**Friedensreich Regentag Dunkelbunt Hundertwasser** vlastným menom **Friedrich Stowasser** (\* 15. december 1928, Viedeň, Rakúsko – † 19. február 2000, na palube Queen Elisabeth 2) bol rakúsky maliar, sochár a architekt. 

Bol jedným z najznámejších a najkontroverznejších rakúskych umelcov 20. storočia. Vo svojej tvorbe sa venoval výtvarnému umeniu, architektúre, filozofii, ekológii a tiež dizajnu fasád domov, poštových známok, zástav, oblečeniu. Svoje výtvarné umenie vnášal aj do architektúry a zaradil sa tak svojou prácou medzi veľkých odporcov racionálnej, pravouhlej architektúry.

Životopis
---------

Hundertwasser sa narodil vo Viedni v roku 1928 ako Friedrich Stowasser. Bol jediným synom židovskej matky a árijského otca, *Josepha Marii Stowassera*, ktorý zomrel rok po jeho narodení. Kresliť začal už ako šesťročný. V roku 1948 nastúpil na *Akadémiu krásnych umení* vo Viedni pod vedením Prof. Robina Christiana Andersena, vydržal tam však len tri mesiace.

Vďaka zlej situácii v Rakúsku v roku 1949 začal cestovať po svete. V tomto období precestoval takmer celé Taliansko, keď napokon vo Florencii spoznal Reného Brô, s ktorým odišiel do Paríža. V Paríži si zmenil svoje rodné priezvisko Stowasser na Hundertwasser, pretože mal pocit, že to lepšie znie. Vychádzal z prekladu slova hundert do slovanských jazykov na slovo *sto*.

Svoju prvú výstavu mal vo Viedni v *Art Club of Vienna* v roku 1952 a o dva roky neskôr už vystavoval v Paríži. V Paríži pracoval v ateliéri Reného Brô v *Saint-Mandé,* kde v roku 1953 namaľoval svoju prvú špirálu. Špirála sa od tohto roku stala charakteristickým prvkom jeho diela. Špirála ako protiklad rovnej čiary bola inšpiráciou jeho tvorby a naopak rovnú čiaru pokladal za "*matku všetkého zla, zdroj uniformity a ošklivosti*". Nazval ju bezbožnou, pretože sa nenachádza nikde v prírode. Na svojej prvej parížskej výstave vo *Facchettiho* štúdiu v roku 1954 dokonca povedal, že "*rovná čiara vedie k zatrateniu ľudstva*". V tomto období vypracoval aj svoju teóriu transautomatizmu založenú na myšlienkach surrealistického automatizmu.

V roku 1958 prednášal Hundertwasser svoj *Plesnivý manifest proti racionalistickej architektúre* (*Verschimmelungsmanifest gegen den Rationalismus in der Architektur, Seckau*). Manifest vychádzal z myšlienok transautomatizmu a opäť odmietal racionalizmus a rovnú čiaru v architektúre. V tom istom roku sa aj prvýkrát oženil, ale o dva roky neskôr sa rozviedol.

V roku 1959 bola jeho práca ocenená na *bienále* v Sao Paulo. V tom istom roku založil spolu s Ernstom Fuchstom a Arnulfom Rainerom akadémiu umenia *Pintorarium*. Vďaka odporučeniu svojho priateľa Siegfrieda Poppeho, jedného z prvých zberateľov jeho diel, bol menovaný mimoriadnym profesorom na *Škole výtvarných umení v Hamburgu. Spolu so svojimi študentmi v škole pomaľovali steny, dvere a okná učebne nekonečnou čiarou. Takzvaná* Hamburská čiara *predstavovala kritiku výučby a výchovy študentov architektúry. V roku 1960 usporiadal Hundertwasser v Paríži pri príležitosti svojej výstavy u Raymonda Cordiera* Akciu žihlavy*. V rámci akcie ponúkal ľuďom vývar zo žihľavy pripravený v hrnci na bielizeň. Keďže nikto nechcel, tak zjedol všetko sám. V hrnci zostali však zvyšky pracieho prášku a Hundertwasser si popálil žalúdok, z čoho mal dlhodobé zdravotné problémy.*

V roku 1960 navštívil Japonsko a usporiadal veľmi úspešnú výstavu v Tokiu. V roku 1961 sa oženil s Japonkou Yuko Ikewada. Manželstvo skončilo po piatich rokoch rozvodom. V roku 1961 vystavoval na Benátskom Bienále.

Podľa Hundertwassera *má človek trojitú kožu: svoju prirodzenú pokožku, svoj odev a svoj dom*. V roku 1972 pridal k prvým trom aj *štvrtú kožu sociálne prostredie človeka* a *piatu kožu celej planéty*.

Hundertwasser (vľavo) v roku 1965 v Hannoveri
V roku 1967 organizoval prednášku *V nahote v prospech tretej kože* v *Hartmannovej galérii* v Mníchove a v roku 1968 protestoval opäť nahý vo Viedni. Počas viedenského protestu v *Medzinárodnom študentskom domove* predniesol svoj manifest *Los von Loos*(Preč od Loos-a). V roku 1968 kúpil na Sicílii loď, nazval ju *Regentag* a zmenil si meno na Friedensreich Hundertwasser Regentag.

V roku 1969 Hundertwasser odcestoval do Kalifornie a prvýkrát vystavoval v Spojených štátoch amerických. V roku 1972 sa spojil s *Petrom Schamonim* pri spolupráci na filme *Regentag*(daždivý deň, ktorý bol predstavený aj v Cannes. V tomto roku zomiera jeho matka. V roku 1975 bola zahájená jeho retrospektívna výstava, ktorá prebiehala až do roku 1992 v 15 krajinách a 80 galériách. Počas výstavy objavil v roku 1973 Nový Zéland, ktorý sa stal od roku 1976 jeho novou vlasťou. V roku 1973 uviedol svoj prvý album japonských litografií *Nana hyaku mizu* a bol prvým Európanom, ktorého diela vyryli japonskí majstri.

V roku 1978 Hundertwasser prišiel opäť do Benátok a pracoval na *Vlajke pre mier na Blízkom východe*. V Senegale vytvoril na požiadanie prezidenta sériu poštových známok. V roku 1979 bola v New Yorku zahájená ďalšia putovná výstava s názvom *Hundertwasser is painting*.

V roku 1980 vyhlásil Washingtonský starosta 18. november za *Hundertwasserov deň*. Tento rok sa stal prelomovým v jeho kariére. Na americkom kontinente usporadúval prejavy proti budovaniu atómových elektrární a vo Viedni začal pôsobiť ako staviteľ a predstavil maketu *Hundertwasserovho domu*. Konečne sa mu podarilo preniesť idealistické názory a kritiku do praktickej roviny a začal pôsobiť ako takzvaný *lekár architektúry*. *Hundertwasserov dom* otvorili pre nájomníkov 17. februára 1986. Nasledujúcich pätnásť rokov Hundertwasser vypracoval viac ako päťdesiat architektonických projektov a z nich bola až polovica realizovaná.

Hundertwasserove stavebné diela sa podľa stupňa zásahu do štruktúry daného miesta delia do troch kategórii. Prvá kategória sa nazýva exterior design a označuje obnovu fasád, vyplývajúcu z myšlienky práva na vlastné okno. Najväčšou realizáciou na úrovni exterior design je spaľovňa komunálneho odpadu a mestská tepláreň *Spittelau* vo Viedni (1988 – 1992). Druhý termín, takzvaný redesign, sa vzťahuje na projekty, ktoré okrem úpravy fasád zahŕňajú aj úpravu a obnovu vnútorných priestorov. Najrôznejších projektov redesignu je veľmi veľa. Najznámejším je snáď *Kostol svätej Barbory* v Štajersku (1987 – 1988) a obnova onkologického oddelenia v Univerzitnej nemocnici v Štajerskom Hradci (1991 – 1994). Viedenský *Kunsthaus*(1989 – 1991) je spolu s *Hundertwasserhausom* (1983 – 1986) je tretím dokladom Hundertwasserovej práce vo Viedni. Sú to takzvané šťastné priestory, ktoré autor vkladal do mestského organizmu.

Hundertwasserova umelecká činnosť bola veľmi rozsiahla, zasiahla do mnohých oblasti ľudskej činnosti a vďaka častému cestovaniu, aj do mnohých krajín a kultúr. Venoval sa aj navrhovaniu dizajnu praktických vecí ako napríklad hodiniek, telefónnych kariet, žetónov pre kasína alebo značiek pre rakúske automobily. V roku 1992 navrhol dizajn štyroch telefónnych kariet a poštových známok pre Viedeň. Spracoval 366 originálnych obalov kníh pre knižný klub. V roku 1998 bola zahájená jeho ďalšia retrospektívna výstava v Nemecku. V roku 1999 opäť odchádza bývať a pracovať na Nový Zéland. 

Napriek tomu, že nie všetky Hundertwasswrove diela boli prijaté s pochopením, jeho práca bola odmenená mnohými medzinárodnými oceneniami. Podľa prieskumov urobených na onkologickom oddelení, ktoré obnovil, má nový prírodný dizajn nemocnice pozitívny vplyv na liečbu pacientov. *Hundertwasserhaus* ja dodnes jedným z turisticky najatraktívnejších oblastí Viedne.

Architektúra
------------

KunstHausWien
Z množstva realizovaných architektonických diel sú najznámejšie:

* Hundertwasserhaus (1983 – 1986), Viedeň, Rakúsko (architekti Josef Krawina a Peter Peliken)
* Tepláreň Spittelau (1988 – 1992), Viedeň, Rakúsko
* Dialničná reštaurácia (1989 – 1990), Bad Fischau, Rakúsko
* Kostol svätej Barbory (1987 – 1988), Bärnbach, Štajersko
* KunstHausWien (1989 – 1991), Viedeň, Rakúsko
* Onkologické oddelenie fakultnej nemocnice (1993 – 1994), Hradec, Štajersko
* Obytný komplex Na lúkach (1990 – 1993), Bad Soden, Taunus
* Kids’ Plaza, múzeum pre deti (1996 – 1997), Osaka, Japonsko
* Miesto odpočinku a materská škola (1988 – 1995), Frankfurt, Hoddernheim
* Kúpeľné stredisko v obci Bad Blumau (1993 – 1997), Štajersko

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Friedensreich Hundertwasser**

Zdroj
-----

* *RESTANY, Pierre. Hundertwasser: Síla umění. Vladimír Čadský. 2004. vyd. Praha : Slovart, s.r.o. 2004. 95 s.*
* *HUNDERTWASSER, Friedensreich, HAREL, Joram, JANURA, Gruener. Hundertwasser: KunstHausWien. Köln: Taschen GmbH, 1999. 96 s.*
* leninimports.com[nefunkčný odkaz]

Autoritné údaje: * abART: 26074
* BnF: 12613829b
* GND: 118554786
* ISNI: 0000 0001 0870 7869
* LCCN: n50036736
* NK ČR: jn20000700746
* ULAN: 500005179
* VIAF: 12426797
* WorldCat: lccn-n50036736