**Cerová vrchovina** je pohorie a geomorfologický celok na južnom Slovensku.

Polohopis
---------

**Hierarchia**
*Alpsko-himalájska sústava* → *Karpaty* → *Západné Karpaty* → *Vnútorné Západné Karpaty* → *Matransko-slanská oblasť* → ***Cerová vrchovina***
\*\*\*
Má pretiahnutý tvar od západu k východu. Zhruba jednu polovicu územia obklopuje Juhoslovenská kotlina, druhá polovica tvorí štátnu hranicu s Maďarskom. Maďarská časť pohoria je označovaná ako Cserhát.

Delenie
-------

Geomorfologický celok sa delí na 5 podelkov a obsahuje aj 5 častí:

* Mučínska vrchovina
* Fiľakovská brázda
* Hajnáčska vrchovina
* Petrovská vrchovina
	+ Baštianska kotlina
	+ Hostická kotlina
* Bučenská vrchovina
	+ Bučeň
	+ Šurická brázda
	+ Blhovská vrchovina

Charakteristika
---------------

Cerová vrchovina vznikla v posledných fázach vulkanickej činnosti na území Slovenska pred cca šiestimi až dvoma miliónmi rokov. Najvyššie miesta tejto oblasti sú Karanč (728 m), Šiator (660 m), Ragáč (536 m) a Veľký Bučeň (514 m).

Geologicky je tvorená vrstvami treťohorných pieskov, pieskovcov, štrkov, ílov a sopečných čadičov a sopečných andezitov. Geológia se výrazne prejavuje v reliéfe krajiny. Chrbáty so zvyškami čadičových tabúľ (Pohanský hrad, Veľký Bučeň) sú zvyškami lávových prúdov. Záujem je o rôzne tvarované bralá. Bralá pôvodne vytvárali komíny sopiek, v ktorých boli rôzne produkty čadičového vulkanizmu (Hajnáčka, Soví hrad, Šomoška alebo Steblová skala), alebo ide o andezitové útvary, ktoré stuhli ešte pod zemským povrchom (kopce Šiator alebo Karanč). Oba typy útvarov vznikli pôvodne v hĺbke pod povrchom, ale boli odkryté vďaka pôsobeniu eróznych procesov. V dnešnej dobe tak čnejú vysoko nad okolím.

Porast je tvorený listnatými lesmi, najviac je rozšírený dub. V nížine okolo rieky Ipeľ sa vyskytujú lužné lesy. V najnižších polohách vrchoviny ide o lesy dubového vegetačného stupňa, vyššie ležia lesy bukovo-dubového stupňa, ktoré zaberajú najväčšiu časť územia. Stupeň dubovo-bukový zasahuje až do najvyšších častí vrchoviny, poprípade sa nachádza na chladnejších, severných svahoch v nižších polohách. Bukový vegetačný stupeň sa vyskytuje iba izolovane. Pôvodné lesy, ktoré boli v minulosti odlesnené, sa premenili na pastviny, lúky a ornú pôdu. Na extrémnych polohách: na suchých, južných svahoch sa vytvorili stepi, na obvode skalných výbežkov a brál zase vznikli lesostepi.

Západnú časť Cerovej vrchoviny odvodňuje rieka Ipeľ, východ rieka Rimava a ich prítoky. Cerovú vrchovinu zaraďujeme podnebne medzi teplé oblasti so zimnými priemernými teplotami medzi −2 až −4 °C a letnými teplotami 17 až 20 °C. Počet dní so snehovou pokrývkou sa pohybuje okolo 50 - 70, počet letných dní medzi 60 - 70.

Chránené územia
---------------

Kamenný vodopád (Cerová vrchovina)
Cerová vrchovina má bohatý, relatívne nenarušený prírodný potenciál a preto bolo toto územie s rozlohou 162 km² vyhlásené v roku 1989 Chránenou krajinnou oblasťou Cerová vrchovina. Jej súčasťou sú početné národné prírodné rezervácie. Veľmi cennou je národná prírodná rezervácia Šomoška. Bola vyhlásená už v roku 1954 a je to hradný vrch zo vzácnym príkladom rozpadu čadiča na stĺpovité päť a šesťboké hranoly – Kamenný vodopád, ktorý patrí k európskym raritám. Zrúcanina hradu na vrchole pochádza zo 14. storočia, na svahoch pod hradným vrchom sú vzácne spoločenstvá listnatých lesov. 

K zaujímavým chráneným prírodným pamiatkam patrí Pohanský hrad a Hajnáčka – zrúcanina gotického hradu zo 14. storočia na skalnatom kopci vulkanického pôvodu. V sopečných horninách boli nájdené úlomky kostí zvierat žijúcich v treťohorách. Z chráneným prírodným pamiatkám patria napríklad Ragáč, Sprašový odkryv pri Radzovciach alebo Soví hrad. Soví hrad je archeologické nálezisko z doby kamennej a bronzovej. Ide o čadičový vrchol s menšou náhornou plošinkou a kráterom nad obcou Šurice.

Turistika zimná a letná
-----------------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Zoznam vrcholov v Cerovej vrchovine*
Pre náročnejšie zimné športy nie sú v tejto oblasti vhodné terény. Chýbajú tu upravené svahy aj lyžiarske vleky, nenachádzajú sa tu ani žiadne zimné rekreačné strediska. Za priaznivých snehových podmienok sa možno venovať bežeckému lyžovaniu.

Prírodné zvláštnosti a zaujímavosti lákajú návštevníkov od jari do jesene. Početné turistické cesty a náučné chodníky vedú do najatraktívnejších miest. Miestne lesy ponúkajú možnosť loviť zver alebo zbierať huby.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Cerová vrchovina**

Referencie
----------

1. 1 2  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2018-09-22]. Dostupné online.
2. 1 2 3  *Cerová vrchovina – Lučenec. Turistická mapa.* 1 : 50 000. Harmanec: VKÚ, a. s. 2000.
3. ↑  Kolektív autorov, zostavili: Gábor Kiss, Csaba Baráz, Katarína Gaálová a Béla Judik. *Chránená krajinná oblasť Karancs-Medves a Chránené krajinná oblasť Cerová vrchovina : na hranici Novohradu a Gemera*. Eger : Riaditeľstvo Národného parku Bükk, 2010. 388 s. ISBN 978-963-9817-12-8.

| * z
* d
* u
Cerová vrchovina |
| --- |
| Podcelky (časti) | 
* Mučínska vrchovina
* Fiľakovská brázda
* Hajnáčska vrchovina
* Petrovská vrchovina (Baštianska kotlina, Hostická kotlina)
* Bučenská vrchovina (Bučeň, Šurická brázda, Blhovská vrchovina)

 |
| Veľkoplošné chránené územie | 
* Chránená krajinná oblasť Cerová vrchovina

 |
| Národné prírodné rezervácie | 
* Pohanský hrad
* Ragáč
* Šomoška

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Hajnáčsky hradný vrch
* Kurinecká dubina
* Ostrá skala
* Steblová skala
* Vodná nádrž Gemerský Jablonec

 |
| Národné prírodné pamiatky | 
* Kostná dolina

 |
| Prírodné pamiatky | 
* Belinské skaly
* Čakanovský profil
* Jalovské vrstvy
* Lipovianske pieskovce
* Mučínska jaskyňa
* Soví hrad
* Zaboda

 |
| Chránený areál | 
* Beležír
* Fenek
* Vinohrady

 |
| Kultúrne a historické pamiatky | 
* Fiľakovský hrad
* Hajnáčka
* Širkovský hrad
* Šomoška

 |
| Vybrané vrcholy Cerovej vrchovinyZoznam vrcholov | 
* Karanč (727)
* Šiator (660)
* Medvedia výšina (659)
* Dunivá hora (598)
* Monica (584)
* Pohanský hrad (578)
* Lazy (565)
* Ragáč (537)
* Soví vrch (514)
* Rakvica (520)
* Veľký Bučeň (514)
* Belina (501)

 |

Súradnice: 48°13′48″S 19°53′11″V﻿ / ﻿48,229888°S 19,886257°V﻿ / 48.229888; 19.886257