**Poissonova konštanta** (iné názvy: **Poissonovo číslo**, **pomer hmotnostných** (resp. **merných**) **tepelných kapacít**, **pomer tepelných kapacít**) je podiel hmotnostnej tepelnej kapacity pri stálom tlaku a hmotnostnej tepelnej kapacity pri stálom objeme. Označuje sa {\displaystyle \kappa }, alebo **k**, alebo {\displaystyle \gamma } (v anglickej literatúre): 

{\displaystyle \kappa ={\frac {c\_{p}}{c\_{V}}}} , kde
* *cp* je hmotnostná tepelná kapacita pri stálom tlaku
* *cV* je hmotnostná tepelná kapacita pri stálom objeme.

Pre ideálne plyny je zhodná s veličinou nazývanou izoentropický exponent (=adiabatický exponent).

Veličina má význam v termodynamike stlačiteľných tekutín, kde sa objavuje najmä v rovniciach súvisiacich s adiabatickým dejom. Vystupuje napríklad vo vzťahu pre rýchlosť zvuku v plynoch.

Pôvod názvu
-----------

Názov konštanty bol odvodený z toho, že vystupuje ako exponent v tzv. Poissonovom zákone platnom pre adiabatický dej ideálneho plynu.

Hodnota
-------

Hodnota tejto konštanty závisí od toho ako, sa jednotlivé pohyby molekuly podieľajú na jej energii. Preto je závislá od počtu stupňov voľnosti, a ďalších veličín je však vždy väčšia ako 1.

### Pre ideálny plyn

Poissonova konštanta ideálneho plynu závisí len od stupňov voľnosti {\displaystyle f} molekúl plynu podľa vzťahu:

{\displaystyle \kappa ={\frac {f+2}{f}}}
Pre jednoatómový plyn sú možné pohyby pozdĺž troch nezávislých súradnicových osí, t. j. má 3 stupne voľnosti: 

{\displaystyle \kappa \ ={\frac {5}{3}}=1.67}
Pre dvojatómový plyn sú možné pohyby pozdĺž troch nezávislých súradnicových osí a rotácie okolo dvoch osí (okrem osi prechádzajúcej stredom spojených atómov), t. j. má 5 stupňov voľnosti: 

{\displaystyle \kappa ={\frac {7}{5}}=1.4}
Pre trojatómový plyn sú možné pohyby pozdĺž troch nezávislých súradnicových osí a rotácie okolo troch osí, t. j. má 6 stupňov voľnosti: 

{\displaystyle \kappa ={\frac {8}{6}}=1.33}
### Pre reálny plyn

Pri reálnych plynoch je zhoda s hodnotou vypočítanou pre ideálny plyn dobrá iba pre jednoatómové plyny. Pre dvoj- a viacatómové molekuly sa prejavuje vplyv tvaru molekuly, veľkosti (hmotnosti) atómov a termodynamickej teploty. S klesajúcou teplotou hodnota konštanty rastie. V tabuľke sú uvedené experimentálne zistené hodnoty pre niektoré plyny.

| Počet atómovv molekule | plyn | teplota (°C) | Poissonovakonštanta |
| --- | --- | --- | --- |
| jeden | hélium (He) | -180 | 1,660 |
| kryptón (Kr) | 19 | 1,680 |
| xenón (Xe) | 19 | 1,660 |
| neón (Ne) | 19 | 1,640 |
| argón (Ar) | -180 | 1,760 |
| 15 | 1,680 |
| ortuť (Hg) | 360 | 1,670 |
| dva | vodík (H2) | -181 | 1,597 |
| 100 | 1,404 |
| 2000 | 1,318 |
| kyslík (O2) | -181 | 1,450 |
| 100 | 1,399 |
| 400 | 1,394 |
| vzduch (suchý) | 0 | 1,403 |
| 100 | 1,401 |
| 1000 | 1,365 |
| oxid uhoľnatý (CO) | 20 | 1,400 |
| jodovodík (HI) | 100 | 1,400 |
| bróm (Br2) | 300 | 1,320 |
| jód (I2) | 185 | 1,300 |
| viac | voda (H20) | 20 | 1,330 |
| 200 | 1,310 |
| Oxid uhličitý (CO2) | 0 | 1,31 |
| 20 | 1,30 |
| 100 | 1,281 |
| 400 | 1,235 |
| amoniak (NH3) | 15 | 1,310 |
| metán (CH4) | -115 | 1,410 |
| 20 | 1,320 |
| etán (C2H6) | 15 | 1,220 |
| propán (C3H8) | 16 | 1,130 |

Referencie
----------

1. ↑  Poissonova konstanta. In:  *Technický slovník naučný*. 1. vyd. Zväzok 6 P – Q. Praha : Encyklopedický dům, 2004. 429 s. ISBN 80-86044-24-6. S. 173.
2. 1 2  ISO 80000-5:2007

Zdroje
------

* Feynman R.P. Leighton R.B. Sands M.: *Feynmanovy přednášky z fyziky 1/3*. Fragment Havlíčkův Brod. 2000.


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Fyzikálny portálChemický portál |