**Amália Hesensko-darmstadtská** (\* 20. jún 1754, Prenzlau, Nemecko – † 21. jún 1832, Bruchsal) bola dedičná bádenská princezná.

Životopis
---------

Narodila v Prenzlau ako dcéra Ľudovíta IX. Hesensko-darmstadtského a Karolíny Zweibrückenskej. 

V roku 1772 prišla do Petrohradu na návštevu ruského dvora ako jedna z možných neviest cároviča Pavla. Pavol sa však rozhodol pre jej sestru Vilemínu.

15. júla 1775 sa vydala za svojho bratranca, dedičného bádenského princa Karola Ľudovíta. Bol synom Karola Fridricha Bádenského a Karolíny Lujzy Hesensko-darmstadtskej, dcéry Ľudovíta VIII. Hesensko-darmstadtského. 

V manželstve sa sťažovala na chlad svojho svokra a na detinskosť manžela. Od smrti svokry v roku 1783 do svadby syna v roku 1806 bola prvou dámou na dvore. V roku 1801 navštívila s rodinou dcéru, cárovnú Lujzu, v Rusku a dcéru, kráľovnú Frederiku, vo Švédsku. Počas pobytu vo Švédsku bola opísaná ako vtipná, inteligentná a presná, a tiež ako plne ovládajúca svojho manžela. Navštívili Palác Drottningholm a Gripsholm a Amália sa ujala Hedvigy Šlezvicko-holštajnsko-gottorpskej, ktorú kráľ nemal rád, a pokarhala dcéru za jej upäté a nepriateľské správanie na verejnosti. Jej manžel zomrel v dôsledku nehody ešte pred odchodom a Amália zostala s rodinou vo Švédsku až do mája 1802. Krátko pred svojím odchodom bola uvedená do lóže Yellow Rose Karola Adolfa Bohemana s tým, že ním bola označená za vetvu slobodomurárov.

Počas svojich návštev Ruska a Švédska sa pokúšala zmieriť medzi sebou svojich dvoch zaťov, ruského a švédskeho panovníka. V roku 1803 hostila švédsku kráľovskú rodinu v Badene. Počas tejto návštevy sa hovorilo, že svojou milotou a zábavnosťou, živým záujmom o politiku a rovnakými názormi, mala možnosť získať vplyv nad svojím zaťom. Ako súperka Napoleona Bonaparte sa snažila zabrániť sobášu svojho syna so Stéphanie de Beauharnais, a po svadbe v roku 1806 odišla na svoje vdovské panstvo v Bruchsale. V roku 1807 poslala svojej dcére Frederike do Švédska list od svojej druhej dcéry, ruskej cárovnej, v snahe presvedčiť Frederiku, aby využila svoj vplyv a prinútila svojho manžela uzavrieť mier medzi Švédskom a Napoleonom, čo sa nepodarilo.

V roku 1809 prijala dcéru Frederiku s rodinou po tom, čo bol jej zať zvrhnutý z trónu. V roku 1811 sa snažila Gustáva Adolfa odradiť od rozvodu. Keď sa však ukázal ako nevyhnutný, zabezpečila dcére ekonomickú nezávislosť a starostlivosť o deti.

Počas Viedenského kongresu v roku 1815 svojím vplyvom na zaťa Alexandra I. podieľala na tom, že Bádenské veľkovojvodstvo zostalo bez straty územia.

Zomrela 21. júna 1832 v Bruchsale.

Deti
----

* Katharina Amalie Christiane (\* 13. júl 1776 – † 26. október 1823)
* Karolína Frederika (\* 13. júl 1776 – † 13. november 1841) ∞ 1797 bavorský kráľ Maxmilián I. Jozef (\* 1756 – † 1825)
* Lujza (\* 24. január 1779 – † 16. máj 1826) ∞ 1793 ruský cár Alexander I. (\* 1777 – † 1825)
* Frederika Dorotea (\* 12. marec 1781 – † 25. september 1826) ∞ 1797 švédsky kráľ Gustáv IV. Adolf (\* 1778 – † 1837)
* Mária Alžbeta (\* 7. september 1782 – † 29. apríl 1808) ∞ 1802 braunschweigský vojvoda Fridrich Viliam Braunschweigsko-wolfenbüttelský (\* 1771 – † 1815)
* Karl Friedrich (\* 13. september 1784 – † 1. marec 1785)
* Karol Ľudovít (\* 8. jún 1786 – † 8. december 1818) ∞ 1806 Stéphanie de Beauharnais (\* 1789 – † 1860)
* Vilemína Lujza (\* 10. september 1788  – † 27. január 1836) ∞ 1804 hesenský veľkovojvoda Ľudovít II. (\* 1777 – † 1848)

Vďaka sobášom svojich detí je predkom členov mnohých európskych panovníckych rodov. K jej potomkom patria aj rakúsky cisár František Jozef I. a jeho manželka Alžbeta Bavorská, ruský cár Mikuláš II. a jeho manželka Alix Hesensko-darmstadtská a súčasní panovníci dánska kráľovná Margaréta II. švédsky kráľ Karol XVI. Gustáv, monacký knieža Albert II. (Monako), belgický kráľ Filip, španielsky kráľ Filip VI. či Philip, vojvoda z Edinburghu, manžel britskej kráľovnej Alžbety II.

Referencie
----------

1. ↑  CHARLOTTAS, Hedvig Elisabeth. *Hedvig Elisabeth Charlottas dagbok*. Stockholm : P.A. Norstedt & Söners förlag, 1936. Dostupné online. S. 140.  (WorldCat)
2. ↑  CHARLOTTAS, Hedvig Elisabeth. *Hedvig Elisabeth Charlottas dagbok*. Stockholm : P.A. Norstedt & Söners förlag, 1936. Dostupné online. S. 145.  ()
3. ↑  CHARLOTTAS, Hedvig Elisabeth. *Hedvig Elisabeth Charlottas dagbok*. Stockholm : P.A. Norstedt & Söners förlag, 1936. Dostupné online. S. 504.  (WorldCat)
4. ↑  CHARLOTTAS, Hedvig Elisabeth. *Hedvig Elisabeth Charlottas dagbok*. Stockholm : P.A. Norstedt & Söners förlag, 1936. Dostupné online. S. 181.  ()
5. ↑  CHARLOTTAS, Hedvig Elisabeth. *Hedvig Elisabeth Charlottas dagbok*. Stockholm : P.A. Norstedt & Söners förlag, 1936. Dostupné online. S. 275.  ()
6. ↑  CHARLOTTAS, Hedvig Elisabeth. *Hedvig Elisabeth Charlottas dagbok*. Stockholm : P.A. Norstedt & Söners förlag, 1939. Dostupné online. S. 108.  ()
7. ↑  CHARLOTTAS, Hedvig Elisabeth. *Hedvig Elisabeth Charlottas dagbok*. Stockholm : P.A. Norstedt & Söners förlag, 1939. Dostupné online. S. 502.  ()
8. ↑  CHARLOTTAS, Hedvig Elisabeth. *Hedvig Elisabeth Charlottas dagbok*. Stockholm : P.A. Norstedt & Söners förlag, 1939. Dostupné online. S. 758, 763.  (WorldCat)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Amália Hesensko-darmstadtská**

Externé odkazy
--------------

* Genealógia

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Amálie Hesensko-Darmstadtská na českej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * BnF: 15652398s
* GND: 119440679
* ISNI: 0000 0000 9654 1725
* VIAF: 285450543