**Canopus**| Fotografia hviezdy Canopus vyhotovená 6. základnou posádkou ISS |
| Pozorovacie dátaEpocha J2000 |
| **Súhvezdie** | Kýl |
| **Rektascenzia** | 06h 23m 57,1099s |
| **Deklinácia** | -52° 41′ 44,378″Súradnice: Hviezdna mapa 06h 23m 57s; -52° 41′ 44″ |
| **Zdanlivá magnitúda (V)** | −0,72 |
| Spektrálne charakteristiky |
| **Spektrálny typ** | F0 Ia |
| **U-B farebný index** | 0.04 |
| **B-V farebný index** | 0.15 |
| **R-I farebný index** | - |
| **Typ premennosti** | nie |
| Astrometria |
| **Vlastný pohyb (μ)** |  RA: 19.99 mas/r  Dek.: 23.67 mas/r |
| **Paralaxa (π)** | 10.43 ± 0.53 mas |
| **Vzdialenosť** | 310 ± 20 ly (96 ± 5 pc) |
| **Absolútna magnitúda (MV)** | −5,53 |
| Fyzikálne charakteristiky  |
| **Hmotnosť** | 8.5 *M*☉ |
| **Polomer** | 65 *R*☉ |
| **Svietivosť** | 13 600 *L*☉ |
| **Teplota** | 7 500 K |
| **Metalicita** | 90% Slnka |
| **Rotácia** |  |
| **Vek** | rokov |
| Iné označenia |
|  Suhel, Suhail, Alpha Carinae, HD 45348, HR 2326, CD−52°914, FK5 245, SAO 234480, HIP 30438, GC 8302  |
| Databázové referencie |
| **SIMBAD** | dáta |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Astronomický portál Astronomický portálHviezdny portál Hviezdny portál |

 |

 
Súhvezdie Kýl
**Canopus** (latinizácia mena veliteľa loďstva spartského kráľa Meneláa z gr. mytológie Kanôbosa) (α Car / α Carinae / Alpha Carinae) je najjasnejšia hviezda v južnom súhvezdí Kýl (Carina) a druhá najjasnejšia hviezda na nočnej oblohe so zdanlivou hviezdnou jasnosťou −0,72; hneď po hviezde Sírius. Je to nadobor spektrálneho typu F0, triedy svietivosti Ia (al. II).
Podľa tejto hviezdy sa orientujú rôzne kozmické sondy ako napríklad Voyager 1 a Voyager 2.

Charakteristika
---------------

Predtým, než bol spustený satelitný teleskop Hipparcos, odhadovala sa vzdialenosť rôzne, od 96 až po 1200 svetelných rokov. Keby táto vzdialenosť bola správna, Canopus by bol jednou z najjasnejších hviezd v našej galaxii. Hipparcos však zmeral vzdialenosť 310 ly od našej slnečnej sústavy, čo dosiahol zmeraním paralaxy na 10,43 ± 0,53 uhlových milisekúnd. Obťažnosť v meraní vzdialenosti Canopa tkvie v jeho nezvyčajnej vlastnosti. 
Spektrálny typ Canopa je F0 II alebo Ia (II znamená „jasný obor" a Ia „nadobor"), a takéto hviezdy sú vzácne a málo pochopené; sú to hviezdy ktoré môžu byť v procese evolúcie z alebo do stavu červeného obra. Z tohto dôvodu bolo ťažké zistiť, ako je Canopus jasný a tým pádom ako ďaleko sa nachádza. Priame meranie bol jediný spôsob ako vyriešiť tento problém. Canopus je priďaleko pre merania paralaxy zo Zeme a preto jeho vzdialenosť nebola presne známa až do začiatku 90.-tych rokov.

Canopus je 13600-krát jasnejší než Slnko a najjasnejšia hviezda v okolí približne 700 ly. zo vzdialenosti 1 AU by Canopus mal zdanlivú magnitúdu -37. Pre väčšinu hviezd v jeho okolí je Canopus najjasnejšou hviezdou na oblohe. Na Zemi je druhý najjasnejší len preto, lebo Sírius je omnoho bližšie k Zemi (8,6 svetelných rokov).

Jeho povrchová teplota sa odhaduje na 7350 ± 30 K. Jeho polomer bol zmeraný na 0,6 AU, čo je 65-krát viac ako Slnko. Ak by bol umiestnený do stredu nášho solárneho systému, dosiahol by 3/4 vzdialenosti k Merkúru. Planéta ako Zem by od nej musela byť v trojnásobnej vzdialenosti Pluta od Slnka, aby sa hviezda javila v rovnakej veľkosti ako Slnko.

Canopus je silným zdrojom röntgenového žiarenia, ktoré sú pravdepodobne produkované jeho korónou, magneticky zohriatou na približne 15 miliónov kelvinov.

Referencie
----------

1. ↑   *Database entry for Canopus* [online]. SIMBAD, Centre de Données astronomiques de Strasbourg, [cit. 2008-02-05]. Dostupné online.
2. 1 2 3  Kaler, James B.. *The Hundred Greatest Stars*. New York : Copernicus Books, 2002. ISBN 0-387-95436-8. S. 37.
3. ↑  vypočítané, keďže vzdialenosť je priamo úmerná jasnosti
4. ↑  Desikachary K, Hearnshaw JB. The spectrum of Canopus. II - Analysis and composition. *Royal Astronomical Society, Monthly Notices*, 1982, s. 707–21.

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Canopus na anglickej Wikipédii.*

  

Encyklopédia astronómie
*Tento článok alebo jeho časť obsahuje heslo z Encyklopédie astronómie s láskavým dovolením autorov a podporou SZA.*