**Klokoč perovitý** (lat. *Staphylea pinnata*) je opadavý ker alebo nižší strom a je to jediný európsky zástupca  čeľade klokočovité (*Staphyleaceae*). Prirodzeným areálom jeho rozšírenia je stredná a juhovýchodná Európa až po Kaukaz. Roztrúsene rastie na humóznych lesných pôdach na kamenistom podklade, najmä na vápenci, od nížin do podhorského stupňa.

Opis
----

Klokoč perovitý je vzpriamený opadavý ker alebo strom vysoký do 5 m, ktorý má zelenú alebo svetlosivú, pozdĺžne pásikavú kôru. Konáriky sú za mladá chlpaté, zelené, neskoršie lysé, hnedé a lesklé. Púčiky sú protistojné a vajcovité.

Dlhostopkaté nepárno perovité listy sú zložené z 5 až 7 sediacich vajcovitých lístkov, ktoré sú na konci končisté, jemne pílkovité, dlhé 5 až 10 cm a na rube na žilnatine páperisté.

Kvety sa vyvíjajú v 5 až 12 cm dlhých previsnutých metlinách, postupne visiacich na dlhých stopkách. Kvety sú obojpohlavné, pravidelné a päťpočetné. Voľné žltobiele lupienky sú podlhovasté, dlhé 6 až 10 mm. Kališné zuby sú vajcovité a belavé.

Plodom je guľatá mechúrikatá žltozelená tobolka s niekoľkými veľkými veľmi tvrdými semenami. Tobolky sú blanovité, s priemerom 3 až 4 cm. Semená bývajú 2 až 4, sú guľaté, žltohnedé a lesklé, s priemerom do 10 mm.

Rozšírenie
----------

Klokoč perovitý je jediným pôvodným zástupcom čeľade klokočovité v strednej Európe. Vzhľadom na súčasný rozsah rozšírenia je tento druh najpočetnejší v Bulharsku, Rumunsku, Moldavsku, Maďarsku, Rakúsku a Chorvátsku. Smerom na západ sa jeho areál rozširuje do Talianska, Švajčiarska, východného Francúzska a Belgicka. Severnú hranicu tvoria izolované lokality v južných častiach Nemecka, Česka (väčšinou na Morave), Slovenska, západnej Ukrajiny a južného Poľska. Tento druh sa vyskytuje aj v Arménsku, Gruzínsku, Azerbajdžane a Rusku (Krasnodarský kraj), ako aj v ojedinelých enklávach v Turecku.
Na Slovensku sa vyskytuje od Malých Karpát po Dreveník na Spiši a v Slovenskom krase.

Ekológia
--------

Klokoč perovitý je roztrúsený druh humóznych lesných pôd na kamenistom podklade. Obľubuje zmiešané lesy, kroviny, zarastené skaly a rokliny. Vyhovujú mu vlhké, výživné, často vápenaté, humózne, kamenité i hlinité pôdy. Lepšie rastie na slnku, i keď znáša aj polotieň zapojeného porastu. Dobre sa rozmnožuje zo stratifikovaných semien. Vyskytuje sa od nížin do podhorského stupňa. Často býva splavený i do lužných lesov. Kvitne v máji a júni.

Vývojovo sú klokoče pravdepodobne mladé rastliny, pretože fosílne sú známe až z konca miocénu a pliocénu.

Význam a využitie
-----------------

Klokoč perovitý bol v minulosti spájaný s kultúrami viacerých prehistorických a historických kmeňov (najmä keltských, germánskych a slovanských). Pravdepodobne pre veľkolepý tvar a veľkosť svojich kvetov a plodov bol tento ker uctievaný. Využíval sa najskôr v predkresťanských a neskôr aj v kresťanských náboženských obradoch. Jeho drevo, veľmi tvrdé a odolné voči oderu, sa preto využívalo na úžitkové a náboženské účely, na výrobu krížov, plastík, násad náradia a vychádzkových palíc. Šperky, ako sú náhrdelníky, náušnice, náramky a ružence, sa vyrábali z jeho semien. Zvyšky takýchto predmetov sa nachádzajú pri archeologických vykopávkach.

V dôsledku jeho mnohorakého využitia a okrasnej hodnoty boli kríky klokoča často vykopávané z prírodných lokalít a vysádzané v blízkosti ľudských sídiel ako aj na hrobkách bojovníkov. V súčasnosti sa mnohé jeho lokality stále nachádzajú na alebo v blízkosti bývalých sídiel a hradísk.

Klokoč perovitý je aj v súčasnosti vhodný do všetkých druhov záhrad a jeho drevo sa cení v rezbárstve.

Galéria
-------

* Klokoč perovitý; rozkvitajúci strapec kvetov (máj) Klokoč perovitý; rozkvitajúci strapec kvetov (máj)
* Klokoč perovitý; rozkvitnutý strapec kvetov (máj) Klokoč perovitý; rozkvitnutý strapec kvetov (máj)
* Klokoč perovitý; vrchná strana zloženého listu Klokoč perovitý; vrchná strana zloženého listu
* Klokoč perovitý; spodná strana zloženého listu Klokoč perovitý; spodná strana zloženého listu
* Klokoč perovitý; lístok (vrchná strana) Klokoč perovitý; lístok (vrchná strana)
* Klokoč perovitý; lístok (spodná strana) Klokoč perovitý; lístok (spodná strana)
* Klokoč perovitý; nezrelé plody (začiatkom leta) Klokoč perovitý; nezrelé plody (začiatkom leta)
* Klokoč perovitý; detail nezrelej tobolky Klokoč perovitý; detail nezrelej tobolky
* Klokoč perovitý; zrelá tobolka so semenami (september) Klokoč perovitý; zrelá tobolka so semenami (september)
* Klokoč perovitý; semená v mierke Klokoč perovitý; semená v mierke
* Klokoč perovitý; kôra na kmeni (máj) Klokoč perovitý; kôra na kmeni (máj)

Referencie
----------

1. ↑  Barstow, M. & Harvey-Brown, Y. 2017. Staphylea pinnata (errata version published in 2018). The IUCN Red List of Threatened Species 2017: e.T83827703A123855346.  Accessed on 06 December 2022.
2. ↑  Karol Mičieta, Eva Zahradníková, Michal Hrabovský, Jana Ščefková. *Fylogenéza a morfogenéza cievnatých rastlín, s.198*. Bratislava : Univerzita Komenského, 2018.
3. 1 2   *Staphylea pinnata* [online]. POWO - Plants of the World Online, Kew, [cit. 2022-12-06]. Dostupné online. (anglicky)
4. 1 2 3 4 5  Michal Hrabovský at al.. *Veľká kniha rastlín, hornín, minerálov a skamenelín, s.76-77*. Bratislava : IKAR, a.s. - Príroda, 2021.
5. 1 2 3 4 5 6  Josef Dostál, Martin Červenka. *Veľký kľúč na určovanie vyšších rastlín I. s.604*. Bratislava : Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1991.
6. 1 2 3 4 5 6 7  V. Větvička, V. Matoušová. *Stromy a kry*. Bratislava : Príroda, 1992.
7. 1 2 3  Łukasz Piechnik, Przemysław Kurek, Tomasz Wójcik. *Distribution of the European bladdernut Staphylea pinnata (Staphyleaceae) in Poland* [online]. Research Gate GmbH; Chausseestr. 20, 10115 Berlin, Germany, December 2021, [cit. 2022-12-06]. Dostupné online. (anglicky)

Iné projekty
------------

CommonsWikidruhy
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Klokoč perovitý**
* Spolupracuj na Wikidruhoch Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Klokoč perovitý**