Budova Anglo-iránskej ropnej spoločnosti
**Iránska kríza** bola kríza spôsobená znárodnením Anglo-iránskej ropnej spoločnosti iránskou vládou Muhammada Mosaddeka 1. mája 1951.

Vypuknutie krízy
----------------

Kríza vlastne začala už v marci 1951, kedy iránsky parlament (*madžlisu*) odhlasoval znárodnenie prírodných zdrojov, čo znamenalo aj znárodnenie ropného priemyslu vrátane Anglo-iránskej ropnej spoločnosti (Anglo-Iranian Oil Company) a jej holdingov. Tento návrh bol dielom Muhammada Mosaddeka, ktorý bol v apríli zvolený iránskym ministerským predsedom. Spojené kráľovstvo reagovala obchodným embargom a vyslaním vojsk do Perzského zálivu. Vystupňovaný spor (britskí zamestnanci AIOC boli vyhostení a rafinérie v Ábádáne boli obsadené iránskou armádou) bol prenesený pred Medzinárodný súdny dvor v Haagu, kde bolo rozhodnuté o 50% delení zisku a uznaní znárodnenia, avšak Muhammad Mosaddek toto rozhodnutie neprijal. Rovnako zlyhali aj ďalšie pokusy o sprostredkovanie zo strany USA a stroskotali aj rokovania v Bezpečnostnej rade OSN. Snahy Mosaddeka predať ropu Sovietskemu zväzu vyvolali napätie aj vo vzťahu k USA, pretože Irán patril k jednému zo štátov, ktoré podľa geopolitického stanoviska USA mali tvoriť reťaz štátov čeliacich sovietskemu prelomu na juh (patrilo sem aj Grécko a Turecko). Zároveň by strata Iránu v prospech Sovietskeho zväzu znamenala aj výraznú stratu ekonomickú (ropa).

Mosaddek zatiaľ v Iráne začal vykonávať socialistické reformy a tiež sa zbavovať vysoko postavených hodnostárov blízkych šáhovi Muhammadovi Rezá Pahlavímu. Došlo k pomalej aproximácii s komunistickou stranou TÚDE, čo mohlo do budúcnosti znamenať zblíženie aj so ZSSR. Tieto tendencie a zároveň rozbúrená vnútropolitická situácia viedli k rozhodnutiu Spojeného kráľovstva a USA finančne podporovať štátny prevrat.

Prípravy Operácie Ajax
----------------------

V apríli 1953 Allen Dulles pridelil teheránskej pobočke CIA milión dolárov na zvrhnutie Mosaddeka a bol vypracovaný plán *Operácie Ajax* podľa ktorej mal byť šáh presvedčený, aby konštitučnou cestou prepustil Mosaddeka. Ako náhradu za neho vybrali generála Fazlulláha Záhidího. S cieľom ovplyvniť verejnú mienku bola podplácanáia miestna tlač a členovia parlamentu. V Iráne operovali agenti, ktorí mali za úlohu radikalizovať opozíciu v náboženských kruhoch.

Štátny prevrat v Teheráne
-------------------------

Medzitým sa začalo ukazovať, že medzi Iráncami má oveľa väčšiu podporu komunistická strana ako Mosaddekov Národný front. Medzinárodné embargo spôsobilo hospodársku krízu a sľubované reformy nepriniesli také výhody ako sa všeobecne očakávalo. 21. júla 1953 prebehla v Teheráne veľká demonštrácia na podporu komunistickej strany. Mosaddek preto 4.-5. augusta usporiadal zmanipulovaný plebiscit v ktorom sa 99,4% hlasov vyslovilo pre rozpustenie parlamentu, čo prakticky znamenalo sústredenie všetkej moci v jeho rukách.

Šáh v reakcii na to podpísal na naliehanie Kermita Roosevelta mladšieho, vnuka Theodora Roosevelta a šéfa blízkovýchodnej a africkej sekcie CIA, dekréty, ktorými zbavoval Mosaddeka funkcie a na jeho miesto dosadzoval Fazlulláha Záhidího. Fakticky mal Záhidího k moci dostať vojenský puč, ktorý mal prebehnúť 15. augusta. Prevrat v noci z 15. na 16. augusta zlyhal; Mosaddek bol o všetkom informovaný a dokázal ho ešte v zárodku prekaziť (detailne o puči bolo vyrozumené zrejme aj vedenie komunistickej strany, v tom čase už v opozícii voči Mosaddekovi).

Ráno 16. augusta Mosaddek rozpustil *madžlisu*. Medzitým komunistická strana pristúpila k akciám na zvrhnutie monarchie a postavila sa aj proti Mosaddekovým jednotkám. Šáh utiekol z krajiny, Zahid sa ukryl, USA a Veľká Británia sa urýchlene dištancovali od situácie a Američania začali pripravovať plány vojenského zásahu, ak by do krajiny vstúpili sovietske vojská.

Veľmi rýchlo sa ukázalo, že komunisti precenili svoje sily. Už v noci z 18. na 19. augusta proti nim zasiahla polícia a cisárska garda, na Teherán tiahla aj Sahova armáda generála Bachtijára. Večer 19. augusta Zahid oficiálne prevzal moc a Mosaddek bol uväznený.

Šáh sa vrátil do Iránu a o rok neskôr došlo k dohode o ťažbe ropy s Medzinárodným naftovým konzorciom, podľa ktorej AIOC (teraz British Petroleum Company) mala 40% kontrolu akcií.

Literatúra
----------

* Goode, JF: *The United States and Iran. In the Shaddow of Mussadiq*, London 1997.
* Devine, RA: *Eisenhower and the Cold War*, Oxford 1981.

Externé odkazy
--------------

* Britské listy o operácii Ajax (slovensky)
* Tajné americkej dokumenty k iránskej kríze (anglicky)
*

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Íránská krize na českej Wikipédii.*

  


| * z
* d
* u
Studená vojna |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 
**Hlavné udalosti (1945 – 1969)**
*40. roky:*
* Jaltská konferencia
* Postupimská konferencia
* Iránska kríza z roku 1946
* Guzenkova aféra
* Čínska občianska vojna
* Trumanova doktrína
* Grécka občianska vojna
* Marshallov plán
* Február 1948 v Česko-Slovensku
* Berlínska blokáda
* Sovietsko-juhoslovanský konflikt

*50. roky:*
* Kórejská vojna
* Povstanie v NDR v roku 1953
* Maďarská revolúcia v roku 1956
* Suezská kríza
* Vietnamská vojna
* Program Sputnik
* Eisenhowerova doktrína
* Čínsko-sovietský rozkol

*60. roky:*
* Aféra U-2
* Občianska vojna v Guatemale
* Kennedyho doktrína
* Invázia v Zálive svíň
* Kubánska raketová kríza
* Berlínsky múr
* Johnsonova doktrína
* Pražská jar 1968
* Vpád vojsk - august 1968
* Nixonova doktrína
* SALT I
* Čínsko-sovietske konflikty

 | 
**Hlavné udalosti (1970 – 1991)**
*70. roky:*
* Détente
* SALT II
* Návšteva Richarda Nixona v Číne
* Angolská občianska vojna
* Ogadenská vojna
* Sovietsko-afganská vojna

*80. roky:*
* Carterova doktrína
* Solidarita
* Reaganova doktrína
* Glasnosť a Perestrojka
* Černobyľská havária
* Protesty na námestí Tchien-an-men
* Revolúcie v roku 1989
* Pád Berlínskeho múru
* Nežná revolúcia
* Rumunská revolúcia v roku 1989

*90. roky:*
* Rozpad Sovietskeho zväzu

*Súčasné konflikty:*
* Arabsko-izraelský konflikt

 | 
**Špecifické články**
* Železná opona
* Východný blok
* Západný blok
* Hnutie nezúčastnených krajín
* Containment
* Rollback
* Preteky v zbrojení
* Preteky v jadrovom zbrojení
* Vesmírne preteky
* Red Scare
* Ríša zla
* Mccarthizmus
* Brickerov doplnok Ústavy USA
* Operácia Condor
* Sovietska špionáž v USA
* Ostpolitik
* CIA
* KGB
* Stasi
* ŠtB
* Hlas Ameriky
* Slobodná Európa
* Tuzex a bony

 | 
**Hlavní účastníci**
* NATO
* Organizácia Varšavskej zmluvy
* Rada vzájomnej hospodárskej pomoci (RVHP)

*Politickí lídri:*
* **Spojené štáty**
	+ Franklin D. Roosevelt
	+ Harry S. Truman
	+ Dwight D. Eisenhower
	+ John F. Kennedy
	+ Lyndon Baines Johnson
	+ Richard Nixon
	+ Gerald Ford
	+ Jimmy Carter
	+ Ronald Reagan
	+ George H. W. Bush
	+ Henry Kissinger
	+ Allen Dulles
	+ Jeane Kirkpatricková
	+ Zbigniew Brzezinski
* **Sovietsky zväz**
	+ Josif Vissarionovič Stalin
	+ Georgij Malenkov
	+ Nikita Sergejevič Chruščov
	+ Leonid Iľjič Brežnev
	+ Jurij Andropov
	+ Konstantin Černenko
	+ Michail Gorbačov
	+ Viačeslav Michajlovič Molotov
	+ Eduard Ševardnadze

 | 
**Ďalšie dôležité osoby**
*Politickí lídri:*
* **Európa**
	+ Spojené kráľovstvo Winston Churchill
	+ Spojené kráľovstvo Clement Attlee
	+ Spojené kráľovstvo Margaret Thatcherová
	+ Francúzsko Charles de Gaulle
	+ Juhoslávia Josip Broz Tito
	+ Nemecko Konrad Adenauer
	+ Nemecko Willy Brandt
	+ Nemecko Helmut Kohl
	+ NDR Walter Ulbricht
	+ NDR Erich Honecker
	+ Bulharsko Todor Živkov
	+ Maďarsko Imre Nagy
	+ Rumunská socialistická republika Nicolae Ceauşescu
	+ Česko Klement Gottwald
	+ Česko Antonín Novotný
	+ Slovensko Alexander Dubček
	+ Slovensko Gustáv Husák
	+ Slovensko Vasil Biľak
	+ Vatikán Pápež Ján Pavol II.
	+ Francisco Franco
	+ Poľsko Lech Wałęsa
* **Ázia**:
	+ Čína Mao Ce-tung
	+ Čína Čou En-laj
	+ Taiwan Čankajšek
	+ Severná Kórea Kim Il-song
	+ Vietnam Ho Či Min
	+ Vietnam Tôn Đức Thắng
	+ Kambodža Pol Pot
	+ India Džaváharlál Néhrú
* **Latinská Amerika**:
	+ Kuba Fidel Castro
	+ Kuba Che Guevara
	+ Čile Salvador Allende
	+ Čile Augusto Pinochet
	+ Nikaragua Daniel Ortega

 |

 |