Súradnice: 42°29′44″S 24°42′11″V﻿ / ﻿42,49556°S 24,70306°V﻿ / 42.49556; 24.70306

**Rímska hrobka** (bulh. Римска гробница – *Rimska grobnica*) je dochovaná antická rodinná hrobka, ktorá sa nachádza v meste Chisaria v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku.

Lokalita
--------

Rímska hrobka sa nachádza pri centrálnej časti mesta Chisaria v parku *Slaveev dol* (bulh. Славеев дол) približne 300 metrov juhozápadne od opevnenej časti bývalého antického mesta.

Dejiny
------

Hrobka pochádza z druhej polovice 4. storočia.

Bola objavená počas prebiehajúcich vykopávok pri mohyle na mieste jednej z nekropol Diocletianopolu, a následne bola preskúmaná. Samotná nekropola bola objavená lokálnymi obyvateľmi v roku 1957 pri zavlažovaní ovocných sadov, ktoré sa na mieste nachádzali. Po objavení a preskúmaní bola hrobka z dôvodu ochrany pokrytá mohylovým násypom s kamenným portálom, podľa projektu architekta Stefana Stamova.

Charakteristika
---------------

Rímska hrobka v Chisarii je najzaujímavejšou a najlepšie zachovanou objavenou rímskou hrobkou na území bývalého mesta Diocletianopolis. Bola objavená na území jednej z celkovo piatich nekropol, ktoré sa v Diocletianopole nachádzali. Konkrétne ide o Nekropolu č. 5. Prieskumy preukázali, že išlo o rodinnú hrobku, ktorá patrila rodinne významnejšieho rímskeho aristokrata, alebo vojvodcu.

Z architektonického hľadiska je typickým predstaviteľom hrobiek, ktorá sa stavali v období neskorej antiky. Hrobka pozostáva zo schodiskového koridoru a samotnej pohrebnej komory, ktorá sa nachádza v hĺbke 7 metrov pod zemou. Ako materiál pri výstavbe boli použité kamene a tehly. Ako spojivo bola použitá cementová malta s prímesou jemne rozdrvených tehál.

Hrobka je do súčasnosti zachovaná v autentickom stave.

### Schodiskový koridor

Schodiskový koridor je postavený výhradne z lámaných kameňov. Jeho steny sú vyzdobené farebnými freskami, zobrazujúce kvetinové a geometrické motívy. Koridor slúžil na prepojenie podzemnej pohrebnej komory s povrchom. Schodisko bolo rozdelené na dve časti vybudovanou výraznou medzerou. Prvá počiatočná časť koridoru pozostávala len z nekrytého schodiska, následne v časti kde sa koridor už nachádzal pod úrovňou povrchu je zakrytý klenutým stropom. Táto časť koridoru je konštrukčne priamo spojená so samotnou pohrebnou komorou. Schody boli vyryté priamo do zeme a pokryté tenkou vrstvou omietky. V spodnej časti koridoru na úrovni komory bol vybudovaný malý klenutý kanál, ktorý slúžil na odvod vody z pohrebnej komory do neďalekej rieky. Koridor bol zakončený samotným vchodom do komory, ktorého steny sú vybudované z masívnych kamenných blokov. Z vonkajšej strany sú bloky opracované tak, aby vytvárali tvar konkávneho rámu s drážkami do ktorých sa osadzovali dvere.

### Pohrebná komora

Pohrebná komora je postavená z kameňov a tehál, pričom ich vrstvy sa striedajú. Tehlová vrstva vždy pozostáva z piatich radov tehál.

Pôdorys pohrebnej komory je štvorcový, strop miestnosti je s valenou klenbou. V stenách komory bolo vybudovaných celkovo šesť dekoratívnych rituálnych ník, ktoré slúžili na uchovanie urien. Na južnej a severnej strane komory sa nachádza vždy jedno pohrebné lôžko.

Pohrebná komora je vymaľovaná freskami, ktoré sú čiastočne zachované. Vyzdobené boli všetky steny vrátane priestoru v nikách. Prevládajú rastlinné motívy, pričom najzaujímavejší motív predstavuje skupinka červených ruží v severnej nike, keďže pestovanie ruží je úzko spojené s regiónom Trácie. Steny komory boli vyzdobené freskami do výšky približne 1,50 metra. Okrem stien samotnej komory sú freskami pokryté aj steny pohrebných lôžok v severnej a južnej časti komory.

Podlaha pohrebnej komory je pokrytá viacfarebnou mozaikou. Mozaika sa zachovala do súčasnosti vo veľmi dobrom stave a predstavuje vďaka vysokému stupňu zachovalosti ako aj vďaka svojim ornamentom dominantný prvok pohrebnej komory. Pri mozaike bola použitá technika *opus vermiculatum*, kedy boli jednotlivé farebné kamienky mozaiky poukladané na hrubú vrstvu maltového podkladu. Rímska hrobka v Chisarii je jedinou hrobkou z rímskej epochy objavenou na území Bulharska s podlahovou mozaikou.

### Využitie

Z výskumu vyplynulo, že hrobka bola využitá celkovo dvakrát. V priebehu prvého pohrebu sa v pohrebnej komore ešte nenachádzali kamenné pohrebné lôžka a nie je úplne jasné, ako tento pohreb prebehol. Predpokladá sa však, že telo bolo položené v drevenom sarkofágu priamo na mozaikovej podlahe pohrebnej komory, prípadne bolo telo spálené pri kremácii a popol bol následne uložený v urne do jednej z dekoratívnych ník pohrebnej komory. Pre druhé použité boli v pohrebnej komore postavené kamenné pohrebné lôžka. Telá neboli uložené priamo vo vnútornom priestore lôžok, ale na nich na tehlovom rošte, ktorý prekrýval ich vrchnú časť.

Turizmus
--------

Budova patrí do zoznamu 100 národných turistických objektov Bulharska – spolu s Rímskymi termálnymi kúpeľmi a Archeologickým múzeom. V zozname sú pod číslom 67a.

Galéria
-------

* celkový pohľad na areál s mohylovým násypom a kamenným vchodom do priestoru hrobkycelkový pohľad na areál s mohylovým násypom a kamenným vchodom do priestoru hrobky
* v pohrebnej komorev pohrebnej komore
* v pohrebnej komorev pohrebnej komore
* v pohrebnej komorev pohrebnej komore
* v pohrebnej komorev pohrebnej komore
* v pohrebnej komorev pohrebnej komore
* pohľad na dekoratívnu niku v stene komorypohľad na dekoratívnu niku v stene komory
* pohľad na jedno z pohrebných lôžokpohľad na jedno z pohrebných lôžok
* pohľad na mozaiku na podlahe pohrebnej komorypohľad na mozaiku na podlahe pohrebnej komory
* mramorová doska označujúca pamiatkumramorová doska označujúca pamiatku

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  MADŽAROV, Mitko. Chisaria – pătevoditel. Veliko Tărnovo : Archeologičeski muzej – Chisaria-Izdatelstvo „Faber". 72 s. ISBN 9786190008514. S. 62 – 64. (po bulharsky)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29  MADŽAROV, Mitko; NANKINA, Radka; TANČEVA, Dimitrinka. Rimskata grobnica pri Chisaria. Veliko Tărnovo : Archeologičeski muzej – Chisaria-Izdatelstvo „Faber". 12 s. S. 2 – 11. (po bulharsky)
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  STAMOV, Stefan prof. d-r arch. Bălgarsko architekturno nasledstvo – selišta – cărkvi – manastiri. Sofia : Stefan Stamov. 2016. 516 s. 348 – 349. (po bulharsky)
4. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  TRANKOVA, Dimana; RAYCHEVA, Milena; GEORGIEFF, Anthony. A Guide to Roman Bulgaria. Sofia : Free Speech International Foundation. 2016. 168 s. ISBN 9786199031940. S. 95. (po anglicky)
5. 1 2 3 4 5 6 7 8   museum.hisar.bg, [cit. 2022-09-23]. Dostupné online. Archivované 2021-02-08 z originálu.
6. 1 2 3 4 5 6 7 8   *Археологически музей* [online]. btsbg.org, 2017-10-08, [cit. 2022-09-23]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Rímska hrobka (Chisaria)**