Súradnice: 42°41′29.4″S 23°19′56.8″V﻿ / ﻿42,691500°S 23,332444°V﻿ / 42.691500; 23.332444

**Mauzóleum kniežaťa Alexandra I.** (bulh. Мавзолей на княз Александър I – *Mavzolej na kňaz Aleksandăr I*), alebo **Mauzóleum kniežaťa Alexandra Battenberga** (bulh. Мавзолей на княз Александър Батенберг – *Mavzolej na kňaz Aleksandăr Batenberg*), prípadne **Mauzóleum Alexandra Battenberga** (bulh. Мавзолей на Александър Батенберг – *Mavzolej na kňaz Aleksandăr Batenberg*) je mauzóleum, ktoré sa nachádza v centrálnej časti mesta Sofia v Sofijskej oblasti v západnom Bulharsku. Pomenované je po prvom bulharskom kniežati, Alexandrovi I.

Lokalita
--------

Mauzóleum leží v centrálnej časti Sofie na ulici „Vasil Levski" (bulh. булевар „Васил Левски" – *bulevar „Vasil Levski"*, doslova *bulvár Vasila Levského*) č. 81. Nachádza sa v malom parku.

Dejiny
------

Knieža Alexander I. bol prvým bulharským kniežaťom po oslobodení Bulharska a za jeho vlády došlo v roku 1885 aj k zjednoteniu Bulharského kniežatstva s Východnou Ruméliou. Napokon bol po vojenskom puči 26. augusta 1886 nútený abdikovať a až do konca života žil v rakúskom Grazi. Zomrel 17. novembra 1893.

Po jeho smrti sa bulharská vláda rozhodla vybudovať mauzóleum na uchovanie jeho pozostatkov. Byť pochovaný v Sofii bolo osobné želanie Alexandra I. Sarkofág s pozostatkami kniežaťa, ktoré boli po jeho smrti prevezené do Bulharska bol najskôr uložený v Rotunde svätého Juraja.

Na projekt budovy mauzólea bol vyhlásený konkurz, ktorý prebehol v roku 1894 a ktorý vyhral švajčiarsky architekt Jakob Heinrich Meyer. Mauzóleum bolo postavené v priebehu roku 1897. 3. januára 1898 bol do mauzólea prenesený sarkofág s pozostatkami Alexandra I. 

V roku 1937 darovala manželka Alexandra I. grófka Johanna Loisingerová, mauzóleu niektoré osobné veci kniežaťa, ktoré ostali v mauzóleu exponované pre jeho návštevníkov. V roku 1946 bolo mauzóleum zatvorené pre návštevníkov, osobné veci Alexandra I. boli dane do správy sofijského Národného vojensko-historického múzea a z vrchu kupole bola demontovaná medená kniežacia koruna.

Pre návštevníkov bolo mauzóleum znovu otvorené v priebehu roku 1991.

Charakteristika
---------------

Budova slúži ako hrobka a pamätník prvého bulharského kniežaťa po oslobodení Bulharska – Alexandra Battenberga.

Autorom budovy je švajčiarsky architekt Heinrich Meyer. Autorom freskovej výzdoby je bulharský umelec Charalampij Tačev. Tačev pri výzdobe využil motívov s prvkami secesie. Budova bola postavená v novobarokovom slohu.

Mauzóleum je postavené ako dvojosová symetrická budova s kupolou o priemere ôsmich metrov. V každej zo štyroch stien budovy sa nachádza klenutá nika. Vrchol kupoly je zakončený kniežacou korunou zhotovená z medi. Vchod je formovaný dvojstĺpovým portikom, ktorý je zakončený trojuholníkovým frontónom. Na frontóne sa nachádza osobný erb Alexandra I. ktorý bol v tom čase zároveň aj štátnym erbom. Je zhotovený z bronzu.

V mauzóleu sa nachádzajú ostatky prvého bulharského kniežaťa po oslobodení Bulharska – Alexandra Battenberga. Sú uložené pod mramorovým sarkofágom, ktorý dominuje interiéru stavby. Za sarkofágom sa nachádza doska z kararského mramoru s reliéfovým portrétom Alexandra I..

Múzeum
------

Mauzóleum má aj štatút múzea a je vo vybraných dňoch voľne prístupné návštevníkom. Je filiálkou sofijského Regionálneho historického múzea. Vstup je bezplatný.

Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany
----------------------------------

Kategória: kultúrna pamiatka národného významu

Budova bola vyhlásená za kultúrnu pamiatku miestneho významu v roku 1955. Neskôr bol jej štatút preklasifikovaný a budova bola v v Štátnom vestníku č.25 z roku 1998 vyhlásená za kultúrnu pamiatku národného významu. Ako dôvod ochrany je uvedená architektonicko-staviteľská ako aj umelecká hodnota budovy.

Názov budovy ako je uvedený na zozname kultúrnych pamiatok národného významu je *Mavzolej na kňaz Aleksandăr Batenberg* (bulh. Мавзолей на княз Александър Батенберг, doslova *Mauzóleum kniežaťa Alexandra Battenberga*).

Galéria
-------

* celkový pohľad na stavbu mauzóleacelkový pohľad na stavbu mauzólea
* celkový pohľad na stavbu mauzólea zbokucelkový pohľad na stavbu mauzólea zboku
* celkový pohľad na stavbu mauzólea zozaducelkový pohľad na stavbu mauzólea zozadu
* pohľad na prednú fasádu mauzólea s portikompohľad na prednú fasádu mauzólea s portikom
* interiér mauzóleainteriér mauzólea
* detailný pohľad na mramorový sarkofág s ostatkami Alexandra I.detailný pohľad na mramorový sarkofág s ostatkami Alexandra I.
* detail kupolydetail kupoly
* detailný pohľad na erb nad vchodomdetailný pohľad na erb nad vchodom
* mauzóleum na historickej fotografii z roku 1898mauzóleum na historickej fotografii z roku 1898
* mauzóleum na historickej fotografii z roku 1905mauzóleum na historickej fotografii z roku 1905

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21  KADIJSKA, Taňa; BLAŽEVA, Elena; SAVOVA, Mariana. Enciklopedija Sofia. Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Naučnoinformacionen centăr "Bălgarska enciklopedija" – Knigoizdatelska kăšta "Trud". 2017. 420 s. ISBN 9549384921. S. 204. (bulharsky)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15  KOLEKTÍV AUTOROV. Goľama enciklopedija BĂLGARIJA – tom 7 – kru-mom. Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Naučnoinformacionen centăr „Bălgarska enciklopedija". 2012. 4946 s. ISBN 9789548104296. S. 2651 – 2652. (po bulharsky)
3. 1 2 3 4   mc.government.bg, [cit. 2022-09-14]. Dostupné online.
4. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  RUSKOV, Kiril; ANGELOV, Čavdar. Sofia – architekturni zabeležitelnosti. Sofia : Architekturno izdatelstvo arch&art. 2017. 180 s. ISBN 9789548931519. S. 108. (po bulharsky)
5. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  STANISHEV, Georgi. Sofia – architectural guide. Berlin : DOM publishers. 2019. 320 s. ISBN 9783869226576. S. 137. (po anglicky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Mauzóleum kniežaťa Alexandra I.**