Súradnice: 48°37′26″S 18°38′02″V﻿ / ﻿48,624°S 18,634°V﻿ / 48.624; 18.634

Hrádok
**Vtáčnik** je pohorie (a zároveň geomorfologický celok) geomorfologickej oblasti Slovenské stredohorie.

Poloha
------

Na západe, severe a severovýchode ho ohraničuje Hornonitrianska kotlina, na východe Kremnické vrchy a Žiarska kotlina. Južným smerom susedia Štiavnické vrchy a Pohronský Inovec, západným smerom pohorie Tribeč.

Veľmi orientačne hranica pohoria prechádza od Novák po Žiar nad Hronom približne po trase cesty I/9, ďalej údolím Hrona po Žarnovicu, odtiaľ po trase cesty II/512 cez Veľké Pole a Oslany k rieke Nitra, ktorá tvorí západnú hranicu až po Nováky.

Rozdelenie
----------

Pohorie Vtáčnik sa delí na 4 podcelky, ktoré zahŕňajú 5 časti:

* Vysoký Vtáčnik
* Nízky Vtáčnik
	+ Prochotská kotlina
	+ Ostrogrúnska kotlina
	+ Vígľaš
* Župkovská brázda
	+ Župkovská vrchovina
	+ Novobanská kotlina
* Raj

Geológia
--------

Vtáčnik predstavuje typické vulkanické pohorie tvorené andezitom. Andezity sú výlevnými ekvivalentmi dioritu. Hlavnými minerálnymi zložkami sú plagioklasy, konkrétne andezín a farebné minerály (biotit, amfibol, pyroxény), ktoré tvoria základnú hmotu i výrastlice. Kremeň a draselné živce sa vyskytujú len ako akcesórie, alebo chýbajú.

Vývoj v pohorí Vtáčnik je úzko spätý s vývojom v Kremnických vrchoch. Vulkanická aktivita na strednom Slovensku trvala od spodného badenu po panón (16,5 – 8,5 miliónov rokov). Kremnické vrchy a Vtáčnik majú komplikovanú stavbu zloženú z viacerých štruktúrnych jednotiek. Dominantnou štruktúrou v západnej časti Vtáčnika je kremnický graben sformovaný vo vrchnom badene. Pre oblasť mimo grabenu je charakteristická stratovulkanická stavba s prevahou epiklastických brekcií nad lávovými prúdmi.

Spodnú štruktúrnu etáž v Kremnických vrchoch predstavujú relikty badenského stratovulkánu (pyroxenický, amfibolicko-pyroxenický andezit a príslušné vulkanoklastiká), v spodnom a strednom badene táto oblasť zasahovala do oblasti Vtáčnika a Hornonitrianskej kotliny. Do tohto priestoru zasahoval aj okraj distálnej vulkanickej zóny štiavnického stratovulkánu. V riečnom prostredí sa uložili vrstvy polymiktných zlepencov s pieskovcami a pokračujúca subsidencia umožnila vznik jazerno-močiarneho prostredia. Tu došlo k vzniku uhoľných slojov ako sú Handlová a Nováky, ktoré sú badenského veku.

Stredná štruktúrna etáž vo vrchnom badene je vlastne výplň kremnického grabenu. Na začiatku vývoja sa v oblasti Vtáčnika aktivoval explozívno-extruzívny vulkanizmus hyperstenicko-amfibolických andezitov, došlo k výstupu extruzívnych dómov v okrajových zlomoch grabenu na západnej strane. Spodná časť grabenu je tvorená lávovými prúdmi bazaltických, pyroxenických a leukokrátnych andezitov, autochtónnych a redeponovaných pyroklastík ako aj epiklastík (ich hrúbka sa pohybuje od 350 do 500 m). Vyššia časť výplne je tvorená 500 metrov hrubým komplexom lávových prúdov amfibolicko-pyroxenických a biotiticko-amfibolicko-pyroxenických andezitov. Najmladšie výplne sú roztrúsené extrúzie biotiticko-amfibolických andezitov.

Vrchná štruktúrna etáž prekrýva okrajové zlomy. Je zložená z niekoľkých menších stratovulkánov pyroxenických andezitov. Stratovulkány pri západnom a severozápadnom okraji grabenu (aj vtáčnický stratovulkán) budujú od stredu k okrajom uložené lávové prúdy, pyroklastické brekcie a aglomeráty v oblasti centrálnej a blízkej vulkanickej zóny.

Referencie
----------

1. ↑   *mapový portál HIKING.SK* [online]. mapy.hiking.sk, [cit. 2018-12-25]. Dostupné online.
2. 1 2  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2018-12-25]. Dostupné online.
3. ↑  http://www.mineraly.sk (Online) prístup: 26.12.2008
4. 1 2 3 4 5  Konečný, V. Lexa, J. Šimon, L. Dublan, L. 2001: *Neogénny vulkanizmus stredného Slovenska.* Mineralia Slovaca 33, s. 159 – 178

Pozri aj
--------

* Zoznam vrcholov vo Vtáčniku

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Vtáčnik**.

| * z
* d
* u
Vtáčnik |
| --- |
| Podcelky (časti) | 
* Vysoký Vtáčnik
* Nízky Vtáčnik (Prochotská kotlina • Ostrogrúnska kotlina • Vígľaš)
* Župkovská brázda (Župkovská vrchovina • Novobanská kotlina)
* Raj

 |
| Národné prírodné rezervácie | 
* Veľká skala
* Vtáčnik

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Biely kameň
* Makovište
* Chynoriansky luh
* Buchlov

 |
| Národné prírodné pamiatky | 

 |
| Prírodné pamiatky | 
* Sivý kameň
* Hradisko
* Končitá
* Ostrovica
* Kobylince

 |
| Chránený areál | 
* Ivanov salaš
* Revištský rybník

 |
| Kultúrne a historické pamiatky | 
* Revište
* Sivý kameň

 |
| Vybrané vrcholyZoznam vrcholov | 
* Vtáčnik (1 345,8)
* Malá Homôľka (1 298)
* Kláštorská skala (1 278,7)
* Veľká Homôľka (1 274,4)
* Zraz (1 233,5)
* Jarabá skala (1 169)
* Tri chotáre (1 144)
* Biela skala (1 135)
* Hrebienky (1 086,9)
* Buchlov (1 040,5)
* Brána (1 036,3)
* Tatra (1 014,6)
* Veľký Grič (971,5)
* Malý Grič (876,4)
* Žarnov (839,8)

 |

| * z
* d
* u
Najznámejšie vrchy Vtáčnika |
| --- |
| 
* Vtáčnik (1 345,8)
* Malá Homôľka (1 298)
* Kláštorská skala (1 278,7)
* Veľká Homôľka (1 274,4)
* Zraz (1 233,5)
* Jarabá skala (1 169)
* Tri chotáre (1 144)
* Biela skala (1 135)
* Magurka (1 129)
* Orlí kameň (1 126,1)
* Kuní vrch (1 111,7)
* Rúbaný vrch (1 097)
* Hrebienky (1 086,9)
* Balatom (1 086,3)
* Plešina (1 061,3)
* Buchlov (1 040,5)
* Brána (1 036,3)
* Tatra (1 014,6)
* Veľký Grič (971,5)
* Banisko (969,4)
* Čierny vrch (942,2)
* Markov vrch (937,1)
* Veľká Kršla (913,3)
* Jaseňová skala (912)
* Suchá hora (879,2)
* Malý Grič (876,4)
* Ostrovica (855,3)
* Žiar (845,2)
* Žarnov (839,8)
* Veľká skala (819,6)

 |


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál vedy o Zemi |