Súradnice: 49°13′59″S 19°54′32″V﻿ / ﻿49,233°S 19,909°V﻿ / 49.233; 19.909

**Červené vrchy** (poľ. *Czerwone Wierchy*) sú horský masív a jedna z geomorfologických častí Tatier, nachádzajúci sa na severovýchodnom okraji Západných Tatier. Prechádza nimi slovensko-poľská hranica a sú súčasťou Tatranského národného parku.

Vymedzenie
----------

Najmenšia časť podcelku zo severu a západu vymedzuje štátna hranica, na juhozápade susedia Liptovské Tatry, južným smerom ležia Liptovské kopy a východným smerom nadväzujú Vysoké Tatry. Nachádza sa nad údoliami Tichá dolina, Dolina Tomanowa (v Poľsku), Tomanovská dolina (na Slovensku), Dolina Kondratowa, Dolina Małej Łąki a Dolina Miętusia a Dolina Kościeliska. Najvyšší vrchol je Kresanica, 2 122 m n. m.

Topografia
----------

Červené vrchy sa skladajú zo štyroch vrcholov. Od západu k východu to sú:

* Temniak (poľsky *Ciemniak*) – 2 090 m n. m.
* Kresanica (poľsky *Krzesanica*) – 2 122 m n. m.
* Malolučniak (poľsky *Małołączniak*) – 2 105 m n. m.
* Kondratova kopa (poľsky *Kopa Kondracka*) – 2 005 m n. m.

Sú rozdelené 3 sedlami:

* Mułowa Przełęcz (slovenský azda *Mulové sedlo*) – 2 067 m n. m. medzi Temniakom a Kresanicou
* Litvorové sedlo (poľsky *Litworowa Przełęcz*) – 2 037 m n. m. medzi Kresanicou a Malolučniakom
* Małołącka Przełęcz – 1 924 m n. m. medzi Malolučňiakom a Kondratovou kopou.

Z Červených vrchov k severu odbočuje niekoľko hrebeňov. Sú to: hrebeň odbočujúci z Kondratovej kopy, ktorý končí na Giewonte; Červený hrebeň; Kozí chrbát ako najdlhší hrebeň odbočujúci z Temniaku cez Chudą Turnię a Upłaziańską Kopę až na Upłaziański Wierszyk. Na južnej strane odbočuje z Kresanice Rozpadlý grúň (Rozpadlý hrebeň), zatiaľ čo z Temniaku na západ vedie: Wysoki Grzbiet a Tomanowy Grzbiet. Na Temniaku hlavný hrebeň mení smer k juhu a od skál *Stoly* padá k Tomanovskému sedlu (1 686 m).

Geomorfológia a príroda
-----------------------

Geologické zloženie Červených vrchov je veľmi pestré. Jadro masívu sa skladá zo sedimentárnych hornín (vápenca a dolomity zo stredného triasu) a vrcholy sú pokryté plášťom kryštalických hornín (žula, rula). Pod vrcholmi ležia ľadovcové kary. V masíve Červených vrchov sa nachádza mnoho jaskýň, vrátane najväčšej v Tatrách:

* Jaskinia Marmurowa
* Jaskinia Mała w Mułowej
* Jaskinia Miętusia
* Śnieżna Studnia
* Jaskinia Wielka Śnieżna
* Jaskinia Wysoka za Siedmioma Progami.

Názov Červených vrchov pochádza z červeno-hnedého sfarbenia ich svahov, ktoré im dáva rastlina sítina trojklaná (*Juncus trifidus*), ktorá sa na jeseň a často už v polovici leta prefarbí na červenú. Okrem tu rastie tráva hôľnička dvojradová (*Oreochloa disticha*) a rastlina chlpaňa gaštanová tmavá (*Luzula alpinopilosa*). Vzhľadom na pestrý geologický substrát Červených vrchov tu rastú rôznorodé druhy rastlín, vyskytujú sa tu kalcifilné rastliny (vápnomilné) a zároveň kalcifóbne rastliny (kyslomilné).

História
--------

Výšku hôr prvýkrát barometrický zmeral Ludwik Zejszner v roku 1838, on tiež prvýkrát opísal ich geologickú stavbu. Novšie výskum stavby hôr neskôr vykonal Ferdinand Rabowski. V rokoch 1923/24 prebehol komplexný prieskum a inventarizácia bohatej vegetácie. Výskum mnohých jaskýň sa začal v roku 1912, kedy Mariusz Zaruski prenikol v Jaskini Rozpadłej do hĺbky 45 m.

V Červených vrchoch sa páslo, a to až pod vrcholmi, už v dávnej minulosti. Poľská strana bola súčasťou pastvín Hali Mała Łąka, Hali Miętusiej a Hali Upłaz.

Turistika
---------

Exponované hrebene a vrcholy Červených vrchov poskytujú po celej dĺžke rozsiahle výhľady. Vrcholy a hrebene sú relatívne ľahko dostupné a pre letných turistov nepredstavujú technické problémy. Sú trávnaté, mäkké a zaoblené, avšak končia prevažne veľmi prudkými, niekoľko stoviek metrov vysokými skalami, čo už bolo príčinou mnohých nehôd medzi turistami.

Tichou dolinou a hrebeňom vedú značené turistické trasy, ktoré sa križujú v Suchom sedle. Z neho je ľahko dostupný Kasprov vrch s vrcholovou stanicou lanovky, vedúcej z poľskej strany.

Galéria
-------

* Pohľad zo svahu Kresanica na východ. Zľava: Malolučniak, Kondratova kopa, v pozadí Vysoké TatryPohľad zo svahu Kresanica na východ. Zľava: Malolučniak, Kondratova kopa, v pozadí Vysoké Tatry
* Giewont a červený hrebeň MalolučniakGiewont a červený hrebeň Malolučniak
* Malolučniak a sedlo Małołącka PrzełęczMalolučniak a sedlo Małołącka Przełęcz
* Severný hrebeň TemniakuSeverný hrebeň Temniaku

Kresanica z Malolučniaku
Kresanica z Malolučniaku

Referencie
----------

1. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2019-02-24]. Dostupné online.
2. ↑   *TM 112 Západné Tatry – Roháče (10. vydanie, 2024) – Turistické mapy VKÚ* [online]. vku-mapy.sk, [cit. 2024-04-18]. Dostupné online.
3. ↑  Zofia Radwańska-Paryska, Witold Henryk Paryski: Wielka encyklopedia tatrzańska. Poronin: Wydawnictwo Górskie, 2004. ISBN 83-7104-009-1.
4. ↑   *mapový portál HIKING.SK* [online]. mapy.hiking.sk, [cit. 2019-02-24]. Dostupné online.

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Červené vrchy na českej Wikipédii.*

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Červené vrchy**