**Somár domáci** (iné názvy: staršie: **osol domáci**; mimo taxonómie: **domáci somár**, **domáci osol**, **somár**, **osol**; latinské názvy pozri nižšie) je taxón z podrodu somár (Asinus). Presnejšie sa zaraďuje buď ako taxón (forma alebo poddruh) v rámci druhu somár africký (*Equus africanus*) alebo ako samostatný druh.

Spoločne s koňom domácim je to jediný domestikovaný nepárnokopytník.

Názvy
-----

Ako pri všetkých domestikovaných taxónoch, aj pri somárovi domácom je presné vedecké zaradenie sporné a teda aj sporný aj vedecký názov. Možné názvy tohto taxónu sú:

* ako poddruh somára afrického:
	+ *Equus africanus asinus*
	+ *Equus asinus asinus*
	+ *Equus africanus domesticus*
	+ *Equus asinus domesticus*
	+ *Equus asinus vulgaris*
	+ *Asinus africanus asinus*
	+ *Asinus asinus asinus*
	+ *Asinus africanus domesticus*
	+ *Asinus asinus domesticus*
	+ *Asinus asinus vulgaris*
* ako forma somára afrického:
	+ *Equus africanus* f. *asinus*
	+ *Equus africanus* f. *domestica*
	+ *Equus asinus* f. *asinus*
	+ *Equus asinus* f. *domestica*
	+ *Asinus africanus* f. *asinus*
	+ *Asinus africanus* f. *domestica*
	+ *Asinus asinus* f. *asinus*
	+ *Asinus asinus* f. *domestica*
* ako samostatný druh:
	+ *Equus asinus* (v užšom zmysle)
	+ *Asinus asinus* (v užšom zmysle)
	+ *Asinus domesticus*
	+ *Asinus vulgaris*

O týchto názvoch porovnaj aj systéma a vysvetlenia v článku somár africký.

Evolúcia
--------

Somáre domáce sa geneticky delia na dve skupiny - klád 1 a klád 2. Klád 1 vznikol z (dnes už pravdepodobne vyhynutého) taxónu somár núbijský, ktorý patrí do druhu somár africký. Klád 2 má nejakého dnes neznámeho afrického predchodcu (z druhu somár africký); jeho predchodcom však každopádne nie je somár somálsky.

Vzhľad
------

Žrebec má výšku v kohútiku v priemere okolo 122 centimetrov, kobyla 115 centimetrov. Somár domáci má sivú srsť s čiernym pozdĺžnym pásom na strede chrbta a s bielym bruchom.

Potrava
-------

Somár domáci je bylinožravec. Okrem žihľavy, štiavu a trávy pokropenej močom a výkalmi zje somár domáci všetku rastlinnú potravu, somáre dokonca obhrýzajú aj drevo. Pred domestikáciou sa živili často len rôznymi druhmi suchých travín a kríkov.

Rozmnožovanie
-------------

Dobou párenia sú posledné dni jari alebo prvé mesiace leta. Asi po 11 mesiacoch samica somára rodí jedno mláďa, dosť dobre vyvinuté. Už v druhom roku má normálnu veľkosť, plnú silu má ale až v treťom roku. Keď sa skríži somár s kobylou, vznikne neplodný mul, ktorý sa podobá skôr na koňa. Skrížením samice somára s koňom vznikne mulica, ktorá sa podobá viac na somára.

Význam
------

Somár domáci sa používa na nosenie bremien, pretože dokáže uniesť aj 300 kg. Okrem svojej sily poskytuje aj mlieko a mäso. Mlieko somára je výživnejšie ako kravské a egyptská panovníčka Kleopatra VII. sa v somárom mlieku kúpala pre udržanie hladkej pleti. Mäso somára sa údajne pridáva do pravej uhorskej salámy.

Iné projekty
------------

WikicitátyCommonsWikidruhy
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **osol**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Somár domáci**
* Spolupracuj na Wikidruhoch Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Somár domáci**

Externé odkazy
--------------

* Ako sme zdomácneli (článok o pôvode somára domáceho na servere OSEL.cz) (po česky)

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Osel domácí na českej Wikipédii.*

Ďalšie zdroje
-------------

1. ↑   *Stavovce Slovenska: Cicavce: Zora Feriancová-Masárová [and] Vladimĭr Hanák*. [s.l.] : Vydavatel'stvo Slovenskej akadémie vied, 1965. 368 s. S. 299.
2. ↑   *Somár domáci - Národná zoo Bojnice* [online]. zoobojnice.sk, [cit. 2022-02-24]. Dostupné online.
3. ↑  Výročná správa ZOO Košice 2016
4. ↑  Výročná správa ZOO Košice 2011
5. ↑  MIKLÍKOVÁ, Z. Archeozoologické nálezy zo stredovekého sídliska v Bajči. In: SLOVENSKÁ ARCHEOLÓGIA LVIII-1, 2010, 123-168, S. 139
6. ↑  STANĚK, V. J. Veľký obrazový atlas zvierat. 1965, S. 535
7. ↑  KMEŤOVÁ, P.Kým mu nasadili ohlávku.... In: Historická revue 2009, S. 23
8. ↑  MITCHELL, Peter. *The Donkey in Human History (An Archaeological Perspective)*. [s.l.] : Oxford University Press, 2018. 306 s. ISBN 978-0-19-874923-3. S. 29-31.
9. ↑  Kimura et al. 2011