**Karol Kalchbrenner** (nem. *Karl Kalchbrenner*, maď. *Kalchbrenner Károly*) (5. máj 1807, Pöttelsdorf  –  6. jún 1886, Spišské Vlachy) bol rakúsko-uhorský botanik, mykológ a evanjelický kňaz.

Životopis
---------

Stredoškolské štúdiá absolvoval v Győri, Pešti, Banskej Štiavnici, Bratislave a Šoproni. Po ukončení štúdia evanjelickej teológie v Šoproni a Halle, kde medzi jeho spolužiakov patril aj Oswald Heer, sa stal v roku 1931 pomocným kňazom u svojho otca v Pešti a následne od roku 1932 pôsobil ako evanjelický kňaz v obci Spišské Vlachy. Vo voľnom čase sa venoval štúdiu gréckych a rímskych autorov, ako aj žánrovej maľbe. V roku 1839 sa kvôli problémom so zrakom vzdáva maľovania. Namiesto neho sa začína zaujímať o záhradkárstvo, ktoré sa od roku 1847 mení na vášeň pre botaniku. V roku 1858 je zvolený za diakona a v roku 1870 za arcidiakona 13 spišských miest. V roku 1881 odchádza na dôchodok.

Vedecká činnosť
---------------

V roku 1847 začína mapovať semenné rastliny spišskej župy. Na popud Fridricha Augusta Hazslinszkého následne prechádza od floristiky k mykológii. Zo samouka sa stal medzinárodne uznávaným mykológom; bol v styku s najväčšími menami svetovej mykológie, akými boli Švéd Elias Magnus Fries, Angličania Miles Joseph Berkeley a Mordecai Cubitt Cooke, Škót Andrew Murray, Francúz Casimir Roumeguère, Rakúšan Ludwig Heufler von Hohenbühel, Nemci Gottlob Ludwig Rabenhorst, Leopold Fuckel, Felix von Thümen a v austrálii žijúci Ferdinand von Mueller, Talian Giacopo Bresàdola, Juhoafričania Leopold Richard Baur, John Medley Wood a Peter Mac Owen a ďalší.

Medzi jeho najvýznamnejšie počiny patrilo vydanie 60 článkov a opisov viac než 400 húb z Európy, Ázie, Austrálie a Južnej Ameriky. Bol autorom a ilustrátorom diela *Icones Selectae Hymenomycetum Hungariae*, ktoré obsahovalo 1334 duhov mykoflóry. Kalchbrennerove opisy vyšli v Muellerovom diele *Fragmenta Phytographiae Australiae*. Viaceré z jeho článkov, vrátane popisu nových druhov húb a opisu rodu Agaricus v západnej Austrálii, boli v rokoch 1882 a 1883 vydané v Zborníku Linného spoločnosti Nového Južného Walesu.

Bol prijatý za plnoprávneho člena Uhorskej akadémie vied a za dopisovateľa Linného spoločnosti Nového Južného Walesu.

Nové taxóny
-----------

Bol autorom množstva prvých opisov nových druhov húb, pričom štandardnou autorskou skratkou, ktorá sa využíva pri citáciách botanických názvov vytvorených a publikovaných zo strany tohto autora, je *Kalchbr.*.

* Úplná bibliografia na stránke Worldcat. Medzi najznámejšie patria:
* *Amanita effusa*
* *Humidicutis lewelliniae*
* *Lepista caffrorum*
* *Uredo commelinae*

Na jeho počesť bolo prívlastkom "kalchbrenneri", resp. "kalchbrenneriana" pomenovaných 39 druhov, 1 poddruh, 1 varieta a 1 forma húb. V roku 2002 bol po ňom pomenovaný novovytvorený rod húb *Kalchbrenneriella*.

Referencie
----------

1. ↑   Definitions of some new Australian fungi. *Proceedings of the Linnean Society of New South Wales*, 1882, s. 104–106. Dostupné online. DOI: 10.5962/bhl.part.22735.
2. ↑   Fungi aliquot Australiae orientalis. *Proceedings of the Linnean Society of New South Wales*, 1882, s. 563. Dostupné online.
3. ↑   Description of two new fungi. *Proceedings of the Linnean Society of New South Wales*, 1883, s. 175. Dostupné online. DOI: 10.5962/bhl.part.28642.
4. ↑   Records of Australian botanists. *Journal and Proceedings of the Royal Society of New South Wales.* (C. Potter, Acting. Govt. Printer), 1908. Dostupné online.
5. ↑   *Kalchbrenner, Károly (Karl) (1807-1886)* [online]. International Plant Names Index, [cit. 2024-03-12]. Dostupné online. (po anglicky)
6. ↑  Kalchbrenner K. 1882) *Grevillea* **11**(no. 57): p. 24
7. ↑   *Index Fungorum* [online]. Index Fungorum. Dostupné online. (po anglicky)
8. ↑  Paul Diederich (Autumn 2002) Kalchbrenneriella, a New Genus to Accommodate the Lichenicolous Hyphomycete Torula cyanescens *The Bryologist*, **105** (3) pp. 411-14

Autoritné údaje: