**Břetislav I.**, zv. *český Achilles,* (\* medzi 1002 až 1005, † 10. január 1055, Chrudim) bol české knieža z dynastie Přemyslovcov, ktorý vládol v rokoch 1034 až 1055.

Mladosť
-------

Břetislav bol nemanželský syn kniežaťa Oldřicha a jeho družky (a neskôr manželky) Boženy. Jeho otec ho niekedy v roku 1019 určil správcom Moravy, čerstvo pripojenej k Čechám. Oženiť ho však bolo trochu zložitejšie, nelegitímny potomok nebol príliš atraktívnym ženíchom, nakoniec to však celé vyriešil Břetislav osobne, keď v roku 1021 uniesol z kláštora vo Schweinfurte dcéru bavorského vojvodu Henricha, Juditu zo Schweinfurtu (tiež Gutu), s ktorou sa roku 1029 oženil. 

Po smrti svojho otca, kniežaťa Oldřicha, bol okrem svojho strýka Jaromíra jediným žijúcim Přemyslovcom. Na kniežací stolec usadol Jaromír, ale vzápätí nato sa ho v Břetislavov prospech vzdal.

Knieža
------

Břetislav sa čoskoro ukázal ako veľmi silný a sebavedomý panovník a potom, čo si upevnil a poistil svoju domácu pozíciu a získal prvého následníka, začal rozširovanie svojej moci smerom na poľské územie. V rokoch 1038 – 1039 obsadil Krakov a Hnezdno, nad ostatkami sv. Vojtecha, uloženými v tunajšej bazilike Panny Márie, vyhlásil vydanie prvého známeho českého zákonníka (tzv. Břetislavova dekreta). 

Obsahom týchto nariadení bola snaha o povznesenie kresťanských mravov. Prvé tri články sa týkali manželských vzťahov, smerovali proti mnohoženstvu a nerozlučiteľnosti manželstva. Ďalšie články boli napr. namierené proti rozširovaniu počtu krčiem, týkali sa zákazu všetkej práce v nedeľu a vo sviatok a príkazu pochovávať mŕtvych výlučne na cintorínoch.

Vojtechove pozostatky dal knieža previezť do Prahy. 

Jeho protipoľská výprava však vzbudila pozornosť rímskeho kráľa Henricha III. ktorý v roku 1040 vpadol do Čiech, aby českému kniežaťu pripomenul jeho vazalské postavenie. Prvý Henrichov pokus bol neúspešný (v bitke pri Brůdku na Šumave bol na hlavu porazený), ale o rok neskôr už bola jeho výprava úspešnejšia. Nakoniec Břetislavovi, obkľúčenému v Prahe, zostalo len uznať a obnoviť vazalskú prísahu. V nasledujúcich rokoch sa stal pevným a oddaným Henrichovým spojencom, ktorého podporoval najmä pri výprave do Uhorska. V roku 1042 po dobytí Hainburgu a Bratislavy prenikli na juhozápadné Slovensko až po rieku Hron, kde porazili uhorské vojsko. Nitrianske kniežatstvo sa podrobilo kráľovi.

V roku 1054 vyriešil komplikovanú otázku nástupníctva na kniežací stolec presadením seniorátu (starešinského poriadku) – ustanovením podľa ktorého zdedil stolec najstarší mužský člen přemyslovskej dynastie (vzhľadom na to, že mal päť synov, išlo o celkom dôležité rozhodnutie). Ďalším členom dynastie potom mali patriť menšie údely na Morave. Krátko potom Břetislav zomrel na hrade Chrudim počas príprav na vojenské ťaženie do Uhorska.

Bol pochovaný v kostole sv. Víta na Pražskom hrade. V roku 1373 boli jeho telesné ostatky uložené do nového svätovítskeho chrámu.

Rodinné pomery
--------------

V manželstve s Juditou sa im narodilo päť synov:

* Spytihněv (\* 1031 – † 28. január 1061), neskoršie knieža Spytihněv II.
* Vratislav (\*? – † 14. január 1092), neskoršie knieža a prvý český kráľ Vratislav II.
* Konrád (\* okolo 1035 – † 6. september 1092), neskoršie knieža Konrád I. Brniansky
* Jaromír (\* po 1035 – † 26. jún 1090), olomoucký biskup
* Oto (\*? – † 9. júl 1087), olomoucké údelné knieža

Genealógia
----------

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Boleslav II.\* asi 932† 7. február 999 |  | Emma\* pred 950† 1005/1006 |  | ? |  | ? |
|  |  |  |  |  |
|  |  |  |
|  | Oldřich† 9. november 1034 |  | Božena?† po 1052 |  |
|  |  |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Judita zo Schweinfurtu\* pred 1003† 2. august 1058OO   asi 1021 | **Břetislav I.** \* 1002/1005† 10. január 1055 |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Spytihněv II.  \* 1031 † 28. január 1061 | Vratislav II.\* 14. január 1092 | Konrád I. Brniansky \* asi 1035 † 6. september 1092 | Jaromír nar. okolo 1040 † 26. jún 1090 | Oto I. Olomoucký † 1086 |

Referencie
----------

1. ↑  KOVÁČ, Dušan, et al. *Kronika Slovenska : od najstarších čias do konca 19. storočia*. Bratislava : Fortuna Print, 1998. 616 s. ISBN 80-7153-174-X. S. 113.

  

  


|  |
| --- |
| Břetislav I.**Přemyslovci** |
| Vladárske tituly |
|
| Predchodca**Oldřich** | **České knieža**1034 – 1055 | Nástupca**Spytihněv II.** |

Autoritné údaje: * abART: 56931
* GND: 12252943X
* ISNI: 0000 0000 8976 3928
* LCCN: n80045450
* NK ČR: jn20000728073
* VIAF: 37802178
* WorldCat: lccn-n80045450