom.

Ftaláty tvoria 90% zmäkčovadiel v PVC. Najpoužívanejšie sú di-2-ethylhexylftalát (DEHP), diisodecyl ftalát (DIDP) a diisononyl ftalát (DINP). 

DEHP pôsobí negatívne okrem pečene a obličiek aj na testikulárne bunky, ktoré ovplyvňujú produkciu spermií. Zvýšené vystavenie ftalátom DEHP tak môže chlapcom v neskoršom veku spôsobiť vážne problémy s plodnosťou. Vedecký výbor Európskej únie pre vznikajúce a novo zistené zdravotné riziká potvrdil, že zdravotnícke pomôcky z PVC, ktoré obsahujú DEHP, sú nebezpečné. Najzraniteľnejší sú podľa výboru malí chlapci. ,

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Chemický portál |

* Ftaláty, neviditeľné nebezpečie, 5. februára 2008 (po česky)
* Miroslav Šuta: Rizika ftalátov a ako sa im vyhnúť Archivované 2009-02-18 na Wayback Machine, časopis Veronica 5/2008, (po česky)
* Informácie o ftalátoch na ourstolenfuture.org (po anglicky)
* Ftaláty nesmú byť už v žiadnych hračkách, 6. júla 2005

Referencie
----------

1. ↑  Experti EÚ potvrdili, že ftaláty v zdravotníckych pomôckach sú škodlivé TASR, 18.10.2007
2. ↑  Miroslav Šuta: Ftaláty: V hračkách zakázané, v krvi kojenců ... ? Archivované 2008-08-18 na Wayback Machine, respekt.cz, 26.9.2007
**Funky house** je subžáner housu, v ktorom sa používajú prvky funku a taktiež basová linka inšpirovaná funkom alebo so soulovým vplyvom. Tá je kombinovaná s bicími breakmi pochádzajúcimi z funkových nahrávok 70. a 80. rokov.

Ako väčšina subžánrov housu, používa tradičný housový beat four on the floor so značným využitím syntetizátorov, samplov a emotívnych vokálov. Medzi významných producentov tvoriacich v tomto žánri, patria Freemasons, Soul Central, Armand Van Helden, StoneBridge, Seamus Haji, Moto Blanco a Mikey High Jinks.

Žáner je pomerne komerčne populárny, pričom známe sú aj vydavateľstvá ako Defected Records, Ministry of Sound, Hed Kandi či Fierce Angel, ktoré vydávajú kompilačné albumy v tomto žánri.

Medzi interpretov tohto žánru patria Armand Van Helden, Olav Basoski, Les Rythmes Digitales, Cassius.

Referencie
----------

1. ↑  ZIELINSKI, Kevin. *Funky House* [online]. [Cit. 2014-08-14]. Dostupné online. Archivované 2013-06-08 z originálu.
2. ↑  Ministry of Sound Funky House Sessions Compilation
3. ↑  Hed Kandi Classic Funky House Compilation

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Funky house na anglickej Wikipédii.*