**Baranská župa** (iné názvy: **Baraňská župa**, staršie *Baraňanská župa*) je župa v Maďarsku. Na severozápade hraničí so Šomodskou župou, na severe s Tolnianskou župou, na východe s Báčsko-malokumánskou župou a Dunajom, na juhu s Drávou a Chorvátskom. Hlavným mestom je Pécs, najľudnatejšie a jedno z najväčších miest Zadunajska, ktoré je zároveň zapísané v zozname Svetového dedičstva UNESCO, a kde žije približne 39% obyvateľov Baranskej župy. Župa je známa pre svoje prírodné krásy, podnebie a historické mestá. Nachádza sa tu banícke mesto Komló, historicky významný Moháč, Siklós so stredovekým hradom, podobne historicky významný Szigetvár a vinárska oblasť Villány.

Geografia
---------

Rozloha župy je 4 429,6 km², čo predstavuje 4,76 % rozlohy Maďarska. Severná časť je pokrytá lesmi a tvorí pohorie Mecsek, kde sa nachádza najvyšší bod župy, vrch Zengő s nadmorskou výškou 682 metrov. Centrálnu časť vypĺňa pahorkatina Baranyai-dombság a pohorie Villányi-hegység, na západe je oblasť Zselic, východnú a južnú hranicu vytvárajú Dunaj a Dráva a výbežkok Veľkej dunajskej kotliny. Župa je bohatá na nerastné suroviny, termálnu vodu a iné prírodné zdroje. 98% uhlia v Maďarsku sa nachádza v tejto župe. Baranská župa má výrazné stredomorské ovzdušie s kontinentálnym podnebím, z dôvodu svojej južnej polohy a relatívnej blízkosti Stredomorského mora. Táto kombinácia je v Maďarsku jedinečná, pretože väčšina krajiny podlieha výlučne kontinentálnemu vplyvu.

Dejiny
------

Územie Baranskej župy bolo osídlené už v dobe praveku. Pred založením Uhorska na tomto území čiastočne žili Slovania. Kráľ Štefan I. založil na tomto území župu, ktorej významná časť sa rozkladala aj na dnešnom území Chorvátska a Srbska. Hlavným sídlom župy bol hrad Baranyavár (dnes Branjin Vrh v Chorvátsku), od ktorého župa získala svoje meno. Štefan I. zároveň založil biskupstvo v Pécsi a župu neskôr daroval peštianskemu biskupovi.

Od roku 1541 patrilo územie župy pod osmanskú nadvládu. V osmanskom správnom členení bolo súčasťou Moháčskeho sandžaku s centrom v Moháči. Územie bolo spod osmanskej nadvlády oslobodené v roku 1689.

Pôvodné hranice župy boli zachované do roku 1919, medzi rokmi 1919 a 1921 boli tri štvrtiny územia dnešnej župy okupované Srbmi, a vznikla krátkodobá Srbomadarská republika Baranya-Baja. Na základe Trianonskej mierovej zmluvy sa južná časť bývalej Baranskej župy s rozlohou 1 163 km² stala súčasťou Kráľovstva Srbov, Chorvátov a Slovincov.

Dnešné hranice župy boli určené počas administratívnej reformy v roku 1950. Vtedy bola oblasť bývalej župy Sombor pripojená k Baranskej župe s výnimkou obcí Lad, Patosfa a Felsőszentmárton.

1. decembra 1974 boli obce Jágónak, Kaposszekcső a Csikóstőttős pripojené k Tolnianskej župe a Máza bola naopak prečlenená z Tolnianskej do Baranskej župy. 1. januára 1996 sa obec Dunafalva (predtým súčasť Baranskej župy) stala súčasťou Báčsko-malokumánskej župy.

Obyvateľstvo
------------

V Baranskej župe žilo v roku 2019 360 704 obyvateľov.

Župa má najvyšší podiel národnostných skupín: podľa sčítania obyvateľstva z roku 2001 dosiahol 14 %. 5,5 % obyvateľov sa hlásilo k rómskej národnosti (nnárodným priemer krajin bol 2,2 %). Žije tu 34 % nemecky hovoriacich obyvateľov v krajine (podľa údajov z roku 2001 bola obec Ófalu jedinou s absolútnou nemeckou väčšinou, a v ďalších 20 obciach tvorili Nemecky hovoriaci obyvatelia viac ako 20 % obyvateľstva) a 32 % obyvateľov hovorí južnoslovanskými jazykmi (srbčina a chorvátčina) – roku 2001 existovali tri dediny s chorvátskou väčšinou a ďalších päť obcí, kde chorvátska menšina tvorila viac ako 20 % obyvateľstva.

Podľa sčítania ľudu z roku 2011 tvoria najpočetnejšiu menšinu v župe Nemci s podielom 6,7 %. Druhou najväčšou menšinou s podielom 4,55 % sú Rómovia. Významnou menšinou je aj chorvátska menšina s podielom 4,55 %.

Referencie
----------

1. 1 2   *Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2019. január 1.* [PDF]. Magyar statisztikai hivatal, 2019-08-14, [cit. 2023-09-08]. Dostupné online. (maď.)
2. ↑   *Népszámlálás 2001 - 6. Területi adatok - 4.1.11 A népesség nemzetiségi hovatartozás szerint* [online]. nepszamlalas2001.hu, [cit. 2023-09-08]. Dostupné online. Archivované 2023-04-25 z originálu. (maď.)
3. ↑   *A Dél-Dunántúl nemzetiségi sokszínűsége* [online]. Központi statisztikai hivatal, 2014, [cit. 2023-09-08]. Dostupné online. (maď.)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Baranská župa (Maďarsko)**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Baranya vármegye na maďarskej Wikipédii.*

  


| * z
* d
* u
Baranská župa |
| --- |
| 
* Bólysky okres
* Hegyhátsky okres
* Komlósky okres
* Moháčsky okres
* Pécssky okres
* Pécsváradský okres
* Sellyský okres
* Siklóssky okres
* Szentlőrincský okres
* Szigetvársky okres

 | Poloha Baranskej župy |

| * z
* d
* u
Administratívne členenie Maďarska |
| --- |
| Časti krajiny | 
* Zadunajsko
* Stredné Maďarsko
* Alföld és Észak ("Dolná zem a sever")

 | Vlajka Maďarska |
| Regióny | 
* Západné Zadunajsko
* Stredné Zadunajsko
* Južné Zadunajsko
* Stredné Maďarsko
* Severné Maďarsko
* Észak-Alföld ("Severná Dolná zem")
* Dél-Alföld ("Južná Dolná zem")

 |
| Župy | 
* Báčsko-malokumánska župa (Bács-Kiskun megye)
* Baranská župa (Baranya megye)
* Békešská župa (Békés megye)
* Boršodsko-abovsko-zemplínska župa (Borsod-Abaúj-Zemplén)
* Čongrádsko-čanádska župa (Csongrád-Csanád megye)
* Hajducko-bihárska župa (Hajdú-Bihar megye)
* Hevešská župa (Heves megye)
* Jasovsko-veľkokumánsko-solnocká župa (Jász-Nagykun-Szolnok megye)
* Komárňansko-ostrihomská župa (Komárom-Esztergom megye)
* Novohradská župa (Nógrád megye)
* Peštianska župa (Pest megye)
* Rábsko-mošonsko-šopronská župa (Győr-Moson-Sopron megye)
* Sabolčsko-satmársko-berežská župa (Szabolcs-Szatmár-Bereg megye)
* (Stolično)Belehradská župa (Fejér megye)
* Šomodská župa (Somogy megye)
* Tolnianska župa (Tolna megye)
* Vašská župa /Železná župa/ (Vas megye)
* Vesprémska župa (Veszprém megye)
* Zalianska župa (Zala megye)

 |
| Mestá so župným právom | 
* Békešská Čaba (Békéscsaba)
* Budapešť (Budapest)
* Debrecín (Debrecen)
* Dunaújváros
* Érd
* Győr
* Hódmezővásárhely
* Jáger (Eger)
* Kaposvár
* Kecskemét
* Miškovec (Miskolc)
* Veľká Kaniža (Nagykanizsa)
* Níreďháza (Nyíregyháza)
* Pécs
* Salgótarján
* Šopron (Sopron)
* Segedín (Szeged)
* Stoličný Belehrad (Székesfehérvár)
* Szekszárd
* Szolnok
* Szombathely
* Tatabánya
* Vesprém (Veszprém)
* Zalaegerszeg

 |
| Hlavné mesto | 
* Budapešť (Budapest)

 |
| Okresy | pozri Zoznam okresov v Maďarsku |