Busta Nossidy z Lokroi (F. Jerace)
**Nossis** (starogr. *Νοσσίς*) bola grécka poetka v 3. storočí pred Kr.

Poetka Nossis pochádzala z *Lokroi Epizefyrioi* (Locri, býv. dórskej kolónie založenej v 7. stor. pred Kr.), mesta na pobreží Iónskeho mora južnej Itálie (*Magna Graecia*, na tomto území bolo v staroveku mnoho slávnych básnikov, ale zachovala sa len malá časť ich tvorby). Nossis patrila k najobdivovanejším poetkám, často ju porovnávali so Sapfó. Antipatros zo Solúna ju uviedol ako jednu z deviatich poetiek, ktoré „súperili s Múzami" (Helléniké Anthologia 9.26 ), nazval ju „theoglóssous" – „tá, ktorá hovorila ako božstvá" (t. j. Múzy).

Z jej lyrickej poézie sa zachovalo 12 básní (viaceré sa týkajú ženských bohyní – Afrodity, Héry a Artemidy, v jednej sa porovnáva so Sapfó). Jedenásť jej autentických štvorverší, vyňatých z väčšej publikovanej zbierky, sa zachovalo len preto, že ich básnik Meleagros z Gadary v 1. stor. pred Kr. zahrnul vo svojej kompilácii epigramov s názvom *Stefanos* (Στέφανος, „veniec"), ktorá bola neskôr začlenená do existujúcej gréckej antológie epigramov (Anthologia Graeca). V básni č. 3 Nossis identifikuje svoju matku ako Theofilidu, dcéru Kleoché, a opisuje sa ako *paid agama* – „vznešené dieťa"  (uznáva tak úlohu, ktorú zohrala jej matka a stará mama pri odovzdávaní svojich vedomostí počas jej výchovy). Keďže epigram oslavuje Theofilidine zasvätenie tkaného rúcha Hére, bohyni manželstva, môže pripomínať Nossidinu vlastnú svadbu. Hoci jej básne (epigramy) v štýle miestami jasne čerpajú od Sapfó, existuje veľa kľúčových rozdielov, vďaka ktorým je Nossis jedinečná. Približný dátum jej pôsobenia je známy zo zmienky o sicílskom dramatikovi Rhinthónovi (báseň č. 10), ktorú napísala za vlády Ptolemaia I. Egyptského († 282 pred Kr.).

Nossis oslavovala lásku a ženskú krásu a považovala sa za nástupkyňu Sapfó.

*Nič nie je sladšie ako láska*
*iné slasti sú na druhom mieste,*
*dokonca aj med vypľujem z úst.*
*Tak ja Nossis hovorím,*
*že ten, koho Láska (Cyperčanka, t. j. Afrodita zanedbala) nepoboskala*
*nemá nič, žiaden kvet, žiadnu slasť,*
*nevie, aké ruže sú kvety lásky.*

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. 1 2  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 294.
2. 1 2  Publius et Cajus Valerius Catullus Ovidius Naso. Praha : Jerabek, 1858. S. 93.
3. 1 2  Matthew Dillon, ‎Esther Eidinow, ‎Lisa Maurizio. *Women's Ritual Competence in the Greco-Roman Mediterranean*. London : Taylor & Francis, 2016. ISBN 978-11-3478-052-5. S. 191.
4. 1 2 3  Ian Michael Plant. *Women Writers of Ancient Greece and Rome*. Norman : University of Oklahoma Press, 2004. ISBN 978-08-0613-621-9. S. 63.
5. 1 2 3  Katherine McDonald. *Italy Before Rome*. London : Taylor & Francis, 2021. ISBN 978-04-2962-806-1. S. 66.
6. 1 2 3 4 5  Bonnie G. Smith. *The Oxford Encyclopedia of Women in World History*. Oxford : Oxford University Press, 2008. ISBN 978-01-9514-890-9. S. 372.
7. ↑  Helléniké Anthologia, *Antipater of Thessalonica* , 9, 26
8. ↑  Helléniké Anthologia, *Nossis*, 6, 265
9. ↑  Emily Hauser. *How Women Became Poets: A Gender History of Greek Literature*. Princeton : Princeton University Press, 2023. ISBN 978-06-9120-107-8. S. 279.
10. ↑  Thomas K. Hubbard. *Homosexuality in Greece and Rome: A Sourcebook of Basic Documents*. Berkeley : University of California Press, 2023. ISBN 978-05-2022-381-3. S. 288.
11. ↑  Jane M Snyder. *The Woman and the Lyre: Women Writers in Classical Greece and Rome*. Carbondale : Southem Illinois University Press, 2017. ISBN 978-08-0933-596-1. S. 83-84.
12. ↑  Helléniké Anthologia, *Nossis*, 5, 170