Karner svätej Anny v Skalici (14./15. storočie, barokizovaný)
**Karner** alebo **karnerová kaplnka** (lat. *carinalis* – pozemský; *carnarium* alebo *ossarium* = *kostnica*) je stavba menších rozmerov určená na uchovávanie kostí zosnulých. Môže patriť ku kostolu ako prístavba, prípadne je vymedzeným priestorom v chrámovej predsieni alebo pod chórom, najčastejšie je však samostatnou centrálnou stavbou s kvadratickým, kruhovým, alebo polygonálnym pôdorysom. Výstavba karnerov bola rozšírená v 12. – 16. storočí v románskej a gotickej architektúre v Strednej Európe. Vychádzala z praktických dôvodov, prevažne z dôvodu priestorového obmedzenia cintorínov a potreby ochrany ostatkov zosnulých pred zneuctením. Karner je súčasťou cintorína a jeho dvojitá funkcia je vyjadrená rozdelením priestoru na spodnú, podzemnú časť, ktorá slúži ako kostnica, a hornú kaplnku, spravidla s pripojenou apsidou s oltárom, prípadne i s vežičkou.

Opis
----

Karner je dvojpodlažná stavba menších rozmerov. V jeho dolnej časti sa zvyčajne nachádza kostnica zapustená v teréne, v hornej časti sa nachádza kaplnka slúžiaca na zádušné omše za zosnulých. Pôdorys je malá kruhová, polygonálna alebo štvorcová centrála, v období gotiky má aj pozdĺžny pôdorys. Myšlienka budovania karnerov sa vyvinula v prostredí nemeckých benediktínskych kláštorov. Románske karnery kruhového pôdorysu sú tvarovo podobné rotundám, čo je dôvodom ich častej mylnej zámeny. Podobnosť tkvie len v pôdoryse, rozdiel možno badať v dvojpodlažnom systéme karnera a rozličných účeloch stavieb. Rotundy sú vlastne malé kostoly, kým karner je výhradne pohrebnou záležitosťou. Najviac zachovaných karnerov pochádza z románskeho obdobia a v neskorom stredoveku sú zriedkavejšie. Vzorom im bola pravdepodobne dvojpodlažná cintorínska Kaplnka svätého Michala vo Fulde vybudovaná v rokoch 818 – 822. Na pochovávanie sa zrejme začala využívať až neskôr. V 10. storočí sa výstavba karnerov rozšírila do niektorých ďalších benediktínskych, a neskôr i cisterciánskych kláštorov, a do cintorínov pri farských kostoloch. Tento typ sa však rozširuje až v druhej polovici 12. a najmä v 13. storočí. Najčastejšie sa karner vyskytuje v Podunajsku s centrom v Dolnom Rakúsku, odkiaľ sa rozširoval i na susedné územie.

Najstarší karner na Slovensku objavili pri archeologickom výskume Bratislavského hradu; stál na pohrebisku pri kostole vybudovanom pravdepodobne na začiatku 11. storočia. Ďalší karner vybudovali v bratislavskom podhradí (Kaplnka svätého Jakuba pod úrovňou dnešného Námestia SNP, po roku 1221). Zachovala sa z neho podzemná časť v suteréne dnešného Dómu sv. Martina. Výstavba a rozšírenie karnerov na Slovensku súvisí s príchodom nemeckých kolonistov koncom 12. a začiatkom 13. storočia. K najvýznamnejším zachovaným karnerom na Slovensku patria Kaplnka svätého Ondreja (pôvodne svätého Michala) v Kremnici (polovica 13. storočia, súčasť komplexu Mestského hradu) a Kaplnka svätého Michala v Banskej Štiavnici (prvá tretina 13. storočia, súčasť komplexu Starého zámku), jeho pôvodný podzemný priestor je zaklenutý pomocou ôsmich kamenných rebier na strednom pilieri. Horná časť s apsidou bola upravená v 14. storočí. Z ďalších príkladov je Karner svätej Anny v Skalici (14./15. storočie, barokizovaný) a Karner svätého Michala v Trenčíne (posledná tretina 15. storočia). Archeologickými vykopávkami sú doložené karnery vo Štvrtku na Ostrove, Dolnom Štále (asi 12. – 13. storočie), Krupine (prvá tretina 13. storočie). V Česku sa zachovalo niekoľko karnerov, mimo iné v Kutnej Hore, v Brne pod Kostolom svätého Jakuba, v Prahe na Malej Strane pod Kostolom Panny Márie Víťaznej, v Mělníku pod Kostolom svätého Petra a Pavla. Stredoveké karnery kruhového pôdorysu sa zachovali aj na južnej Morave, ako napríklad v Moravských Budějoviciach, Stonařove, Bítove (zaplavený Vranovskou priehradou).

Galéria
-------

* Za pravzor všetkých karnerov sa považuje pohrebná kaplnka, dnes Kostol svätého Michala vo FuldeZa pravzor všetkých karnerov sa považuje pohrebná kaplnka, dnes Kostol svätého Michala vo Fulde
* Príklad karneru v byzantskej architektúre, Bačkovský kláštor, BulharskoPríklad karneru v byzantskej architektúre, Bačkovský kláštor, Bulharsko
* Románsky kruhový karner (1150 – 1160) vedľa farského kostola, Hardegg, Rakúsko.Románsky kruhový karner (1150 – 1160) vedľa farského kostola, Hardegg, Rakúsko.
* Karner, 17. storočie, Gosheim, Nemecko.Karner, 17. storočie, Gosheim, Nemecko.
* Románsky kruhový karner (12. storočie), Hainburg, Rakúsko.Románsky kruhový karner (12. storočie), Hainburg, Rakúsko.
* Kaplnka svätého Michala v Banskej Štiavnici (prvá tretina 13. storočia, súčasť komplexu Starého zámku), SlovenskoKaplnka svätého Michala v Banskej Štiavnici (prvá tretina 13. storočia, súčasť komplexu Starého zámku), Slovensko
* Karner svätého Michala v TrenčíneKarner svätého Michala v Trenčíne
* Karner Božieho tela vo Zvolene (počas archeologického prieskumu medzi rokmi 2005 – 2006 objavili gotického karneru zo 14.storočia)Karner Božieho tela vo Zvolene (počas archeologického prieskumu medzi rokmi 2005 – 2006 objavili gotického karneru zo 14.storočia)

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6  karner In:  *Encyclopaedia Beliana* [online]. Encyclopaedia Beliana, [cit. 2020-03-18]. Dostupné online. ISBN 978-80-89524-30-3.
2. ↑  karner In: SYROVÝ, Bohuslav. *Architektura oborový slovník*. 2. vyd. Praha : Státní nakladatelství technické literatury, 1972. S. 151.
3. ↑  karner In: *Slovenské slovníky* [online]. Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied, [cit. 2020-11-06]. Dostupné online.
4. ↑  karner In:PLAČEK, Miroslav; BÓNA, Martin. *Encyklopédia slovenských hradov*. Preklad Daniela Marsinová. 1. slov. vyd. Bratislava : Slovart, 2007. 391 s. ISBN 978-80-8085-287-0. S. 381.
5. ↑  karner In:BLAŽÍČEK, Oldřich; KROPÁČEK, Jíři. *Slovník pojmů z dějin umění*. Praha : Odeon, 2013. ISBN 9788072991044. S. 209.
6. 1 2  HÁJEK, Václav. *Architektura. Klíč k architektonickým slohům*. Praha : Grada Publishing, 2000. ISBN 8071697222. S. 210, 229.
7. ↑  RICHTER, Václav. Románská architektura na Moravě. *Časopis Společnosti přátel starožitností LX* (Časopis Společnosti přátel starožitností LX), 1952, roč. 60, čís. 1, s. 231 – 234.
8. ↑  karner In:PODOLINSKÍ, Alexandra a Štefan. *Karner* [online]. apsida.sk, [cit. 2020-03-18]. Dostupné online.

Literatúra
----------

* VLČEK, Pavel; SOMMER, Petr; FOLTÝN, Dušan. *Encyklopedie českých klášterů*. Praha : Libri, 1997. ISBN 80-85983-17-6. S. 717, 782.
* DAVID, Petr; SOUKUP, Vladimír. *777 kostelů, klášterů a kaplí České republiky*. Praha : Soukup & David, 2002. ISBN 80-7011-708-7. S. 304, 308.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Karner**

Pozri aj
--------

* kostnica
* rotunda
* kaplnka
* kaplnka svätého Jakuba

Externé odkazy
--------------

* Schorbach
* Hartberg
* Kutná Hora: kostnica
* Karner v Skalici
* Karner v Kremnici
* Karner v Trenčíne
* Osárium v Spišskej Novej Vsi
* Karner
* Karner