**Walther von Brauchitsch** (\* 4. október 1881 – 18. október 1948) bol nemecký poľný maršal, štábny dôstojník, najvyšší veliteľ nemeckých pozemných síl v úvodných častiach druhej svetovej vojny.

Život
-----

Narodil sa v aristokratickej rodine. Jeho otec Bernhard Eduard von Brauchitsch bol generál jazdectva. Jeho rodina mala dlhú tradíciu významných vojenských osobností v nemeckých ozbrojených silách. Do armády vstúpil v roku 1901 ako príslušník gardového delostreleckého pluku. V roku 1904 získal hodnosť kapitán. Počas prvej svetovej vojny slúžil v štábnych funkciách XVI. zboru, 34. pechotnej divízie a Záložného gardového zboru.

V medzivojnovom období ďalej pôsobil v Reichswehre. Velil postupne delostreleckej batérii, pechotnému práporu. Neskôr získal štábny post na novozriadenom úrade Truppenamt, čo v podstate bolo krytie pre Nemecku zakázaný generálny štáb. V tejto úlohe sa podieľal na riešení organizácie činnosti motorizovaných oddielov s podporou letectva. V roku 1928 povýšený do hodnosti plukovník.

V roku 1933 bol povýšený do hodnosti generálporučíka a poverený vedením Königsbergského vojenského dištriktu a zároveň velením 1. divízie. O dva roky neskôr bol poverený vedením 1. armádneho zboru v Königsbergu a povýšený do hodnosti generál delostrelectva. Dozeral na vývoj protilietadlového kanónu kalibru 88 mm, ktorý sa v neskoršom období stal neoceniteľnou protilietadlovou aj protitankovou zbraňou. Prebral od Hitlera značné sumy peňazí a stal sa závislý na jeho finančnej pomoci. Na jeseň 1937 sa stal veliteľom armádnej skupiny vo Východnom Prusku (Wehrkreis I).

V roku 1938 po odstúpení Wernera von Fritscha z funkcie veliteľa Hlavného veliteľstva pozemného vojska (Oberkommando des Heeres, OKH), po zinscenovanom obvinení, bol von Brauchitsch povýšený do hodnosti generálplukovník (Generaloberst) a poverený touto funkciou. Ako najvyšší veliteľ pozemných síl pôsobil od februára 1938 do decembra 1941, teda v období najvýznamnejších nemeckých útočných operácií. Von Brauchitsch súhlasil s viacerými nacistickými myšlienkami, avšak oponoval Hitlerovi pri jeho plánoch na teritoriálnu expanziu v prípade Rakúska a Československa. Nebol však natoľko odhodlaný ako jeho predchodca von Fritsch. Zároveň sa riadil myšlienkou, že ozbrojené zložky by sa mali držať od politiky v ústraní a mali plniť rozkazy, tak ako im to prikazuje vojenská prísaha.

Podieľal sa na vypracovaní a vykonaní útočných operácií namierených proti Poľsku. Spolu so svojim podriadeným Franzom Halderom uvažoval v tomto období o zosadení Hitlera pre jeho ďalšie vojenské plány. Plány napadnúť Francúzsko považovali za nereálne. Napokon sa však podieľal na príprave útoku na Benelux a Francúzsko. Bol oponentom plánu navrhovaného von Mansteinom, ktorý počítal s nečakaným útokom cez Ardeny. Oponoval Hitlerovi pri zastavení nemeckého postupu pred prístavom Dunkerque, pri ktorom sa podarilo veľkej časti britských pozemných síl uniknúť z obkľúčenia loďami (tzv. operácia Dynamo).

Po porážke Francúzska bol v júli 1940 spolu s ďalšími vysokými nemeckými dôstojníkmi povýšený do hodnosti poľného maršala. Na jar 1941 bol poverený plánovaním a realizáciou útoku na Juhosláviu a Grécko, čo sa mu úspešne podarilo do konca apríla 1941.

Následne sa podieľal na príprave útoku na Sovietsky zväz. Pred začiatkom ani počas bojov sa nepostavil proti žiadnym nevojenským a neľudským rozkazom armádnym jednotkám, ktoré boli vydané na popud Hitlera a boli namierené proti civilnému obyvateľstvu podrobených území a vojnovým zajatcom. V novembri 1941 utrpel infarkt. Bol Hitlerom obvinený z neúspechu nemeckého útoku na Moskvu počas operácie Tajfún a odvolaný z funkcie. Bol prevelený do zálohy, kde zostal po zvyšok vojny. Hitler ho v podstate dal internovať a držať na loveckom zámku Drei Röhren pri českej obci Strašice (okres Rokycany).

Po skončení vojny bol zajatý anglickými jednotkami a najprv prevezený do tábora vo Walese. Bol obvinený z vojnových zločinov a zločinov proti ľudskosti. Zomrel v nemocnici v britskom zajateckom tábore v okupovanom Hamburgu ešte pred začiatkom procesu.

Referencie
----------

1. 1 2  Mueller, G. Tucker, S.C. 2005, Brauchitsch, Heinrich Alfred Hermann Walther von (1881–1948). in Tucker, S.C. (Editor), World War II. A Student Encyclopedia. ABC Clio, Santa Barbara, s. 214 - 215
2. ↑  Barnett, C. 1997, Hitlerovi generálové, Jota, Brno, 576 s.
3. ↑  Konečný, V. *Maršála Brauchitsche věznil Hitler v brdských Třech trubkách* [online]. novinky.cz, 22-09-2011, [cit. 2017-07-23]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Walther von Brauchitsch**

| * z
* d
* u
Nemeckí poľní maršali a veľkoadmiráli |
| --- |
| 
* Werner von Blomberg
* Fedor von Bock
* Eduard Freiherr von Böhm-Ermolli
* Walther von Brauchitsch
* Ernst Busch
* Hermann Göring
* Robert Ritter von Greim
* Wilhelm Keitel
* Albert Kesselring
* Paul Ludwig Ewald von Kleist
* Günther von Kluge
* Georg von Küchler
* Wilhelm von Leeb
* Wilhelm List
* Erich von Manstein
* Erhard Milch
* Walter Model
* Friedrich Paulus
* Walter von Reichenau
* Wolfram von Richthofen
* Erwin Rommel
* Gerd von Rundstedt
* Ferdinand Schörner
* Hugo Sperrle
* Maximilian von Weichs
* Erwin von Witzleben

 |

Autoritné údaje: * BnF: 12917305f
* GND: 116414855
* ISNI: 0000 0000 4918 4518
* LCCN: nr2002023348
* VIAF: 44428610
* WorldCat: lccn-nr2002023348