Slovensko je **unitárny štát, zastupiteľská demokracia a parlamentná republika**. Jednotlivé štátne orgány, ich funkcie a pôsobenie sú zadefinované v ústave. Zákonodarnú moc predstavuje Národná rada Slovenskej republiky (parlament), ktorá je zároveň aj jediným ústavodarným orgánom (zmena ústavy musí byť schválená trojpätinovou väčšinou poslancov parlamentu). Výkonnú moc predstavuje vláda spoločne s prezidentom, pričom predsedu a členov vlády menuje prezident, no schvaľuje parlament (parlament im takzvane „vyslovuje dôveru"). Súdnu moc predstavuje ústavný súd, súdna rada a sústava súdov, do ktorej patrí aj najvyšší súd.

Slovensko je vcelku pozitívne hodnotené organizáciami monitorujúcimi mieru demokracie a slobody vo svete. V Indexe demokracie vydávanom Economist Intelligence Unit, divíziou vydavateľstva novín The Economist, dosiahlo v roku 2019 hodnotu 7,17 z 10, obsadilo 42. priečku spomedzi krajín sveta a je zaradené do kategórie *flawed democracy* (v preklade „demokracie s nedostatkami"). V hodnotení mimovládnej organizácie Freedom House dosiahlo hodnotu 71 zo 100 v hodnotení demokracie, pričom je klasifikované ako *Consolidated Democracy* („upevnená demokracia") a hodnotu 88 / 100 v hodnotení slobody, pričom je klasifikované ako *Free* („slobodná krajina").

Národná rada je jednokomorový parlament. Skladá zo 150-tich poslancov, ktorí sú volení občanmi každé štyri roky v priamych voľbách pomerným volebným systémom s volebným kvórom 5 % a s otvorenými kandidátnymi listinami:

* *priame voľby* znamenajú, že v nich hlasujú priamo voliči, nie ich zástupcovia;
* *pomerný volebný systém* znamená, že stranám je pridelený určitý počet „kresiel" v parlamente podľa toho, aká veľká časť zo všetkých zúčastnených voličov im dala svoj hlas;
* *volebné kvórum 5 %* znamená, že na to, aby sa strana dostala do parlamentu potrebuje vo voľbách získať aspoň 5 % hlasov,
* *otvorené kandidátne listiny* znamenajú, že volič na nich môže zakrúžkovať niekoľko kandidátov, ktorých preferuje.

Medzi najdôležitejšie povinnosti parlamentu patrí schvaľovanie zákonov, vyslovovanie dôvery vláde či schvaľovanie štátneho rozpočtu. 

Prezident bol do roku 1998 volený parlamentom, od roku 1999 je volený občanmi v priamych voľbách dvojkolovým väčšinovým volebným systémom (prezidentom sa stáva kandidát, ktorý v prvom kole volieb získa viac ako 50 % hlasov; ak toľko percent nezíska žiaden kandidát, prví dvaja postupujú do druhého kola). Je oficiálnou hlavou štátu a najvyšším predstaviteľom výkonnej moci, no keďže Slovensko patrí medzi tzv. parlamentné republiky, jeho právomoci sú do značnej miery obmedzené. Poveruje (spravidla budúceho premiéra) zostavením vlády a vymenúva jej členov, tí však musia byť schválení parlamentom. 

Vláda je vymenovávaná prezidentom a schvaľovaná parlamentom (parlament jej „vyslovuje dôveru"). Tvorí ju predseda vlády (premiér), podpredsedovia vlády a ministri, ktorí riadia jednotlivé ministerstvá. Vláda vydáva nariadenia vlády, jednotlivé ministerstvá vydávajú vyhlášky. Prezident spravidla poveruje zostavením vlády predsedu politickej strany, ktorá získala najväčší počet hlasov v parlamentných voľbách. Ak táto politická strana nemá väčšinu v parlamente, uzatvorí dohodu s inými stranami a vytvorí s nimi koalíciu, aby spoločne v parlamente väčšinu mali. Členovia vlády sú potom spravidla nominantami strán v tejto koalícii. Zvyšné strany, ktoré nie sú súčasťou koalície, sa nazývajú opozícia. Po vymenovaní vlády prezidentom musí vláda do 30 dní spísať svoje programové vyhlásenie a predložiť ho na schválenie parlamentu. Stará vláda musí podať demisiu po ustanovujúcej schôdzi parlamentu (ktorá sa koná po parlamentných voľbách); prezident ju musí odvolať, ak jej parlament vysloví nedôveru.

Sudcov menuje prezident na návrh súdnej rady. Tá má osemnásť členov, pričom deväť z nich volia sudcovia, troch parlament, troch prezident a troch vláda. Ústavný súd nie je súčasťou sústavy súdov. Ten tvorí trinásť sudcov, ktorých menuje prezident na návrh parlamentu. Ich funkčné obdobie je dvanásť rokov. Ústavný súd rozhoduje o súlade zákonov s ústavou a iných právnych predpisov nižšej sily s právnymi predpismi vyššej sily.

Z hľadiska územnej samosprávy je Slovensko rozdelené na osem samosprávnych krajov (tzv. „vyšších územných celkov") a vyše 2 900 obcí. Samosprávne kraje majú svojho predsedu a krajské zastupiteľstvá, obce majú starostu či primátora a obecné zastupiteľstvo. Predsedovia samosprávnych krajov, starostovia, primátori aj krajské a obecné zastupiteľstvá sú volené priamo.

Slovensko je členom OSN, Európskej únie (pričom jeho občania volia 17 poslancov do Európskeho parlamentu), NATO, OECD a iných medzinárodných organizácií.

Volebné právo majú všetci občania nad 18 rokov. Za poslanca parlamentu môže kandidovať každý občan nad 21 rokov s trvalým pobytom na Slovensku; za prezidenta nad 40 rokov.

Poznámky
--------

1. ↑  Podľa niektorých autorov ide o hybridnú formu, keďže Slovensko prijalo niektoré prvky prezidentskej republiky (správne súdnictvo, priama voľba prezidenta, právo veta).

Referencie
----------

1. ↑  PRUSÁK, Jozef. *Teória práva*. 2. vyd. Bratislava : Právnická fakulta UK, 1999. 308 s. ISBN 80-7160-113-6. S. 137.
2. 1 2 3 4  Ústava SR, piata hlava: Zákonodarná moc
3. 1 2 3 4 5  Ústava SR, šiesta hlava: Výkonná moc
4. 1 2  Ústava SR, siedma hlava: Súdna moc
5. ↑  ECONOMIST, The. *Daily chart – Global democracy has another bad year* [online]. economist.com, 2020-01-22, [cit. 2020-05-17]. Dostupné online. (po anglicky)
6. ↑  Freedom House – Countries and Territories, Democracy Scores(po anglicky)
7. ↑  Freedom House – Countries and Territories, Global Freedom Scores(po anglicky)
8. ↑  Ústava SR, štvrtá hlava: Územná samospráva
9. ↑  Ústava SR, druhá hlava: Základné práva a slobody

Pozri aj
--------

* Politický vývoj Slovenska od roku 1989

Externé odkazy
--------------

* oficiálne stránky parlamentu
* oficiálne stránky prezidenta
* oficiálne stránky Úradu vlády
* oficiálne stránky Ústavného súdu
* oficiálne stránky Súdnej rady
* oficiálne stránky Najvyššieho súdu


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Politický portál |