| Magion 1 |
| --- |
| Popis |
| **Výrobca:** | Ústav fyziky atmosféry Akadémie vied ČR |
| **Úloha:** | Prieskum MAGnetosféry a IONosféry |
| Rozmery |
| **Dĺžka:** | 30 cm |
| **Šírka:** | 30 cm |
| **Výška:** | 16 cm |
| **Hmotnosť:** | 15 kg |
| Parametre dráhy |
| **Sklon:** | 82,96° |
| **Perigeum:** | 406 km |
| **Apogeum:** | 1764 km |
| **Perióda:** | 96,4 min |
|

**Magion** je názov radu malých umelých družíc Zeme určených na výskum parametrov MAGnetického poľa, IONosféry a plazmy v okolí Zeme. Tieto družice boli vyvinuté v Ústave fyziky atmosféry Akadémie vied ČR a od roku 1978 vypúšťané spoločne s väčšími satelitmi programu Interball alebo s družicami v rámci medzinárodného programu Interkozmos. Pohybovali sa po pretiahnutých eliptických dráhach, ktoré prechádzali oblasťami so zvýšeným žiarením a vo svojej najväčšej vzdialenosti zasahovali až za pás geostacionárnych družíc.

Komunikáciu s družicami udržiavala česká komunikačná rádiová stanica v Panskej Vsi.

Magion 1
--------

Bol vypustený 24. októbra 1978 zo sovietskeho arktického kozmodrómu Pleseck nosnou raketou Kozmos 3M spoločne s materskou družicou Interkozmos 18. Bola to prvá umelá družica Zeme česko-slovenskej výroby.

Po umiestnení na dráhe boli jej parametre:

* sklon 82,96°
* perigeum 406 km
* apogeum 764 km
* perióda 96,4 min

Družica mala tvar kvádra o rozmeroch 30x30x16 cm a hmotnosť 15 kg. Z tohto telesa vyčnievali do priestoru komunikačné antény a prvky senzorov. Povrch bol pokrytý panelmi napájacích solárnych článkov. Stabilizáciu družice v priestoru zabezpečoval magnetický systém interakcií so zemským magnetickým poľom.

Medzi palubné vybavenie patril telemetrický vysielač v pásme 137 MHz o výkone 250 mW a vysielač v pásme 400 MHz o výkone 1,5 W. Na povelovanie a riadenie družice slúžil 24-kanálový systém s prijímačom na frekvencii 149 MHz. Prístroje na meranie fyzikálnych charakteristík boli predstavované Geiger-Mullerovým počítačom žiarenia, meračom nízkofrekvenčného elektomagnetického poľa, 16-kanálovým frekvenčným analyzátorom a experimentom s meraním elektrického a magnetického poľa do frekvencie 16 kHz.

Magion 1 ukončil svoju výskumnú činnosť 10. septembra 1981, kedy vstúpil do hustých vrstiev atmosféry a zhorel.

Magion 2
--------

Magion 2 bol vypustený 28. septembra 1989 tiež z kozmodrómu Pleseck, ale s využitím nosnej rakety Ciklon 3. Jeho materskou družicou bol Interkozmos 24.

Po umiestnení na dráhu boli parametre dráhy družice:

* sklon 82,6°
* perigeum 498 km
* apogeum 2 441 km
* perióda 115,5 min

Družica bola oproti Magionu 1 podstatne väčšia. Bola tvorená 26-stenom a mala takmer guľový tvar. Jej hmotnosť dosahovala 50 kg. Vďaka väčšej ploche satelitu a solárnych článkov sa zvýšilo množstvo generovanej elektrickej energie na 12 W. Bola vybavená trojzložkovým a jednozložkovým magnetometrom, rádiovým spektrometrom, 3 plazmovými sondami, analyzátormi energetických častíc a vlnovým experimentom.

Magion 3
--------

Magion 3 bola vypustená 18. decembra 1991 z kozmodrómu Pleseck s využitím nosnej rakety Ciklon 3 spoločne s družicou Interkozmos 25.

Po umiestnení na dráhe boli parametre dráhy družice:

* sklon 82,6°
* perigeum 436 km
* apogeum 2 943 km
* perióda 120,2 min

Družica bola rozmerovo i vybavením takmer zhodná s Magionom 2, hmotnosť sa zvýšila na 52 kg.
Rovnako prístrojové vybavenie bolo podobné, pribudol fotometer na meranie optických emisií vonkajšej atmosféry Zeme.

Magion 4
--------

Magion 4 bol vypustený 3. augusta 1995 z kozmodrómu Pleseck s využitím nosnej rakety Molnija spoločne s družicou Interball 1.

Po umiestnení na dráhe boli parametre dráhy družice:

* sklon 70,3°
* perigeum 17 068 km
* apogeum 175 449 km
* perióda 347,2 min

Družice bola rozmerovo i vybavením takmer zhodná s Magionom 2 a 3, hmotnosť sa zvýšila na 59 kg. Rovnako prístrojové vybavenie bolo podobné, pribudol röntgenový fotometer a dvojzložková Langmuirova sonda.

Magion 5
--------

Magion 5 je zatiaľ posledná družica tejto série. Bol vypustený 29. augusta 1996 z kozmodrómu Pleseck s využitím nosnej rakety Molnija spoločne s družicou Interball 2.

Po umiestnení na dráhe boli parametre dráhy družice:

* sklon 63,6°
* perigeum 1 366 km
* apogeum 18 608 km
* perióda 5454 min

Družica bola rozmerovo i vybavením takmer zhodná s predchádzajúcimi družicami, hmotnosť sa zvýšila na 62 kg. Prístrojové vybavenie bolo podobné, pribudol analyzátor chladnej plazmy a 2 kamery na snímánie nočnej strany Zeme.

Krátko po dosiahnutí obežnej dráhy však bolo s družicou stratené spojenie, pretože správne nefungoval solárny napájací systém a došlo k vybitiu palubných akumulátorov. Družica tak bola považovaná za mŕtvu a iba občas bolo vykonávané povelové vysielanie aktivačných signálov. Po takmer 20 mesiacoch márneho čakania náhle 8. mája 1998 sa družica opäť prebudila a začala na Zem odosielať vedecké dáta. Predpokladá sa, že porucha sa odstránila vďaka opakovanému zahrievaniu zo slnečného žiarenia a prípadnému prepáleniu skratovaných spojov.

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portálKozmonautický portál |

* Magion v Ústave Fyziky Atmosféry
* Telemetrická stanica v Novej Vsi

| * z
* d
* u
Kozmonautika na Slovensku |
| --- |
| Organizácie | 
* Slovenská vesmírna kancelária
* SOSA
* SSPA
* Oddelenie kozmickej fyziky ÚEF SAV

 |
| Kozmonauti | 
* Ivan Bella (EO-27/EP-17 na stanici Mir, 1999)

 |
| Družice | 
* skCUBE (2017)
* GRBAlpha (2021)

 |
| Spolupráce | 
* Interkozmos
* Prognoz
* Vertikal
* Magion
* Mars 96
* Rosetta
* Double Star
* Spektr-R
* BepiColombo
* JUICE

 |