**Juhani Aho** (\* 11. september 1861, Lapinlahti – † 8. august 1921, Helsinki), vlastným menom **Johannes Brofeldt**, literárnym menom Siltanen, Jussi alebo len skrátene J.S-n, bol novinár a prvý fínsky profesionálny spisovateľ, vo svojej dobe jeden z najznámejších v Škandinávii. 

Špecializoval sa na krátke príbehy takzvané „hobliny" (fínsky *lastu*). Čerpal z fínskeho folklóru, ale jeho tvorba nebola provinciálna a odrážala v sebe moderné literárne hnutie tej doby, najmä realizmus. Prekladal diela Alexandra Kiellanda, Alphonse Daudeta, Selmy Lagerlöfovej, Victora Huga, Maurice Maeterlincka a iných.

Životopis
---------

Juhani Aho sa narodil v Lapinlahti Theodorovi Brofeldtovi a Emme Snellmanovej. V roku 1884, kedy bol jeho otec menovaný farárom v Iisalmi, sa rodina presťahovala na faru vo Vieremä. Matkou bol vychovávaný v prísnom duchu pietizmu. V rokoch 1872–1880 študoval v Kuopiu a v roku 1880 nastúpil na Helsinskú univerzitu, kde do roku 1884 študoval klasické jazyky a históriu, školu však opustil bez promócie.

Najznámejšie Ahove diela sú romány Pastorova dcéra a Pastorova žena. Prvý bol ovplyvnený nórskou realistickou školou, druhý pobytom v Paríži.

V dobe svojich študíjnych rokov začal pracovať ako novinár a nasledujúce desaťročie prispieval do mnohých novín. V roku 1886 robil spolu so svojim bratom Pekkom Brofeldtom redaktora novín *Keski-Suomi*, v rokoch 1887–1889 pracoval pre noviny *Savo* a v roku 1889 sa pridal k zakladateľom *Päivälehti*. 

V rokoch 1889–1890 žil v Paríži. Vtedajšiu francúzsku morálku spolužitie muža a ženy a ďalšie rozdiely v myslení vtedajších Fínov a Parížanov popisuje v románe *Pastorova žena*.

V rokoch 1893–1903 bol členom *Uusi Kuvalehti*. V roku 1897 sa s rodinou presťahoval do Tuusuly, ktorá priťahovala veľa umelcov, spisovateľov a prominentov z fínskeho kultúrneho života, akými boli napríklad J. H. Erkko, Pekka Halonen, Eero Järnefelt alebo Jean Sibelius. 

Roku 1911 Ahovi vyšiel realisticko-romantický román Juha, ktorý bol neskôr vo Fínsku niekoľkokrát sfilmovaný, naposledy tiež režisérom Akim Kaurismäkim.

Bol ženatý s umelkyňou Venny Soldan-Brofeldtovou, s ktorou mal dve deti, Anttiho a Heikkiho. Zo vzťahu s Matildou (Tilly) Soldan, Vennyinou sestrou, mal syna Björna.

Bibliografia
------------

* 1883 Vtedy, keď otec kúpil lampu (*Siihen aikaan kun isä lampun osti*)
* 1884 Železnica (*Rautatie*)
* 1885 Pastorova dcéra (*Papin Tytär*)
* 1886 Kaarnajärnvský pán (*Hellmannin herra*, po česky 1905)
* 1889 Do Helsínk (*Helsinkiin*)
* 1890 Osamelý (*Yksin*)
* 1891 Hobliny (*Lastuja*) (diel I. II. III. IV. V. VI.*)*
* 1892 Nové hobliny (*Uusia lastuja*)
* 1893 Pastorova žena (*Papin rouva*)
* 1894 Psanci (*Maailman murjoma*, po česky 1909)
* 1897 *Panu*
* 1901 *Aatteiden mies*
* 1901 *Tutkimus taudin syistä*
* 1905 *Antti Ahlström*
* 1906 Jar a neskorá zima (*Kevät ja takatalvi*)
* 1906 *Minkä mitäkin Italiasta*
* 1907 Ortieľ (*Tuomio*)
* 1908 *Minkä mitäkin Tyrolista*
* 1911 *Eläimiä*
* 1911 *Juha*
* 1912 *Maisemia*
* 1912 Sasu Punanen a iné hobliny (*Sasu Punanen ja muita lastuja*)
* 1913 Obrazy a fikcie z fínskej histórie 1–3 (*Kuvia ja kuvitelmia Suomen historiasta 1–3*)
* 1914 Svedomie (*Omatunto*)
* 1916 Poustovník mieru (*Rauhan erakko*)
* 1918–1919 *Hajamietteitä kapinaviikoilta*
* 1919 *Rakkautta*
* 1920 Spomínaš? (*Muistatko?*)
* 1921 *Lohilastuja ja kalakaskuja*
* 1921 *Kootut lastut*
* 1918–1922 *Kootut teokset i-x*
* 1953 *Valitut teokset*
* 1974 *Lastuja*


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Fínsky portálLiterárny portálBiografický portál |

Autoritné údaje: * BnF: 118882104
* GND: 118846329
* ISNI: 0000 0001 1022 3759
* LCCN: n50040200
* NK ČR: ola2002142300
* SNK: 156495
* VIAF: 22137546
* WorldCat: lccn-n50040200