*Nezamieňať s heslom Reakčný intermediát.*
Ako **reaktívny intermediát** sa v chémii označuje zlúčenina alebo molekula, ktorá má vysokú energiu, krátky polčas života a je veľmi reaktívna. Keď vznikne v chemickej reakcii, rýchlo sa premení na stabilnejšiu molekulu. Tieto molekuly je možné izolovať a skladovať iba v výnimočných prípadoch, napríklad pri nízkych teplotách alebo uväznením v matrici. Keď je indikovaná prítomnosť reaktívneho intermediátu, môže pomôcť vysvetliť priebeh chemickej reakcie.

Väčšina chemických reakcií prebieha vo viac než jednom elementárnom kroku a reaktívne intermediáty sú vysokoenergetické, ale stabilné produkty, ktoré existujú len v medzikrokoch. Sled jednotlivých krokov tvorí reakčný mechanizmus. Reaktívne intermediáty sa líšia od reaktantu, produktu alebo i reakčného intermediátu iba tým, že ich zvyčajne nie je možné izolovať, ale niekedy sú pozorovateľné rýchlymi spektroskopickými metódami. Reaktívny intermediát je stabilný v tom zmysle, že vzniká v elementárnej reakcii a je nutná ďalšia elementárna reakcia na jeho ďalšiu premenu.

Keď reaktívne intermediátu nie sú pozorovateľné, ich existencia sa musí usudzovať pomocou experimentálnych výsledkov. To väčšinou spočíva v zmene reakčných podmienok, (napríklad teploty alebo koncentrácie), aplikáciou techník chemickej kinetiky či chemickej termodynamiky alebo využitím spektroskopických metód. Reaktívne intermediáty založeé na uhlíku môžu byť radikály, karbény, karbokatióny, karbanióny, aríny a karbíny.

Spoločné vlastnosti
-------------------

Reaktívne intermediáty majú niekoľko spoločných vlastností:

* nízka koncentrácia v porovnaní s reaktantom alebo produktom
* reaktívne intermediáty zvyčajne nespĺňajú oktetové pravidlo, čo vysvetľuje ich vysokú reaktivitu (s výnimkou karbaniónov)
* často vznikajú pri chemickom rozklade zlúčenín
* ich existenciu je často možné dokázať pomocou spektroskopie
* je nutné uvážiť klietkový efekt
* často dochádza k stabilizácii pomocou konjugácie alebo rezonancie
* často je náročné ich rozlíšiť od tranzitného stavu
* dôkaz existencie často vyžaduje uväznenie v matrici

Uhlíkové reaktívne intermediáty
-------------------------------

* RadicalRadikál (nespárovaný elektrón)
* CarbeneKarbén (voľný elektrónový pár na uhlíku)
* CarbocationKarbokatión (kladný náboj)
* CarbanionKarbanión (záporný náboj)
* CarbyneKarbín
* Benzyne (an aryne)Benzín (typ arínu)

Iné reaktívne intermediáty
--------------------------

* Karbenoid
* Ión-neutrálny komplex
* Ketoanióny
* Nitrény
* Oxokarbéniové ióny
* Fosfinidény
* Fosforylnitridy
* Tetrahedrálne intermediáty v karbonylových adičných reakciách

Referencie
----------

1. ↑  Carey, Francis A.; Sundberg, Richard J.; (1984). Advanced Organic Chemistry Part A Structure and Mechanisms (2nd ed.). New York N.Y.: Plenum Press. ISBN 0-306-41198-9.
2. ↑  March Jerry; (1992). Advanced Organic Chemistry reactions, mechanisms and structure (4th ed.). New York: John Wiley & Sons ISBN 0-471-60180-2
3. ↑  GILCHRIST, T. L.. *Carbenes nitrenes and arynes*. [s.l.] : Springer US, 1966. ISBN 9780306500268.
4. ↑  MOSS, Robert A.; PLATZ, Matthew S.; JONES, JR. Maitland. *Reactive intermediate chemistry*. Hoboken, N.J. : Wiley-Interscience, 2004. ISBN 9780471721499.

Pozri aj
--------

* Aktivovaný komplex
* Tranzitný stav

Zdroj
-----


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Chemický portál |

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Reactive intermediate na anglickej Wikipédii.*