Súradnice: 42°02′00″S 24°31′00″V﻿ / ﻿42,033333°S 24,516667°V﻿ / 42.033333; 24.516667

**Ustina** (bulh. Устина) je dedina ležiaca v južnom Bulharsku. Nachádza sa v Plovdivskej oblasti v okrese Rodopi. Dedina leží na severnom úpätí pohoria Rodopy.

Názov
-----

Predpokladá sa, že názov dediny pochádza od názvu pevnosti Justina, ktorá bola vybudovaná na skalách nad mestom v období panovania byzantského cisára Justiniána.

Poloha
------

Ustina leží na severnom úpätí západorodopského horského chrbta Černatica (bulh. Чернатица) v nadmorskej výške od 200 m n. m. do 299 m n. m.. Nachádza sa 28 – 29 kilometrov juhozápadne od Plovdivu, 12 kilometrov južne od mesta Stambolijski a 3 kilometre západne od mesta Peruštica. Priama vzdušná vzdialenosť od hlavného mesta Sofia je 122,25 km.

Vývoj počtu obyvateľov
----------------------

| Rok | Počet obyvateľov |
| --- | --- |
| 1946 | 2885 |
| 1979 | 2966 |
| 2011 | 2240 |
| 2013 | 2241 |
| 2020 | 2873 |

Náboženstvo
-----------

V dedine žijú bulharskí pravoslávni obyvatelia, ako aj moslimskí veriaci. V minulosti bolo v dedine Ustina rozšírené tzv. paulikánstvo.

Dejiny
------

Územie dediny bolo obývané už v období staroveku kmeňom Trákov, čo bolo doložené pri archeologických prieskumoch pri ktorých sa našli zvyšky niekoľkých tráckych sídiel. Z nich najvýznamnejšia bola osada s názvom *Besapara* (bulh. Бесапара), ktorá bola v 2. storočí pred Kr. veľkým administratívnym centrom oblasti a ktorá sa tiahla od bývalej dediny Pastuša (dnes štvrť mesta Peruštica) až po dnešné mesto Kričim. V období panovania rímskeho cisára Trajána bola v blízkosti dnešnej dediny Ustina vybudovaná transkontinentálna cesta, ktorá bola treťou takouto cestou postavenou počas Trajánovho panovania.

Hospodárstvo
------------

Väčšina hospodárskej činností v dedine je spojená s poľnohospodárstvom. Medzi hlavné oblasti záujmu patrí pestovanie zeleniny (prevažne rané a stredne rané odrody rajčiakov a piepor) ako aj pestovanie viniča a chov hospodárskych zvierat. Množstvo obyvateľov z dediny dochádza za robotou do blízkych miest.

Pamiatky a zaujímavosti
-----------------------

Najvýznamnejšou sakrálnou pamiatkou obce je Chrám svätých Cyrila a Metoda. V centrálnej časti dediny sa nachádza chránený historický pamätný topoľ. Juhovýchodne, vo vzdialenosti približne 1,5 kilometra od dediny, sa nachádzajú zvyšky bývalej pevnosti. V okolí dediny sa nachádzajú aj zvyšky starej rímskej vojenskej cesty, ktorá viedla cez Rodopy do oblasti Egejského mora. V blízkosti dediny sa nachádza Ustinský vodopád a v jeho blízkosti v skalách nad dedinou Kaplnka svätého Juraja. K pamiatkam vedie značkovaná ekotrasa.

Infraštruktúra
--------------

Dedina má pravidelné autobusové spojenie s mestami Plovdiv a Stambolijski.

Významné osobnosti
------------------

* Neždet Zalev – vicešampión v zápasení voľným štýlom z olympijských hier v roku 1960
* Stojan Stojanov – dvojnásobný európsky šampión (v rokoch 1977 a 1978) v zápasení voľným štýlom

Galéria
-------

* budova radnice v Ustinebudova radnice v Ustine
* Chrám svätých Cyrila a Metoda v UstineChrám svätých Cyrila a Metoda v Ustine
* mešita v Ustinemešita v Ustine
* Kaplnka svätého Juraja v skalách nad dedinouKaplnka svätého Juraja v skalách nad dedinou
* v dedine Ustinav dedine Ustina
* v dedine Ustinav dedine Ustina
* v dedine Ustinav dedine Ustina
* pohľad na dedinu z miesta bývalej pevnosti Justinapohľad na dedinu z miesta bývalej pevnosti Justina
* pohľad na dedinu z okolitých kopcovpohľad na dedinu z okolitých kopcov
* plošina s kašnou v hornej časti dediny, kde sa začína ekotrasa vedúca k vodopádu a Kaplnke svätého Jurajaplošina s kašnou v hornej časti dediny, kde sa začína ekotrasa vedúca k vodopádu a Kaplnke svätého Juraja
* skaly nad dedinou kde sa v minulosti nachádzala pevnosť Justinaskaly nad dedinou kde sa v minulosti nachádzala pevnosť Justina
* Ustinský vodopádUstinský vodopád
* pohorie Rodopy v katastrálnom území dediny Ustinapohorie Rodopy v katastrálnom území dediny Ustina
* pohorie Rodopy v katastrálnom území dediny Ustinapohorie Rodopy v katastrálnom území dediny Ustina

Referencie
----------

1. ↑
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia: Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 565. (po bulharsky)
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  MIČEV Nikolaj; MICHAJLOV, Cvetko; VAPCAROV, Ivan; KIRADŽIEV, Svetlin. Geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Izdatelstvo "Nauka i izkuzstvo". 1980. 564 s. ISBN 9532672611. S. 512. (po bulharsky)
4. 1 2 3  EVTIMOVA, Violeta. Zapadni Rodopi. Sofia : Izdatelstvo „Travel Books". 2017. 302 s. ISBN 9786199033029. S. 95 – 96. (po bulharsky)
5. 1 2 3 4  guide-bulgaria.com
6. 1 2 3 4 5  https://rodopi-bg.org
7. ↑  ekatte.com
8. ↑  www.grao.bg
9. ↑  rodopi-bg.org

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Ustina**