**Ronovská tabule** je geomorfologický okrsok v juhovýchodnej časti Čáslavskej kotliny, ležiaci v okrese Kutná Hora v Stredočeskom kraji, v okrese Chrudim v Pardubickom kraji a v okrese Havlíčkův Brod v kraji Vysočina. Iný používaný názov pre to isté územie je **Ronovská kotlina**.

Poloha a sídla
--------------

Doubrava pri Ronove n.D.
Hostačovka ústiaca *Malým vodopádom* do Doubravy v Žleboch
Územie okrsku sa nachádza medzi sídlami Kutná Hora na severozápade, Podhořany u Ronova na severovýchode, Třemošnice na juhovýchode a Golčův Jeníkov na juhu. Úplne vnútri okrsku ležia mestá Čáslav a Ronov nad Doubravou a väčšie obce Vrdy a Žleby.

Charakteristika územia
----------------------

Je to kotlina tvorená turónskymi slieňovcami, piesočnatými slieňovcami a vápnitými prachovcami, menej cenomanskými pieskovcami, pri okrajoch svory, pararuly a ortoruly s vložkami amfibolitu.
Zaberá členitejšie erózne denudačné reliéfy okrajovej oblasti tektonickej zníženiny so štruktúrne denudačnými plošinami na kriedových horninách (často so sprašovými pokrývmi), s reliktami staropleistocénnych a mladotreťohorných terás, s exhumovaným predkriedovým zarovnaným povrchom a tesnými eróznymi
údoliami v kryštalinických horninách v povodí stredného toku Klejnárky a Doubravy. Kotlina je zalesnená asi z 5% predovšetkým
na svahoch údolíčiek - prevažne smrekovými porastami s prímesou borovice, miestami duba, lokálne agátiny, aluviálne
jelšové lesíky. Leží tu pozoruhodná slieňovcová roklina Čertův důl, Obora Žleby (143,7ha) a Prírodný park Doubrava.

Geomorfologické členenie
------------------------

Okrsok Ronovská tabule (podľa značenia Jaromíra Demka VIB-3B-2) patrí do celku Středolabská tabule a podcelku Čáslavská kotlina.

Členenie Balatku a Kalvodu neuvádza okrsok Ronovská tabule, ale Ronovská kotlina, a člení ho na podokrsky Vinařická kotlina na východe a Hostovlická kotlina uprostred a na západe.

Ronovská tabule susedí s ďalšími okrskami Středolabskej tabule (Žehušická kotlina na severe, Labsko-klejnárská niva a Kolínská tabule na severozápade) a s celkami Železné hory na východe a Hornosázavská pahorkatina na juhu a západe.

Kompletné geomorfologické členenie celej Středolabskej tabule uvádza nasledujúca tabuľka:


| Geomorfologické členenie Středolabskej tabule  |
| --- |
| **ČESKÁ VYSOČINA** • **Česká tabule** • Středočeská tabule |
| NYMBURSKÁKOTLINA | Sadská rovina |
| Milovická tabule |
| Poděbradská rovina |
| Ovčárská pahorkatina | Oškobrh (285 m) |
| Středolabská niva |
| ČÁSLAVSKÁKOTLINA | Žehušická kotlina |
| Ronovská tabule | U Písku (341 m) |
| Labsko-klejnárská niva |
| MĚLNICKÁKOTLINA | Lužecká rovina |
| Staroboleslavská rovina |
| Všetatská pahorkatina |
| Labsko-vltavská niva |
| Vojkovická rovina | Dřínov (247 m) |
| Kostelecká rovina |
| Čelákovická pahorkatina |
| MRLINSKÁTABULE | Královéměstecká tabule |
| Rožďalovická tabule | Ostrá hůrka (278 m) |
| ČESKOBRODSKÁTABULE | Kojetická pahorkatina |
| Čakovická tabule |
| Bylanská pahorkatina |
| Kouřimská tabule | Dílce (366 m) |
| Kolínská tabule |
| **PROVINCIA** • **Subprovincia** • Oblasť / **Celok** / **PODCELOK** • **Okrsok** • Vrchol |

Významné vrcholy
----------------

Najvyšší bod Ronovskej tabule, poťažmo celej Čáslavskej kotliny, je *U Písku* (341 m n. m.)

* U Písku (341 m), Hostovlická kotlina
* Bambousek (306 m), Hostovlická kotlina

Referencie
----------

1. ↑  Ronovská tabule na Mapy.cz
2. 1 2  DEMEK, Jaromír; MACKOVČIN, Peter, a kolektív. *Zeměpisný lexikon ČR: Hory a nížiny*. 2. vyd. Brno : AOPK ČR, 2006. 582 s. ISBN 80-86064-99-9.
3. ↑  BALATKA, Břetislav; KALVODA, Jan. *Geomorfologické členění reliéfu Čech*. Praha : Kartografie Praha, 2006. ISBN 80-7011-913-6.

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Ronovská tabule na českej Wikipédii.*

Externé odkazy
--------------

* Geomorfologická mapa na Mapy.nature.cz (J. Demek et al. 2006)