Pamätná tabuľa na evanjelickej fare v Brezne
**Karol Kuzmány** (\* 16. november 1806, Brezno – † 14. august 1866, Štubnianske Teplice) bol významný slovenský spisovateľ, novinár a estetik, priekopník slovenskej prekladovej literatúry, spoluzakladateľ a v rokoch 1863 – 1866 podpredseda Matice slovenskej, evanjelický farár a superintendent Evanjelickej cirkvi augsburského vyznania.

Rodina
------

* otec: Ján Kuzmány, literárne činný evanjelický farár
* matka: Zuzana rod. Prievidzká
* syn: Karol Ladislav Kuzmány, Pavol Michal Kuzmány, Peter Ján Kuzmány
* dcéra: Ľudmila (1839-63), manželka Jána Jesenského, Hermína, Flóra
* manželka: Karolína Zuzana rod. Kellnerová

Životopis
---------

Vzdelanie začal získavať v rodisku, na gymnaziálnych štúdiách v Dobšinej a na Gemeri (1817 – 1822) si osvojil aj znalosť latinčiny, gréčtiny a maďarčiny. V roku 1822 prišiel do Bratislavy na lýceum, a jeho pobyt tu ho posilnil v národnom povedomí a rozšíril jeho znalosti o minulosti a prítomnosti slovanských národov. Už tu bol ovplyvnený učením Jána Kollára o slovanskej vzájomnosti. Ako vychovávateľ v rodine Jána Prónay v novohradskom Romháni sa naučil po francúzsky. Tieto znalosti využil aj v Hronke, kde sa častejšie odvolával na francúzsku literatúru.

V roku 1828 odišiel na univerzitu do nemeckej Jeny, kde vtedy študovalo veľa Slovákov. Tu mal na neho najväčší vplyv profesor filozofie Jakub Fridrich Fries, ktorého názory nachádzame aj v Kuzmányho neskorších estetických štúdiách (O kráse), ako aj profesor histórie Heinrich Luden. Ako väčšina štúrovcov aj on prijal filozofické názory Heglove a odmietal kantovskú filozofiu. 

Po návrate z Nemecka sa stal profesorom kežmarského gymnázia (1829 – 1830) a vedúcim spolku slovenských študentov. V rokoch 1830 – 1832 pôsobil ako evanjelický farár vo Zvolene. Po roku 1832 pôsobil ako farár v Banskej Bystrici, kde začal aj roku 1836 vydávať Hronku. Ona mala tiež čeliť rozkolísanosti v oblasti spisovného jazyka a upevňovať pozície spisovnej češtiny aj na Slovensku. Preto sa aj Kuzmány vzdal spolupráce s vydavateľmi literárneho almanachu Zora, ktorý prinášal príspevky v bernolákovskej slovenčine, hoci sám prispel do jej prvého zväzku. Kuzmány Hronku, ktorá vychádzala tri razy do roka, začal vydávať bez akýchkoľvek redaktorských skúseností.

V rokoch 1849 – 1860 prednášal na evanjelickej teologickej fakulte Univerzity vo Viedni, 1860 patentálny superintendant, sprvu sídlil v Banskej Bystrici, od 1863 v Martine, kde bol zároveň i farárom a úradujúcim prvým podpredsedom Matice slovenskej. Výrazne prispel i k založeniu slovenského gymnázia v Martine.

Hrob Karola Kuzmányho na Národnom cintoríne v Martine

Tvorba
------

Kuzmányho literárna tvorba členená na prózu, poéziu i literárnu estetiku, ako aj na vydávanie literárneho časopisu, spadá do rokov jeho mladosti. Písal reflexívne a vlastenecké básne, napísal spoločenský román v listoch pod názvom *Ladislav*, idylický epos *Běla* a estetickú rozpravu *O kráse*. Svojim literárnym časopisom *Hronka* rozvíjal aj kultúrny život stredného Slovenska, ktorý upadol po zániku „Učenej spoločnosti banského okolia". V dobe neoabsolutizmu, keď okrem iného zastával aj funkciu univerzitného profesora teológie a neskôr superintendanta (biskupa) autonómnej evanjelickej cirkvi, ako aj v šesťdesiatych rokoch, keď bol podpredsedom Matice slovenskej, písal už menej, dokonca sa aj úplne odmlčal. V období bachovského absolutizmu pôvodca návrhu na usporiadanie evanjelickej cirkvi v Uhorsku.

Napísal tiež v nemeckom jazyku odborné práce o cirkevnom práve. Venoval sa aj prekladaniu zo svetovej literatúry.

Tento muž patrí nesporne k najvýznamnejším slovenským osobnostiam 19. storočia. Bol znalec literatúry, talentovaný básnik, estetik i schopný organizátor a novinár. Pochovaný je na Národnom cintoríne v Martine.

Dielo
-----

* 1834 – *Hrání fantazie*, cyklus 13 sonetov, ktorými sa hlásil ku Kollárovmu dielu
* 1835 – *Modlitby*
* 1835 – *Pod okýnkem*, baladická báseň
* 1835 – *Píseň prostonárodnjá*, báseň
* 1836 – *Běla*, epos
* 1838 – *Lučatinská víla*, balada
* 1838 – *Evanjelický funebrál*
* 1840 – *Život dra Martina Luthera*
* 1842 – *Zpěvník*, je jedným z tvorcov tejto zbierky náboženských piesní (prispel 94 piesňami)
* 1845 – *Katechyzmus evanjelický*
* 1848/1849 – *Kto za pravdu horí*
* 1856/1860 – *Praktische Theologie der evangel. Kirche augsb. Und helvet. Conf.*, trojzväzkové dielo univerzitných prednášok
* 1863 – *O pohanstve a křestu slovenskeho národa*

Ocenenie
--------

* Zlatá medaila pruského kráľa za vedu a umenie (1856)
* čestný mešťan mesta Martin (1863)

Zaujímavosti
------------

Pozoruhodná je Kuzmányho vlastenecká poézia, z ktorej báseň *Sláva šľachetným* je známa ako národná hymnická pieseň *Kto za pravdu horí*.

V rámci cyklu Dejiny kresťanstva vznikol v Slovenskej televízii v roku 2001 dokumentárny film o Karolovi Kuzmánym (scenár Miloš Kovačka, réžia Fedor Bartko).

Pamiatky
--------

* hrob rodiny K. Kuzmányho na Národnom cintoríne v Martine
* pamätná tabuľa na rodnom dome v Brezne (od L. Majerského 1926) a na dome, v ktorom žil v Banskej Bystrici (1927)
* portrét (olej, 1870) a rukopisná pozostalosť v LAMS
* busta od F. Štefunka (1971)

Referencie
----------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑

Literatúra
----------

* *Slovenský biografický slovník*

Iné projekty
------------

WikizdrojeWikicitátyCommons
* Spolupracuj na Wikizdrojoch Wikizdroje ponúkajú pôvodné diela od alebo o **Karol Kuzmány**
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Karol Kuzmány**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Karol Kuzmány**

Externé odkazy
--------------

* Záznam o narodení a krste v matrike evanjelického zboru v Brezne; záznam číslo 99; pokrstený ako Carolus Kuszmányi
* Plné texty diel K. Kuzmányho
* Regionálne osobnosti VKMK – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Autoritné údaje: * abART: 56697
* BnF: 163768149
* GND: 121675211
* ISNI: 0000 0001 1060 3188
* LCCN: no90010900
* NK ČR: jn19990210360
* PIM: PIM62593
* SNK: 155782
* VIAF: 45163207
* WorldCat: lccn-no90010900