**Mikuláš Kopernik** (po česky a staršie po slovensky: **Mikuláš Koperník** [t.j. s dlhým í], v dobovej nemčine: **Niklas Koppernigk**, v modernej nemčine: **Nikolaus Kopernikus**, polatinčená podoba: **Nicolaus Cop(p)ernicus**, v modernej poľštine: **Mikołaj Kopernik**; \* 19. február 1473, Toruň, Kráľovské Prusko – † 24. máj 1543, Frombork, Kráľovské Prusko) bol astronóm, matematik, filozof, humanista, kanonik v katolíckej cirkvi a ekonóm, ktorý pôsobil na území Poľska. Bol to významný predstaviteľ renesančnej filozofie; nahradil geocentrický obraz sveta heliocentrickým. 

Kopernikovo učenie obsahovalo kinematickú schému slnečnej sústavy, ktorá sa stala začiatkom vývinu nebeskej mechaniky a umožnila aplikovať pojmy zemskej mechaniky na kozmos. V Kopernikovom učení sa začalo zbližovanie astronómie so zemskou mechanikou.

Pôvod
-----

Jeho materinským jazykom bola nemčina a obaja rodičia boli Nemci.

Mestá, v ktorých sa narodil a zomrel, patrili v tom čase (od roku 1466) do Kráľovského Pruska, čo bolo špecifické územie uznávajúce zvrchovanosť poľského kráľa, ale inak majúce (v tom čase ešte) vlastný snem a vlastného správcu. 

Mesto Toruň bolo navyše v tom čase členom Hanzy a fungovalo ako do značnej miery nezávislé územie pod ochranou poľského kráľa.

Heliocentrizmus
---------------

Hrob Mikuláša Kopernika
*Bližšie informácie v hlavnom článku: Heliocentrizmus*
Mikuláš Kopernik bol veľmi dobrý pozorovateľ oblohy, dokázal z faktov dedukovať správne závery. Všimol si, že vnútorné planéty sa na oblohe ukazujú len na rannej a večernej oblohe, vonkajšie planéty sú viditeľné aj cez hlbokú noc. Z tohto pozorovania usúdil poznatok, že centrom slnečnej sústavy nie je Zem, ako si v tej dobe mysleli všetci učenci, ale Slnko, okolo ktorého sa pohybujú planéty po kruhových dráhach. Tomuto systému hovoríme heliocentrizmus. Svoje poznanie stihol detailne rozpracovať vo svojej najznámejšej knihe *De revolutionibus orbium coelestium*, v ktorej dôkladne spochybnil geocentrizmus. Kniha vyšla v roku jeho úmrtia.

Hrob
----

Kopernikov monument vo Varšave
Po smrti bol pochovaný vo Fromborskej katedrále pri oltári o ktorý sa staral, ako bolo zvykom u kanonikov. Nebolo však známe, ktorý oltár mal na starosti. Poľskí archeológovia hľadali jeho hrob v katedrále mnoho rokov a 3. novembra 2005 oznámili, že v auguste nájdená lebka s veľkou pravdepodobnosťou patrila Mikulášovi Kopernikovi. Dôkazom má byť počítačová rekonštrukcia tváre v Ústrednom kriminalistickom laboratóriu vo Varšave. Stopercentnú istotu však nešlo dosiahnuť, pretože chýbali testy DNA jeho potomkov (ako duchovný nemohol mať Kopernik deti). Autentickosť pozostatkov bola preukázaná až v roku 2008, keď poľskí vedci s pomocou švédskych kolegov porovnali DNA vlasu z knihy, ktorú Kopernik vlastnil a DNA jeho zuba z objaveného hrobu.

Diela
-----

* *Obehy nebeských sfér* – [[1543]swwqwswsws (slovenský preklad vyšiel v roku 1974)
* *Commentariolus* – nevydané, rukopis nájdený v roku 1877

Referencie
----------

1. ↑  Kopernik, Mikuláš. In: Malá slovenská encyklopédia 1993, S. 355
2. ↑  BARTKO, Michal. *Cestami tvorby a myslenia*. [s.l.] : Slovenský spisovateľ, 1994. 163 s. ISBN 978-80-220-0569-2. S. 51.
3. ↑  Koperník, Mikuláš. In: Slovenský náučný slovník II, 1932, S. 255
4. ↑  Koperník, Mikuláš. In: Malá československá encyklopedie
5. ↑  Cop(p)ernicus (Koppernigk), Nikolaus. In: Deutsche Biographie.
6. ↑  BERNDORFF, Lothar. *Die Prediger der Grafschaft Mansfeld (eine Untersuchung zum geistlichen Sonderbewusstein in der zweiten Hälfte des 16. Jahrhunderts)*. [s.l.] : Universitätsverlag Potsdam, 2010. 404 s. ISBN 978-3-86956-008-3. S. 293.
7. ↑  Poľskí vedci objavili hrobku Koperníka Pravda, 03.11.2005
8. ↑  Vědci identifikovali Koperníkovy ostatky, pomohly jim vlasy z knihy iDNES, 20.11.2008 (po česky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Mikuláš Kopernik**

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Zdroje
------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Matematický portálAstronomický portál |

* KUZNECOV, G. B.. *Od Galileiho po Einsteina*. Bratislava : Pravda, 1975.

Autoritné údaje: * abART: 97894
* BnF: 118976048
* GND: 118565273
* ISNI: 0000000110290900
* LCCN: n79039943
* NK ČR: nlk20010099553
* SNK: 174417
* VIAF: 71389288
* WorldCat: lccn-n79039943