**Koncil v Aachene**, tiež **Aachenská synoda**, bolo zhromaždenie franských teológov v novembri roku 809. Zvolal ho Karol Veľký s cieľom preukázať ortodoxnosť vsuvky *Filioque*, a tak prinútiť vtedajšieho pápeža Leva III. aby uznal záväznosť tejto dogmatickej formulácie pre celú cirkev.

Historický kontext
------------------

V roku 381 bol počas Prvého konštantínopolského koncilu sformulovaný text Vyznania viery, ktoré neskôr vošlo do dejín pod názvom *Nicejsko-carihradské vyznanie viery*. V čase konania synody v Aachene bol text tohto *Kréda* akýmsi jednotiacim prvkom celého kresťanstva.

Efezský koncil v roku 431 zakázal akýmkoľvek spôsobom meniť text *Vyznania viery*, Chalcedónsky koncil v roku 451 tento zákaz ešte doplnil a sprísnil.

V najzápadnejšej časti Európy, vo Vizigótskom kráľovstve na území dnešného Španielska, sa v boji proti arianizmu kvôli zdôrazneniu rovnakej podstaty Syna a Otca zaviedla do Vyznania viery formulácia, že Duch Svätý vychádza z Otca *aj Syna* (*Filioque*).

Do akej miery Toledské koncily reflektovali dogmatickú vsuvku *Filioque*, nie je celkom jasné. Faktom však zostáva, že v iných súdobých západných textoch sa *Filioque* resp. obdobná formulácia nachádzajú pomerne často, ako príklad možno uviesť tzv. *Athanasianum* (… Spiritus Sanctus a Patre *et Filio*: non factus, nec creatus, nec genitus, sed procedens …).

Okolo roku 807 vypukol spor: grécki mnísi v Jeruzaleme obvinili franských mníchov kvôli vsuvke *Filioque* z herézy. Frankovia sa následne obrátili na rímskeho pápeža Leva III. s prosbou o zaujatie stanoviska k tejto záležitosti. Tvrdili, že Vyznanie viery so vsuvkou *Filioque* prvýkrát počuli na cisárskom dvore v Aachene, ale v konečnom dôsledku aj tak nehovorí nič iné než *Athanasianum*.

Pápež Lev III. nariadil franským mníchom, aby v liturgii používali doslovné znenie Nicejsko-carihradského vyznania viery, schváleného autoritou Prvého konštantínopolského ekumenického koncilu. Zároveň informoval o celej záležitosti aj cisára Karla Veľkého.

Reakcia Karla Veľkého
---------------------

Karol Veľký vzápätí poveril najvýznamnejších teológov svojej ríše, aby písomne vypracovali apológie *Filioque*. Nasledujúci zoznam ponúka prehľad výsledkov práce týchto teológov:

* Arno zo Salzburgu: *Testimonia ex sacris voluminibus collecta*
* Smaragd zo Saint-Mihiel: *Epistula de processione Spiritus Sancti*
* Theodulf z Orléansu: *Libellus de processione Spiritus Sancti*
* Heito z Bazileji: *Testimonia de processione Spiritus Sancti*
* Adalwin z Regensburgu: *Testimonia de aequalitate Spiritus Sancti cum Patre et Filio seu de processione Eius ex Ambobus*

Aachenská synoda v novembri 809 napokon vydala tzv. *Decretum Aquisgranense*, ktorý sa v problematike *Filioque* z podstatnej časti opiera práve o argumenty Arna zo Salzburgu. Do Ríma sa *Decretum Aquisgranense* dostal až začiatkom roku 810.

Výsledok a následky
-------------------

O prijatí *Decretum Aquisgranense* pápežom Levom III. nám podáva správu protokol *Ratio de symbolo fidei inter Leonem III Papam et missos Caroli Imperatoris*. Z tohto spisu sa dozvedáme, že Lev III. síce sympatizoval s apológiou *Filioque*, no rázne odmietol akúkoľvek zmenu textu Nicejsko-carihradského vyznania viery. Na znak tohto svojho principiálneho postoja nechal neskôr pápež pripevniť na vstupnú bránu Chrámu sv. Petra stále platný, pôvodný latinský a grécky text Vyznania viery.

Franská cirkev však naďalej – proti vôli pápeža – používala vo Vyznaní viery vsuvku *Filioque*.

Do „liturgie mesta Ríma", ktorá mala byť vzorom aj pre celý kresťanský svet, „*Filioque*" oficiálne zaviedol až pápež Benedikt VIII. v roku 1014.

Dnes predstavuje vsuvka *Filioque* azda najväčšiu dogmatickú prekážku zjednotenia katolíckej cirkvi s nekatolíckymi cirkvami kresťanského Východu.

Pozri aj
--------

* Veni creator spiritus

Literatúra
----------

* BÖHNKE, Michael – KATTAN, Assaad Elias – OBERDORFER, Bernd (ed.). *Die Filioque-Kontroverse.* *Historische, ökumenische und dogmatische Perspektiven 1200 Jahre nach der Aachener Synode.* Freiburg: Herder Verlag, 2011. ISBN 978-3-451-02245-6.
* BORGOLTE, Michael. *Papst Leo III. Karl der Große und der Filioque-Streit von Jerusalem.* In: *Byzantina 10.* 1980. S. 401 – 427.
* WILLJUNG, Harald. *Das Konzil von Aachen 809.* In: *Monumenta Germaniae Historica.* **Concilia.** (Tomus II, Supplementum II). Hannover: Hahnsche Buchhandlung, 1998.

Externé odkazy
--------------

* http://www.geschichtsquellen.de
* http://www.aachener-geschichtsverein.de Archivované 2017-09-01 na Wayback Machine
* https://scholarworks.iu.edu
* http://www.archaeologie-online.de Archivované 2012-06-21 na Wayback Machine

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Konzil von Aachen (809) na nemeckej Wikipédii.*