**Miltiades** alebo **Miltiadés** (starogr. *Μιλτιάδης* – *Miltiades*, iný prepis: *Miltiadés*) bol aténsky politik, tyran v Chersonése, olympijský víťaz v tethrippe v 6. stor. pred Kr.

Miltiades bol synom Kypsela z rodu Filaiovcov, jednej z najvplyvnejších aténskych rodín. V roku 559 pred Kr. krátko po tom ako sa Peisistratos stal v Aténach tyranom, prikývol žiadosti tráckeho kmeňa Dolonkov, aby ich viedol v obrannej vojne proti Apsinthom (Apsinthioi, trácky kmeň), ktorí ich ohrozovali zo severu a následne vyzval Aténčanov, aby sa pod jeho vedením na výprave proti Apsinthom zúčastnili. Peisistratos mu pri tom nekládol prekážky, naopak, bol iste rád, že sa zbavil nežiaduceho vplyvného politického rivala a jeho priaznivcov.

trácky kmeň Dolonkov (na obrázku Doloncoi) obývajúci severný breh Dardanelskej úžiny a severne od nich kmeň Apsinthov (na obrázku Apsinthioi)Chersonésos (dnešné turecké mesto Gelibolu)
Približne v roku 555 pred Kr. založil Miltiades na severnom brehu Dardanelskej úžiny aténsku *kolóniu* tzv. klérúchiu Chersonésos (aténske *klérúchie* boli druhom akýchsi kolónii, ktoré sa zakladali na dobytom gréckom i negréckom území od konca 6. stor. pred Kr. Chersonésos bol založený na už existujúcej tráckej osade.) a následne sa tam ujal vlády. Tyran Miltiades si svoje mesto dal opevniť múrom, aby zabránil nájazdom nepriateľov. Miltiades zomrel bezdetný okolo roku 519 pred Kr. a jeho krajina bola zverená Stesagorovi, synovi jeho nevlastného brata Kimóna.

Aj Miltiadov nevlastný synovec, Miltiades mladší (Stesagorov brat ), sa v roku 524 pred Kr. stal tyranom Chersonésu. V roku 512 pred Kr. podporoval Iónske povstanie proti Peržanom. Keď bolo povstanie potlačené, ušiel do Atén, kde v roku 490 pred Kr. velil aténskemu vojsku v bitke pri Maratóne.

Miltiades dosiahol na 55. olympijských hrách v roku 560 pred Kr. víťazstvo v pretekoch so štvorzáprahom koní. Staroveký autor Pausanias uvádza, že Miltiades venoval Diovi Olymskému obetný dar, ktorý umiestnili do jednej z pokladníc v Olympii (tzv. pokladnice *thésauros* boli budovy kam Gréci ukladali svoje obetné dary). Sám autor o tom uvádza: *„Sú tam umiestnené ešte iné pozoruhodnosti: Pelopov meč zhotovený so zlatou rukoväťou, Amalthein roh vyrobený zo slonoviny, dar Miltiada, syna Kimóna, ktorý prvý vládol z jeho rodiny v tráckom Chersonnése. Na rohu je nápis v starom attickom písme: **Zástup z Chersonnésu tento roh dal tunajšiemu Diovi, arátske hradby keď zdolali, lebo Miltiades im velil.** "* (Pausanias omylom ztotožnil Miltiada, syna Kimóna s jeho strýkom, synom Kypselovým.)

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. 1 2  Mark Golden. *Sport in the ancient world from A to Z*. London : Taylor & Francis, 2003. ISBN 0-203-49732-5. S. 103.
2. 1 2  Herodotos, *História*, 6,36.
3. ↑  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 136.
4. ↑  Herodotos, *História*, 6,38.
5. ↑  Herodotos, *História*, 6,39.
6. ↑  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 72.
7. ↑  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 356.
8. ↑  Pausanias, *Periégésis tés Hellados*, 6,19,6.
9. ↑  Pausanias. *Pausaniás, cesta po Řecku II.*. Praha : nakladatelství Svoboda, 1973. 25-039-73. S. 574 vysvětlivky.

Pozri aj
--------

* Zoznam olympijských víťazov staroveku