recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Vonkajší vzťah frazémy** je syntaktický vzťah medzi frazémou ako celkom a slovami z kontextu, ktorý sa vyskytuje pri nej. Povahu týchto vzťahov určujú viaceré skutočnosti, predovšetkým však to, či sa frazéma zapája do kontextu kontaktovým alebo dištančným spôsobom, ďalej slovnodruhová príslušnosť kľúčového komponenta frazémy (najživšie a najpestrejšie vzťahy majú frazémy so slovesom ako kľúčovým slovom), potom stupeň sémantického spätia komponentov vo frazéme (napr. frazeologické spojenia majú vo všeobecnosti početnejšie i rozmanitejšie vonkajšie (syntaktické) vzťahy ako frazeologické zrasty) a napokon aj miera ustálenosti (mikroustálenosti) frazémy, a to najmä ustálenosti tvarovej (morfologickej a syntaktickej). Súhrn všetkých týchto vzťahov frazémy sa niekedy súborne nazýva syntaxou frazémy, resp. vonkajšou syntaxou frazémy. 

*Článok pôvodne čerpal z diela ĎURČO, Peter (ed.). Frazeologická terminológia (1995) uverejneného na webe Jazykovedného ústavu Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied.*
**Rámcové programy pre výskum a technnický rozvoj** (angl. Framework Programmes for Research and Technological Development) alebo **Rámcové programy**, skrátene **FP1** až **FP7**, pričom „FP8" je označovaný „Horizont 2020", sú programy vytvorené Európskou úniou resp. Európskou komisiou na financovanie a podporu vedy a výskumu v Európskom výskumnom priestore (ERA). Konkrétne ciele a akcie sa v jednotlivých obdobiach financovania líšia. V rámci 6. RP a 7. RP sa výskum stále zameriaval na rozvoj technológii. V programe Horizont 2020 sa pozornosť zameriava na inovácie, rýchlejšie poskytovanie hospodárskeho rastu a poskytovanie riešení koncovým používateľom, ktorými sú často vládne agentúry.

Vykonávanie európskych výskumných politík a vykonávanie európskych výskumných programov je povinnosťou podľa Amsterdamskej zmluvy, ktorá obsahuje kapitolu o výskume a technickom rozvoji. Programy vymedzujú štátni úradníci Komisie, ktorým pomáhajú rôzne oficiálne poradné skupiny a lobistické skupiny. Napr. na účely poradenstva Európskej komisii o celkovej stratégii, ktorá sa má dodržiavať pri vykonávaní tematickej priority informačnej a komunikačnej technológie, bola zriadená Poradná skupina pre technológie informačnej spoločnosti (ISTAG).

Rámcové programy
----------------

Rámcové programy až do rámcového programu 6 (6. RP) pokrývali päťročné obdobia, ale od 7. rámcového programu (FP7) sa programy uskutočňovali sedem rokov. Rámcové programy a ich rozpočty sú v miliardách eur uvedené v nasledujúcej tabuľke.  V prípade FP1 - FP5 sa výdavky na program uskutočňovali v European Currency Unit. Nasledujúce rozpočty 6. RP boli v eurách. Hodnoty uvedené nižšie sú v eurách.

| ID | Rámcový program | Obdobie | Rozpočet (miliárd eur [€]) |
| --- | --- | --- | --- |
| FP1 | Prvý | 1984 – 1987 | 3,3 |
| FP2 | Druhý | 1987 – 1991 | 5,4 |
| FP3 | Tretí | 1990 – 1994 | 6,6 |
| FP4 | Štvrtý | 1994 – 1998 | 13,2 |
| FP5 | Piaty | 1998 – 2002 | 14,9 |
| FP6 | Šiesty | 2002 – 2006 | 19,3 |
| FP7 | Siedmy | 2007 – 2013 | 55,5 na sedem rokov+ 2,7 pre Euratom na 5 rokov |
| FP8 | Horizon 2020 (ôsmy) | 2014–2020 | 80 |
| FP9 | Horizon Europe | 2021 – 2027 | 100 miliárd  |

Referencie
----------

1. ↑  Artis, M. J. a F. Nixson, Eds. Artis, M. J. and F. Nixson, Eds. "The Economics of the European Union: Policy and Analysis" (4th ed.), Oxford University Press 2007
2. 1 2 3 4 5 6 7 8   *Horizon Magazine - EU Research Framework Programmes, 1984 - 2014* [online]. ec.europa.eu, [cit. 2021-02-13]. Dostupné online.
3. ↑   *How is FP 7 structured? from FP7 in Brief* [online]. European Commission, [cit. 2011-07-31]. Dostupné online.
4. ↑  CORDIS. *The EU Framework Programme for Research and Innovation* [online]. [Cit. 2019-08-15]. Dostupné online.
5. ↑   *Horizon Europe* [online]. European Commission - European Commission, [cit. 2021-02-13]. Dostupné online. (po anglicky)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Framework Programmes for Research and Technological Development na anglickej Wikipédii.*
**Alterovaná stupnica** je stupnica často používaná v džeze, ale i iných odvetviach modernej hudby. Existuje viacero náhľadov na to, ako popísať alterovanú stupnicu. Výsledná stupnica znie vždy rovnako, tóny su len enharmonicky zamenené.

Prvý spôsob, ako vytvoriť alterovanú stupnicu je vziať durovú stupnicu a znížiť všetky jej tóny (okrem prvého tónu) o poltón. 

Napríklad, vezmime si stupnicu C dur s tónmi: *c-d-e-f-g-a-h-c*, po znížení každého tónu o pol tón, dostávame alterovanú stupnicu: *c-des-es-fes-ges-as-b-c*. 

Iný spôsob opäť vychádza z durovej stupnice. Tentoraz o poltón zvýšime primu, teda základný tón. Ak teda máme stupnice H-dur: *h-cis-dis-e-fis-gis-ais-h*, zvýšením prvého tónu o poltón z nej dostaneme C alterovanú: *c-cis-dis-e-fis-gis-ais-c*, čo je možné vidieť, je rovnaká stupnica ako v prvom prípade, len enharmonicky zamenená.

Ďalší pohľad na alterovanú stupnicu je, že vychádza zo 7. módu melodického mol systému, kde sa nachádza stupnica Super Lokrytská. Z tohto uhlu pohľadu vidíme alterovanú stupnicu ako stupnicu obsahujúcu všetky tenzie: malú a zväčšenú 9, zväčšenú 11, malú 13, a tým prinášajúcu maximálne vnútorné napätie. Jej znakom je, že nemá kvintu. Takto vnímaná alterovaná stupnica vyzerá nasledovne: *1-9b-9#-3-11#-13b-7b*. V C to teda bude *c-des-dis-e-fis-as-b-c*. Opäť vidíme, že dostávame rovnakú stupnicu, zase len enharmonicky zamenenú.

Alterovaná stupnica sa používa nielen do alterovaných akordov, ale aj do akýchkoľvek dominantných septakordov.
**Fokker 70** je 70-miestne, dvojmotorové prúdové dopravné lietadlo vyvinuté ako menší variant 100-miestneho lietadla Fokker 100.

Prototyp lietadla Fokker 70 po prvýkrát vzlietol 4. apríla 1993. Prvý let trval 3 hodiny. 

Po jeho prvom lete bol prevedený do Granady, kde sa zúčastnil ďalších letov s cieľom získať licencie. Prvé lietadlo tak vzlietlo v júli 1994. Certifikát získal v októbri 1994, keď bolo prvé lietadlo doručené spoločnosti Ford.

Po bankrote spoločnosti Fokker v roku 1996 sa výroba lietadiel zastavila. Posledný Fokker 70 bol dodaný v apríli 1997. Celkom bolo vyrobených iba 48 lietadiel.

Špecifikácie (Fokker 70)
------------------------

### Technické údaje

* **Posádka:** 2
* **Kapacita:** 79 pasažierov
* **Dĺžka:** 30,91 m
* **Rozpätie:** 28,08 m
* **Plocha krídel:** 93,5 m²
* **Výška:** 8,51 m
* **Hmotnosť prázdneho lietadla:** 22 673 kg
* **Maximálna vzletová hmotnosť:** 36 740 kg
* **Pohonná jednotka:** 2x prúdový motor Rolls-Royce Tay Mk.620, každý s ťahom 61,6 kN

### Výkony

* **Cestovná rýchlosť:** 835 km/h
* **Dostup:** 10 668 m
* **Dolet:** 2 010 km alebo až 3 410 km

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Fokker F70 na chorvátskej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál letectvo |
Hlavný hrdina eposu, Ráma (vpravo), sedí na ramenách Hanumána v zápase s Rávanom (maľba z Tamilnádu okolo roku 1820, dnes uložená v Britskom múzeu)
**Rámájana** (- sanskritský kmeň; v písme dévanágarí: रामायण - *Rámajana*; v preklade „Príbeh Rámovho života "či „Putovanie Rámu") alebo **Rámájanam** (- sanskritský nominatív a zároveň názov dnes používaný napríklad v tamilčine; po tamilsky: இராமாயணம் - *Rámájanam*) je staroveký indický epos, za ktorého autora sa považuje legendárny mudrc Válmíki. Tvorí dôležitú časť hinduistického kánonu zvaného smrti, spoločne s Mahábháratou je jedným z najvýznamnejších diel indickej epickej literatúry. Je najobľúbenejším textom višnuistov. V slovenčine vyšiel preklad časti eposu v roku 1961, v češtine vyšiel preklad časti eposu prvýkrát v roku 1957 (pod názvom Rámájanam).

Hlavným hrdinom eposu je princ Ráma, prvorodený syn kóšálskeho kráľa Dašarathu. Ráma bol následkom dvorských intríg odsúdený na 14 rokov lesného vyhnanstva, kam sa uchýlil aj so svojou manželkou Sítou a bratom Lakšmanom. Vlády sa zatiaľ ujal jeho ďalší brat Bharata. Jedného dňa bola Síta unesená Rávanom, kráľom rákšasov, na ostrov Lanka. Ráma ju však s pomocou opičieho ľudu na čele s kráľom Sugrívom a jeho verným druhom Hanumánom získal naspäť. Pri dobýjaní Lanky zahynul Rávana, jeho synovia, bratia aj veľa ďalších významných rákšasov. Ráma sa potom vrátil so Sítou naspäť do Ajódhjy, kde sa stal kráľom a spravodlivo vládol veľa storočí.

Epos sa skladá z 24 000 dvojverší a zahŕňa 7 častí nazývaných kándy. Vznikol zhruba okolo 3. storočia pred. Kr. hoci predloha pre Rámov príbeh je ešte o niekoľko storočí staršia. Niektoré epizódne príbehy vrátane celej prvej a siedmej kándy, kde dochádza k stotožneniu Rámu s Višnuom, boli do eposu začlenené až dodatočne, a to niekedy v prvých storočiach nášho letopočtu. Tieto vsuvky sú kľúčové v tom, že z pôvodne svetského eposu robia náboženské dielo.

Referencie
----------

1. ↑  STRNAD, Jaroslav, a kol. *Dějiny Indie*. Praha : Lidové Noviny, 2003. (Dějiny států.) ISBN 80-7106-493-9. S. 119.
2. ↑  BUCK, William; NOOTEN, B.A. van. *Ramayana*. California : University of California Press, 2000. ISBN 9780520227033. S. XIII. (po anglicky)
3. ↑  Rámájana. In: KNĚZEK, Libor, ed. *Encyklopédia literárnych diel*. 1. vyd. Bratislava: Obzor, 1989. 858 s. ISBN 80-215-0010-7. s. 544.
4. ↑  Rámájana. In:  *Lexikon východní moudrosti : buddhismus, hinduismus, taoismus, zen*. Preklad Jan Filipský et al. 1. vyd. Olomouc; Praha : Votobia; Victoria Publishing, 1996. 565 s. ISBN 80-7198-601-1,  80-7187-997-5. S. 360 – 361.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Rámájana**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku na českej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).*
**Josef Lanner**, tiež uvádzaný ako *Joseph Lanner* (\* 12. apríl 1801, Viedeň, Rakúsko – † 14. apríl 1843), bol rakúsky hudobný skladateľ. Skladal hlavne valčíky a polky.

Životopis
---------

Narodil sa v rodine rukavičkára. S hudbou sa stretol v neďalekom lokáli, kde rád chodil jeho otec a kde hral Michael Pamer. Mladý Lanner zatúžil hrať na husle a Pamer sa ho ujal ako učiteľ. Čoskoro ho zaradil do svojej kapely. Otec zo začiatku hľadel s nevôlou na synov záujem o hru na husle, ale keď sa vrátil z vojny s Francúzskom zranený a krátko na to vplyvom hospodárskych ťažkostí krajiny skrachoval, nerobil už synovi žiadne prekážky.

Ako 18. ročný sa Lanner osamostatnil a spolu s Karlom a Jánom Drahánekom založil vlastné trio (2 husle a gitara). Prvé verejné vystúpenie mali vo viedenskom Prátri v roku 1819. Koncom roka prijal Lanner ďalšieho člena, Johanna Starussa staršieho. Postupne ďalej roširoval svoju kapelu, ktorá bola v roku 1824 už 12 členná. Neskôr kapelu rozdelil na viac telies, a neviedol ich už celý večer, ale pendloval medzi medzi nimi. Vo Viedni rýchlo rástla jeho popularita. V roku 1829 sa stal hudobným riaditeľom dvorných bálov (K.K. Hoffbalmusikdirector). Zomrel v roku 1843 na týfus.

Hlavný Lannerov prínos spočíval v tom, že upustil od šablóny 8 opakujúcich sa valčíkových taktov (typických pre tanečný valčík tej doby) a začal komponovať rôzne motívy, ktoré do seba plynule prechádzali.

Jeho najznámejšie diela sú *Pesther Walzer*, *Die Werber*, *Die Hofballtänze* a *Die Schönbrunner*.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Josef Lanner**

Autoritné údaje: * BnF: 13896331c
* GND: 118569597
* ISNI: 0000 0001 0902 8403
* LCCN: n82101554
* NK ČR: jn20010601257
* VIAF: 54332958
* WorldCat: lccn-n82101554
**Povera** je viera, že niektoré javy a udalosti sú prejavom nadprirodzených síl alebo znamením buducnosti; predsudok, vžitý názor bez rozumového zdôvodnenia.

Vznik poverčivého správania vysvetľuje Skinnerov pokus s holubmi.

Pokus s holubmi
---------------

V Skinnerovom pokuse boli hladné holuby kŕmené automatickým mechanizmom v špecifických, no náhodne nastávajúcich situáciách. Ak im automatický mechanizmus stravu opätovne pridelil vtedy, keď sa správali určitým zvláštnym spôsobom, napr. poskakovali na jednej nôžke, po určtom počte opakovaní si holuby spojili spôsob svojho správania s faktom, že nasledovalo kŕmenie a obe situácie si dali do príčinnej súvislosti. V očakávaní, že dostanú krmivo, úmyselne zvolili spôsob správania, ktorý už viackrát predchádzal kŕmeniu - začali napr. poskakovať na pravej nôžke. 

Podľa Skinnerovho vyhodnotenia pokusu holuby verili, že svojimi "rituálmi" sami ovplyvňujú svoje kŕmenie. V správaní sa holubov našiel analógiu s ľudským správaním.

Ľudské povery
-------------

Ľudia (deti od ôsmeho mesiaca) rovnako automaticky ako holuby, sú pripravení vytvárať si predstavy o príčinných spojeniach viackrát náhodne sa opakujúch situácií (i keď v skutočne ide iba o náhodu). Príkladom je existencia rôznych rituálov pred dôležitými udalosťami, používanie talizmanov, potvrdenie platnosti rôznych proroctiev, i poverčivá viera v nadprirodzené javy. 

Myšlienkovej chybe, ktorá vzniká neuvedomením si, že *"potom" nemusí ešte znamenať "preto"*, je možné predísť kladením "kacírskych" otázok a hľadania dôkazov o tom, že presvedčenie sa (ne)zakladá na pravde. 

Faktory utvrdenia mylného presvedčenia:

* opakovanie rovnakej dvojice udalostí (informácií)
* spoločné učenie.

Mylné presvedčenie je možné prenášať z generácie na generáciu v prípade, ak rozpor medzi mylným presvedčením a skutočnosťou neznamená, že ľudia ohrozujú svoje šance prežiť. Mylný spôsob myslenia sa môže v takom prípade stať nezávislým od osobnej skúsenosti a stať sa vierou.

Iné projekty
------------

WikicitátyCommons
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Povera**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Povera**

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
Stožiar elektrického vedenia VN 22kV, vyhotovenie s VN vypínačom vedenia
Kotevný stožiar elektrického vedenia vysokého napätia
**Elektrotechnika** je vedný odbor, ktorý sa zaoberá štúdiom a využitím elektrickej energie.

Odbory elektrotechniky
----------------------

Toto delenie môže byť v súčasnosti, keď sa odbory medzi sebou prelínajú, vágne, avšak poskytuje základný prehľad - delenie elektrotechniky podľa veľkosti energie, s ktorou sa pracuje, na slaboprúd a silnoprúd.

### Silnoprúdová elektrotechnika

* elektrické stroje
* elektrické prístroje
* elektrické pohony
* elektrická trakcia
* elektroenergetika
* výkonová elektronika

### Slaboprúdová elektrotechnika

* elektronika
* mikroelektronika
* rádioelektronika
* optoelektronika
* telekomunikácie

### Ostatné (medziodbory)

* automatizácia
* kybernetika
* meracia technika
* elektrotechnológia
* mechatronika
* autoelektrotechnika
* biomedicínska technika
* zabezpečovacia technika
* elektroakustika
* rádiotechnika
**Rudolf** (*Rezsö*) **Charousek** (\* 19. september 1873, Praha – † 18. apríl 1900, Maďarsko) bol maďarský šachista, veľký talent konca 19. storočia.

Už v detstve sa jeho rodina presťahovala do Košíc. Študoval právo v Košiciach a v Budapešti.

Bol prívržencom priamočiarej, ostrej a kombinačnej hry, akou sa prezentoval aj Michail Čigorin.

Na svojom prvom veľkom turnaji v Norimbergu 1896 skončil sice až 12. ale porazil víťaza turnaja, majstra sveta Emanuela Laskera. V tom istom roku v Budapešti bol už 1.-2.(užší zápas o 1. miesto s Čigorinom prehral 1:3). V Berlíne 1897 skončil 2. v tom istom roku na ďalšom turnaji v Berlíne zvíťazil, v Kolíne nad Rýnom 1898 bol 2.-4.

Emanuel Lasker ho považoval za jedného z vážnych kandidátov na titul majstra sveta. Charouskovu sľubne sa rozbiehajúcu kariéru však ukončila predčasná smrť na tuberkulózu 18. 4. 1900.

* **Charousek - Lasker**
* Norimberg 1896
* Kráľovský gambit, C33
* 1. e4 e5
* 2. f4 exf4
* 3. Sc4 d5
* 4. Sxd5 Dh4+
* 5. Kf1 g5
* 6. Jf3 Dh5
* 7. h4 Sg7
* 8. Jc3 c6
* 9. Sc4 Sg4
* 10. d4 Jd7
* 11. Kf2 Sxf3
* 12. gxf3 O-O-O
* 13. hxg5 Dxg5
* 14. Je2 De7
* 15. c3 Je5
* 16. Da4 Jxc4
* 17. Dxc4 Jf6
* 18. Sxf4 Jd7
* 19. Da4 a6
* 20. Da5 Jf8
* 21. Jg3 Je6
* 22. Jf5 Df8
* 23. Sg3 Vd7
* 24. Jxg7 Dxg7
* 25. De5 Dxe5
* 26. Sxe5 f6
* 27. Sxf6 Vf8
* 28. Vh6 Jf4
* 29. Ke3 Jg2+
* 30. Kd2 Vdf7
* 31. e5 Jf4
* 32. Vah1 Vg8
* 33. c4 Je6
* 34. Ke3 Jf8
* 35. d5 Vd7
* 36. e6 Čierny sa vzdal.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Rudolf Charousek**

Autoritné údaje: * GND: 118999362
* ISNI: 0000 0000 3097 2581
* LCCN: n88102955
* PIM: PIM85184
* SNK: 151833
* VIAF: 35256888
* WorldCat: lccn-n88102955
**Prírodnina** je hmotná súčiastka živej (organickej) alebo neživej (anorganickej) prírody, ktorá je objektom prírodovedého skúmania, príp. objektom názornosti vo výuke, najmä v školách.

Rozdelenie
----------

Prírodniny rozdeľujeme na živé a neživé. Živé prírodniny žijú, dýchajú, rozmnožujú sa, prijímajú potravu. Neživé prírodniny nežijú, nejedia, nerozmnožujú sa atď. Živé prírodniny sú zvieratá, rastliny a huby. Carl Linné rozdelil živé prírodniny do druhov, rodov, radov, tried a ríš a každej bytosti dal dve mená, jedno rodové, jedno druhové (pozri binomická nomenklatúra). Neživé prírodniny sú napr. horniny, minerály, voda, vzduch atď.[chýba zdroj]

Referencie
----------

1. ↑  přírodnina. In WAHLA, Arnošt. *Terminologický a výkladový slovník didakticky geografie*. 1. vyd. Ostrava : Pedagogická fakulta v Ostravě, 1983, s. 112.
2. ↑  prírodnina. In Kačala, Ján – Pisárčiková, Mária – Považaj, Matej (eds.). *Krátky slovník slovenského jazyka*. 4. dopl. a upr. vyd. Bratislava : VEDA, vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 2003. ISBN 80-224-0750-X. [cit. 2018-05-27].
3. ↑  prírodnina. In Peciar, Štefan (ed.). *Slovník slovenského jazyka*. III. P – R. Bratislava : Vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 1963. [cit. 2018-05-27].

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
Tabuľa používaná v Česku na označenie prírodnej rezervácie
**Prírodná rezervácia** (skratka **PR**) v Česku je obdobou národnej prírodnej rezervácie, avšak iba s regionálnym významom.

Prírodné rezervácie by mali byť vyhlasované primárne pre ochranu menších území, v ktorých ide o ochranu vzácneho a regionálne významného biotopu (napr. rašelinisko), prípadne o ochranu väčšieho počtu vzácnych druhov rastlín alebo živočíchov. Niektoré územia, ktoré by logicky patrili do tejto kategórie, boli však vyhlásené ako prírodná pamiatka, preto sa rozdiely medzi týmito dvoma kategóriami často stierajú.

Prírodné rezervácie vyhlasujú vyhláškou krajské úrady, správa chránenej krajinnej oblasti, správa národného parku alebo štatutárne mesto. Základné ochranné podmienky sú definované v paragrafoch 33 a 34 zákona o ochrane prírody a krajiny (114/1992 Sb. Novela tohoto zákona (zákon 218/2004 Sb.) zaviedla do legislatívy Českej republiky ochranu v rámci sústavy NATURA 2000.) A možno ich bližšie spresniť zriaďovacím predpisom. Status prírodná rezervácia v Česku malo k júnu 2017 808 území,

Referencie
----------

1. ↑   *Zákon 218/2004 Sb. zo dňa 8. apríla 2004, ktorým sa mení zákon č. 114/1992 Sb. o ochrane prírody a krajiny, v znení neskorších predpisov* [online]. [Cit. 2017-07-12]. Dostupné online.
2. ↑   *Přehled za celou ČR* [online]. Agentúra ochrany prírody a krajiny ČR, [cit. 2017-07-12]. Dostupné online.

Literatúra
----------

* Ivan Balák a kolektív: *Přírodní památky, rezervace a parky*, Olympia, Praha 2004, ISBN 80-7033-826-1

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Přírodní rezervace v Česku na českej Wikipédii.*
**Bohuš Bodacz** (pseudonymy **Marek, Hron, Bohumil Machytka**) (\* 1. marec 1955, Bratislava – † 18. máj 2020) bol slovenský spisovateľ, literárny kritik a publicista.

Životopis
---------

V rokoch 1974 – 1978 vyštudoval odbor etnografia a folkloristika na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. Po ukončení štúdia pracoval v rokoch 1978 – 1986 ako odborný redaktor a editor vydavateľstva Obzor, v rokoch 1986 – 1991 ako redaktor a šéfredaktor časopisu Osvetová práca, v rokoch 1991 – 1999 ako redaktor a zástupca šéfredaktora periodika Literárny týždenník, v rokoch 1999 – 2000 ako redaktor časopisu Slovo, od roku 2000 do roku 2012 bol redaktorom vo vydavateľstve *Iura edition* v Bratislave. Od roku 2012 pracoval vo vydavateľstve C. H. Beck.

Tvorba
------

Venoval sa písaniu poézie, prózy, scenárov dokumentárnych filmov s literárnou tematikou a recenzií, ktoré publikoval v rôznych časopisoch (Literárny týždenník, Nové knihy, Knižná revue, Romboid, Slovenské pohľady, Smena, Práca a i.). Vo svojich recenziách sa zameriaval na americkú, poľskú a juhoslovanskú literatúru; v súčasnej slovenskej literatúre sa venoval najmä prozaickým dielam.

Dielo
-----

* 1998 – *Skryté galérie*
* 1999 – *Premeny ohňa*, dvojportréty súčasných prozaikov (spoluautor B. Šikula)
* 2000 – *Pokoj noci*
* 2001 – *Strážca tajomstva v krajine bláznov*
* 2004 – *Polnočná žena*
* 2010 – *Nuda v krematóriu*

Autoritné údaje: * ISNI: 0000 0000 5512 3113
* LCCN: no2001009602
* NK ČR: jn20000600920
* SNK: 175751
* VIAF: 32153026
* WorldCat: lccn-no2001009602
*Maják je aj výstražné svetlo na sanitke, aute požiarnikov, policajtov a pod. pozri maják (svetlo na automobile).*
Maják Old Barney v parku Barnegat Lighthouse State Park v New Jersey v USA
Maják na konci sveta v Ushuaia v Argentíne
**Maják** je stavba pri pobreží slúžiaca na navigáciu a pomoc pri riadení lode na mori. Majáky slúžia aj ako navigačná pomoc pre menšie lietadlá letiace v noci. Využívajú sa aj na označenie nebezpečných úsekov pobrežia, plytčín a bezpečných ciest do prístavov. Maják je veža, na vrchole ktorej cez systém lámp a šošoviek svieti svetlo. Na celom svete je v prevádzke asi 1 500 majákov, ich počet sa drasticky znížil z dôvodu využívania dnešných moderných navigačných prístrojov. Najznámejším majákom v dejinách je Alexandrijský maják, postavený na ostrove Pharos v egyptskej Alexandrii.

Iné projekty
------------

WikicitátyCommonsWikislovník
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Maják**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Maják**
* Spolupracuj na Wikislovníku Wikislovník ponúka heslo ****Maják****

Externé odkazy
--------------

* United States Lighthouse Society – Nezisková vzdelávacia a výskumná spoločnosť, ktorej cieľom je poučiť a informovať ľudí, ktorí sa zaujímajú o majáky v minulosti a v súčasnosti (po anglicky)
**Chanovia** (čín. 汉族; iné názvy: **Chani**, **Chan**, **Číňania**) sú najväčšia skupina Ázijčanov a najpočetnejší národ sveta, ktorý patrí k najstarším civilizáciám sveta. Dnes predstavuje okolo 95 % obyvateľov Číny. Číňania patria k pôvodnému mongoloidnému obyvateľstvu. Po jazykovej stránke patria k čínsko-thajskej vetve sinotibetskej jazykovej rodiny. Už v staroveku vytvorili rozsiahle štátne celky, dynastie a kultúry Jang-šao, Lung-šan, An-jang, Sia, Šang, Čou, Čchin a najmä centralistickú a mocnú Ríšu stredu.

Referencie
----------

1. 1 2 3  Číňania. In:  *Encyclopaedia Beliana*. 1. vyd. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV; Veda, 2003. 702 s. ISBN 80-224-0761-5. Zväzok 3. (Č – Eg), s. 120-121.

Iné projekty
------------

WikicitátyCommons
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **čínske príslovia**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Chanovia**

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
Súradnice: 48°09′10″S 17°08′48″V﻿ / ﻿48,15272°S 17,146684°V﻿ / 48.15272; 17.146684

Sídlo na Mliekarenskej 10 v Bratislave
**PC REVUE** vznikol ako časopis zaoberajúci sa počítačmi a výpočtovou technikou v roku 1993 a bez prestávok vychádza dodnes ako najdlhšie vydávaný IT magazín na Slovensku. Postupne sa pretransformoval na magazín o nových technológiách, orientujúci sa na široké porftólio súčasných trendov: elektromobilitu, internet vecí, umelú inteligenciu, blockchain, smart city, smart domácnosť, e-health, 4-D tlač, virtuálnu realitu či nanotechnológie, samozrejme, vrátane informatizácie a elektroniky. 

V roku 2005 vznikli ďalšie tri časopisy - DiGi Revue, Mobil Revue a Infoware. Všetky tri boli napokon začlenené naspäť do PC Revue. Na trhu sa udržal najdlhšie Infoware (až do roku 2015).

Aktuálne sa magazín špecializuje na digitálne technológie, recenzie, návody typu *Ako na to* a obsah pre *IT Pro* komunitu a prináša aj obsah určený najmä pre školy pod názvom *Digitálna transformácia*. Ďalšou činnosťou vydavateľského domu je spravovanie stránky pcrevue.sk/Nextech.sk, na ktorej si možno denne prečítať spravodajstvo, aktuálne novinky i prierezové články. V roku 2016 bola doména itnews.sk trvalo presmerovaná na pcrevue.sk, posilnilo sa online účinkovanie a spravodajstvo je teraz pod rovnakou hlavičkou ako printové médium.Vydavateľstvo tiež stojí za publikáciami ako Startup4Dummies, IT Ročenka, Elektromobilita. Zaoberá sa tiež organizáciou odborných konferencií, spoločenských podujatí, výstav, veľtrhov a prieskumami trhu. Zo spoločenských podujatí je najznámejšie odovzdávanie *počítačových oskarov* - IT Gala. 

PC REVUE je všeobecne najrozšírenejší technologický magazín a oproti najbližšej konkurencii má podľa prieskumu čítanosti tlače (TNS Slovakia, júl 2016) dlhodobo najvyššiu čítanosť (74,8%). Mesačný náklad printového vydania PC REVUE je v priemere 17 300 kusov a každý výtlačok si prečíta v priemer 3,8 čitateľov, elektronickú verziu vo formáte PDF si každý mesiac sťahuje už viac ako 36 000 čitateľov, k platenému obsahu v chránenej zóne na webe má prístup viac ako 27 000 čitateľov a tabletovú aplikáciu si sťahuje cca 23 000 čitateľov. Portál pcrevue.sk má mesačne návštevnosť okolo 109 500 UV a denný súhrn správ odoberá viac ako 13 500 návštevníkov. Celkový dosah PC REVUE je približne 290 000 čitateľov. PC REVUE pravidelne poskytuje mediálnu podporu ročne približne 70 odborným konferenciám, na ktorých sa ročne zúčastní okolo 9 000 IT profesionálov.

Externé odkaz
-------------

* PC REVUE na NEXTECH.sk
Súradnice: 49°19′15″S 19°43′12″V﻿ / ﻿49,3207°S 19,72°V﻿ / 49.3207; 19.72

**Vajdovka** (1 075,6 m n. m.) je vrch v Skorušinských vrchoch. Leží nad obcou Liesek, približne 12 km východne od Tvrdošína.

Poloha
------

Nachádza sa vo východnej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Skorušina. Vrch leží v Žilinskom kraji, v okrese Tvrdošín a zasahuje na katastrálne územie obce Liesek. Najbližšími sídlami sú juhovýchodne ležiace Oravice, miestna časť Tvrdošína, severným smerom sa nachádza Vitanová, Čimhová a Liesek a severozápadne Brezovica.

Opis
----

Vajdovka sa nachádza v rázsoche, ktorá vybieha severovýchodným smerom zo Skorušiny (1 314 m n. m.) na Vrchdolinky (950 m n. m.). Východným smerom susedí Bučník (958 m n. m.) a Krúpová (1 065 m n. m.), južným Blatná (1 143 m n. m.) a Osobitá (1 687 m n. m.), západným Skorušina, Brezový vrch (1 136 m n. m.), Javorinky (1 123 m n. m.) a Ostrý vrch (942 m n. m.) a severným Vrchdolinky. Severozápadné svahy odvodňuje Hlboký potok, východné rieka Oravica a južné Čierny potok, všetky v povodí rieky Orava. Na vrchol nevedie značený chodník.

### Výhľady

Súvislý lesný porast pokrýva hrebeň i vrcholovú časť Vajdovky, preto obmedzený výhľad umožňujú len menšie lokality s redšou vegetáciou. Z vhodných miest je možné vidieť okolité vrchy Skorušinských vrchov, Západné Tatry, časť Oravských Beskýd a Oravskej Magury.

Prístup
-------

Na vrchol nevedie značený chodník, preto prístup je možný lesnými chodníkmi z okolia. Najbližší značený chodník vedie vrcholom Skorušiny.

Referencie
----------

1. ↑   *Podrobný autoatlas – Slovenská republika 1 : 100 000*. Harmanec : VKÚ, a. s. 2008. ISBN 978-80-8042-509-8. Kapitola Mapová časť, s. 15.
2. 1 2 3 4   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2022-03-17]. Dostupné online.
3. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2022-03-17]. Dostupné online.
4. ↑  *Západné Tatry – Roháče. Turistická mapa.* 1 : 50 000. Harmanec: VKÚ, a. s. 2001.
5. ↑   *Peakfinder* [online]. peakfinder.org, [cit. 2022-03-17]. Dostupné online.

Pozri aj
--------

* Skorušina (podcelok)
* Zoznam vrcholov v Skorušinských vrchoch

Externé odkazy
--------------

* Poloha na turistickej mape

| * z
* d
* u
Skorušinské vrchy |
| --- |
| Podcelky (časti) | 
* Kopec
* Skorušina
* Oravická Magura

 |
| Vybrané vrcholy Skorušinských vrchovZoznam vrcholov | 
* Skorušina (1 314)
* Kopec (1 251)
* Magura (1 232)
* Machy (1 202)
* Mikulovka (1 193)
* Príslop (1 164)
* Blatná (1 143)
* Javorková (1 140)
* Blato (1 138)
* Brezový vrch (1 136)
* Javorinky (1 123)
* Mních (1 110)
* Krúpová (1 065)

 |
| Sedlá Skorušinských vrchoch | 
* Bôrik
* Biedna
* Prieková

 |
Súradnice: 48°24′14″S 20°18′19″V﻿ / ﻿48,4037789°S 20,3052003°V﻿ / 48.4037789; 20.3052003

**Morské oko** je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v katastrálnom území mesta Tornaľa v okrese Revúca v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2011. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: *Účelom návšt. poriadku je prispieť k ochrane prírodnej pamiatky Morské oko a jej únosnémuvyužívaniu na kultúrno-výchovné účely úpravou podrobností o územnej ochrane a využívaní jaskyne a o správaní sa jej návštevníkov.*

Referencie
----------

1. ↑  Morské oko. In:  *Zoznam osobitne chránených častí prírody SR* [online]. Banská Bystrica: Štátna ochrana prírody SR. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Morské oko v Zozname osobitne chránených častí prírody SR
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Morské oko (přírodní památka) na českej Wikipédii.*
**Tanki online** je hra pre viac hráčov, prehliadačová, free-to-play arkádová simulácia tankovej bitky. Bola vytvorená a je vyvíjaná ruským štúdiom AlternativaPlatform.

História vývoja
---------------

Tanki Online boli predstavené v máji 2009 na Ruskej konferencii herných vývojárov (KRI) a odmenené cenami "Najlepšia hra bez vydavateľa" a "Najlepšia technológia". Tanki Online používajú engine štúdia AlternativaPlatform, Alternativa3D 8, ktorý je postavený na Adobe Flashi. V októbri 2013 hra získala hlavnú cenu v kategórii "People 'Choice" v Runet Price. V roku 2014 sa hra pridala do programu e-športu na StarLadder.tv. Zástupcovia hry boli prítomní na Gamescome 2014 a na Brasil Game Show 2014.

Hrateľnosť
----------

Hrateľnosť Tanki Online má niektoré spoločné prvky so známou hrou Battle City (1995), vyvíjanú pre NES. Na rozdiel od Battle City sú Tanki Online založené na PvP systéme. Hráči súperia medzi sebou. Každé zničenie tanku je považované za zabitie a dáva hráčovi XP body. Je dostupných niekoľko herných módov vrátane tímových, rovnako ako aj systém hodností a veľa spôsobov kombinovania vybavenia a upravovania tankov. Namiesto vyberania tanku zo zoznamu, hráč vytvára vlastný tank pomocou kombinovania tela, zbrane a obranného náteru. Po zostavení tanku hráč prichádza do bitky s ostatnými hráčmi, v ktorej získava body skúseností a kryštály (herná mena). Do arény pravidelne padajú krabice s Double Damage (Dvojité poškodenie), Double Armor (Dvojitá ochrana), Speed ​​Boost (Zrýchlenie) a Repair Kit 
(Oprava). Tieto "suroviny" dočasne zlepšia vlastnosti tanku alebo opravia akékoľvek poškodenie. Taktiež občas padajú vo vybraných mapách tzv. Goldboxy, ktoré sú ohlasované sirénou. Tieto krabice pridávajú hráčom po 1000 kryštálov vo výnimočných situáciach aj väčšie hodnoty. Postupom v rebríčku hodností hráč odomyká nové vybavenie alebo možnosť vylepšiť existujúce.

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Tanki Online na českej Wikipédii.*
***World of Tanks*** (skrátene **WoT** či **W.o.T**, slov.  **Svet Tankov**) je hra žánru MMORPG, vyvíjaná firmou Wargaming.net, v ktorej hráč hrá z pohľadu vodiča a strelca tanku. K dispozícií sú vozidlá a prototypy tankov prevažne z obdobia druhej svetovej vojny a začiatku studenej vojny. V hre máte možnosť vybrať si z pomedzi viac než 600 rôznych hrateľných tankov a 11 národov: ZSSR, Nemecko, USA, Británia, Francúzsko, Čína , Japonsko, Česko-Slovensko, Švédsko, Taliansko a Poľsko. V hre nájdete mnoho historických tankov ako T-34, T-54, Pz.Kpfw VI Tiger, KV-1, M4 Sherman, ale aj tanky, ktoré zostali len na papieri ako OBJ-705A, IS-7 či E-100.

Rozdelenie Tankov
-----------------

V hre sú tanky rozdelené do takzvaných tierov (úrovní), tanky sú radené do 10 úrovní podľa ich sily, je to tak preto aby spolu hrali rovnako silné tanky, čím vyššia úroveň, tým je tank drahší a silnejší a má väčšiu výdrž. Tiež sa tanky delia na kategórie: Ťažké (heavy), stredné (medium), ľahké (light), stíhače tankov (tank destroyers), delostrelectvá (Artillery/SPG).
**World of Warplanes** je druhým dielom v sérii online vojnových hier od spoločnosti Wargaming. Ide o pokračovanie World of Tanks, na World of Warplanes naväzuje hra World of Warships. Prináša letecké bitky s medzivojnového obdobia a z druhej svetovej vojny. Otvorená beta verzia bola spustená 4.7. 2013.

Zo začiatku boli dostupné iba americké, japonské, nemecké a sovietske lietadlá, ale do hry neskôr boli doplnené aj britské lietadla.

Vývoj
-----

V júni 2011 oznámil Wargaming novú hru World of Warplanes, ktorá bude vystavená na podobných základoch ako ich veľmi úspešný World of Tanks. Hra vstúpila do alfa testu vo februári 2012, do uzavreného beta testu o tri mesiace neskôr. Otvorený beta test sa začal 4. júla 2013 a v novembri 2013 bola hra úplne spustená.

Hratelnosť
----------

Základom hry sú, tak ako u World of Tanks, tímové bitky, v ktorých je nutné ničiť lietadlá nepriateľského tímu. Hráč má na výber z troch typov lietadiel – stíhačov, ťažkých stíhačov a bombardérov.

Mapy
----

Hra má priniesť realitou inšpirované oblasti s premenlivým počasím, ktoré by sa malo podpisovať na ovládateľnosti lietadiel.

Módy
----

Takisto ako World of Tanks, aj World of Warplanes disponuje veľkou toleranciou k užívateľským módom, ktoré menia hru na strane klienta. Všetko sa teda deje iba u užívateľov a celková hra nie je týmito zmenami ovplyvnená.

Referencie
----------

1. ↑

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku World of Warplanes na českej Wikipédii.*

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna európska stránka hry
* Prehľad populárnych módov do World of Warplanes
* World of Warplanes na Českej databáze hier
Busta Gaia Julia Caesara
**Busta** *(lat. bustum, tal. busto)* je sochárske znázornenie hornej časti človeka (hlava, ramená a hruď), či už vo voľnej priestorovej plastike, alebo v reliéfnom, plošnejšom podaní. 

Dáva vyniknúť individualite stvárneného jedinca. Býva vytvorená spravidla z mramoru, bronzu, alebo z iného trvanlivého materiálu, prípadne aj z dreva.

Charakterová hlava ("Heraklit" autor F.X.Messerschmidt)

Dejiny
------

Pôvodne termín pre poprsie, podobizeň zomrelého na náhrobkoch. Typ sochárskeho polofigurálneho portrétu. Isté náznaky k buste nachádzame už v egyptskom a gréckom sochárstve. Najvýznamnejšie podnety však poskytovalo etruské umenie portrétnych hláv a polofigúr na náhrobkoch a neskoršie plastiky rímskeho obdobia vychádzajúce z rímskeho kultu predkov. Figurálne relikviáre a konzolové figúry stredoveku (v neskororománskom a gotickom období) boli ďalšou etapou vo vývoji tohoto typu, pričom osobitné miesto patrí v tejto súvislosti triforiovým (trojdielne arkádové okno) parléřovským bustám v katedrále sv. Víta na Pražskom hrade (1375-85).

Antické umenie busty našlo znovu uplatnenie v talianskej renesancii (Donatello, Michelangelo, Cellini a iní). Nové dramatickejšie podoby nadobudlo portrétne umenie a poňatie busty v baroku (Bernini, Algardi, Coyzevox, Houdon, Schlütter, Permoser a iní.). Pozoruhodný je cyklus charakterových hláv bratislavského sochára F. X. Messerschmidta (po roku 1777). Veľký rozvoj umenia portrétu a busty nastáva v 19. a 20. storočí.

Zaujímavé
---------

Najväčšia busta na svete, nazývaná Karl-Marx-Monument, stojí v meste Chemnitz.
Oxyrhynský papyrus 222
**Aristón** (starogr. *Ἀρίστων* – *Aristón*) bol olympijský víťaz v boxe v roku 452 pred Kr.

Meno Aristóna, víťaza 82. olympijských hier v roku 452 pred Kr. je zaznamenané na papyruse (P. Oxy. 222), ktorý bol v roku 1897 objavený britskými archeológmi Bernardom Grenfellom a Arthurom Huntom na egyptskom nálezisku v Oxyrhynchu. Predná strana tohto papyrusu uvádza zoznam olympijských víťazov zo 75. do 78. a od 81. do 83. olympijských hier. Aristón je na tomto značne poškodenom papyruse uvedený v dvadsiatom druhom riadku vpravo. Názov jeho domovskej krajiny na papyruse chýba (Ἀρίστων... – Aristón z...).

Aristón, olympionik z roku 452 pred Kr. sa uvádza ako olympijský víťaz v boxe medzi mužmi (v tom roku zvíťazil v boxe medzi dorastencami Apollodóros), preto nemôže byť totožný z Aristónom z nasledujúcich hier, ktorý je v zoznamoch uvedený ako víťaz v boxe dorastencov. Mohol to byť pravdepodobne jeho menovec alebo otec.

Box (pygmé) zaradili do programu olympijských hier v roku 688 pred Kr. a prvým víťazom tejto disciplíny bol Onomastos zo Smyrny.

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. 1 2  Walter de Gruyter, *Biographischer Index der Antike / Biographical Index of the Classical World*, str. 112
2. 1 2  Oxyrhynský papyrus 222, *Aristón*, 22. riadok
3. ↑  Bernard Pyne Grenfell, Arthur Surridge Hunt: *Oxyrhynchus Papyri.* Bd. II. Egypt Exploration Society, London 1898, S. 85 – 95.
4. 1 2  Gregory Zorzos - Γρηγόρης Ζώρζος, *All About Pagration (Pan+kratos): Ancient Greek Martial Art*.
5. ↑  Vojtech Zamarovský. *Vzkriesenie Olympie*. Bratislava : Šport, 1986. 77-043-86. S. 180.
6. ↑  Vojtech Zamarovský. *Vzkriesenie Olympie*. Bratislava : Šport, 1986. 77-043-86. S. 246.

Pozri aj
--------

* Zoznam olympijských víťazov staroveku
Súradnice: 52°54′30″S 11°52′38″V﻿ / ﻿52,908333°S 11,877222°V﻿ / 52.908333; 11.877222

**Havel** (nem. Havel, hist. slov. Havola) je rieka v Nemecku, s povodím 23 858 km² a dĺžkou 333,7 km. Preteká cez Meklenbursko-Predpomoransko, Brandenbursko, Postupim, Berlín a Sasko-Anhaltsko.

Priebeh toku
------------

Pramení na Meklenburskej plošine pri obci Ankershagen v nadmorskej výške 62,6 m a preteká cez celý rad jazier a priehradných nádrží, pričom jej tok je regulovaný hrádzami. Pri meste Havelberg v nadmorskej výške 22 m ústi do Labe.

### Prítoky

Najväčším prítokom je Spréva, ktorá odvodňuje tiež malú časť Česka.

Vodný režim
-----------

Maximálny vodný stav má vo februári a v marci. S prietokom 108 m³/s je po Vltave (150 m³/s) a Sále (117 m³/s) tretím najvodnatejším prítokom Labe.

Využitie
--------

Vodná doprava je vďaka kanálom a plavebným komorám možná takmer po celej dĺžke toku. Prieplavom je rieka spojená s Odrou a Labe. Ležia na nej mesta Berlín, Postupim, Brandenburg.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Havel (rieka)**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Havola na českej Wikipédii.*
Súradnice: 30°15′S 120°10′V﻿ / ﻿30,250°S 120,167°V﻿ / 30.250; 120.167

**Chang-čou** (čín. 杭州 pchin-jin *Hángzhōu*) je významné mesto na východe Číny. Je hlavným mestom provincie Če-ťiang (čín. 浙江 pchin-jin *Zhèjiāng*). Za dynastie Sung bolo hlavným mestom krajiny.

Mesto má rozlohu 16 847 km² a žije tu 3,9 milióna obyvateľov, v celej provincii 6,4 milióna. Je jedným z najväčších turistických centier v Číne. Medzi hlavné atrakcie patrí Západné jazero (čín. 西湖/Si-chu, pchin-jin *Xī Hú*) a budhistický Kláštor Ling-jin (čín. 靈隐寺/灵隐寺; pchinjin *Língyǐn Sì*).

V meste sídli Čeťiangská univerzita (čín. 浙江大学 pchinjin *Zhèjiāng Dàxué*), ktorá sa v roku 2005 umiestnila na 3. mieste v rebríčku univerzít čínskeho týždenníka *21st Century Business Herald*.

Chang-čou je komerčným centrom, ktoré ťaží jednak zo svojej polohy vo vyspelých regiónoch východnej Číny, a jednak faktu, že bolo jedným s prvých miest, v ktorom prebehli ekonomické reformy. Mesto je sídlom veľkých koncernov ako Alibaba, automobilka Geely a Wahaha. V high-tech priemyselnej zóne majú svoje výskumné centra Nokia, Motorola a Siemens.

Referencie
----------

1. ↑

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Chang-čou**
**PCX** (z angl. PC Paintbrush File Format) je formát grafických súborov, jeden z prvých širšie používaných grafických formátov pre DOS. Neskôr bol nahradený novšími a lepšími formátmi ako GIF, JPEG a PNG. Súborový formát vyvinula dnes už zaniknutá firma ZSoft pre ukladanie rastrovej grafiky. 

Pri maximálnom rozlíšení 65000 x 65000 pixelov umožňuje ukladať obrázky s farebnou hĺbkou 1, 4, 8 a 24 bitov. Súbory PCX môžu ukladať palety s 2, 4, 16 a 256 farbami, avšak neskôr boli upravené aby vedeli zachovávať aj skutočné (24-bitové) farby obrázkov. Formát bol pôvodne pre aplikáciu PC Paintbrush, avšak postupne sa aj napriek nedostatku otvorenosti dokumentácie rozšírila jeho podpora aj pre iné programy. Firma Microsoft vlastní OEM licenciu na použitie tohto formátu.

V súčasnosti sa od používania tohto vo svojej dobe veľmi rozšíreného formátu upúšťa, jeden z dôvodov je málo účinná kompresia obrazových dát.[chýba zdroj]

| * z
* d
* u
Audiovizuálna kompresia dát |
| --- |
| Obrázky | 
* APNG
* BMP
* GIF
* JPEG XR
* JPEG
* JPEG 2000
* MNG
* PCX
* PNG
* SVG
* TIFF
* WBMP
* XPM

 |
| Video | 
* MPEG-1
* MPEG-2
* MPEG-4
* MPEG-5 = part1 (EVC) + part2 (LC EVC)
* H.264/MPEG-4 AVC
* H.265/mpegH HEVC
* H.266/MPEGi VVC
* VP8
* VP9
* AV1
* HuffYUV
* RealVideo
* Theora
* Dirac
* WMV
* Apple ProRes

 |
| Zvuk | 
* AAC
* Apple Lossless
* AC-3
* AMR
* ATRAC
* CELT
* FLAC
* G.711
* G.729
* MP3
* MOD
* Opus
* Speex
* Vorbis
* TAK
* WAV
* WMA
* Musepack

 |
| Kontajnery | 
* AVI
* Ogg
* MPEG
* QuickTime
* ASF
* MP4
* Matroska
* VOB

 |
**PBZ Zagreb Indoors 2006** bol tenisový turnaj mužov, ktorý sa konal v dňoch od 30. do 6. februára 2006 v hale na tvrdom povrchu v chorvátskom meste Záhreb. Titul v dvojhre získal Chorvát Ivan Ljubičić, ktorý vo finále porazil Rakúšana Koubeka. Bol to jeho piaty titul v dvojhre na okruhu ATP. Titul vo štvorhre získali Čech Jaroslav Levinský a Slovák Michal Mertiňák, ktorí vo finále porazili taliansky pár Davide Sanguinetti, Andreas Seppi. Pre oboch to bol druhý titul vo štvorhre na okruhu ATP.

Víťazi
------

### Dvojhra mužov

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Mužská dvojhra na PBZ Zagreb Indoors 2006*
**Chorvátsko Ivan Ljubičić** vs. Rakúsko Stefan Koubek 6-3 6-4

### Štvorhra mužov

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Mužská štvorhra na PBZ Zagreb Indoors 2006*
**Česko Jaroslav Levinský / Slovensko Michal Mertiňák** vs. Taliansko Davide Sanguinetti / Taliansko Andreas Seppi 7-6(7) 6-1

Externé odkazy
--------------

| * z
* d
* u
Turnaje v Záhrebe |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |  | 1996 | 1997 | – | – |
| – | – | – | – | – | – | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010 | 2011 | – | – | – | – | – | – | – | – |

 |
**PBZ Zagreb Indoors 2007** bol tenisový turnaj mužov, ktorý sa konal v dňoch od 29. do 5. februára 2007 v hale na tvrdom povrchu v chorvátskom hlavnom meste Záhreb. Titul v dvojhre získal Cyperčan Marcos Baghdatis, ktorý vo finále porazil Chorváta Ljubičića. Bol to jeho druhý titul v dvojhre na okruhu ATP. Titul vo štvorhre získali Nemci Michael Kohlmann a Alexander Waske, ktorí vo finále porazili český pár František Čermák, Jaroslav Levinský. Pre Kohlmana to bol piaty a pre Waskeho tretí titul vo štvorhre na okruhu ATP.

Víťazi
------

### Dvojhra mužov

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Mužská dvojhra na PBZ Zagreb Indoors 2007*
**Cyprus Marcos Baghdatis** vs. Chorvátsko Ivan Ljubičić 7-6(4) 4-6 6-4

### Štvorhra mužov

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Mužská štvorhra na PBZ Zagreb Indoors 2007*
**Nemecko Michael Kohlmann / Nemecko Alexander Waske** vs. Česko František Čermák / Česko Jaroslav Levinský 7-6(5) 4-6 10-5

Externé odkazy
--------------

| * z
* d
* u
Turnaje v Záhrebe |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |  | 1996 | 1997 | – | – |
| – | – | – | – | – | – | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010 | 2011 | – | – | – | – | – | – | – | – |

 |
**Nadnárečie** alebo **interdialekt** je postdialektálna jazyková varieta, ktorá zaujíma strednú pozíciu medzi teritoriálnym dialektom a spisovným jazykom. Od štandardu sa odlišuje značnými vplyvmi lokálnych dialektov, obvykle nevedomými alebo ťažko odstrániteľnými. Používateľmi takých regionálnych variet sú významné skupiny príslušníkov daného etnika, pretože územie výskytu nadnárečia pokrýva oblasť niekoľkých susedných dialektov, vrátane nielen dedín, ale aj miest a sídiel mestského typu.

V súčasnej sociolingvistike proces odstraňovania dialektov a ich nahrádzania spisovným jazykom nie je vždy považovaný za nevyhnutný a čoraz častejšie namiesto o zániku dialektov hovorí sa o ich premene na prechodné nárečia. Takéto variety, nestabilné v porovnaní s dialektmi, sa označujú ako interdialekty alebo regiolekty. Do ruskej lingvistiky termín regiolekt (*региолект*) zaviedli V. I. Trubinskij a A. S. Gerd. Tento pojem sa vyskytuje aj v románskej dialektológii (*régiolecte*); v nemeckej lingvistickej tradícii sa takéto formy jazyka nazývajú aj polodialektmi (*Halbmundart*) alebo dialektoidmi. V poľskej lingvistike sa ako synonymné používajú termíny: *regiolekt*, *intergwara*, *supragwara* (*interdialekt*, *supradialekt*); *subdialekt*, *lekt łączony* (spojený lekt).

Niekedy sa pre nadnárečie používa termín *koiné*, čo je pôvodne označenie pre helenistickú gréčtinu, ktorá ako grécky interdialekt plnila úlohu lingua franca Stredomoria. Pojmom *koiné* sa rozumie spravidla interdialekt, ktorý sa výrazne šíri mimo svojej pôvodnej domovskej oblasti a získava status všeobecne prijímaného komunikačného útvaru. V prípade češtiny býva ako koiné označovaná obecná čeština.

Referencie
----------

1. 1 2 3  Wyderka 2014, s. 110.
2. ↑  Topolińska 1990, s. 32–34.
3. ↑  ЛЮДМИЛА АЛЕКСАНДРОВНА, Грузберг. *Региолект*. 11. vyd. Пермь : Пермский государственный гуманитарно-педагогический университет, 2010. Dostupné online. (po rusky)
4. ↑  Šipková 2017.
5. ↑  ВАСИЛЬЕВНА ЖЕРЕБИЛО, Татьяна. *Словарь лингвистических терминов*. 5. vyd. Назрань : «Пилигрим», 2010. Dostupné online. ISBN 978-5-98993-133-0. S. 486. (po rusky)
6. ↑   Региолект как промежуточный идиом во французском и русском языках. *Вестник Пермского университета. Российская и зарубежная филология*, 2011, s. 32. Dostupné online. (po rusky)
7. ↑  Löffler 1986, s. 234.
8. ↑  *Encyklopedický slovník češtiny*. Praha: SPN, 2002, s. 81

Zdroje
------

* ŠIPKOVÁ, Milena. *Nový encyklopedický slovník češtiny*. Ed. KAROLAK, Petr; NEKULA, Marek; PLESKALOVÁ, Jana. [s.l.] : [s.n.], 2017. INTERDIALEKT. (po česky)
* WYDERKA, Bogusław. O rozwoju polskich dialektów. *Poznańskie Studia Polonistyczne. Seria Językoznawcza*, 2014, s. 101–113. Dostupné online. ISSN 2450-4939. DOI: 10.14746/pspsj.2014.21.2.6. (po poľsky)
* LÖFFLER, Heinrich. *Sind Soziolekte neue Dialekte? Zum Aufgabenfeld einer nachsoziolinguistischen Dialektologie*. Redakcia Polenz, Peter von; Erben, Johannes; Goosens, Jan. [s.l.] : [s.n.], 1986. S. 232–239. (po nemecky)
* TOPOLIŃSKA, Zuzanna. Charakter i dynamika językowych procesów integracyjnych w powojennej Polsce. *Socjolingwistyka*, 1990, s. 29–35. (po poľsky)