Hrob Samuela Bothára a jeho manželky v banskobystrickom evanjelickom cintoríne
**Samuel Bothár** (\* 12. apríl 1845, Banská Bystrica  –  † 30. september 1915, tamže) bol slovenský lekár, humanista, mineralóg, múzejník a doživotný nehonorovaný kustód Mestského múzea v Banskej Bystrici.

Životopis
---------

Narodil sa v rodine Samuela Bothára a jeho manželky Márie rodenej Klobussitzky. Mestský lekár v Banskej Bystrici (1882 – 1915). Žiakom evanjelického gymnázia v Banskej Bystrici poskytoval bezplatne zdravotnú spravodlivosť, škole venoval zbierku nerastov (doložené vo Výročnej správe gymnázia za školský rok 1895/1896).

### Rodinný život

V roku 1882 sa oženil s Vilmou Hulleyovou (1857 – 1902), spolu mali dvoch synov a tri dcéry, bývali v dome č. 35 na ulici Lajosa Kossutha (dnes Dolná ulica), dnes sídlo Stredoslovenského osvetového strediska. Predčasne prišiel o manželku aj syna Vojtecha, ktorý padol v prvej svetovej vojne. Dcéra Ilona pracovala v 50. rokoch v Krajskom múzeu v Banskej Bystrici ako administratívna pracovníčka.

### V službách medeného mesta

Študoval medicínu vo Viedni (1867) a v Budapešti (1867 – 1872). Lekársku prax začal ako zástupca primára v jednej z budapeštianskych nemocníc. V rokoch 1873 – 1882 bol obvodným lekárom vo Zvolene, potom nepretržite mestským lekárom v Banskej Bystrici. V Budapešti nadviazal priateľstvo so zakladateľom uhorskej geológie Jozefom Szabóom, od roku 1885 bol členom *Uhorskej geologickej spoločnosti*, stal sa zakladajúcim členom Uhorskej numizmatickej spoločnosti.

Dňa 30. októbra 1909 sa stal jedným z troch doživotných, nehonorovaných kustódov Mestského (dnes Stredoslovenského) múzea, ktorému daroval a opísal 902 kusov predmetov z vlastnej mineralogickej (578 kusov), petrologickej (251 kusov hornín), geologickej (6 kusov), paleobotanickej (7 kusov) a paleozoologickej (61 kusov skamenelín) zbierky. Predstavovali základ prírodovedného fondu. Podieľal sa na budovaní aj zbierkového fondu histórie a etnografie. Daroval múzeu cechové predmety: cínovú nádobu kordovánikov z roku 1698, drevenú truhlicu banskobystrických kožušníkov z roku 1825, zvolávaciu tabuľku banskobystrických kožušníkov z druhej polovice 19. storočia, kachlicu s motívom sv. Jána Evanjelistu a puzdro na strelný prach z 18. storočia a predmety z etnografie: šesť fajansových tanierov, z toho jeden zo 17. a tri z 18. storočia, osem fajansových džbánov, z toho tri z 19. storočia a habánsky džbán z roku 1756).

Počas života sa mu podarilo nazhromaždiť do 3 500 kusov minerálov, hornín a skamenelín, ktoré pochádzajú zo Severnej Ameriky, Afriky a Európy (Rumunsko, Rakúsko, Veľká Británia či banské lokality Špania Dolina, Ľubietová a Železník), vzorky striebra, železa a medi z okolia Banskej Bystrice.

### Na večnú pamiatku

Samuel Bothár zomrel 30. septembra 1915 v Banskej Bystrici, pochovaný je na miestnom evanjelickom cintoríne. Na spomienkovej slávnosti 9. januára 1918 mu vyslovili In memoriam uznanie a vďaku za ušľachtilú činnosť. Jeho portrét je umiestnený na 1. poschodí v Matejovom dome.

Zakladajúci člen Mestského múzea v Banskej Bystrici (1889), prvý a doživotný nehonorovaný kustód prírodných zbierok múzea (od roku 1909). Darca a realizátor expozičnej prezentácie zbierky minerálov, hornín a paleontologických vzoriek (1909). Člen Uhorskej geologickej spoločnosti.

Literatúra
----------

* Kto bol kto v histórii Banskej Bystrice 1255 – 2000
* GLOCKO, Filip, RAČKO,Peter: Šesť osobností, ktoré formovali Mestské múzeum v Banskej Bystrici In: Bystrický Permon, ročník XVII. číslo 2. jún 2019, ISSN 25859420, s. 7.

Externé odkazy
--------------

* Regionálne osobnosti VKMK – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
* Záznam o narodení a krste v matrike záznam číslo 44 - evanjelická farnosť; pokrstený ako Sámuel Bothár