Turniansky hrad
**Turnianska župa** resp. **Turnianska stolica** resp. **Turniansky komitát** (namiesto slova Turnianska/-y môže byť staršie slovo **Torňanská/-ý** alebo **Tornianska/-y** alebo **Turňanská/-ý** alebo **Turnanská/-ý**; iný názov: **Turňa**, staršie **Torňa**, **Turna**; lat. *Comitatus Tornaensis* alebo *Torna*, maď. *Torna vármegye* alebo *Torna*, nem. *Komitat Tornau/Tornauer Gespanschaft* alebo *Tornau*) bola župa resp. stolica resp. komitát v Uhorsku.

Charakteristika
---------------

Turnianska župa ležala v juhovýchodnej časti dnešného Slovenska a severovýchodnej časti dnešného Maďarska. Turnianska župa bola jednou z najmenších v Uhorsku. V súčasnosti je to len názov príslušného regiónu.

Dejiny
------

Turňa bola jedným z prvých komitátov v Uhorsku, ale postupne sa zredukovala na malé územie okolo rovnomennej rieky *Turňa*. Pravdepodobne jej súčasťou v počiatkoch Uhorska boli aj časti Boršodskej, Spišskej a Gemerskej stolice. Najneskôr v 12. storočí však už všetky tvorili samostatné kráľovské komitáty.

V r. 1882 sa Turnianska župa spojila s Abovskou župou a vznikla Abovsko-Turnianska župa. Rozloha župy v r. 1806 bola 594 km².

Delila sa na dva slúžnovské okresy:

* horný (*Processus primus*), prevažne na Slovensku
* dolný (*Processus superior*), prevažne v Maďarsku

V súčasnosti je územie slovenskej časti bývalej Turnianskej župy súčasťou okresov Rožňava a Košice-okolie v Košickom kraji, maďarská časť je súčasťou župy Borsod-Abaúj-Zemplén,(slovensky:*Boršód-Abov-Zemplín)*.

Centrum
-------

Centrom Turnianskej župy bol Turniansky hrad, neskôr sa jej centrum presunulo do mesta Turňa nad Bodvou.

Zaujímavosti
------------

Turniansky hrad (zrúcanina, 375 m n. m.), na krasovom vrchu, vybiehajúcom zo Zádielskej planiny na juh ponad Turniansku kotlinu. Hrad sa nachádza nad obcou Turňa nad Bodvou, 5 km od hranice s Maďarskom. Vznikol asi v 13. storočí po tatárskych vpádoch, rodine Tornayovcov patril do r. 1406. 

Po vymretí rodu Tornayovcov, hrad krátko vlastnil Štefan Šafár z Branča (1409), od ktorého hrad získali Bebekovci. Okolo r. 1448 ho obsadili Jiskrove vojská.

Imrich Zápoľský kúpil hrad v r. 1476, jeho rodina vlastnila hrad až do r. 1531. V r. 1540 – 50 bol hrad rekonštruovaný ako súčasť protitureckej obrany (vtedy pohraničný hrad na hraniciach s Osmanskou ríšou). R. 1652 obsadený Turkami.

Počas stavovského povstania, vedeného Imrichom Tökölim ho dal generál Schultz r. 1685 zbúrať. V súčasnosti sú snahy na jeho obnovu. Dodnes sa zachovali len múry jednotlivých objektov a nohavicová strieľňa.

Národnosti
----------

Obyvateľstvo Turnianskej stolice bolo prevažne maďarské, Slováci žili r. 1773 v Bódvaszilaši, Dvorníkoch, Hačave, Szine, Szögligete, Turni nad Bodvou, Turnianskom sv. Andrejovi a Žarnove. Aj v súčasnosti je toto územie prevažne maďarského rázu.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4  ŽUDEL, Juraj. *Stolice na Slovensku*. 1. vyd. Bratislava : Obzor, 1984. 200 s. S. 151–154.

Pozri aj
--------

* Abovská župa
* Abovsko-turnianska župa (Uhorsko)

  


| * z
* d
* u
Župy v Uhorskom kráľovstve v roku 1910 |
| --- |
| 
Abovsko-turnianska župa · 
Aradská župa · 
Báčsko-bodrocká župa · 
Baranská župa · 
Békešská župa · 
Berežská župa · 
Bihárska župa · 
Boršodská župa · 
Brašovská župa · 
Bratislavská župa · 
Bystricko-nasodská župa · 
Čanadská župa · 
Čická župa · 
Čongrádska župa · 
Dolnobelehradská župa · 
Fogarašská župa · 
Gemersko-malohontská župa · 
Hajducká župa · 
Háromsecká župa · 
Hevešská župa · 
Hontianska župa · 
Huňadská župa · 
Jasovsko-veľkokumánsko-solnocká župa · 
Klužská župa · 
Komárňanská župa · 
Krašovsko-severinská župa · 
Liptovská župa · 
Malokykulská župa · 
Marmarošská župa · 
Marušsko-turdská župa · 
Mošonská župa · 
Nitrianska župa · 
Novohradská župa · 
Oravská župa · 
Ostrihomská župa · 
Peštiansko-pilišsko-šoltsko-malokumánska župa · 
Rábska župa · 
Sabolčská župa · 
Satumarská župa · 
Sibiňská župa · 
Siladská župa · 
Solnocko-dobocká župa · 
Spišská župa · 
Stoličnobelehradská župa · 
Šarišská župa · 
Šomodská župa · 
Šopronská župa · 
Temešvárska župa · 
Tekovská župa · 
Tolnianska župa · 
Torontálska župa · 
Trenčianska župa · 
Turdsko-araňošská župa · 
Turčianska župa · 
Udvarheľská župa · 
Ugočská župa · 
Užská župa · 
Veľkokykulská župa · 
Vesprémska župa · 
Zalianska župa · 
Zemplínska župa · 
Zvolenská župa · 
Železná/Vašská župa

***Chorvátsko-Slavónsko:*** Bjelovarsko-križevatská župa · Licko-krbavská župa · Modrušsko-skorjecká župa · Požecká župa · Sriemska župa · Varaždínska župa · Virovitická župa · Záhrebská župa · Mesto Rijeka (*Fiume*)
 |  |

| * z
* d
* u
Slovenské regióny |
| --- |
| Regióny cestovného ruchu | 
* Bratislavský región
* Dolné Považie
* Dolný Zemplín
* Gemer
* Horehronie
* Horná Nitra
* Horný Zemplín
* Košický región (Abov)
* Liptov
* Nitriansky región (Dolná Nitra)
* Orava
* Pohronie
* Podunajsko
* Poiplie Hont a Novohrad
* Horné Považie (Severné Považie) vrátane Kysúc
* Stredné Považie
* Spiš  bez Tatier a Zamaguria
* Šariš
* Tatry  vrátane Zamaguria
* Turiec
* Záhorie

 |
| Iné | 
* Hont
* Kysuce
* Malohont
* Novohrad
* Podpoľanie
* Považie
* Stredné Pohronie
* Tekov (Dolné Pohronie)
* Zamagurie
* Zemplín

 |