Svetové dedičstvo UNESCOSvetové dedičstvo UNESCO
Súradnice: 43°29′10″S 20°32′12″V﻿ / ﻿43,48611°S 20,53667°V﻿ / 43.48611; 20.53667

**Monastier Studenica** alebo **Kláštor Studenica** (srb. Манастир Студеница – *Manastir Studenica*) je pravoslávny kláštor, monastier a kultúrna pamiatka Svetového dedičstva UNESCO v Srbsku. Kláštor sa nachádza asi 24 kilometrov od mesta Kraljevo, v krajine pod pohorím Golija. Bol založený v 12. storočí srbským panovníkom Štefanom Nemanjom v postbyzantskom architektonickom a umeleckom štýle Rašskej školy. Je najväčším a najbohatším kláštorom Srbskej pravoslávnej cirkvi. V stredoveku plnil úlohu centra srbskej kultúry, náboženstva a vzdelanosti. Vznikli tu početné literárne diela a pôsobila v ňom stredoveká medická škola. Významnou osobnosťou kláštora bol svätý Sáva, ktorý vytvoril jeho typikon. V chráme sa nachádzajú vzácne fresky vytvorené v byzantskom štýle, zvlášť cenená je freska Ukrižovania.

História
--------

Priestory monastiera s opevnenou vstupnou vežou v pozadí
Kláštor bol založený za vlády veľkého župana Štefana Nemanju, vystavaný bol v období rokov 1183 až 1196 v štýle Rašskej školy. V roku 1196 Štefan abdikoval a na istý čas sa stal studenickým mníchom, pričom prijal meno Simeon. O niekoľko rokov odišiel Štefan ku koncu života do Chilandaru na Athose, kde zomrel. Jeho telo bolo neskôr prenesené a pochované v Studenici. Nemanja je spolu s manželkou oslavovaný ako pravoslávny svätec. Ďalšou ranou osobnosťou kláštora bol Nemajov syn svätý Sáva, ktorý sa stal v roku 1208 igumenom kláštora a zaviedol v kláštore typikon podľa predlohy Kláštora Euergetis v Konštantínopole.

Hlavný chrám zasvätený Bohorodičke bol dostavaný v roku 1209 a slúžil aj ako krypta. Kláštor bol miestom, kde vznikla iniciatíva vzniku nezávislej autokefálnej srbskej cirkvi a vznikli tu prvé literárne diela v srbčine. Nemanjov vnuk Radoslav nechal v roku 1230 vystavať nartex Chrámu Bohorodičky s pripojenými kaplnkami, a kráľ Štefan Uroš II. Milutin nechal v roku 1314 v kláštore postaviť menší chrám zasvätený rodičom Panny Márie, svätým Joachimovi a Anne. Milutinov chrám sa nazýva aj *Kraljeva Crkva* (Kráľovský chrám). Ku kláštoru prislúchalo pôvodne viacero chrámov a menších kaplniek, dnes sú zachované len tri chrámy.

V osmanskom období rozvoj kláštora ustal. Pôvodná olovená strecha kláštorného kostola bola pretavená na muníciu pre turecké vojsko a v priebehu rakúsko-tureckej vojny v rokoch 1683 – 1699 bol kláštor vyrabovaný rakúskymi vojskami. Obrovskú ranu monastier utrpel počas prvého srbského povstania, keď bol vypálený osmanskými vojskami. Kláštor bol následne obnovený, no niektoré úpravy mu skôr uškodili. V roku 1846 boli niekdajšie byzantské fresky prekryté novými vrstvami a pôvodné vzácne diela boli obnovené až v rámci rekonštrukcií v roku 1951. V roku 1986 bol monastier zapísaný na zoznam svetového kultúrneho dedičstva UNESCO.

Architektúra a fresky
---------------------

Sochárske prvky v exteriérovej výzdobe chrámu majú symbolický význam a do srbského prostredia sa dostali zo západného umenia
Ukrižovanie Ježiša Krista v Chráme Bohorodičky (Theotokos)
Chrám Bohorodičky (Theotokos) je bazilika dalmátskeho typu s polkruhovou apsidou a jednoloďovou kompozíciou. Nad štvorcovým krížením naosu sa na nízkom tambure nachádza kupola. Ako budova Rašskej školy v sebe spája západné prvky románskeho umenia (napr. tympanón s reliéfom) s prvkami byzantského umenia (nartex, kupola). Steny sú z bieleho a sivého mramoru, uplatňuje sa v nich oblúčkový vlys. Kostol neskôr poslúžil ako predloha ďalším stredovekým srbským chrámom. Vrcholom umenia vo výzdobe chrámu sú štyri portály, a z nich najmä západný, ktorý sa nachádza medzi vnútorným a vonkajším nartexom. Rané fresky v chráme vytvorili byzantskí majstri z Konštantínopola a je prevedená podľa byzantskej ikonografie komnénovského obdobia. Podľa inskripcie z roku 1209 sa na ich vytvorení zrejme okrem Nemanju finančne podieľali aj jeho deti. Inskripcie sú grécke a srbské. Z fresiek je význačné najmä zobrazenie Ukrižovanie Ježiša Krista umiestnené na západnej stene chrámu. V chráme sa nachádzajú aj donátorské fresky zobrazujúce Štefana Nemanju (Simeona). Zo 40. rokov 13. storočia pochádzajú fresky v exonartexe kráľa Radoslava a v bočných kaplnkách. Fresky boli obnovované v roku 1569, keď boli niektoré obrazy premaľované a vznikli nové maľby, napr. Posledného súdu v hornej časti západnej a východnej steny nartexu.

Kráľovský chrám (svätých Joachima a Anny) je budova v tvare vpísaného kríža s kupolou na tambure. Vystavaný je z kameňa a tufu, omietka je bielej farby. Chrám obsahuje fresky z palaiologovského obdobia vytvorené umelcami Michalom Astrapom a Eustychiom zo Solúna približne okolo roku 1314. Fresky pokrývajú všetky steny chrámu od zeme až po kupolu a sú do značnej miery zachované v jednotnom štýle vysokej estetickej hodnoty, čo dokladá fakt, že boli kráľovskou donáciou. Nachádza sa tu napríklad freska Pantokratora obklopeného štyrmi evanjelistami, cherubíni s ohnivými diskami a božská liturgia, ako aj donátorské fresky kráľa Štefana Uroša II. Milutina.

Kaplnka, či Kostol svätého Mikuláša je jednoduchšia jednoloďová stavba z 12. storočia. Na východnej strane je zakončená s polkruhovou apsidou v ktorej je umiestnený oltár. Kostol bol postavený z rozbitých a tesaných kameňov a vápencovej malty, chrám obsahuje čiastočne zachovanú nástennú výzdobu. Pri reštaurátorských prácach boli objavené aj ornamentálne prvky.

Kláštorný komplex je obohnaný kruhovitým valom s dvomi opevnenými bránami. Okrem troch kostolov sa v komplexe zachovali aj priestory pre mníchov, či refektár postavené pozdĺž valu. Ku kláštoru prislúchali aj pustovne v horách. V areáli boli objavené aj ruiny ďalšej sakrálnej stavby, zrejme Kaplnky Jána Krstiteľa.

Galéria
-------

* Kostol Bohorodičky (Theotokos)Kostol Bohorodičky (Theotokos)
* Kostol (či kaplnka) svätého MikulášaKostol (či kaplnka) svätého Mikuláša
* Kraljeva Crkva (Kráľovský chrám) - Kostol svätých Joachima a Anny*Kraljeva Crkva* (Kráľovský chrám) - Kostol svätých Joachima a Anny
* Portál z mramoruPortál z mramoru
* Kláštorná Pustovňa svätého Sávu (Isposnica Svetog Save) leží asi 12 kilometrov od monastiera.Kláštorná Pustovňa svätého Sávu (*Isposnica Svetog Save*) leží asi 12 kilometrov od monastiera.
* Západná stena Chrámu Bohorodičky (Theotokos)Západná stena Chrámu Bohorodičky (Theotokos)
* Kráľ Štefan Uroš II. Milutin, donátorská freska, Kráľovský chrámKráľ Štefan Uroš II. Milutin, donátorská freska, Kráľovský chrám
* Freska svätého Simeona (Štefana Nemanju), zakladateľa kláštoraFreska svätého Simeona (Štefana Nemanju), zakladateľa kláštora
* Freska Narodenia Panny MárieFreska Narodenia Panny Márie
* Freska Vstupu presvätej Bohorodičky do chrámu, Kráľovský chrámFreska Vstupu presvätej Bohorodičky do chrámu, Kráľovský chrám
* Výzdoba kupolyVýzdoba kupoly

Referencie
----------

1. ↑  Kraljevo In:  *Encyclopedia Britannica* [online]. [Cit. 2020-05-16]. Dostupné online. (po anglicky)
2. 1 2 3 4 5   *Studenica Monastery* [online]. UNESCO World Heritage Centre, [cit. 2020-05-16]. Dostupné online. (po anglicky)
3. ↑   *Monastery Studenica* [online]. www.manastirstudenica.rs, [cit. 2020-05-16]. Dostupné online. Archivované 2020-02-08 z originálu.
4. 1 2   *Studenica, monastery of incredible frescoes* [online]. www.serbia.com, [cit. 2020-05-16]. Dostupné online.
5. 1 2 3 4   *Monastery Studenica, history* [online]. www.manastirstudenica.rs, [cit. 2020-05-16]. Dostupné online. Archivované 2020-02-08 z originálu.
6. 1 2 3 4 5 6  Studenica In: VAVŘÍNEK, Vladimír; BALCÁREK, Petr. *Encyklopedie Byzance*. 1. vyd. Praha : Libri; Slovanský ústav AV ČR, 2011. 552 s. (Práce Slovanského ústavu AV ČR. Nová řada; zv. 33.) ISBN 978-80-7277-485-2,  978-80-86420-43-1. S. 452.
7. 1 2 3 4 5   *Monastery Studenica, Art* [online]. www.manastirstudenica.rs, [cit. 2020-05-16]. Dostupné online. Archivované 2020-02-08 z originálu.
8. 1 2 3  STUDENICA. In:  *The Oxford Dictionary of Byzantium*. Ed. Alexander P. Kazhdan. 1. vyd. New York : Oxford University Press, 1991. 2338 s. ISBN 0-19-504652-8. S. 1968 – 1969. (po anglicky)
9. ↑   *Isposnica Svetog Save* [online]. www.klubputnika.org, [cit. 2020-05-16]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Studenica- Blago Fund
* Studenica a Žiča – najdôležitejšie kláštory v Srbsku na hroch.sk
* Kláštor studenica na rodon.cz (po česky)

| * z
* d
* u
Srbské pamiatky na zozname svetového dedičstva UNESCO |
| --- |
| 
* Stari Ras a monastier Sopoćani
* Monastier Studenica
* Stredoveké pamiatky v Kosove
* Gamzigrad – Romuliana, Galériov palác
* Stredoveké náhrobné kamene stećci

 | Vlajka Srbska |