Muž s pilosom, tondo apúlskeho červenofigúrového taniera, tretia štvrtina 4. stor. pred Kr. 
**Pilos** (starogr. *πῖλος* – lat. *pileus, alternatívne pilleum*) bola antická mužská čiapka.

Pilos (starogrécky „plsť", mn. č. *piloi*), priliehavá kužeľovitá čiapka (často s malým vyvýšeným okrajom), vyrobená z plsti alebo kože („z plsti", vyrobená z jednotlivých prameňov alebo vlasov vlny), sa nosila v antickom grécko-rímskom svete. Táto pôvodne grécka čiapka bola bežnejšia u ľudí skromnejších pomerov (bežne ju nosili hlavne rybári, remeselníci a námorníci). V umení boli s ňou zobrazovaní najmä Dioskúrovia, Hermes, Héfaistos (bola atribútom týchto božstiev), Paris, Daidalos alebo Odyseus.

V armáde bola zvyčajne pokrývkou hlavy ľahkej pechoty (peltast), často v kombinácii s exómisom (krátkym chitónom). V bojoch ju hopliti vo všeobecnosti nosili kvôli väčšiemu pohodliu pod *korintskou prilbou* v dôsledku čoho sa postupne vyvinul nový model prilby (typu pilos) s tvarom rovnakým ako čiapka. Táto prilba sa pohodlnejšie nosila a ľahšie sa vyrábala. Od 5. stor. pred Kr. (na konci Peloponézskej vojny) sa už stala najbežnejším modelom prilby vyrábaným v Grécku. Prilba pilos bola pomerne vysoká, a preto poskytovala pešiakom dobrú ochranu pred jazdou. Navyše bola plne otvorená, a tak mal jej majiteľ na bojisku lepší prehľad. Poslednou variáciou prilby pilos vyvinutou počas klasického obdobia bola prilba typu *konos*, ktorá zaznamenala veľké využitie počas nasledujúceho helenistického obdobia.

V klasickom rímskom svete si prepustený otrok nasadil na hlavu pileus (hlavu si predtým oholil), táto čiapka (πίλεον λευκόν - pileon leukon) a výraz *servos ad pilleum vocare* (výraz používaný pri oslobodení z otroctva) sa stal totiž volaním na slobodu, keďže to bolo bežné volanie, ktorým boli otroci s prísľubom slobody často povolávaní do zbrane. Preto sa pileus stal čoskoro synonymom slobody. Socha slobody na niektorých minciach (na rube denaria) rímskeho cisára Antonina Pia, razených v roku 145, drží túto čiapku (klobúk) v pravej ruke. Jednou z variácií pilosu je frýgická čiapka s dopredu zakrivenou hornou špičkou. Macedónske, trácke a dácke vojenské prilby pripomínali frýgickú čiapku. Pilos a jeho variácia, frýgická čiapka, mali tiež symboliku niečoho, čo pochádza z východu. Sluhovia (i otroci), ktorí nemali bežne povolenú pokrývku hlavy, mohli počas saturnálií nosiť pileus „čiapku slobody", takže sa táto forma čiapky špecificky spájala s týmto sviatkom.

Počas vykopávok v archeologických lokalitách *Mons Claudianus* a *Didymoi* v Egypte sa našli tri staroveké čiapky. Jedna z nich je z pohľadu štúdia vojenských čiapok rímskej armády jedným z najsenzačnejších objavov minulého storočia. Tzv. *panónsky pileus* alebo „pileus pannonicus" bol vojenskou čiapkou z konca 3. storočia, najčastejšie zobrazovanou na mozaikách a iných umeleckých dielach Rímskej ríše. Táto nižšia valcovitá čiapka vyrobená zväčša zo zvieracích koží, bola taká populárna, že sa nosila až do raného stredoveku.

Panovníci Svätej rímskej ríše nemeckého národa si na hlavu pod korunu kládli čiapočku 
*pileolus* (malý pileus), zvanú niekedy tiež *mitra*. Podľa Platónovho svedectva aj staroveký *pilidion* (malý pilos) nebol len zdrobneninou pilosu, ale čiapkou s celkom odlišnou funkciou.

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. 1 2  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Nakladatelství Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 436.
2. ↑  Madeleine Ginsburg. *The Hat*. New York : Barron's, 1990. ISBN 978-08-1206-198-7. S. 156.
3. 1 2 3  Alexander Tulloch. *Understanding English Homonyms*. Hong Kong : Hong Kong University Press, 2017. ISBN 978-98-8839-064-9. S. 98.
4. ↑  Theo Vennemann gen. Nierfeld. *Europa Vasconica - Europa Semitica*. Berlin : Walter de Gruyter, 2011. ISBN 978-31-1090-570-0. S. 237.
5. ↑  R. Turner Wilcox. *The Mode in Hats and Headdress*. Chelmsford : Courier Corporation, 2013. ISBN 978-04-8631-830-1. S. 19.
6. 1 2  James W. Ermatinger. *The World of Ancient Rome*. Santa Bárbara : ABC-CLIO, 2015. ISBN 978-14-4082-908-6. S. 259.
7. 1 2  Salmedin Mesihović. *ORBIS ROMANVS*. Sarajevo : Salmedin Mesihović, 2015. ISBN 978-99-5803-112-0. S. 1259.
8. 1 2  Susan I. Rotroff, American School of Classical Studies at Athens. *Hellenistic Pottery*. Princeton : ASCSA, 2006. ISBN 978-08-7661-233-0. S. 204.
9. ↑  Donald Tzvi Ariel, Jean-Philippe Fontanille. *The Coins of Herod*. Leiden : BRILL, 2011. ISBN 978-90-0420-801-8. S. 44.
10. 1 2  Gabriele Esposito. *Armies of Ancient Greece Circa 500 to 338 BC*. Barnsley : Pen and Sword Military, 2020. ISBN 978-15-2675-192-8. S. 189.
11. ↑  Titus Livius, *Ab urbe condita*, 30, 45.
12. ↑  Leonardo Olschki. *Der Mythos Filz*. Hamburg : BoD – Books on Demand, 2021. ISBN 978-37-5430-512-6. S. 54.
13. ↑  Peter Mark Adams. *The Game of Saturn*. London : Scarlet Imprint, 2017. ISBN 978-19-1231-604-5. S. 66.
14. ↑  Raffaele D'Amato, Graham Sumner. *Arms and Armour of the Imperial Roman Soldier*. Barnsley : Frontline Books, 2009. ISBN 978-14-7381-189-8. S. 304.
15. ↑  J. M. Huskinson. *Concordia Apostolorum*. Oxford : B.A.R. 1982. ISBN 978-08-6054-186-8. S. 149.
16. ↑  Graham Sumner. *Roman Military Dress*. Cheltenham : History Press, 2009. ISBN 978-07-5244-576-2. S. 184.
17. ↑  Karel Chytil. *Česká koruna královská*. Praha : F. Topič, 1917. S. 36.
18. ↑  Pilar Gómez Cardó, Delfim F. Leão, Maria Aparecida de Oliveira Silva. *Plutarco entre mundos: visões de Esparta, Atenas e Roma*. Coimbra : Imprensa da Universidade de Coimbra / Coimbra University Press, 2014. ISBN 978-98-9260-920-1. S. 76.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Pilos**