Ťaženie Sülejmana I. bolo jedným z vojenských výprav, ktoré sa začalo dňa 10. mája roku 1529, po tom, čo armáda osmanských Turkov v počte 200-tisíc vojakov postupovala do Uhorska na základe spojeneckej zmluvy s uhorským protikráľom Jánom I. Zápoľským, s cieľom podporiť ho v boji o uhorský trón proti jeho súperovi, rakúskemu arcivojvodovi Ferdinandovi I. Habsburskému. Zároveň išlo taktiež o prvú výpravu osmanského vojska pod velením samotného sultána Sülejmana I. na územie Uhorska tri roky po bitke pri Moháči, pričom jej cieľom bolo dobytie Viedne ako hlavného mesta najväčšieho sultánovho súpera, teda samotného arcivojvodu Ferdinanda I. 

Sultán Sülejman I. vládol Osmanskej ríši v rokoch 1520 až 1566.

Predohra ťaženia
----------------

V prvej fáze vnútornej vojny uhorských protikráľov bol však úspešnejší rakúsky arcivojvoda Ferdinand I. Habsburský s cieľom vojensky obsadiť Uhorsko. Dňa 8. júla roku 1527 sa podarilo rakúskym landsknechtom obkľúčiť hrad Devín, ktorý bol po ôsmich dňoch napokon dobytý. Najmenší odpor sa pre Ferdinanda I. Habsburského ukázal v zadunajských stoliciach, pričom dôsledkom toho došlo dňa 20. augusta toho istého roku k vydobytiu mesta Budín od Jána I. Zápoľského. Následne boli Zápoľského oddiely porazené dňa 27. septembra pri Tokaji zásluhou habsburského veliteľa Mikuláša zo Salmu. Ďalšia fáza ofenzívy sa opäť niesla v znamení habsburských vojenských víťazstiev, keďže dňa 8. marca roku 1528 sa podarilo habsburským vojakom zvíťaziť v bitke pri Seni blízko Košíc pod velením Hansa Katzianera, pričom po tejto ofenzíve sa Ján I. Zápoľský aj so zvyškom vlastnej armády stiahol do Poľska. Dňa 30. júna roku 1528 obsadilo habsburské vojsko úspešne Trenčiansky hrad ako rodinné sídlo Zápoľských. 

Ešte predtým sa však Jánovi I. Zápoľskému úspešne podarilo požiadať o pomoc osmanského sultána Sülejmana I. pričom práve on ho v januári roku 1528 uznal za uhorského kráľa s prísľubom vojenskej pomoci. Sultán však sledoval iba vlastné ciele, čo znamenalo, že sa nevzdal plánov na ovládnutie strednej Európy. Spojenectvo s Osmanskou ríšou síce dokázalo oslabiť pozíciu Jána I. Zápoľského doma ale aj prípadnú podporu v západnej Európe, lenže znamenalo veľkú vojensko-strategickú výhodu, následkom čoho sa Zápoľskému podarilo na jeseň roku 1528 vrátiť do Uhorska, kde získaval čoraz viac prívržencov. Ešte pred koncom zimy úspešne ovládol celú východnú polovicu Uhorska s výnimkou niekoľkých hradov a opevnených miest v Sedmohradsku.

Nový spojenec
-------------

Hold Jána I. Zápoľského osmanskému sultánovi Sülejmanovi I. 
10. mája roku 1529 sa oficiálne začalo vojenské ťaženie armád Osmanskej ríše v počte vyše 200-tisíc mužov pod velením samotného sultána Sülejmana I. smerom do Uhorska. Dňa 18. augusta roku 1529 došlo na moháčskom poli k vyjadreniu verejného holdu zo strany Jána I. Zápoľského voči osmanskému sultánovi Sülejmanovi I. čo znamenalo vytvorenie vazalského vzťahu.

Ťaženie v Zadunajsku
--------------------

Mikuláš Jurišič (\*cca 1499 - †1545), vyslanec kráľa Ferdinanda I. Habsburského v Istanbule, neskôr kapitán hradu Kysak (Kőszeg) 
Pavol Várdai (Várday), (\*1483- †1549), ostrihomský arcibiskup, kráľovský miestodržiteľ a zakladateľ prvej novozámockej pevnosti 
Ešte v priebehu mája roku 1529 došlo k ponuke mierovej dohody prostredníctvom Mikuláša Jurišiča, vyslanca kráľa Ferdinanda I. Habsburského vďaka odvádzaniu tribútu (poplatku) pre sultána. Tento návrh však Porta odmietla. Dňa 8. septembra došlo k vojenskému obsadeniu Budína zo strany osmanských armád, ktoré ho neskôr, 14. septembra toho istého roku odovzdali do rúk Jána I. Zápoľského. Po tomto obliehaní sa pohli jednak na lodiach a zároveň pozdĺž toku Dunaj k rakúskej metropole. Dňa 15. septembra roku 1529 došlo k obsadeniu Vyšehradu (Vysegrád) armádami vedenými veľkovezírom Ibrahimom. V ten istý deň otvoril Osmanom arcibiskup Pavol Várdai v Ostrihome. O dva dni neskôr nasledovala vojenská kapitulácia posádky v Tate. Kým Komárno, Ráb a Magyarórvár opustili habsburskí landsknechti bez boja, Pápa však osmanskému útoku úspešne odolala.

Strach v Prešporku a postup k ,, zlatému jablku"
------------------------------------------------

Dňa 24. septembra roku 1529 došlo k prechodu osmanských vojsk a riečnej flotily okolo Prešporku. Ten však chránilo iba 600 habsburských žoldnierov Samotné mesto sa spolu s hradom, našťastie, vyhlo vojenskému útoku, keďže stálo na opačnom brehu rieky Dunaj, čo pre osmanské armády znamenalo, že sa nechceli zdržiavať ich dobýjaním. Na druhej strane však došlo k ostreľovaniu hradu Devín, pričom aj obec pod ním bola zasiahnutá skazou boja. Vojsko Jána I. Zápoľského v pošte 6 000 mužov v tom čase zaisťovalo osmanským armádam tyl, pričom do viedenského ťaženia sa však priamo nezapojilo.

Referencie
----------

Literatúra
----------

* TURČAN, Vladimír PhDr. a kol. *Dejiny Slovenska – Dátumy, udalosti, osobnosti*. Bratislava: SLOVART, spol. s.r.o. 2007, 882 s. ISBN 987-80-8085-596-3
* KÓNYA, Peter, a kol. *Dejiny Uhorska : (1000 – 1918)*. [2. vyd.] [Bratislava] : Citadella, 2014, 787 s. ISBN 978-80-89628-59-9.
* PhD. SEGEŠ, Vladimír PhDr. doc.; PhD. KLUBERT, Tomáš PhDr.; PhD. MEDVECKÝ, Matej Mgr. *Encyklopédia vojen.* Bratislava: IKAR, a.s. 2020, 357 s. ISBN 978-80-551-5611-8

Pozri aj
--------

* Osmansko-habsburské vojny

Zdroje
------

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Ottoman–Habsburg wars na anglickej Wikipédii.*

1. ↑  PHD. KÓNYA, Peter PhDr.; Prof. a kol. *Dejiny Uhorska (1000-1918)*. druhé. vyd. Bratislava : Citadella, 2014. ISBN 978-80-89628-59-9. S. 196.
2. ↑  PHD. SEGEŠ, Vladimír PhDr. doc; PHD. KLUBERT, Tomáš PhDr.; PHD. MEDVECKÝ, Matej Mgr. *Encyklopédia vojen*. prvé. vyd. Bratislava : IKAR, a,s, 2020. ISBN 978-80-551-5611-8. S. 114.
3. ↑  PHDR. TURČAN, Vladimír a kol. *Dejiny Slovenska - dátumy, udalosti, osobnosti*. prvé. vyd. Bratislava : SLOVART, s.r.o. 2007. ISBN ISBN 978-80-8085-596-3 Chybné ISBN. S. 144.
4. ↑  PHD. SEGEŠ, Vladimír PhDr. doc; PHD. KLUBERT, Tomáš PhDr; PHD. MEDVECKÝ, Matej Mgr. *Encyklopédia vojen*. prvé. vyd. Bratislava : IKAR, a.s, 2020. ISBN 978-80-551-5611-8. S. 114.