Zoznam víťazstiev akkadského kráľa Rimuša nad marhašským kráľom Abalgamašom a elamským kráľom Emahsinim, asi 2270 pred Kr.Zoznam víťazstiev akkadského kráľa Rimuša nad marhašským kráľom Abalgamašom a elamským kráľom Emahsinim, asi 2270 pred Kr.
Na starovekom Blízkom východe sa hlinené tabuľky používali ako písacie médium, najmä na písanie klinovým písmom, počas celej doby bronzovej a aj v dobe železnej.

Klinopisné znaky sa odtláčali na mokrú hlinenú tabuľku pomocou pera často vyrobeného z trstiny (trstinové pero). Po napísaní sa mnohé tabuľky vysušili na slnku alebo na vzduchu a zostali krehké. Neskôr sa tieto nevypálené hlinené tabuľky mohli namočiť do vody a recyklovať na nové čisté tabuľky. Iné tabuľky sa po napísaní buď zámerne vypálili v horúcich peciach, alebo sa neúmyselne vypálili pri náhodnom vyhorení budov alebo počas konfliktu, čím sa stali tvrdými a odolnými. Zbierky týchto hlinených dokumentov tvorili prvé archívy. Boli základom prvých knižníc. Na Blízkom východe sa našli desaťtisíce písaných tabuliek vrátane mnohých fragmentov.

Zachované dokumenty v podobe tabuliek z minojskej/mykénskej kultúry sú najmä tie, ktoré sa používali na vedenie účtovníctva. Tabuľky slúžiace ako štítky s odtlačkom boku prúteného koša na zadnej strane a tabuľky zobrazujúce ročné súhrny naznačujú prepracovaný účtovný systém. V tejto kultúrnej oblasti sa tabuľky nikdy zámerne nevypaľovali, pretože hlina sa každoročne recyklovala. Niektoré tabuľky však boli „vypálené" v dôsledku nekontrolovaných požiarov v budovách, kde boli uložené. Zvyšok, zostali tabuľky z nevypálenej hliny a sú preto veľmi krehké. Z tohto dôvodu niektoré inštitúcie skúmajú možnosť ich vypálenia v súčasnosti, aby pomohli ich zachovaniu.

Použitie hlinených tabuliek
---------------------------

Sumerská hlinená tabuľka, v súčasnosti uložená v Orientálnom inštitúte Chicagskej univerzity, s textom básne Inanna a Ebih, ktorú napísala kňažka Enheduanna, prvá autorka, ktorej meno je známe.Sumerská hlinená tabuľka, v súčasnosti uložená v Orientálnom inštitúte Chicagskej univerzity, s textom básne *Inanna a Ebih*, ktorú napísala kňažka Enheduanna, prvá autorka, ktorej meno je známe.
Babylonská hlinená tabuľka Plimpton 322 s číslami napísanými klinovým písmom. Táto tabuľka, o ktorej sa predpokladá, že bola napísaná okolo roku 1800 pred Kr. uvádza dve z troch čísel, ktoré sa dnes nazývajú pytagorejské trojice.Babylonská hlinená tabuľka Plimpton 322 s číslami napísanými klinovým písmom. Táto tabuľka, o ktorej sa predpokladá, že bola napísaná okolo roku 1800 pred Kr. uvádza dve z troch čísel, ktoré sa dnes nazývajú pytagorejské trojice.
Text na hlinených tabuľkách mal podobu mýtov, bájok, esejí, hymnov, prísloví, epickej poézie, obchodných záznamov, zákonov, rastlín a zvierat. To, čo tieto hlinené tabuľky umožňovali, bolo, aby si jednotlivci zaznamenávali, kto a čo je významné. Príkladom týchto veľkých príbehov bol *Epos o Gilgamešovi*. Tento príbeh rozprával o veľkej potope, ktorá zničila Sumer. Lieky a recepty, ktoré by boli vtedy neznáme, boli dostupné vďaka hlineným tabuľkám. Niektoré z receptov boli guláš, ktorý sa pripravoval z kozy, cesnaku, cibule a kyslého mlieka.

Koncom 3. tisícročia pred Kr. (2200 - 2000 pred Kr.) sa prvýkrát pokúsili aj o „krátky príbeh", keď nezávislí pisári vstúpili do filozofickej arény s príbehmi, ako napr: „*Debata medzi vtákom a rybou*" a ďalšie témy.

Komunikácia
-----------

Komunikácia sa zrýchlila, pretože teraz existoval spôsob, ako si posielať správy rovnako ako pošta. Dôležité a súkromné hlinené tabuľky boli potiahnuté ďalšou vrstvou hliny, aby ich nikto iný neprečítal. Tento spôsob komunikácie sa používal viac ako 3 000 rokov v pätnástich rôznych jazykoch. Sumeri, Babylončania a Eblaiti mali svoje vlastné knižnice hlinených tabuliek.

Proto- písmo
------------

Tabuľky z Tărtărie, podunajskej civilizácie, môžu byť ešte staršie, pretože boli datované nepriamou metódou (kosti nájdené v blízkosti tabuľky boli datované uhlíkovou metódou) do obdobia pred 4000 rokmi pred Kr. a možno pochádzajú až z obdobia 5500 rokov pred Kr. ale ich interpretácia zostáva sporná, pretože tabuľky boli vypálené v peci a vlastnosti uhlíka sa zmenili.

Referencie
----------

1. ↑  Guisepi, Robert Anthony; F. Roy Willis (2003). *Ancient Sumeria*. *International World History Project.* Robert A. Guisepi. Archivované 17. 12. 2017.
2. ↑  Thickett, David; Odlyha, Marianne; Ling, Denise (2002). *An Improved Firing Treatment for Cuneiform Tablets*. Studies in Conservation. 47 (1): 1–11. doi:10.2307/1506830. JSTOR 1506830.
3. 1 2  Cuneiform – Sumerian tablets and the world's oldest writing. factanddetails.com.
4. ↑  Ioana Crişan; Marco Merlini. *Signs on Tartaria Tablets found in the Romanian folkloric art*. *Prehistory Knowledge.* The Global Prehistory Consortium, Euro Innovanet. Prevzaté 5. 11. 2010.

Pozri aj
--------

* Aššurbanipalova knižnica
* Chammurapiho zákonník

Iné projekty
------------

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Clay tablet na anglickej Wikipédii.*

Autoritné údaje: