| **Raketoplány** |
| --- |
| americké **americké*** *Enterprise* (na atmosférické skúšky)
* *Pathfinder* (na pozemné skúšky)
* *Columbia* (zničený v roku 2003)
* *Challenger* (zničený v roku 1986)
* *Discovery* (vyradený v roku 2011)
* *Atlantis* (vyradený v roku 2011)
* *Endeavour* (vyradený v roku 2011)

sovietske **sovietske*** *Buran* (vyradený, poškodený v roku 2002)
* *Ptička* (nedokončený)
* *2.01* (nedokončený)
* *2.02* (rozobratý)
* *2.03* (rozobratý)
 |

***Discovery*** (podľa označenia NASA pre orbitálne dopravné prostriedky **OV-103**) bol raketoplán NASA, ktorý bol používaný v programe Space Shuttle v rokoch 1984 až 2011. Bol vyrobený ako tretí operačný raketoplán po raketoplánoch *Columbia* (OV-102) a *Challenger* (OV-099). Je to raketoplán s najväčším počtom ukončených letov – 39.

Do jeho vyradenia bol najstarším slúžiacim raketoplánom. Po prvýkrát vyštartoval 30. augusta 1984 (misia STS-41-D). V minulosti sa podieľal aj na výskumných misiách, avšak v posledných rokoch svojej aktívnej činnosti vykonával len zásobovacie misie pre Medzinárodnú vesmírnu stanicu (ISS).

Raketoplán bol pomenovaný *Discovery* (v preklade „objav, objavovanie") predovšetkým po lodi moreplavca Jamesa Cooka, na ktorej v rokoch 1776 – 1780 vykonal svoju tretiu a poslednú cestu do Pacifiku. Medzi ďalšími slávnymi loďami tohto mena je tá, na ktorej Henry Hudson v rokoch 1610 – 1611 hľadal severozápadnú cestu (t.j. snažil sa oboplávať Ameriku severnou cestou cez Severný ľadový oceán), a tá, ktorú v rokoch 1901 – 1904 použili na expedície v Antarktíde Robert Scott a Ernest Shackleton, pričom sa zachovala ako múzeum.

História
--------

### Stavba

Raketoplán *Discovery* roluje na slávnostný ceremoniál, október 1983
Kontrakt na stavbu raketoplánu *Discovery* bol zadaný 29. januára 1979. Jeho stavba bola dokončená 12. augusta 1983, čiže v čase, keď mal prvý raketoplán *Columbia* za sebou už niekoľko misií. 5. novembra 1983 sa *Discovery* presunul z Palmdale, kde bol skonštruovaný, na leteckú základňu Edwards. Na Kennedyho vesmírne stredisko na Floride bol raketoplán privezený 9. novembra 1983 a na prvý let bol pripravený 2. júna 1984.

### Charakteristika

Pri svojom prvom štarte vážil orbiter *Discovery* 67 100 kg. Bol o 3 370 kg ľahší ako najstarší raketoplán *Columbia* a o 318 kg ľahší ako druhý vyrobený exemplár *Challenger*. Na znížení hmotnosti oproti predchádzajúcim exemplárom malo výrazný podiel použitie iného typu tepelnej izolácie na hornom povrchu nosných plôch a trupu. Keramické dlaždice boli nahradené pružnou izoláciou z kremennej plsti. Na moduloch motorov OMS mal však silnejšiu tepelnú ochranu ako *Columbia* a *Challenger*. *Discovery* mal okrem toho niektoré nosné rebrá v konštrukcii krídiel vyrobené z grafitoepoxydového laminátu, kým staršie exempláre mali všetky rebrá z hliníka. Spolu s *Challengerom* boli jedinými dvoma raketoplánmi schopnými niesť raketový stupeň Centaur vo svojom nákladovom priestore.

### Misie

Prvý štart raketoplánu *Discovery*, 30. august 1984 (misia STS-41-D)
#### Prvá misia

*Bližšie informácie v hlavnom článku: STS-41-D*
Prvý pokus o štart raketoplánu *Discovery* prebiehal dramaticky. Po jednodennom odklade mal stroj vzlietnuť z rampy 39A 26. júna 1984. Odpočítavanie prebiehalo hladko až do prerušenia v čase T–4 sekundy. Prerušenie nastalo preto, lebo v motore č. 3 sa neotvoril palivový ventil. O 3 minúty a 30 sekúnd vypukol v motorovej sekcii požiar. Z motoru č. 3 unikal plynný vodík, ktorý sa na rozpálených plochách vznietil. Trojmetrové plamene začali spaľovať tepelnú izoláciu trupového elevónu. Pozemný personál zapojil vodné trysky, ktoré oheň uhasili. V čase T+710 sekúnd vypukol požiar nanovo, pričom si s ním opäť poradili vodné trysky. Požiar vypukol ešte dvakrát a až v čase približne T+20 minút sa podarilo ochladiť zadnú časť raketoplánu natoľko, že vodík sa už nemohol vznietiť. Obhliadka škôd ukázala, že náklad neutrpel žiadne poškodenie. Štart bol odložený na 30. augusta 1984. V tomto termíne *Discovery* napokon odštartoval a počas svojej úspešnej šesťdňovej misie vypustil do otvoreného vesmíru tri družice.

#### Ostatné významné lety

Štart raketoplánu *Discovery* – prvý štart raketoplánu po havárii *Columbie*, 26. júl 2005 (misia STS-114)
Vypustenie Hubblovho vesmírneho ďalekohľadu z nákladového priestoru raketoplánu *Discovery*, 25. apríl 1990 (misia STS-31)
Raketoplán *Discovery* má za sebou veľké úspechy. 29. septembra 1988 obnovil štartom misie STS-26 lety raketoplánov po havárii *Challengera* v roku 1986. Bol to práve *Discovery*, ktorý vypustil Hubblov vesmírny ďalekohľad. Po svojej 22. misii absolvoval deväťmesačnú dôkladnú údržbu, opravu a modernizáciu nazývanú OMDP (**O**rbiter **M**aintenance **D**own **P**eriod). Počas jeho druhej OMDP v roku 2003 havaroval raketoplán *Columbia*, a tak boli všetky lety raketoplánov pozastavené. 26. júla 2005 opäť ako prvý obnovil štartom misie STS-114 lety raketoplánov. Pri štarte sa opäť nečakane odtrhli kusy izolačnej peny, ktoré spôsobili haváriu *Columbie*. Pri kontrole externou kamerou počas letu na obežnej dráhe bolo nájdené uvoľnené tesnenie vyčnievajúce zo škáry medzi doštičkami tepelného štítu. Členovia posádky vystúpili do otvoreného vesmíru a čiastočne problém napravili. Raketoplán sa úspešne vrátil na Zem 9. augusta 2005 pri vysokom záujme médií. Ďalšie lety raketoplánov boli odložené, až kým sa nepodarilo vyriešiť problémy a vyhovieť prísnym podmienkam, ktoré boli zostavené vyšetrovacou komisiou po havárii *Columbie*. Ďalšou misiou bol let STS-121. Raketoplánu sa podarilo úspešne odštartovať až 4. júla 2006, 6. júla sa spojil s Medzinárodnou vesmírnou stanicou (ISS), a 17. júla úspešne pristál v Kennedyho vesmírnom stredisku na Floride. Jeho poslednou misiou bol let STS-133 so štartom 24. februára 2011. Po 12 dňoch sa 9. marca vrátil na Zem. *Discovery* má za sebou najviac letov zo všetkých raketoplánov – 39. Žiadna iná kozmická loď nevzlietla do vesmíru viackrát.

Zoznam misií
------------

Kondenzačná stopa za štartujúcim raketoplánom *Discovery*, 27. máj 1999 (misia STS-96)
*Discovery* na obežnej dráhe, 16. september 1993 (misia STS-51)
*Discovery* pri pohľade z ruskej kozmickej stanice Mir, 4. jún 1998 (misia STS-91)
Pristátie raketoplánu *Discovery* v Kennedyho vesmírnom stredisku, 22. júl 1995 (misia STS-70)
*Discovery* na na odpaľovacej rampe 39B, 1. júl 2006 (pred štartom misie STS-121)
Štart raketoplánu *Discovery*, 29. august 2009 (misia STS-128)
*Discovery* spojený s ISS, 8. apríl 2010 (misia STS-131)
Posledné pristátie raketoplánu *Discovery*, 9. marec 2011 (misia STS-133)
Zoznam misií v programe Space Shuttle absolvovaných s orbiterom *Discovery* do 9. marca 2011. Do 9. marca 2011 *Discovery* strávil vo vesmíre celkovo 365,5 dňa, Zem obehol 5830-krát, a preletel pritom vzdialenosť 238 539 663 km.

| Dátum štartu | Označenie | Cieľ misie |
| --- | --- | --- |
| 30. august 1984 | STS-41-D | Prvý let nového orbitera *Discovery*, vypustenie komunikačných družíc SBS-D, Leasat-1 a Telstar-3C. |
| 8. november 1984 | STS-51-A | Vypustenie komunikačných družíc Telesat-H a Leasat-2, zachytenie a dopravenie na Zem satelitov vypustených pri misii raketoplánu *Challenger* (STS-41-B) (satelity sa nedostali na stanovenú dráhu). |
| 24. január 1985 | STS-51-C | Vojenský let, vypustená odpočúvacia družica typu Big Ear. |
| 12. apríl 1985 | STS-51-D | Vypustenie komunikačných družíc Telesat-1 a Leasat-3. |
| 17. jún 1985 | STS-51-G | Vypustenie troch komunikačných družíc (Morelos-A, Arabsat-A a Telstar-3D). |
| 27. august 1985 | STS-51-I | Vypustenie komunikačných družíc Aussat-1, ASC-1 a Leasat-4, oprava družice Leasat-3. |
| 29. september 1988 | STS-26 | Obnovenie letov raketoplánov po tragickej havárii letu STS-51-L, vypustenie komunikačnej družice TDRS-3. |
| 13. marec 1989 | STS-29 | Vypustenie komunikačnej družice TDRS-4. |
| 22. november 1989 | STS-33 | Vojenský let, vypustená odpočúvacia družica Magnum. |
| 24. apríl 1990 | STS-31 | Vypustenie Hubblovho vesmírneho ďalekohľadu. |
| 6. október 1990 | STS-41 | Vypustenie medziplanetárnej sondy Ulysses, slúžiacej na výskum Slnka. |
| 28. apríl 1991 | STS-39 | Vojenský let raketoplánu, experimenty, vypustenie a znovuzachytenie družice IBSS. |
| 12. september 1991 | STS-48 | Vypustenie družice UARS na sledovanie zemskej atmosféry. |
| 22. január 1992 | STS-42 | Vedecký let laboratória Spacelab IML-1. |
| 2. december 1992 | STS-53 | Vojenský let, žiadne informácie o cieli letu neboli zverejnené. |
| 8. apríl 1993 | STS-56 | Výskum zemskej atmosféry pomocou súboru prístrojov ATLAS-02. |
| 12. september 1993 | STS-51 | Vypustenie experimentálnej komunikačnej družice ACTS. |
| 3. február 1994 | STS-60 | Vedecký let laboratória Spacehab-RSM, vypustenie a znovuzachytenie družice WSF-1. Po prvýkrát bol na palube raketoplánu prítomný ruský kozmonaut (Sergej Krikaľov). |
| 9. september 1994 | STS-64 | Výskum zemskej atmosféry, vypustenie a znovuzachytenie astronomickej družice Spartan-201. |
| 3. február 1995 | STS-63 | Vedecký let laboratória Spacehab-RSM. |
| 13. júl 1995 | STS-70 | Vypustenie komunikačnej družice TDRS-7. |
| 11. február 1997 | STS-82 | Druhý servisný let k Hubblovmu vesmírnemu ďalekohľadu. |
| 7. august 1997 | STS-85 | Vypustenie a znovuzachytenie družice CRISTA. |
| 2. jún 1998 | STS-91 | Deviaty a posledný let raketoplánu na ruskú kozmickú stanicu Mir. Astronaut Andrew Thomas (pozri *Endeavour* STS-89) sa vrátil na Zem. |
| 29. október 1998 | STS-95 | Vedecký let laboratória Spacehab, návrat jedného z prvých amerických astronautov (Johna Glenna) do vesmíru. |
| 27. máj 1999 | STS-96 | Druhý let raketoplánu na vesmírnu stanicu ISS, zásobovacia a údržbárska misia. |
| 19. december 1999 | STS-103 | Tretí servisný let k Hubblovmu vesmírnemu ďalekohľadu. |
| 11. október 2000 | STS-92 | Piaty let raketoplánu na vesmírnu stanicu ISS, vynesenie nosníka ITS Z1. |
| 8. marec 2001 | STS-102 | Ôsmy let raketoplánu na vesmírnu stanicu ISS, doprava zásob, návrat prvej základnej posádky a privezenie druhej posádky. |
| 10. august 2001 | STS-105 | Jedenásty let raketoplánu na vesmírnu stanicu ISS, doprava zásob, návrat druhej základnej posádky a privezenie tretej posádky. |
| 26. júl 2005 | STS-114 | Obnovenie letov po havárii raketoplánu *Columbia* a let raketoplánu na vesmírnu stanicu ISS v rámci programu „Return to Flight". |
| 4. júl 2006 | STS-121 | Druhý let raketoplánu po havárii *Columbie*, let na vesmírnu stanicu ISS, doplnenie zásob a privezenie nemeckého astronauta Thomasa Reitera, ktorý sa pridal k posádke ISS. |
| 10. december 2006 | STS-116 | Výmena Thomasa Reitera za Sunitu Williamsovú, inštalácia ďalšej časti priehradového nosníka P5 na ISS. |
| 23. október 2007 | STS-120 | Dopravenie modulu Harmony (Node 2) na vesmírnu stanicu ISS, premiestnenie solárneho panela P6 na jeho finálnu pozíciu. Astronaut Clayton Anderson sa vrátil na Zem a v posádke stanice ho vystriedal Daniel M. Tani. |
| 31. máj 2008 | STS-124 | Montážna misia k Medzinárodnej vesmírnej stanici, doprava komponentov japonského laboratória Kibó, výmena člena stálej posádky stanice Garretta Reismana za Gregoryho Chamitoffa. |
| 15. marec 2009 | STS-119 | 28. let amerického raketoplánu k Medzinárodnej vesmírnej stanici, doprava štvrtého solárneho panelu na stanicu a výmena jedného člena posádky stanice – Sandry Magnusovej za Kóičiho Wakatu. |
| 29. august 2009 | STS-128 | 30. let amerického raketoplánu k Medzinárodnej vesmírnej stanici, doprava zásob v module MPLM Leonardo a výmena jedného člena posádky stanice – Timothyho Kopru za Nicole Stottovú. |
| 5. apríl 2010 | STS-131 | 33. let amerického raketoplánu k Medzinárodnej vesmírnej stanici, doprava zásob v module MPLM Leonardo, vedecké experimenty na palube. |
| 24. február 2011 | STS-133 | 35. let amerického raketoplánu k Medzinárodnej vesmírnej stanici, doprava modulu PMM Leonardo a palety ELC-4 k ISS. Posledný let raketoplánu *Discovery*. |

### Pamiatka raketoplánu *Discovery* a znaky misií


| Pamiatka raketoplánu *Discovery* |
| --- |
|  |
| Znaky misií raketoplánu *Discovery* |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
| **STS-41-D** | **STS-51-A** | **STS-51-C** | **STS-51-D** | **STS-51-G** | **STS-51-I** | **STS-26** | **STS-29** |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
| **STS-33** | **STS-31** | **STS-41** | **STS-39** | **STS-48** | **STS-42** | **STS-53** | **STS-56** |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
| **STS-51** | **STS-60** | **STS-64** | **STS-63** | **STS-70** | **STS-82** | **STS-85** | **STS-91** |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
| **STS-95** | **STS-96** | **STS-103** | **STS-92** | **STS-102** | **STS-105** | **STS-114** | **STS-121** |
|  |  |  |  |  |  |  |
| **STS-116** | **STS-120** | **STS-124** | **STS-119** | **STS-128** | **STS-131** | **STS-133** |
|

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Discovery (raketoplán)**

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Kozmonautický portál |

* Popis misií STS-141 a STS-121 (po anglicky) Archivované 2007-01-02 na Wayback Machine
* Raketoplán *Discovery* (OV-103) (po anglicky) Archivované 2021-02-09 na Wayback Machine