**Victor Witter Turner** (\* 28. máj 1920, Glasgow – † 18. december 1983, Charlottesville, USA) bol britský antropológ. Je pokladaný za jedného z najinšpiratívnejších autorov súčasnej antropológie.

Životopis
---------

Narodil sa v Glasgowe ako syn Normana a Violet Turnerových. Počas druhej svetovej vojny slúžil ako nižší dôstojník pri zneškodňovaní nevybuchnutých bômb. Po vojne sa vďaka knihám Margaret Meadovej a Alfreda R. Radcliffea-Browna spolu so svojou manželkou a neskoršou celoživotnou spolupracovníčkou Edith Turnerovou začal zaujímať o antropológiu. Získal bakalársky diplom z antropológie na University College London a potom pokračoval v postgraduálnom štúdiu na University of Manchester. V roku 1950 až 1954 robil rozsiahly terénny výskum asi sedemnásťtisícového kmeňa Ndembu v severozápadnej Rhodézii (v dnešnej Zambii). Tomuto kmeňu venoval monografiu *Schism and Continuity in an African Society* (Schizma a kontinuita v jednej africkej spoločnosti, 1957), ktorú obhájil v roku 1955 ako svoju doktorandskú prácu. V nej sa pokúsil nájsť poriadok nie v sociálnej štruktúre, ale v mocenskom konflikte, ktorý spoločnosť nerozvracia, ale potvrdzuje. Kľúčový pojem, ktorý mal Turnerovi umožniť konceptualizáciu ndembuskej sociálnej organizácie a hodnôt, bola *sociálna dráma*, ktorá zahŕňa fázy postupného porušenia noriem, krízy, urovnávania a reintegrácie. Analógia života ako divadelnej hry bola blízka Turnerovej skúsenosti a naturelu. Jeho matka bola herečka, ktorá sa doma neustále pripravovala na svoje roly. Turner preto dokázal citovať veľa pasáží zo Shakespeara, Aischyla, Shawa a Ibsena, ktorého hry pripadali Turnerovi ako priame vyjadrenie ndembuskej reality. Koncept sociálnej drámy uplatnil Victor Turner rovnako pri analýze islandských ság (*An Anthropological Approach to the Icelandic Saga; The Icelandic Family Saga as a Genre of Meaning-Assignment*) alebo na priebeh mexickej revolúcie z roku 1810. Od polovice 60. rokov sa Turner zaoberal aj problematikou politickej antropológie. Spoločne s Marcelom Schwartzom a Arturom Tudenom usporiadal panel o politickej antropológii v roku 1964 v rámci zasadania Americkej antropologickej asociácie a podieľal sa sa na vydaní zborníku *Political Anthropology*(1966). Zomrel 18. decembra 1983.

Hlavné myšlienky
----------------

Victor Turner zdôraznil význam symbolu ako základného prvku v ľudskej kultúre. V týchto myšlienkach sa inšpiroval hlavne Edwardom Sapirom a Sigmundom Freudom. Symbol špecifikuje ako dynamickú entitu viazanú na sociálnu akciu, ktorá ho generuje, a zároveň je spojený so sociálnym kontextom, ktorý vymedzuje jeho význam. Stáva sa tak zhustením významov s potencionálne silným emočným účinkom. V minulosti dosiahli jednoduché symboly vysokú efektivitu, ktorej možnosti sú neustále odhaľované v rôznych civilizačných a historických horizontoch (napr. kresťanský kríž) Podľa Turnera má byť symbol chápaný predovšetkým ako prejav ľudského zmýšľania.

Referencie
----------

1. ↑  Budil 2003, s. 323
2. 1 2  Budil 2003, s. 325
3. ↑  Budil 2003, s. 328

Literatúra
----------

* Budil, I. (2003) (česky), *Mýtus, jazyk a kulturní antropologie*, Praha: Triton

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Victor Turner na anglickej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * BnF: 120973255
* GND: 119001535
* ISNI: 0000 0001 0892 808X
* LCCN: n50019104
* NK ČR: jn20040128007
* VIAF: 44326843
* WorldCat: lccn-n50019104