Poloha  
Sibírskeho federálneho okruhu
**Sibírsky federálny okruh** je jeden z ôsmich federálnych okruhov Ruska. Rozprestiera sa v centrálnej časti ázijského Ruska na území Sibíri. Jeho rozloha predstavuje 5 114 800 km², čo je 30 % územia Ruskej federácie. Federálny okruh má 17 173 185 (rok 2018) obyvateľov, pričom viac ako 71 % žije v mestách, zvyšok na vidieku. Priemerná hustota osídlenia je takmer 4 obyvatelia na km2. Najväčšími mestami okruhu sú Novosibirsk a Omsk.

Sibírsky federálny okruh bol založený Výnosom prezidenta Ruskej federácie č. 849 dňa 13. mája 2000. 

Federálny okruh je veľmi bohatý na nerastné suroviny. Na Sibíri sa nachádza 85 % celoruských zásob olova a platiny, 80 % uhlia a molybdénu, 71 % niklu, 69 % medi, 44 % striebra a 40 % zlata.

Administratívne členenie okruhu
-------------------------------

Sibírsky federálny okruh tvoria nasledovné subjekty Ruskej federácie:

Administratívne členenie Sibírskeho federálneho okruhu
Štyri republiky, tri kraje a päť oblastí.

01. Altajská republika - administratívne centrum Gorno-Altajsk  

02. Altajský kraj - administratívne centrum Barnaul  

03. Buriatska republika - administratívne centrum Ulan-Ude  

04. Zabajkalský kraj - administratívne centrum Čita  

05. Irkutská oblasť - administratívne centrum Irkutsk  

06. Kemerovská oblasť - administratívne centrum Kemerovo  

07. Krasnojarský kraj - administratívne centrum Krasnojarsk  

08. Novosibirská oblasť - administratívne centrum **Novosibirsk**  

09. Omská oblasť - administratívne centrum Omsk  

10. Tomská oblasť - administratívne centrum Tomsk  

11. Tuvianska republika - administratívne centrum Kyzyl  

12. Chakaská republika - administratívne centrum Abakan

Hlavným mestom Sibírskeho federálneho okruhu je mesto **Novosibirsk** (rus. Новосибирск).

### Zmeny v administratívnom členení

* 1. januára 2007 sa Tajmýrsky (Dolgansko-nenecký) autonómny okruh a Evenkovský autonómny okruh zlúčili do Krasnojarského kraja
* 1. januára 2008 sa Usťordský buriatsky autonómny okruh stal súčasťou Irkutskej oblasti
* 1. marca 2008 sa Agský buriatsky autonómny okruh zlúčil s Čitskou oblasťou do novovzniknutého Zabajkalského kraja

Najväčšie sídla okruhu
----------------------

Najväčšími sídlami Južného federálneho okruhu z hľadiska počtu obyvateľov (údaje podľa odhadu Ruského štatistického úradu z r. 2010):

* Novosibirsk (rus. Новосибирск) 1.474 tis.
* Omsk (rus. Омск) 1.134 tis.
* Krasnojarsk (rus. Красноярск) 973 tis.
* Irkutsk (rus. Иркутск) 585 tis.
* Barnaul (rus. Барнаул) 598 tis.
* Novokuzneck (rus. Новокузнецк) 564 tis.
* Kemerovo (rus. Кемерово) 521 tis.
* Tomsk (rus. Томск) 509 tis.
* Ulan-Ude (rus. Улан-Удэ) 377 tis.
* Čita (rus. Чита) 309 tis.

Najvyšší politickí predstavitelia okruhu
----------------------------------------

### Splnomocnenec prezidenta Ruskej federácie

(plný názov funkcie znie: „Splnomocnenec prezidenta Ruskej federácie pre Sibírsky federálny okruh")

* Leonid Vadimovič Dračevskij (rus. Леонид Вадимович Драчевский) - od 18. mája 2000 do 9. septembra 2004
* Anatolij Vasilievič Kvašnin (rus. Анатолий Васильевич Квашнин) - od 9. septembra 2004 do 9. septembra 2010
* Viktor Alexandrovič Tolokonskij (rus. Виктор Александрович Толоконский) - od 9. septembra 2010 dodnes (r. 2013)

Referencie
----------

1. 1 2  Oficiálna stránka Sibírskeho federálneho okruhu. *Паспорт Сибирского федерального округа* [online]. sibfo.ru, [cit. 2011-03-23]. Dostupné online.
2. ↑  Rosstat/Ruský štatistický úrad. *Численность населения Российской Федерации по городам, поселкам городского типа и районам на 1 января 2010 года* [online]. gks.ru, [cit. 2011-03-06]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka Sibírskeho federálneho okruhu (v ruštine)


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Ruský portál |

| * z
* d
* u
Ruské federálne okruhy |
| --- |
| 
* Centrálny
* Južný
* Severozápadný
* Ďalekovýchodný
* Sibírsky
* Uralský
* Povolžský
* Severokaukazský

 | Ruská vlajka |
| ***^1**  Súčasťou Južného federálneho okruhu sú aj celky Republika Krym a federálne mesto Sevastopoľ, ktoré v rokoch 2014–2016 tvorili samostatný Krymský federálny okruh. Tieto územia sú medzinárodne uznávané ako súčasť Ukrajiny.* |