**Elektrický rušeň 163** (predtým **E 499.3**, v Taliansku **E 630**, továrenské označenie **Škoda 71E** *(1984 – 1986)* a **Škoda 99E** *(1991 – 1992)*) je rušeň na jednosmernú napájaciu sústavu 3 kV z produkcie Škody Plzeň a ČKD polovodiče. Ako rada 163 sú označené aj rušne, ktoré vznikli z radu 162 po výmene podvozku s radom 363, uskutočnenej v rokoch 1993 – 2008. Tieto rušne sa používajú v Česku, na Slovensku a predtým tiež v Taliansku k vozbe osobných i nákladných vlakov. Rušeň má pulznú reguláciu výkonu. Regulácia výkonu je plynulá, bezkontaktná, závislá na pomernom otvorení pulzných meničov. Pulzné meniče sú zložené z tyristorov a ďalších prvkov a sú riadené elektronickým analógovým počítačom.

História
--------

Rušne radu 163 vychádzajú z radu 363, no na rozdiel od radu 363 umožňujú prevádzku iba na tratiach s jednosmernou trakčnou sústavou 3 kV. Nutnosť vývoja nového radu rušňov pre jednosmernú trakčnú sústavu sa prejavila začiatkom osemdesiatych rokov dvadsiateho storočia. Rušne radu 140 a 141 mali byť v roku 1985 vyradené a ČSD nemali za ne žiadnu zodpovedajúcu náhradu. Z tohto dôvodu bolo firme Škoda zadané vypracovať projekt a následne vyrobiť takéto rušne. Prototyp tohto radu nebol nikdy vyrobený – postačili dva prototypy dvojsystémových rušňov radu *ES 499.1* (dnešný rad 363). Okrem napájacej sústavy sa rušne líšili iba minimálne, v oboch prípadoch ide o tzv. II. generáciu rušňov Škoda.  
 Prototypy rušňa 363 boli k dispozícii už od roku 1981.

### Prvá séria

Prvá séria (60 kusov) (163.001 – 060) bola vyrobená v rokoch 1984 – 1986 Škodou Plzeň. Prvá časť série vyrobená priebehu septembra až decembra roku 1984 obsahovala dvadsať strojov tzv. „overovacej série". Zvyšných štyridsať kusov bolo vyrobených a dodaných vzápätí. Pôvodné označenie radu bolo *E 499.3*, továrenské označenie je *71E*. V rovnakej dobe začala Škodovka pre Česko-slovenské štátne dráhy vyrábať tiež dvojsystémové rušne radu 363.

### Druhá séria

V rokoch 1991 – 1992 bola opäť v plzenskej Škodovke vyrobená druhá séria rušňov s továrenským označením *99E*. Voči prvej sérii boli zmeny len minimálne. Z dôvodu nedostatku financií využili ČSD nedokonalosť kúpnej zmluvy a prevzatie rušňov odkladali. Rušne boli dlhodobo odstavené v Plzni na hlavnom nádraží – v časti, do ktorej ústi trať od Českých Budejovíc. Nakoniec ČD a ŽSR prevzali z tejto série dohromady iba 51 kusov. Deväť rušňov bolo v roku 1995 predaných talianskemu súkromnému dopravcovi Ferrovie Nord Milano (táto séria niesla továrenské označenie 99E2). Časť dodávky pre Česko a Slovensko bola označená ako 99E1 a nesú sériové čísla (163.061 – 163.111).

### Dodávka pre Taliansko

Rušeň časti druhej série v prevádzke talianskeho súkromného dopravcu Ferrovie Nord Milano
Deväť rušňov z druhej série bolo v roku 1995 predaných talianskemu súkromnému dopravcovi Ferrovie Nord Milano. Išlo o kusy vyrobené v roku 1992 a nesúce pôvodné označenie *163.112 – 163.120*. Vtedajšie ČSD/ČD totiž na ich nákup nezohnali dostatok financií, a tak výrobca hľadal iných záujemcov. V Taliansku boli rušne preznačené podľa miestneho značenia na rad *E 630* a označené číslami od 01 do 09. Rušeň 163.120 bol v Taliansku testovaný už od roku 1994 a na základe kladných výsledkov skúšok sa firma FNM rozhodla pre nákup. Rušne boli v Taliansku používané na vozbu prímestských osobných vlakov v oblasti Milána a diaľkových kontajnerových vlakov.

162.116 v žst. Praha-Smíchov
Na rušňoch bolo vykonaných niekoľko technických zmien, napríklad bola v niektorých miestach o 340 mm znížená výška, aby rušne vyhovovali obrysu pre vozidlá FS/FNM. Hmotnosť bola z pôvodných 85 ton znížená na 80 ton, séria bola vybavená novými polopantografmi a boli upravené riadiace obvody tak, aby bolo možné rušeň ovládať z riadiaceho vozňa. Stroje boli osadené talianskym zabezpečovacím zariadením (RS4 Codici alebo BACC?), vykonané boli úpravy pre ľavostranné riadenie a jedna kabína rušňovodiča bola vybavená klimatizáciou.

  

Všetkých deväť rušňov kúpila v máji 2010 spoločnosť RegioJet, dcérska spoločnosť Student Agency. Od 26. septembra 2011 sú tieto stroje po úpravách pre prevádzku v Česku (zvýšenie max. rýchlosti na 140 km/h, dosadenie zabezpečovača MIREL, presun ovládacieho pultu zľava doprava a pod.), vykonaných v ČMŽO Přerov, nasadené ako rada 162 v pravidelnej prevádzke medzi Prahou, Ostravou a Havířovom.

Rekonštrukcia
-------------

### Rekonštrukcia na Slovensku

V roku 2000 sa na Slovensku začali rekonštrukcie radov 162 a 363 na rady 163.1 a 362. Bolo k nej pristavených celkom 15 párov rušňov radu 162 z rušňového depa v Žiline a radu 363 z Bratislavy. Jednosystémové rušne boli vyberané podľa podľa nutnosti periodických opráv, rad 363 bol pristavovaný podľa najvyšších čísel v sérii – teda kusy 363.148 – 181. Opravy boli tvorené výmenou podvozku s prevodovkami medzi radom 162 s prevodom na rýchlosť 140 km/h s radom 363 s prevodom na rýchlosť 120 km/h a renováciou strojov. Vzhľadom na pomalý postup rekonštrukcie bol, počnúc strojom 163.119 (ex 162.031), zavedený variant, kedy bola vykonávaná iba výmena podvozku s prevodovkami, bez akejkoľvek ďalšej väčšej opravy rušňa. Výsledné rušne boli označené radom 163.1 s inventárnymi číslami nadväzujúcimi na posledné dodané stroje radu 163, teda 163.112 – 126. Vzniknuté rušne radu 362 boli označené v nadväznosti na prototyp 362.001 inventárnymi číslami 362.002 – 016.

### Rekonštrukcia v Česku

Začiatkom deväťdesiatych rokov dvadsiateho storočia České dráhy znovu pocítili nedostatok dvojsystémových rušňov schopných vyvinúť rýchlosť 140 km/h. Takéto rušne boli potrebné k vedeniu vlakov vyššej kvality na novo budovaných koridorových tratiach so striedavým prúdom. Preto sa rozhodlo o výmene podvozkov medzi radmi 162 a 363, čím by sa znížila rýchlosť jednosystémových rušňov na 120 km/h a zvýšila rýchlosť dvojsystémových rušňov na 140 km/h. České dráhy nevlastnili dvojsystémový rušeň pre rýchlosť nad 120 km/h vôbec a nákup nových rušňov nebol z finančného hľadiska reálny. Potreba sa riešila využitím rušňov ŽSR radu 350, ktoré dopravovali vlaky na sieti ČD. Preto bolo rozhodnuté o výmene podvozkov s rôznymi prevodovými pomermi medzi rušňami radov 162 a 363 za vzniku radov 163.2 a 362.

Prvá fáza opráv sa začala koncom roka 1993 v depe koľajových vozidiel Praha, kam bolo postupne pristavených 9 párov rušňov. Zmena spočívala vo výmene podvozkov, čím sa vďaka rôznemu prevodovému pomeru znížila rýchlosť jednosystémových strojov na 120 km/h a zároveň rýchlosť dvojsystémových zvýšila na požadovaných 140 km/h. Drobné zmeny boli vykonané aj v riadiacom systéme rušňa, k ďalším úpravám však nedošlo. Neskôr boli na všetky rušne rady 162 namontované pozdĺžne tlmiče skrutných pohybov podvozku, nové polopantografy a vlakový zabezpečovač typu LS 90.

Druhá séria rekonštrukcií sa uskutočnila pri periodických opravách strojov v rokoch 2000 až 2001 na štyroch jednosystémových rušňoch z DKV Česká Třebová a jednej pražskej. Všetky dvojsystémové rušne boli dodané brnianskym depom. Tretia séria výmien prebehla v rokoch 2006 až 2007 na šiestich *peršingoch* z Českej Třebovej a na brnianskych *esách*. Ďalšia dvojica strojov bola rovnakým spôsobom rekonštruovaná aj v roku 2008. Vzniknuté jednosystémové stroje sú značené ako rad 163.2, pôvodné inventárne číslo radu 162 je zvýšené o 200. Vzniknuté dvojsystémové rušne sú značené ako 362 s ponechaním pôvodných inventárnych čísel z radu 363.

Od roku 2011 vykonáva Pars nova prestavby rušňov radu 163 na dvojsystémové stroje radu 363.5 pre ČD Cargo, ktoré ich objednalo 30 kusov.

Vlastnosti
----------

Zjednodušená schéma rušňa 163 s rozmermi
Rušeň radu 163 je štvornápravový stroj s maximálnou rýchlosťou až 120 km/h pri trvalom výkone 3480 kW. Je vybavený dvoma polopantografovými zberačmi. Dĺžka rušňa cez nárazníky je 16 800 mm, výška so stiahnutými zberačmi 4 640 mm, šírka 2 940 mm a hmotnosť 85 ton.

Rušeň je skriňového usporiadania, hlavný rám je zvarený z oceľových profilov. V spodnej časti oboch čiel je umiestnené ťažné a narážacie ústrojenstvo a pod nimi zmetadlá. Samotná kostra skrine je oceľová s pozdĺžnymi prelismi pre zvýšenie tuhosti. Na oboch čelách sa nachádza stanovište rušňovodiča. Obidve stanovištia sú klimatizované, klimatizačné jednotky sa nachádzajú na streche nad kabínou. Kvôli netesnostiam v stavbe však býva klimatizácia menej účinná. Dve čelné okná na každej strane sú dvojvrstvové, vyhrievané. Pod nimi sa nachádza hlavný reflektor, dvojica pozičných svetiel (biele a červené) je umiestnená v spodnej časti nad nárazníkmi. Strojovňa sa nachádza medzi stanovišťami rušňovodiča v prostrednej časti. Vstup do strojovne je možný cez obe stanovištia iba pri stiahnutých zberačoch a je zaistený dverami z oboch strán každého stanovišťa. V strojoch pre Česko a Slovensko je riadiaci pult umiestnený na pravej strane stanovišťa, v dodávke pre FNM bol premiestnený na ľavú stranu.

Na oboch bočniciach sa nachádzajú štyri okná. Na jednej sú obdĺžnikové a umiestnené tesne pod strechou, na druhej sú kruhové v strednej časti. Jedna v bočníc obsahuje „žalúzie", umožňujúce prívod vzduchu, po tejto strane je možné tiež strojovňou prejsť úzkou uličkou. V dutinách kostry je zapustených osem piesočníkov s celkovou kapacitou 1 500 kilogramov piesku, ktorý je do rušňa dosypávaný cez otvory v strešnej časti.

Podvozok rušňa je navrhnutý na rýchlosti až 200 km/h, preto nenastal problém pri prestavbách na radu 162. Odpruženie rušňa je dvojstupňové z oceľových vinutých pružín s paralelne zoradenými hydraulickými tlmičmi. Motory sú osadené v ráme podvozku, sú teda plne odpružené primárnym pružením. Prevodový pomer rušňa radu 163 je 81:23, pri rekonštrukciách na rad 162 bol pomer znížený na 79:26.

Za zmetadlom je v každom čele rušňa zavesený jeden vzduchojem s objemom 450 litrov a prípustnom tlaku 10 barov (t. j. 106 Pa).

Označovanie
-----------

V súčasnosti má rušeň v Česku a na Slovensku číselné označenie *163*, z čísla je zrejmé, že ide o elektrický rušeň jednosmernej napájacej sústavy. Pred preznačením v roku 1988 bol rušeň podľa systému Vojtecha Kryšpína značený ako *E 499.3*. Továrenské označenie rušňov prvej série je 71E; druhá séria bola označená ako 99E. Deväť kusov z druhej série bolo u FNM značené radom *E 630* a dvojciferným evidenčným číslom, u výrobcu je táto úprava vedená ako typ *99E2*.

Rušne sú taktiež známe pod prezývkou *Peršing* (alebo *Pershing*). Táto prezývka vznikla po uvedení do prevádzky, keď rušne mali síce vysokú akceleráciu („rýchly štart"), ale boli poruchové („krátky dolet"). Týmito vlastnosťami sa podobali na rakety Pershing II, ktoré boli v tom čase rozmiestňované v západnej Európe.

Prevádzka
---------

Rušeň 163.257 v novom nátere Českých dráh
Rušne mali spočiatku vysokú poruchovosť, ktorú zapríčiňovalo veľké množstvo elektroniky v rušni. Po vyriešení počiatočných problémov sa z nich stali jedny z najmenej poruchových rušňov na Slovensku a v Česku. Rušeň má pokojný a tichý chod, ktorý ruší iba bzučanie trakčných meničov.

V Česku je v spoločnosti České dráhy v prevádzke 79 kusov rušňov v depách Česká Třebová, Bohumín a Děčín. 30 kusov vlastní spoločnosť ČD Cargo a od mája 2010 deväť kusov spoločnosť RegioJet.

Na Slovensku vlastní 11 kusov Železničná spoločnosť Slovensko v depe Košice a používajú sa na vozbu vlakov osobnej dopravy na vozebnom ramene Čierna nad Tisou – Košice – (Prešov – Lipany) – Žilina – Čadca.

Budúcnosť
---------

V roku 2009 oznámila Železničná spoločnosť Slovensko zámer rekonštruovať 15 rušňov radu 162 a 163 na moderné dvojsystémové rušne. Nový rad má označenie 361 a rušne sú schopné dosiahnuť rýchlosť 140 km/h (361.0) resp. 160 km/h (361.1). V tej súvislosti budú vybavené zabezpečovačom ETCS.

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10   *Lokomotivní řady 163 (E499.3), 162 ČD a ZSSK* [online]. Atlas lokomotiv, rev. 2006-04-15, [cit. 2010-03-03]. Dostupné online. (čeština)
2. 1 2 3 4 5  VĚTŘÍŠEK, Pavel. *Rekonstrukce lokomotiv řady 162 a 363 ČD/ZSSK* [online]. Stránky přátel železnice, 20.6.2008, [cit. 2014-08-11]. Dostupné online. (čeština)
3. 1 2  BITTNER, Jaromír. *Malý atlas lokomotiv 2009*. Praha : Gradis Bohemia, 2008. 368 s. ISBN 978-80-86-925-05-9. Kapitola Lokomotiva 163, s. 61. (čeština)
4. 1 2 3  Škoda transportation. *Lokomotiva 99E2 (FNME)* [online]. Škoda Transportation, [cit. 2010-03-06]. Dostupné online. (čeština)
5. 1 2  SŮRA, Jan. *Jančura koupil devět lokomotiv, od března chce konkurovat drahám* [online]. MF DNES, rev. 2010-05-15, [cit. 2010-05-21]. Dostupné online. (čeština)
6. ↑  KOVÁČ, Juraj. RegioJet koupil 9 peršingů a chystá komerční spoje. *ŽelPage*, 2010-05-18. Dostupné online [cit. 2014-08-06]. (čeština)
7. ↑  VĚTŘÍŠEK, Pavel; LUŽNÝ, Richard. *Rekonstrukce lokomotiv řady 162 a 363 ČD/ZSSK* [online]. Stránky přátel železnice, 2008-12-03, [cit. 2014-08-08]. Dostupné online. (čeština)
8. ↑  BERAN, Vojtěch. *ČD Cargo převzalo první modernizované lokomotivy řady 363.5* [online]. Zelpage.cz, 2011-05-24, [cit. 2014-08-11]. Dostupné online. (čeština)
9. ↑   *Lokomotiva 163, 162: Technické údaje* [online]. Atlas lokomotiv, 15.5.2006, [cit. 2014-08-14]. Dostupné online. (čeština)
10. ↑   *Dislokace hnacích vozidel ČD* [online]. Stránky přátel železnice, rev. 2008-08-01, [cit. 2010-03-06]. Dostupné online. Archivované 2009-11-07 z originálu. (čeština)
11. ↑   *Dislokacie hnacích vozidel ZSSK* [online]. Stránky přátel železnice, rev. 2007-12-01, [cit. 2010-03-06]. Dostupné online. Archivované 2011-04-30 z originálu. (čeština)
12. ↑   *ZSSK zrekonstruuje 15 lokomotiv řad 162 a 163* [online]. ŽelPage, rev. 2009-08-06, [cit. 2010-03-06]. Dostupné online. (čeština)

Iný projekt
-----------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Elektrický rušeň 163**

Externý odkaz
-------------

* Rušne radov 162 a 163 v atlase lokomotív
* Elektrický rušeň 163 (E 499.3) Škoda 71E a Škoda 99E - Popis a technické parametre

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Lokomotiva 163 na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
České a slovenské rušne a jednotky |
| --- |
| Elektrické rušne na jednosmerný prúd | 
* *100*
* *106*
* 110
* 111
* *112*
* 113
* 114
* 121
* 122
* 123
* 124
* 125.8
* 130
* 131
* 140
* 141
* 150
* 151
* 162
* 163
* *169*
* *180*
* 181
* 182
* 183
* 184

 |
| Akumulátorové rušne | 
* *103*
* *199*
* 199.4

 |
| Elektrické rušne na striedavý prúd | 
* *209*
* 210
* 218
* 230
* 240
* 241
* 242
* *260*
* 263

 |
| Elektrické rušne viacsystémové | 
* 340
* 350
* 361
* 362
* 363
* 363.5
* 371
* 372
* 380
* 381
* 383

 |
| Elektrické vozne a jednotky na jednosmerný prúd | 
* 405.95
* 411.9
* 420.95
* 425.95
* 440
* 451
* 452
* 460
* 470
* 471
* 495.95

 |
| Elektrické jednotky na striedavý prúd | 
* 560

 |
| Elektrické jednotky viacsytémové | 
* 640
* 650
* 660 ČD
* 660 ZSSK
* 661
* 671
* 680

 |
| Motorové rušne | 
* 700
* 701
* 702
* 702.9
* 703
* 703.5
* 703.7
* 704
* 704.5
* 705.9
* 706.4
* 706.42
* 706.45
* 706.5
* 706.6
* 706.95
* 708
* 709 (709.4
* 709.5
* 709.6
* 709.7)
* 710
* 711
* 711.5
* 711.7
* 711.8
* 712
* 714
* *715*
* 716
* 717
* *718*
* 719
* 720
* 721
* 724.7
* 725
* 726
* 729 (729.5
* 729.6)
* 730
* 731
* *735*
* 736
* 740
* 740.3
* 741.5
* 741.7
* 742
* 742.7
* 743
* 744.5
* 744.7
* 745
* 748.45
* 748.47
* 748.5
* 749
* 750
* 750.7
* 751
* *752*
* 752.6
* 753
* 753.7
* 754
* *755*
* 756
* 757
* *759*
* 770 (770.0
* 770.5
* 770.6)
* 771 (771.0
* 771.5
* 771.7
* 771.8)
* *772*
* 773
* 774.5
* 774.7
* *775*
* *776*
* *781*
* 796
* 797
* 798
* 799

 |
| Motorové vozne a jednotky | 
* *801*
* 805.9
* 809
* 810
* 811 ČD
* 811 ZSSK
* 812 ČD
* 812 ZSSK
* 813
* 814
* 815
* *820*
* 830
* 831
* *835*
* 840
* 842
* 843
* 850
* 851
* *852*
* 853
* 854
* *860*
* 861
* *890*
* 891
* 892 (MVTV 02)
* 893 (MVTV 03)
* *894*

 |
| Nepoužívané rady sú vyznačené *kurzívou*. |