Súradnice: 42°29′55″S 24°42′21″V﻿ / ﻿42,49861°S 24,70583°V﻿ / 42.49861; 24.70583

**Južná brána** (bulh. Южната порта – *Južnata porta*), známa aj ako **Južná centrálna brána** (bulh. Южна централна порта – *Južna centralna porta*), alebo **Kamilite** (bulh. Камилите, doslova *Ťavy*) sú ruiny antickej mestskej brány, ktoré sa nachádzajú v meste Chisaria v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku, na území niekdajšieho rímskeho mesta Diocletianopolis. Spolu so západnou bránou ide o najlepšie zachované brány Diocletianopolu. Je jedným zo symbolov mesta Chisaria. Kultúrna pamiatka národného významu.

Názov *Kamilite*
----------------

Názov pochádza zo začiatku 20. storočia. Brána bola v tom období v strede časti vrchnej časti rozdelená a pri pohľade z diaľky tak dve polovice brány pripomínali dve oproti sebe stojace ťavy jednohrbé.

Opis
----

### Čas výstavby

Pôvodne sa predpokladalo, že brána bola postavená v rovnakom období ako ostatné hlavné brány mesta, neskoršie výskumy však preukázali, že táto brána bola postavená neskôr než zvyšné tri hlavné brány a pri prieskume v roku 2005 boli dokonca objavené zvyšky staršej južnej brány o ktorej existencii sa dovtedy nevedelo. Táto pôvodná južná brána sa nachádzala pri juhozápadnom rohu hradieb. Táto brána bola široká 3,2 metra a ako u súčasnej brány sa zatvárala pomocou masívnych drevených dvojkrídlych dverí.

Súčasná brána tak bola postavená neskôr ako samotné hradby mesta a to v druhej polovici 4. storočia v rovnakom období, kedy boli pri južných hradbách mesta postavené kasárne.

### Architektúra

Ide o architektonicky najzaujímavejšiu zo štyroch hlavných brán Diocletianopolu.

Rovnako ako západná brána je tvorená klenutým priechodom, hlavný rozdiel je však v tom, že pred samotným oblúkom priechodu sa z vonkajšej strany nachádza ešte jeden väčší klenutý oblúk, ktorý podopierali dva masívne stĺpy. Pôvodne sa predpokladalo, že vo vrchnej časti sa v strede nachádzala tretia veža, posledné výskumy však preukázali, že sa tam v skutočnosti nachádzala dvojposchodová plošina s pôdorysom v tvare bulharského znaku *П*, na ktorú sa vychádzalo po päťramennom vnútornom schodisku. Po bokoch južnej brány sa podobne ako pri západnej bráne nachádzali dve strážne veže štvorcového pôdorysu. V priechode sa nachádzali masívne drevené dvojkrídle dvere.

Brána je typickým predstaviteľom neskoroantickej pevnostnej architektúry. Jej základňa je tvorená veľkými blokmi zo syenitu a granitu. Po obidvoch stranách sa na vnútornej strane predného vonkajšieho oblúku nachádzajú dekoratívne niky, ktoré slúžili ako priestor pre umiestnenie sôch (buď imperátorov, alebo božstiev).

Brána dosahuje v najvyššej časti výšku 13 metrov. Brána bola postavená pri hlavnej ceste do Philippopolu (dnešný Plovdiv).

Zaujímavosti
------------

* Pri bráne napísal v roku 1882 Ivan Vazov svoju báseň *Otečestvo ľubezno, kak chubavo si ti!* (bulh. Отечество любезно, как хубаво си ти!, doslova *Drahá otčina, aká si krásna!*).
* V blízkosti brány sa nachádza exponovaná časť rímskych kasární.

Pamiatková ochrana
------------------

Je kultúrnou pamiatkou národného významu v rámci opevnenia mesta Diocletianopolis, ktoré sa nachádza na území dnešného mesta Chisaria a bolo vyhlásené za kultúrnu pamiatku národného významu v roku 1966 pod názvom *Chisarská pevnosť, pevnostné hradby a opevnenia* (bulh. Хисарска крепост, крепостни стени и крепостни съоръжения – *Chisarska krepost, krepostni steni i krepostni săorăženija*). Dôvodom vyhlásenia za kultúrnu pamiatku je architektonicko-staviteľská hodnota pamiatky.

Galéria
-------

* celkový pohľad na južnú bránu zo severozápaducelkový pohľad na južnú bránu zo severozápadu
* celkový pohľad na južnú bránu z juhucelkový pohľad na južnú bránu z juhu
* detailný pohľad na južnú bránu zo severozápadudetailný pohľad na južnú bránu zo severozápadu
* pohľad na južnú bránu zo západupohľad na južnú bránu zo západu
* južná brána na historickej fotografii zhotovenej pred rokom 1930južná brána na historickej fotografii zhotovenej pred rokom 1930
* južná brána na historickej fotografii zhotovenej pred rokom 1944južná brána na historickej fotografii zhotovenej pred rokom 1944

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  MADŽAROV, Mitko. Chisaria – pătevoditel. Veliko Tărnovo : Archeologičeski muzej – Chisaria-Izdatelstvo „Faber". 72 s. ISBN 9786190008514. S. 30 – 33. (po bulharsky)
2. 1 2 3 4  NIKOLOV, Ivo; STOJKOV, Martin. Kreposti i antični gradove v Bălgarija. Sofia : Izdatelstvo „Travel Books". 2016. 400 s. ISBN 9786199033012. S. 138. (po bulharsky)
3. 1 2 3 4 5 6   *Хисар - Крепостта и южната врата "Камилите"* [online]. hisarbg.com, [cit. 2022-11-07]. Dostupné online.
4. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10   *Южна Крепостна Порта - "Камилите"* [online]. visithisarya.com, [cit. 2022-11-07]. Dostupné online.
5. 1 2 3 4 5 6 7  ГАТЕВ, Андон. *Хисаря – назад във времето на Римската империя* [online]. patekite.info, 2018-04-22, [cit. 2022-11-07]. Dostupné online.
6. 1 2   *Министерство на културата на Република България* [online]. mc.government.bg, [cit. 2023-04-11]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Južná brána (Chisaria)**