Reliéf hore znázorňuje Démokratiu ako kladie olivový veniec (korunu) na hlavu Démosa, ktorý zosobňuje obyvateľov mesta Atény, nápis pod reliéfom je dekrét proti tyranii prijatý cca v roku 336 pred Kr. Múzeum starovekej Agory v Aténach
**Démokratia** (starogr. *δημοκρατία*) bola staroveká aténska slávnosť k pocte demokracie založená zrejme až po znovuzavedení demokracie v Aténach roku 403 pred Kr. po období vlády tridsiatich tyranov. Pravdepodobne sa oslavovala 12. dňa atického mesiaca boédromión. 

Pojem *„demokracia"* sa ešte v Kleisthénovej dobe (koniec 6. stor. pred Kr.) nepoužíval. Eunomia *„zákonný poriadok"* bola nahradená pojmom *isonomia* označujúcim *„rovnosť pred zákonmi"* či politickú rovnoprávnosť. To bol prvý pojem, ktorý označoval demokraciu. V Periklovej dobe slovo *démokratia* (t. j. *vláda ľudu, od kretein – vládnuť, démos – ľud*) nahradilo označenie *isonomia* pre popis politickej situácie v Aténach. Zahrňovalo v sebe predstavu práva, slobody a rovnosti.

Vytvoreniu kultu zosobnenia demokracie došlo približne v roku 330 pred Kr. (dokazuje to aj nápis *IG II² 1496*, v riadkoch 131-132 ), keď aténsky rozvoj spoločensko-ekonomickej elity ovládajúci formovanie politického názoru a liturgizáciu úradov sprevádzal dôraz na demokratické inštitúcie (Aténčania reorganizovali niektoré verejné náboženské sviatky a obety a zrenovovali rôzne kulty). Od toho roku sa Démokratii začali prinášať obety (podľa Plutarcha 12. boédromióna, a to v deň, kedy bola demokracia v roku 403 pred Kr. znovu nastolená) a jej kňaz, rovnako ako kňaz boha Démosa, mali čestné miesto v divadle (okrem božskej Démokratie sa tiež uctievali i „demokratické" božstvá ako Peithó, bohyňa presviedčania, Zeus Agoraios, patrón politického zhromaždenia, Aténa Agoraia a Themis, bohyňa božského zákona). Približne v rovnakom čase sa Aténčania rozhodli na agore postaviť sochu bohyne Démokratie, a to neďaleko Stoy Dia Eleutheria (v Diovom stĺporadí), kde známy maliar Eufranor už dve desaťročia predtým na svojej maľbe spájal Démokratiu s Théseom a Démosom. Fragmenty zo sochy Démokratie, pochádzajúcej z rokov 335 až 330 pred Kr. sa našli v základoch domu z byzantského obdobia, hneď vedľa základov podstavca z tretej štvrtiny 4. stor. pred Kr. Tomuto datovaniu zodpovedajú aj slohové znaky tejto sochy.

Na aténskej Agore sa našla aj mramorová stéla zaznamenávajúca dekrét proti tyranii prijatý v Aténach v roku 337/6 pred Kr. Bol to dôrazný spôsob, ako pripomenúť, že pôvodná demokracia bola koncipovaná a postupne obnovená ako protityranská forma *politeie* (*„štátu, ústavy"*). Nad textom je umiestnený basreliéf zobrazujúci bohyňu Démokratiu, zosobnenú demokraciu, pri akte korunovania vencom z posvätných olivových listov sediacej mužskej postavy, ktorá predstavuje Démosa, zosobnenie aténskeho ľudu. Tento dekrét bol prijatý krátko po víťazstve Macedóncov pri Chaironei, zrejme s cieľom odradiť ľud od promacedónskej vzbury. Keď potom Macedónci v roku 322 pred Kr. Atény obsadili, stéla musela byť zbúraná.

V týchto rokoch zároveň prebiehala v Aténach rozsiahla stavebná činnosť. V porovnaní s 5. storočím pred Kr. keď takmer všetky prostriedky smerovali do prestavby „horného mesta" a dolné mesto zostalo prevažne zanedbané, vo 4. storočí pred Kr. sa v celom tomto mestskom priestore rozbehol čulý stavebný ruch. Do popredia sa dostávali najmä tie projekty, ktoré boli považované za symboly demokracie.

Referencie
----------

1. ↑  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 366.
2. 1 2  Tony Mierzwicki. *Hellenismos: Practicing Greek Polytheism Today*. Minnesota : Llewellyn Worldwide, 2018. ISBN 978-07-3874-375-2. S. 182.
3. ↑  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 31-32.
4. ↑  Eric W. Robinson. *The First Democracies*. Stuttgart : Franz Steiner Verlag, 1997. ISBN 978-35-1506-951-9. S. 125.
5. ↑  Inscriptiones Graecae, Regions: Attica (IG I-III): Attica *IG II² 1496*
6. ↑  Jon D. Mikalson. *The Sacred and Civil Calendar of the Athenian Year*. Princeton : Princeton University Press, 2015. ISBN 978-14-0087-032-5. S. 53.
7. 1 2  Joseph Roisman. *Brill's Companion to Alexander the Great*. Leiden : BRILL, 2002. ISBN 978-90-0421-755-3. S. 123.
8. ↑  Ploutarchos, *Moralia, De mulierum virtutibus*, 349 f.
9. ↑   *Das Argument: Berliner Hefte für Probleme der Gesellschaft*. Minnesota : Arguments-Verlag, 1988. S. 894.
10. 1 2  Dorothea Rohde. *From Deliberative Democracy to Consent Democracy*. London : Springer Nature, 2023. ISBN 978-34-7605-921-5. S. 260.
11. ↑  Paul Cartledge. *Thebes: The Forgotten City of Ancient Greece*. Basingstoke : Pan Macmillan, 2020. ISBN 978-15-0987-317-3. S. 321.