Kostol sv. Kataríny Alexandrijskej v Topoľčiankach je farským kostolom, diecéznou svätyňou Nitrianskej diecézy Blahoslavenej Panny Márie z hory Karmel a národnou kultúrnou pamiatkou. Je jednou z najvýznamnejších stavieb v obci.

Výstavba a konsekrácia
----------------------

Nový farský kostol sv. Kataríny Alexandrijskej sa začal stavať v roku 1779, dokončený bol v roku 1782, resp. 1783. Hrubá stavba bola dokončená už v roku 1781, ako o tom vydáva svedectvo listina zo 4.10.1781, ktorá sa našla v roku 2008 počas rekonštrukčných prác v guľovej časti pod krížom na veži kostola. Kostol bol konsekrovaný v roku 1804, teda viac ako 20 rokov po dostavbe, vysväteným belehradským biskupom a generálnym vikárom Ostrihomskej arcidiecézy Jozefom Viltom. Kostol nahradil starý gotický farský kostolík zasvätený sv. Kataríne, spomínaný aj ako sv. Anny, ktorý stál vo vtedajšom centre obce, pri�bližne v priestore dnešného rázcestia parkových chodní�kov za historickou vstupnou bránou do zámockého parku.

Zakladatelia (investori)
------------------------

Chrám bol vybudovaný úplne na náklady grófskeho rodu Keglevich de Buzin. Aj pozemok na stavbu poskytlo panstvo. Šľachtický rod Keglevich de Buzin v danej dobe (spolu)vlastnil panstvo Topoľčianky, Keglevichovci boli zároveň držiteľmi patronátu nad farnosťou. Podľa dobovej literatúry bol postavený *„otcom súčasného majiteľa"* (pozn. súčasný majiteľ, t.j. Ján Nepomuk Keglevich), to znamená, grófom Karolom Keglevi�chom, ktorý bol v tej dobe plnoprávnym správcom panstva. Nepochybné zásluhy na stavbe tohto kostola mali aj jeho bratia, najmä titulárny biskup - elekt Žigmund Keglevich.

Architektúra kostola
--------------------

Kostol je postavený v barokovo - klasicistickom slohu podľa projektu architekta Melchiora Hefeleho, ako o tom hovorí dlhodobá tradícia. Je jednoloďový so štvorcovým presbytériom. Relatívne veľký kompaktný priestor lode je zaklenutý tromi poľami pruskej klenby oddelenými mohutnými medziklenbovými pásmi dosadajúcimi na prístenné piliere. Piliere sú zdobené pilastrami ukončenými korintskými hlavicami, samotné piliere sú zakončené stupňovitou rímsou. Štvorcové presbytérium, ktorého čelná stena je uzatvorená miernym poloblúkom, je zaklenuté "*českou plackou*" - druh barokovej kupoly, ktorá pôdorys stavby opisuje zvonku, pričom tie časti kupoly, ktoré by prečnievali z pôdorysu, sú zvislo zrezané. Veža kostola je vtiahnutá do telesa stavby, z ktorého mierne vystupuje, a tvorí tak stredový rizalit. Veža je zakončená barokovou cibuľovou strechou. Pod kostolom sú krypty.

Interiér
--------

Ústredným obrazom v kostole je obraz sv. Kataríny Alexandrijskej na vrchu Sinaj od Huberta Maurera umiestnený uprostred mohutnej klasicistickej architektúry s imitáciou mramoru, najstarším je však obraz sv. Františky Rímskej z r. 1641. Ozdobou interiéru a centrom mariánskej úcty v kostole je milostivý obraz Panny Márie Karmelskej namaľovaný v roku 1730 Karolom Emrichom. Cenné sú aj 3 mramorové epitafy členov rodiny Keglevich - grófa Karola Keglevicha, jeho syna Jána Nepomuka a 1. manž. Jána Nepomuka Adely Zichy. Pozornosť v kostole si zaslúžia aj interiérové časti pochádzajúce zo starého zbúraného gotického kostola - mramorová krstiteľnica alebo epitaf Jána Topoľčianskeho - "*Turkobijcu*". Mramorová krstiteľnica, ktorá pochádza zrejme z doby krátko pred stavbou nového kostola, má nový poklop s erbom jeho donátora, biskupa Žigmunda Keglevicha. Vitráže sú z r. 1938. Súčasná výmaľba pochádza z roku 1938, a realizovala ju firma Šrámek a syn z Banskej Štiavnice. Maľby majú výbornú remeselnú úroveň a cit pre zladenie s architektúrou kostola pochádzajúceho z 18. stor.

Milostivý obraz Panny Márie Karmelskej
--------------------------------------

Tento obraz bol namaľovaný v roku 1730 Karolom Emrichom. Jeho predlohou bol obraz *„Madonna della Bruna"* v Neapoli. Približne zač. 19. stor. bol umiestnený na oltár v pútnickej zámockej kaplnke, kde nahradil starší škapuliarsky obraz. Obraz tam bol do jari roku 1953, kedy bol na príkaz vtedajšej moci z kaplnky od�stránený. V kostole bol umiestnený na bočný oltár vľavo pôvodne zasvätený sv. Krížu, kde sa nachádza doteraz, a je posvätným symbolom topoľčianskych pútí.

Epitaf Adely Zichy
------------------

V kostole sa nachádza náhrobok 1. manželky grófa Jána Nepomuka Keglevicha grófky Adely Zichy (1788 – 1839). Náhrobok z r. 1839 je zložený z podstavca, na ktorom je umiestnená socha ženy v nadživotnej veľkosti. Je to idealizovaný sochársky portrét Adely Zichy. Náhrobok bol umiestnený v zadnej časti kostola, za chrbtami veriacich, a to aj preto, aby socha nebola pokladaná za náboženskú. Socha nemá ani žiadne bežné atribúty svätých. Adela má oblečené šaty v antickom štýle (stola), na hlave má čelenku s drahokamami, hlavu a telo má ovinuté pallou. Na podstavci je nápis (výňatok): FOEMINA HUMANITATE IN OMNES TENERITATE IN SUOS SUMMA IN DEUM PIETATE CLARA (žena známa ľudskosťou voči všetkým, nežnosťou voči svojim, vrúcnou zbožnosťou voči Bohu). Monumentálna profánna socha ženy v kostole, ktorá nie je predmetom náboženského kultu, je v slovenskom chrámovom prostredí úplnou výnimočnosťou.

Epitaf grófa Jána Nepomuka Keglevicha
-------------------------------------

V lodi kostola sa nachádza aj honosný epitaf zakladateľa parku Topoľčianky a budovateľa klasicistického krídla miestneho zámku grófa Jána Nepomuka Keglevicha. Ján Nepomuk Keglevich bol jednou z najvýznamnejších uhorských šľachtických osobností 1. pol. 19. stor. Epitaf dala po jeho smrti v r. 1856 vyhotoviť jeho 2. manželka Viktória Eugénia so synom. Na epitafe je text v preklade: *Vznešený a osvietený pán Ján gróf Keglevich de Buzin, posvätné�ho cisársko – kráľovského a apoštolského Veličenstva skutočný tajný radca a komorník, uhorský kráľovský dvormajster atď. nar. 13. mája 1786 zomr. 15. októbra 1856. Zasvätené pamiatke zosnulých. Mužovi šľachetnému a spravodlivému, preslávenému úctou a štedrosťou voči náboženstvu, vernosťou voči kráľovi a vlasti, významnému podporo�vaním vied a umení ako aj postavením krásnych pomníkov na trvalú pamiatku postavili vďační manželka a syn*

Keglevichovské krypty
---------------------

Pod kostolom sa nachádza krypta rodu Keglevich de Buzin s približne 45 miestami v stenách. Do krypty vedie samo�statný vchod umiestnený na priečelí kostola vpravo od hlavného vchodu. Jednou z najznámejších osôb tam pochovaných je dcéra zakladateľa kostola Babette Keglevich, vydatá kňažná Odescalchi. Bola Beethovenovou klavírnou žiačkou a majster jej postupne venoval až 4 skladby, z nich najvýznamnejšia je klavírna sonáta No. 4, nazývaná ako Grand Sonata. Babette zomrela ako 33 ročná na veľkonočnú nedeľu v r. 1813 vo Viedni. Ostatky slávnej Beethovenovej klavírnej žiačky spočinuli v Topoľčiankach o týždeň neskôr (na "*Bielu nedeľu"*).

Zvony
-----

V  roku 1925 boli pre nový kostol zadovážené 4 nové zvony, keďže predchádzajúce počas prvej svetovej vojny zrekvírovali. Najväčší z nich, 758 kg je venovaný Sv. rodine Ježiša, Márie a Jozefa. Zvon financovalo pražské Ministerstvo zemědělství ako „*slávny patronát"*. Odbíja celé hodiny. Druhý, 364,5 kg je venovaný sv. Kataríne Alexandrijskej, aj ten financovalo Ministerstvo zemědělství ako patrón. Bije štvrť a pol hodiny. Tretí zvon váži 196 kg a je venovaný Panne Márii Karmelskej. Venovalo ho spomínané ministerstvo a miestni veriaci. Štvrtý 35 kg – umieráčik je venovaný sv. Jozefovi, financovali ho miestni veriaci. Všetky zvony liala firma BRATIA FISCHER v Trnave. Celkovo Ministerstvo zemědělství prispelo čiastkou 46 760,- Kčs. Veriaci a zbierky prispeli sumou 8 336,90 Kčs. Zvony prišli do Topoľčia�nok vlakom na stanicu dňa 10. mája, a  ešte v  ten istý deň boli slávnostne umiestnené na vežu kostola 111. 

Piaty zvon v roku 1925 dodatočne zakúpilo miestne potravi�nové družstvo.

Najnovšie dejiny
----------------

Rozhodnutím diecéz�neho biskupa Viliama Judáka bol v roku 2012 farský kostol svätej Kataríny usta�novený za diecéznu svätyňu Blahoslavenej Panny Márie z  hory Karmel. Na základe toho boli dňa 23.4.2012 rozhodnutím Apoš�tolskej Penitenciárie udelené chrámu plnomocné odpustky, ktoré je v ňom možné získať v stanovené dni, okrem iného na titulárny sviatok tejto svätyne, čiže na sviatok Panny Márie Karmelskej. Chrám bol aj pričlenený putom duchovného príbuzenstva k Bazi�like Santa Maria Maggiore v Ríme.

Existujúce zdroje
-----------------

300 rokov uhorských a rakúskych aristokratických rodov na panstve Topoľčianky, vydalo občianske združenie PARK TOPOĽČIANKY so sídlom Parková 11, 95193 Topoľčianky v roku 2020

Naše Topoľčianky, apríl, číslo: 1/2023, XXI. ročník, O Kostole sv. Kataríny Alexandrijskej v Topoľčiankach, Ing. Ivan Lukáč, historický klub OZ Park Topoľčianky

Anna Lukáčová, „Už 80 rokov znie hlahol našich zvonov", Naše Topoľčianky, júl, číslo 3/2005

Externé odkazy
--------------

 apríl, číslo: 1/2023, XXI. ročník

 júl, číslo: 3/2005