Súradnice: 49°08′29″S 20°03′55″V﻿ / ﻿49,14141°S 20,06523°V﻿ / 49.14141; 20.06523

 Trigan – úbočie za hotelom Patria
**Trigan** alebo **Drigant** (1 481 m n. m.), (poľ. *Drygant*, nem. *Basteirücken*, maď. *Bástya hát*) je dlhý zalesnený hrebeň končiaci sa na južnej strane Hrebeňa bášt vo Vysokých Tatrách. Tiahne sa od južných svahov Patrie k Štrbskému plesu. Jeho južným koncom prechádza Cesta Slobody a trať TEŽ. Chrbát Triganu oddeľuje Mengusovskú dolinu od Mlynickej doliny.

Trigan je morénový val, ktorý zanechal ľadovec putujúci v ľadovej dobe Mlynickou a Mengusovskou dolinou. Má plochý tvar porastený lesom.

Názov
-----

Význam názvu nie je spoľahlivo vysvetlený. V ľudovej nomenklatúre je známa výslovnosť *Drigant*. Nemci odvodzujú túto lokalitu od polohy v Hrebeni bášt – *Basteirücken* (baštový chrbát).

Dvojramenný kríž
----------------

V čase veľkých príprav na 10. výročie vzniku prvej Česko-slovenskej republiky požiadal senátor Ján Kovalík urbárnikov v Štrbe, vlastníkov územia, o povolenie postaviť na „južnom výbežku hrebeňa Drigant dvojramenný kríž – symbol slovenského národa". Mal byť zo železnej konštrukcie, vysoký 12 metrov s nápisom *Bože, chráň Slovensko*. Výbor urbárskeho spolku súhlasil. Povolenie na výrub lesného porastu vydalo lesné oddelenie Okresného úradu v Liptovskom sv. Mikuláši. Kríž stavali Železiarne Vítkovice. Celú stavbu financoval senátor Ján Kovalík, gymnaziálny profesor v Žiline, poslanec za Slovenskú ľudovú stranu, básnik a rodoľub. (\* 27. november 1861, Ústie nad Oravou – † 8. marec 1951, Žilina). Slávnostná posviacka kríža bola na Trigane 29. októbra 1928. Vysviacky sa zúčastnil Andrej Hlinka, spišský biskup Ján Vojtaššák, senátor Ján Kovalík, ministerský radca Štefan Benko, vojenskí hodnostári, obyvatelia Štrby. Dvojramenný kríž prežil na Štrbskom Plese 32 rokov. Stal sa miestom odpočinku turistov. V lete roku 1960 na zásah vtedajšieho prezidenta republiky Antonína Novotného, ktorý dovolenkoval v neďalekom hoteli Baník, kríž odstránili.

Turistika
---------

Triganom – úbočím Hrebeňa bášt vedie po  turistickej značke Tatranská magistrála zo Štrbského plesa na Popradské pleso.

Referencie
----------

1. ↑  *Vysoké Tatry. Turistická mapa.* 1 : 50 000. 14. vydanie. Harmanec: VKÚ, a. s. 2023.
2. 1 2 3  BOHUŠ, Ivan. *Od A po Z o názvoch Vysokých Tatier*. 1. vyd. Tatranská Lomnica : ŠL TANAPu, 1996. ISBN 80-967522-7-8. S. 457.
3. ↑  ŠVORC, Peter. Osud dvojramenného kríža na Štrbskom Plese. *Tatry*, roč. XXXI. čís. 5, s. 36.

Externé odkazy
--------------

* Poloha na turistickej mape

| * z
* d
* u
Štrba |
| --- |
| Samospráva | 
* *Starosta:* Michal Sýkora (od 1990)
* *Obecné časti:* Štrbské Pleso
* Tatranská Štrba

 |
| Geografia | 
* Popradská kotlina
* Vysoké Tatry
* Dúbrava
* Dielnica
* Štrbský potok
* Važecká jaskyňa
* *Chránené územia:* Blatá
* Mlynická dolina
* Pastierske
* Pavlová

 |
| Pamiatky a stavby | 
* Evanjelický kostol
* Grand Hotel Kempinski
* Hotel Baník
* Hotel FIS
* Hotel Patria
* Liečebný dom Solisko
* Šoldov
* *Zoznam kultúrnych pamiatok*

 |
| Doprava | 
* *Cestná:* D1
* I/18
* II/537
* II/538
* Cesta Slobody
* *Železničná:* Tatranské elektrické železnice
* Železničná trať Žilina – Košice
* Železničná trať Štrbské Pleso – Štrba
* žst. Štrba
* žst. Štrbské Pleso

 |
| Šport | 
* Lyžiarsky areál Štrbské Pleso
* ME v hokeji 1925
* MS v severskom lyžovaní 1970
* *K:Šport*

 |
| Osobnosti | 
* *K:Osobnosti*

 |