Rez teoretickej Dysonovej sféry, variant pôvodného Dysonovho konceptu, s polomerom 1 AU, tenkou stenou a vyžarujúcim infračervené žiarenie.
**Dysonova sféra** (nepresne: *Dysonova guľa*) je hypotetická konštrukcia postavená okolo hviezdy, ktorej cieľom je zhromažďovať energiu hviezdy alebo jej časť. Môže ísť o systém prstencov, satelitov, plachiet alebo iných čiastkových konštrukcií alebo o súvislú guľovú plochu (čiže sféru). Hlavné podtypy sú **Dysonova bublina** (t. j. sústava Dysonových prstencov okolo hviezdy) a **Dysonovo puzdro** (puzdro, teda súvislá guľová plocha, okolo hviezdy). **Dysonov prstenec** je kružnica okolo hviezdy tvorená napríklad vedľa seba umiestnenými satelitmi.

Prvýkrát takúto konštrukciu spomenul Olaf Stapledon vo svojom sci-fi románe Star Maker (1937). Neskôr koncept spopularizoval Freeman Dyson v roku 1960 vo svojej práci *Search for Artificial Stellar Sources of Infrared Radiation*.. Išlo o sféru vo vzdialenosti 1 AU od Slnka, postavenú z materiálov veľkých planét (Jupiter).

Podľa W. D. Davidova Dysonovu sféru nie je možné postaviť, pretože žiadna konštrukcia (sféra, prstencová alebo kupolovitá konš.) nedokáže byť dynamicky odolná. V prípade sféry ide o obrovskú štruktúru, na ktorú okrem samotnej gravitácie hviezdy vplýva aj radiačný tlak a dostredivá sila, čo znemožňuje jej výstavbu. Systém z viacerých častí nie je však stabilný. Výstavba by si vyžiadala obrovské množstvo energie, času a materiálu.

Dysonova sféra by bola znakom veľmi vyspelej civilizácie. Pri pohlcovaní slnečnej (hviezdnej) energie by vyžarovala veľké množstvo infračerveného žiarenia s malou (alebo premenlivou) svietivosťou a vďaka tomu by bola detegovateľná.

Medzi možných adeptov s takouto konštrukciou patrili hviezdy KIC 8462852 a EPIC 204278916. V obidvoch prípadoch však zmenu svietivosti spôsobili prachové prstence.

Galéria
-------

* Dysonov prstenecDysonov prstenec
* Dysonov rojDysonov roj
* Dysonova bublinaDysonova bublina

Referencie
----------

1. ↑  Kultúra slova, 2018, roč. 52, č. 1
2. ↑   *Dyson Spheres: How Advanced Alien Civilizations Would Conquer the Galaxy (Infographic)* [online]. space.com, 14 January 2014, [cit. 2020-03-04]. Dostupné online.
3. ↑  Freemann J. Dyson. Search for Artificial Stellar Sources of Infra-Red Radiation. *Science*, 1960, s. 1667 – 1668. Dostupné online. DOI: 10.1126/science.131.3414.1667. PMID 17780673.
4. 1 2  LEM, Stanisław. *Summa Technologiae*. [s.l.] : University of Minnesota Press, 2013. 409 s. ISBN 978-0-8166-7577-7.
5. ↑  Priroda, no. 11, 1963
6. 1 2  Richard A. Carrigan, Jr.. *IRAS-based whole-sky upper limit on Dyson Spheres* [online]. The Astrophysical Journal, 698:2075 – 2086, 2009-06-20, [cit. 2020-03-04]. Dostupné online. (po anglicky)
7. ↑  Nadia Drake. *Mystery of 'Alien Megastructure' Star Has Been Cracked* [online]. nationalgeographic.com, 2018-01-03, [cit. 2020-03-04]. Dostupné online.
8. ↑  CREW, Bec. *Researchers Just Found a Second 'Dyson Sphere' Star* [online]. sciencealert.com, [cit. 2020-03-04]. Dostupné online.
9. ↑   *The peculiar dipping events in the disc-bearing young-stellar object EPIC 204278916* [online]. academic.oup.com, [cit. 2020-03-04]. Dostupné online.

Iné projekty
------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portál |

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Dysonova sféra**