**Vuk Stefanović Karadžić** (\* 7. november 1787, Tršić, Srbsko – † 7. február 1864, Viedeň, Rakúsko) bol významný srbský vzdelanec, lingvista, jazykovedec, historik, prvý srbský literárny kritik a zberateľ ústnej ľudovej tvorby. Je tiež reformátorom srbského jazyka.

Životopis
---------

Narodil sa v dedine Tršić pri Loznici. Meno Vuk, vlk po srbsky, získal po tom, čo všetci jeho súrodenci zomreli na tuberkulózu. Čítať a písať sa naučil od svojho príbuzného Jeftu Savića. Ďalšie vzdelanie získal v Loznici a v kláštore Tronoša, neskôr pokračoval vo vzdelávaní ako samouk. Zúčastnil sa na srbských povstaniach proti Turkom a napísal o nich viacero správ. V roku 1813 po porážke prvého z povstaní odišiel do Viedne, kde napísal svoje najdôležitejšie práce. Za svoju prácu dostával málo peňazí a žil v chudobe. Zomrel v roku 1864 vo Viedni.

Dielo
-----

### Reforma srbského písma

Reformoval srbský jazyk a štandardizoval srbskú abecedu. Zaviedol zásadu *Piši kao što govoriš i čitaj kao što je napisano. (Píš, ako hovoríš, a čítaj, ako je napísané).*

Zo staroslovanskej abecedy Karadžić použil nasledujúcich 24 písmen:

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| -{**А а**}- | -{**Б б**}- | -{**В в**}- | -{**Г г**}- | -{**Д д**}- | -{**Е е**}- | -{**Ж ж**}- | -{**З з**}- |
| -{**И и**}- | -{**К к**}- | -{**Л л**}- | -{**М м**}- | -{**Н н**}- | -{**О о**}- | -{**П п**}- | -{**Р р**}- |
| -{**С с**}- | -{**Т т**}- | -{**У у**}- | -{**Ф ф**}- | -{**Х х**}- | -{**Ц ц**}- | -{**Ч ч**}- | -{**Ш ш**}- |

K ním pridal: -{**Ј ј**}-, -{**Љ љ**}-, -{**Њ њ**}-, -{**Ћ ћ**}-, -{**Ђ ђ**}- a -{**Џ џ**}-

A vyhodil:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Ѥ ѥ** (је) | **Ѣ, ѣ** (јат) | **І ї** (и) | **Ы ы** (и) | **Ѵ ѵ** (и) | **Ѹ ѹ** (у) | **Ѡ ѡ** (о) | **Ѧ ѧ** (ен) | **Я я** (ја) |
| **Ю ю** (ју) | **Ѿ ѿ** (от) | **Ѭ ѭ** (јус) | **Ѳ ѳ** (т) | **Ѕ ѕ** (дз) | **Щ щ** (шч) | **Ѯ ѯ** (кс) | **Ѱ ѱ** (пс) | **Ъ ъ** (tvrdý polohlas) | **Ь ь** (mäkký polohlas) |

### Ľudové spevy

Vuk Stefanović Karadžić má veľkú zásluhu na tom, že sa nám zachovali srbské epické spevy. Podobne ako Dobšinský u nás alebo Afanasjev v Rusku, Karadžić ich zozbieral a vydal niekoľko zväzkov srbskej ľudovej prózy a ľudových básní, ktoré vyvolali v Európe veľký ohlas. Oboznamoval sa s nimi Jacob Grimm, prekladali ich najväčší súdobí básnici: Goethe, Puškin, Mickiewicz a písali o nich mnohí iní európski učenci, okrem iných aj Ľudovít Štúr. Keď zbieral tieto srbské junácke spevy, boli ešte živé a stále vznikali nové ako reakcia na aktuálne dianie v krajine. Pochádzajú nielen zo Srbska, ale aj z Bosny a Hercegoviny, Dalmácie a Čiernej Hory.

### Hlavné diela

* *Početni udžbenik srpskog jezika* (1814)
* *Rječnik srpskog jezika* (1818, 1852)
* Novi zavjet (preklad do srbčiny; 1847)
* *Srpske narodne priče* (1821, 1853, 1870)
* *Srpsko epsko pjesništvo* (1845)
* a iné

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Vuk Stefanović Karadžić**

Zdroje
------

* FOMA FOMYČ. Vuk Stefanović Karadžić. *Svet*, 1867, čís. 20. Autorom článku bol Anatolij Kralickij.. (po ukrajinsky)
* HOLENDOVÁ, Jolana. *Anatolij Kralickyj*. Prešov : Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1984. 256 s. S. 24. (ua)

Externé odkazy
--------------

* Informácie o jeho hrobe (vo Viedni)

Autoritné údaje: * abART: 123867
* BnF: 12023016z
* GND: 118559907
* ISNI: 0000 0001 1020 5649
* LCCN: n80040254
* NK ČR: jn20000700849
* SNK: 169125
* VIAF: 7403617
* WorldCat: lccn-n80040254