**Vlk** (Lupus) je južné súhvezdie, jedno z 88 súhvezdí modernej astronómie a tiež jedno z Ptolemaiových súhvezdí. Nachádza sa medzi súhvezdiami Kentaur a Škorpión. U nás vychádza iba jeho severná časť od júna do polovice augusta. Obsahuje 70 hviezd zdanlivej jasnosti do 6m, najjasnejšia hviezda sa nazýva α Lup (niekde sa uvádza aj pomenovanie Men).

Podľa gréckej mytológie predstavuje arkádskeho kráľa Lykaóna, ktorý sa vyvyšoval nad bohov. Raz chcel vyskúšať najvyššieho boha Dia a predložil mu na stôl ľudské mäso. Zeus to však vedel, Lykaóna premenil na vlka a za trest umiestnil na oblohu.

Hviezdy
-------

| Hviezda | Meno | Hviezdna veľkosť |
| --- | --- | --- |
| α Lup | Kakkab | 2,3m |
| β Lup | Kekouan | 2,86m |
| γ Lup | γ Lup | 2,8m |
|

Súhvezdie obsahuje niekoľko pomerne jasných hviezd. Žiadna síce nedosahuje prvú magnitúdu, ale tri majú jasnosť vyššiu ako tri magnitúdy. Tieto tri a s nimi aj zopár ďalších sú žeravé, modrobiele hviezdy a členy hviezdnej asociácie Škorpión-Centaurus. Vlk je známy aj početnými dvojhviezdami, ktoré vzbudzujú záujem amatérskych pozorovateľov.

Najjasnejšou hviezdou je alfa niekedy nazývaná Men, modrobiely obor. Zriedkavo sa označuje aj arabským menom Kakkab. Beta Lupi, Kekouan, u nás taktiež nevychádza. Je horúcejšia – 22 650 K – ako Kakkab. Gama Lupi síce nad obzor vystupuje, ale len do výšky iba jednej tretiny stupňa. Skladá sa z dvoch hviezd obiehajúcich spoločné ťažisko. Najvyššie spomedzi všetkých jasných hviezd Vlka u nás vychádza chí Lupi, spektroskopická dvojhviezda.

### Dvojhviezdy a trojhviezdy

Epsilon Lupi s magnitúdou 3,31 má spoločníka s magnitúdou 9,1. Ďalšou dvojhviezdou je zéta Lupi. Jej zložky s magnitúdami 3,41 a 6,74 sú k sebe zviazané gravitačným putom. Peknú dvojhviezdu tvorí kappa Lupi, ktorej zložky s jasnosťami uvádzanými v rozsahu 3,9 – 4,1 a 5,5 – 6,0 majú vzájomný odstup 26,7″. O niečo ťažšie je rozoznateľná trojhviezda éta Lupi, ktorej jasnejšie zložky s magnitúdami 3,6 a 7,6 delí odstup 14,14″ – 15,2″. Zložky dvojhviezdy lambda Lupi delí len niekoľko desatín oblúkovej sekundy. Ich magnitúdy sú 4,47 a 5,27. Ksí Lupi má zložky jasné 5,1 – 5,3 a 5,6 – 5,8 mag. a sú od seba vzdialené 10,4″. Pí Lupi má magnitúdy zložiek 4,6 a 4,7 ale sú navzájom vzdialené len 1,4″. Mí Lupi je trojhviezda. Hlavné zložky majú magnitúdy 5,1 a 5,2 (vzdialenosť 1,2″) a vo vzdialenosti 23,7″ je tretia hviezda s magnitúdou 7,2.

Objekty
-------

Nakoľko týmto súhvezdím prechádza Mliečna cesta, nachádza sa v ňom aj niekoľko hmlistých objektov. V tejto oblasti sa však vyskytuje aj veľa medzihviezdneho plynu a prachu, ktorý mnohé objekty zatieňuje.

V súhvezdí sa nachádza bohatá otvorená hviezdokopa NGC 5822. Obsahuje viac ako 100 slabých hviezd. Jej vzdialenosť od nás je 1 800 svetelných rokov.

Planetárna hmlovina IC 4406 na snímke z Hubblovho vesmírneho ďalekohľadu. Spozorovať sa dá už 10-centimetorvým ďalekohľadom, ale jej krása vynikne až pri priemere objektívu 20 cm.
Blízko hranice s Kentaurom možno nájsť planetárnu hmlovinu IC 4406. Na zložených snímkach z Hubblovho vesmírneho ďalekohľadu je pretkávaná temným prachom, ktorý sa podobá na cievky v ľudskom oku. To jej vyslúžilo prezývku *Sietnica*. V uhlovej blízkosti tejto hmloviny nájdeme aj pomerne jasnú galaxiu NGC 5643.

V súhvezdí Vlk, v uhlovej blízkosti hviezdy Kekouan, vzplanula najjasnejšia zaznamenaná supernova vôbec, ktorej svetlo dosiahlo Zem v roku 1006, preto má označenie SN 1006. Podľa popisov vtedajších autorov sa odhady pohybujú od -7,5 po -9,5 magnitúd.

Poloha
------

Hviezdy Vlka nie sú slabé, ale súhvezdie je tak málo známe, že prakticky nemá veľmi zaužívané spojnice. Jeho obrazec je síce výrazný, no podoba s vlkom tu nie je žiadna. Plochu, kde sa nachádza, nájdeme medzi výraznými súhvezdiami Škorpión a Kentaurus. Celého Vlka môžeme pozorovať až od 33. stupňa severnej zemepisnej šírky južnejšie.

Zdroje
------

* HERMANN, Joachim. *Hviezdy*. Redakcia PhDr. Anna Lackovičová, Viera Fabianová, Elena Benková,; preklad Ing. Květoslav Spiller; ilustrácie Sabine Ramona Herrmannová-Ikramová. [s.l.] : Ikar, 1998. 287 s. (Sprievodca prírodou.) ISBN 80-7118-475-6.

* KLEZCEK, Josip. *Velká encyklopedie vesmíru*. Redakcia Jitka Zykánová. prvé. vyd. Praha : Academia, © 2002. (2480.) ISBN 80-200-0906-X. (česky)

* MOORE, Patrick. *Hviezdy a planéty*. Redakcia Katarína Bobríková, Ladislav Donauer; preklad Igor Kapišinský a Zdena Kapišinská. Prvé slovenské vydanie. revidované a rozšírené vydanie vyd. Bratislava : Slovart, 2001. 256 s. ISBN 80-7145-341-2.

* KALER, Jim. STARS. Dostupné online. (anglicky)

| * z
* d
* u
88 súhvezdí modernej astronómie |
| --- |
| 
* Andromeda
* Baran
* Blíženci
* Býk
* Cefeus
* Centaurus
* Ďalekohľad
* Delfín
* Drak
* Eridanus
* Fénix
* Had
* Hadonos
* Havran
* Herkules
* Hodiny
* Holubica
* Hydra
* Chameleón
* Indián
* Jašterica
* Jednorožec
* Južná koruna
* Južná ryba
* Južný kríž
* Južný trojuholník
* Kasiopeja
* Kompas
* Koník
* Korma
* Kozorožec
* Kružidlo
* Kýl
* Labuť
* Lev
* Lietajúca ryba
* Líška
* Lýra
* Maliar
* Malý lev
* Malý pes
* Malý medveď
* Mečiar
* Mikroskop
* Mucha
* Oktant
* Oltár
* Orión
* Orol
* Panna
* Pastier
* Páv
* Pec
* Pegas
* Perzeus
* Plachty
* Pohár
* Poľovné psy
* Povozník
* Pravítko
* Rajka
* Rak
* Ryby
* Rydlo
* Rys
* Severná koruna
* Sextant
* Sieť
* Sochár
* Stolový vrch
* Strelec
* Šíp
* Škorpión
* Štít
* Trojuholník
* Tukan
* Váhy
* Veľký pes
* Veľká medvedica
* Veľryba
* Vlasy Bereniky
* Vlk
* Vodnár
* Vodný had
* Výveva
* Zajac
* Žeriav
* Žirafa

 |

| * z
* d
* u
48 súhvezdí zavedených Ptolemaiom |
| --- |
| 
* Androméda
* Baran
* Blíženci
* Býk
* Cefeus
* Delfín
* Drak
* Eridanus
* Had
* Hadonos
* Havran
* Herkules
* Hydra
* Južná koruna
* Južná ryba
* Kasiopeja
* Kentaur
* Koník
* Kozorožec
* Labuť
* Lev
* Loď Argo
* Lýra
* Malý pes
* Malá medvedica
* Oltár
* Orión
* Orol
* Panna
* Pastier
* Pegas
* Perzeus
* Pohár
* Povozník
* Rak
* Ryby
* Severná koruna
* Strelec
* Šíp
* Škorpión
* Trojuholník
* Váhy
* Veľký pes
* Veľká medvedica
* Veľryba
* Vlk
* Vodnár
* Zajac

 |