Súradnice: 41°38′12″S 23°49′44″V﻿ / ﻿41,636764°S 23,828769°V﻿ / 41.636764; 23.828769

**Lešten** (bulh. Лещен) je dedina ležiaca v južnom Bulharsku. Nachádza sa v Blagoevgradskej oblasti v okrese Gărmen. Dedina leží v západnej časti pohoria Rodopy a je zaujímavá najmä vďaka zachovanej pôvodnej dobovej atmosfére.

Poloha
------

Dedina leží v juhozápadných svahoch západorodopského dielu Dăbraš (bulh. Дъбраш) v nadmorskej výške približne 590 m. n. m.. Nachádza sa približne 8 kilometrov severovýchodne od dediny Gărmen a 15 kilometrov od mesta Goce Delčev. Najbližšie sídla sú dediny Dolno Drianovo a dedina Kovačevica, ktorá je zároveň architektonickou rezerváciou. Vzdialenosť od Plovdivu je približne 190 km a vzdialenosť od hlavného mesta Sofie je približne 210 km.

Západne od dediny preteká rieka Kanina. Samotná dedina leží v pomerne strmom horskom teréne.

Klíma
-----

Podnebie je prechodne stredomorské s horskými vplyvmi. Najviac zrážok v oblasti padne v priebehu zimy a najmenej v priebehu leta. Ročné obdobia sú jasne rozoznateľné, letá sú teplé a zimy mierne studené.

Vývoj počtu obyvateľov
----------------------

| Rok | Počet obyvateľov |
| --- | --- |
| 1920 | 535 |
| 1926 | 545 |
| 1934 | 554 |
| 1946 | 571 |
| 1956 | 503 |
| 1965 | 294 |
| 1975 | 87 |
| 1985 | 61 |
| 1992 | 35 |
| 2022 | 8 |

Počet obyvateľov sa najvýznamnejšie znížil počas niekoľkých vĺn v ktorých obyvatelia opúšťali dedinu, pričom najmasovejšia vysťahovalecká vlna prebiehala medzi rokmi 1965 – 1972, keď sa veľká časť obyvateľstva presťahovala do dedín Mokrište (bulh. Мокрище) a Zvăničevo (bulh. Звъничево) v plovdivskej oblasti.

Náboženstvo
-----------

V dedine bolo vždy dominantným náboženstvom pravoslávne kresťanstvo.

Dejiny
------

Okolie dejiny bolo osídlené už v období staroveku, čo dokazujú nálezy v lokalite *Agustnik* (bulh. Агустник) juhozápadne od Leštenu, kde boli objavené stopy ľudskej činnosti z druhej polovice prvého tisícročia pred naším letopočtom, konkrétne sa jedná o zvyšky osady a nekropole, ktorá ležala v bezprostrednej blízkosti osady. Južne od dediny sa zase nachádzajú pozostatky dvoch tráckych mohýl s náhrobnými doskami z neskorej železnej doby. Pozostatky antickej osady boli objavené aj v lokalite *Zelenka* (bulh. Зеленка) juhozápadne od Leštenu.

Dnešná dedina sa prvýkrát spomína pod názvom Leštan (bulh. Лещан) v osmanskom obchodnom dokumente z roku 1671. V roku 1833 bol v dedine postavený Chrám svätej Paraskevy a v rovnakom roku pri ňom bola otvorená aj chrámová škola. Pre školu bola neskôr v blízkosti chrámu postavená v roku 1891 vlastná budova. V roku 1912 bola dedina oslobodená spod osmanskej nadvlády a stala sa súčasťou Bulharského cárstva.

Hospodárstvo
------------

Dedina bola v minulosti najmä poľnohospodárska, pričom prevažovalo a dodnes sa čiastočne zachovalo pestovanie tabaku, zemiakov a chov oviec. Rozšírené je bylinkárstvo a hubárstvo.

V súčasnej dobe sa začína rozširovať aj agroturistika. Na prenájom je prispôsobená veľká časť pôvodných domov v dedine.

Pamiatky a zaujímavosti
-----------------------

Najvýznamnejšou sakrálnou pamiatkou obce je Chrám svätej Paraskevy. Okrem kostola je zachovaných aj množstvo starých typických obytných domov tzv. rodopského typu z ktorých časť bola reštaurovaná. Najvýznamnejší z nich je tzv. Glinenata kăšta (bulh. Глинената къща, doslova *Hlinený dom*). Celkovo dvadsaťtri obytných domov v dedine, rovnako ako aj chrám a budova bývalej chrámovej školy má priznaný štatút kultúrnej pamiatky.

Turizmus
--------

Dedina je vynikajúcim východiskovým bodom pre turistiku v tejto časti pohoria Rodopy. Rozšírený je aj lov a rybolov.

Infraštruktúra
--------------

Dedina má pravidelné autobusové spojenie s okresnou dedinou Gărmen a s mestom Goce Delčev. Je elektrifikovaná, s pripojením na vodovodnú sieť a približne 50% z cestných komunikácií v katastri obce je spevnených. V dedine sa nachádza krčma, ktorá sa nachádza v budove bývalej chrámovej školy.

Zaujímavosti
------------

* V dedine sa vďaka jej autentickému starému vzhľadu a atmosfére nakrúcalo množstvo filmov.
* Z dediny ktorá leží vo vrchnej časti svahov pohoria Rodopy sa otvárajú široké výhľady na pohorie Pirin.

Galéria
-------

* sídlo starostu v centre dedinysídlo starostu v centre dediny
* v centrálnej časti dedinyv centrálnej časti dediny
* v centrálnej časti dedinyv centrálnej časti dediny
* v centrálnej časti dedinyv centrálnej časti dediny
* Chrám svätej ParaskevyChrám svätej Paraskevy
* pohľad na časť dedinypohľad na časť dediny
* pohľad na časť dedinypohľad na časť dediny
* pohľad na časť dedinypohľad na časť dediny

Referencie
----------

1. ↑   grao.bg
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia: Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 318. (po bulharsky)
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26  KOLEKTÍV AUTOROV. Enciklopedija Pirinski kraj – TOM 1, A – M. Blagoevgrad : Redakcija „Enciklopedija". 1995. 608 s. ISBN 9549000613. S. 509 – 510. (po bulharsky)
4. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  CVETANOV, Momčil, GEORGIEVA, Nikolina, KOCAKOV, Georgi. Пирин-Област Благоевград. Stara Zagora : DOMINO. 250 s. ISBN 9789546513137. S. 154. (bulharsky)
5. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  EVTIMOVA, Violeta. Fotopătevoditel na naj-interesnite sela v Rodopite. Sofia : Izdatelstvo „Pomajniče". 2019. 240 s. ISBN 9789542965749. S. 25 – 28. (po bulharsky)
6. 1 2 3  rodopi.travel
7. ↑  grao.bg

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Lešten**