Súradnice: 38°03′24″S 30°51′58″V﻿ / ﻿38,056667°S 30,866111°V﻿ / 38.056667; 30.866111

**Eğirdir Gölü** alebo len **Eğirdir** (skôr: *Eğridir Gölü* alebo len *Eğridir*) je jazero tektonického pôvodu na polostrove Malá Ázia v Turecku. Nachádza sa juhozápadne od Anatólskej plošiny a severovýchodne od mesta İsparta. Leží v nadmorskej výške 924 m n. m. Vďaka ploche 468/520 km² drží status štvrtého najväčšieho jazera v Turecku a druhého najväčšieho sladkovodného ekosystému po jazere Beyşehir. Priemerná hĺbka jazera je 7 m, najhlbšie miesta dosahujú hĺbku viac ako 13 m.

Pôvodný názov *Eğridir* vznikol z gréckeho *Akrotiri*, no pre negatívne konotácie v turečtine („zakrivený") bol na žiadosť obyvateľov zmenený. Severná časť jazera sa nazýva *Hoyran*. Z jazera vyteká rieka Aksu. Jazero naopak zásobuje takmer 40 povrchových prameňov, z ktorých niektoré vysychajú počas obdobia sucha.

Hoci sú ľudia žijúci v okolí jazera väčšinou poľnohospodári, niektorí z nich sa vždy venovali rybolovu. Turistika prekvitá najmä v rovnomennom meste Eğirdir. Voda v jazere je vhodná na pitie a zavlažovanie.

Fauna v jazere
--------------

Pohľad na mesto a jazero Eğirdir
Sladká voda v jazere vytára dobré podmienky pre život fauny a flóry v jazere.

Až do 50. rokov 20. storočia žilo v jazere 9 pôvodných druhov rýb z ekonomicky málo výnosnej čeľade kaprovité. Niektoré z nich, ako napríklad *Pseudophoxinus handlirschi*, *Schizothorax prophylax* či *Varicorhinus pestai* boli endemické. V roku 1955 bola v jazere z ekonomických dôvodov vysadená desaťtisícová populácia zubáča veľkoústeho (*Sander lucioperca*) privezeného z Rakúska.

Pohľad na jazero Eğirdir a hory v pozadí
Zubáč veľkoústy postupne vytlačil pôvodné populácie, z ktorých v jazere prežili iba druhy kapor obyčajný (*Cyprinus carpio*) a nosáľ sťahovavý (*Vimba vimba*). Rybožravá ryba nebola z tohto dôvodu schopná nájsť dostatočné množstvo koristi, a preto sa zvýšilo percento kanibalizmu. Pre nedostatok koristi a nepretržitý rybolov sa populácia zubáča nakoniec v 80. rokoch z veľkej časti skonzumovala. Od 90. rokoch 20. storočia bolo preto do jazera zavlečených mnoho nových druhov rýb, ktoré mali slúžiť ako korisť pre populáciu zubáčov.

Okrem rýb žije v jazere aj rak bahenný (*stacus leptodactylus*), ktorého produkcia tvorila v rokoch 1970 až 1985 – teda do vypuknutia infekčného račieho moru  – 75 % produkcie rakov v Turecku.

Galéria
-------

* Pohľad na jazero EğirdirPohľad na jazero Eğirdir
* Jazero Eğirdir s horami v pozadíJazero Eğirdir s horami v pozadí
* Jazero Eğirdir a okolitá krajinaJazero Eğirdir a okolitá krajina
* Jazero EğirdirJazero Eğirdir

Referencie
----------

1. ↑  Eğridir. In:  *Malá slovenská encyklopédia*. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV, 1993. ISBN 978-80-85584-12-7. S. 176.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  YERLI, Sedat Vahdet, et al. Evaluation of the Ecological and Economical Results of the Introduced Alien Fish Species in Lake Eğirdir, Turkey. *Turkish Journal of Fisheries and Aquatic Sciences*, roč. 2013, čís. 13, s. 795 – 809. ISSN 1303-2712.
3. 1 2  Eğirdir Gölü. In:  *Encyclopaedia Beliana*. Zväzok 3. Č – Eg. Bratislava : Encyklopedický ústav Slovenskej akadémie vied. Dostupné online. ISBN 80-224-0761-5.
4. ↑   *Turkey*. Watford : Michelin Travel Publications, 2000. ISBN 9782068556019. S. 507.
5. ↑  Eğridir. In:  *Malá československá encyklopedie*. Vyd. 1. Zväzok II. D – CH. Praha : Academia, 1985. S. 267.
6. ↑  HARMANCIOGLU, Nilgun B; ALTINBILEK, Dogan. *Water Resources of Turkey*. Cham : Springer, 2019-06-04. ISBN 978-3-030-11729-0. S. 220.