Poloha Bukoviny
**Bukovina** (po rumunsky: *Bucovina*, po ukrajinsky: *Буковина* [*Bukovyna*], po nemecky: *Buchenland* alebo *Bukowina*, po poľsky: *Bukowina*, po maďarsky: *Bukovina*) bola historická krajina, v rokoch 1775-1918 súčasť Rakúskej monarchie, v súčasnosti rozdelená medzi Rumunsko a Ukrajinu.

Pôvod názvu
-----------

Pomenovanie *Bukovina* sa začalo používať roku 1775 po anexii príslušného územia Rakúskou monarchiou. Pomenovanie má slovanský pôvod a je odvodené od slova buk, keďže územie bolo zarastené prevažne bukmi.

Dejiny
------

### Starovek

Od starovekých rímskych čias obývali územie Bukoviny Dákovia, od ktorých Rumuni odvodzujú svoj pôvod.

### Stredovek

V 5. storočí územie získali Avari a po nich sa v regióne usadili Slovania. 
V 10.-11. storočí územie patrilo ku Kyjevskej Rusi. Od 14. storočia bolo územie súčasťou Moldavského kniežatstva s centrom v meste Suceava (od roku 1388). V 15. storočí sa o niektoré časti tohto územia sporili Moldavské kniežatstvo a Poľsko. V tomto období, počas vlády *Ştefan cel Mare* a jeho nástupcov vznikli maľované kláštory v mestách Moldoviţa, Putna, Suceviţa a Voroneţ. Spolu s ich slávnymi freskami patria k najväčšiemu kultúrnemu dedičstvu súčasného Rumunska.

### Osmanské obdobie

Od roku 1514 sa Bukovina ako súčasť Moldavského kniežatstva dostala do závislosti od Osmanskej ríše. V roku 1769 po postupných porážkach a ústupe Osmanských Turkov z Balkánu Bukovinu obsadili vojská Ruska a v roku 1774 Rakúskej monarchie. Región Bukoviny v júni 1783 navštívil osobne rímsko-nemecký cisár Jozef II.

### Habsburské obdobie

Roku 1775 Bukovina podľa Konštantínopolskej dohody pripadla Rakúskej monarchii. Do roku 1786 bola pod vojenskou správou a spravovali ju menovaní guvernéri (v rokoch 1774 - 1778 barón Gábor Splényi a v rokoch 1778 - 1786 barón Karl Enzenberg). Neskôr bola spravovaná ako súčasť Haliče, v rokoch 1849 - 1918 bola Bukovina jednou z korunných krajín habsburskej monarchie. Od čias cisára Jozefa II. na Bukovine existovalo ukrajinské, rumunské, nemecké, poľské, maďarské a židovské školstvo. V roku 1857 na území s rozlohou 10440 km² žilo 455 800 obyvateľov. Z toho tvorili Rumuni 44,6% (hlavne na juhu, v rôznych spoločenských triedach), Ukrajinci 38,2% (vrátane Rusínov, prevažne roľníci a pastieri), Nemci 6,4% (prevažne úradníci, remeselníci, inžinieri), Židia 6,4% (žijúci prevažne v mestách, obchodníci, remeselníci, lekári, advokáti), Poliaci 3% (žijúci prevažne v mestách - v Černovci tvorili v roku 1910 po Židoch druhú najväčšiu etnickú skupinu s počtom 15 412 ľudí), Maďari 1,6% a iní. Začiatkom 19. storočia prišli do Bukoviny aj prví slovenskí kolonisti (prví asi z Trenčianskej stolice, neskorší najmä z Kysúc). Slováci osídlili dediny Stará Huta, Nová Huta, Nový Solonec a Poiana Micului. 

Bukovina bola prevažne poľnohospodárskou krajinou (v roku 1880 až 3/4 obyvateľstva sa živilo poľnohospodárstvom). Významnú časť ekonomiky tvorila ťažba dreva, pretože región bol husto pokrytý lesmi (v roku 1820 mal región 480 770 ha lesov). V Černovci bývali veľké trhy s dobytkom. V roku 1902 ešte 60 % roľníckych hospodárstiev malo menej ako 2 ha pôdy, keďže 40% pôdy zaberali veľkostatky. Pastierstvo prevažovalo najmä v horských oblastiach krajiny.

### Zánik Rakúsko-uhorskej monarchie

Počas 1. svetovej vojny sa v Bukovine odohralo niekoľko bitiek medzi ústrednými veľmocami a Ruskom. Územie po vojne pripadlo Rumunsku, čo bolo potvrdené saintgermainskou zmluvou. 28. júna 1940 podľa paktu o neútočení severnú časť anektoval ZSSR, väčšina nemeckého obyvateľstva územie Bukoviny opustila. V roku 1941 ju Rumuni dobili späť. Väčšina židovskej menšiny bola deportovaná do koncentračných táborov. V roku 1944 bola Bukovina Moskovskou zmluvou opäť rozdelená: sever sa stal súčasťou ZSSR (Ukrajinskej SSR, dnešnej Ukrajiny) a juh zostal Rumunsku.

Väčšina historického územia Bukoviny je dnes súčasťou župy Suceava v Rumunsku a Černovickej oblasti na Ukrajine.

Národnosti
----------

### Ukrajinská Bukovina

Podľa oficiálneho sčítania obyvateľstva z roku 1995 bola národnostná skladba v Černovickej oblasti nasledovná:

* 70 % Ukrajinci
* 10 % Rumuni
* 9 % Moldavci
* viac ako 6 % Rusov
* 1.7 % Židia
* 0,5 % Poliaci

Rumunská menšina obýva prevažne južnú časť Černovickej oblasti, väčšinu tvoria v týchto okresoch: 

* Herţa – 95 %
* Novoselitza (Noua Suliţă) – 61 %
* Hylboka (Adâncata) – 50 %
* Storozhinetz (Storojineţ) – 30 %

### Rumunská Bukovina

V rumunskej časti v župe Suceviţa bola národnostná skladba v roku 1992 nasledovná:

* 96,6 % Rumuni
* 1,4 % Ukrajinci
* 0,7 % Rómovia
* 0,3 % Nemci
* 0,4 % Poliaci
* 0,1 % Maďari

Referencie
----------

1. ↑  ÚRADNÍK, V.: *Slováci v Bukovine.* Martin 1993, s. 8.
2. ↑  ÚRADNÍK, V.: *Slováci v Bukovine.* Martin 1993, s. 9.

Literatúra
----------

* ÚRADNÍK, Vendelín: *Slováci v Bukovine.* Martin : Matica slovenská 1993, 155 s. + obrazové prílohy. ISBN 80-7090-231-0

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bukovina (krajina)**

  


| * z
* d
* u
Krajiny a kráľovstvá Rakúsko-Uhorska |
| --- |
| Predlitavsko | 
* Bukovinské vojvodstvo
* České kráľovstvo
* Dalmátske kráľovstvo
* Kniežacké grófstvo Gorica a Gradisca
* Haličské a vladimírske kráľovstvo
* Istrijské markgrófstvo
* Korutánske vojvodstvo
* Kranské vojvodstvo
* Moravské markgrófstvo
* Rakúsko pod Enžou
* Rakúsko nad Enžou
* (Rakúske) Sliezsko
* Soľnohradské vojvodstvo
* Štajerské vojvodstvo
* Tirolské kniežacké grófstvo
* mesto Terst
* Vorarlbersko

 |
| Zalitavsko | 
* Chorvátsko-slavónske kráľovstvo
* mesto Rijeka
* Vlastné Uhorsko

 |
| Bosna a Hercegovina | Bosna a Hercegovina |