**Slovenská technická univerzita v Bratislave** (**STU**) so sídlom v Bratislave, do 1. apríla 1991 ako **Slovenská vysoká škola technická v Bratislave** (**SVŠT**), je technická vysoká škola na Slovensku.

STU chce byť modernou, výskumno-vzdelávacou inštitúciou, pričom nadväzuje na odkaz Banskej akadémie v Banskej Štiavnici, kde boli položené základy technického vzdelávania na území Slovenska.

STU ponúka technické vzdelávanie a zapája študentov do výskumu v oblasti strojárenstva, elektrotechniky, počítačových vied, stavebníctva, architektúry, chémie, potravinárstva a materiálových technológií. Podľa slovenského hodnotenia fakúlt agentúrou ARRA bola dlhodobo najlepšou slovenskou univerzitou pre chemické technológie, počítačové a technické vedy. 

Výskumné tímy na škole sa zapájajú do riešenia medzinárodných projektov, ročne riešia asi 500 výskumných projektov financovaných z grantov a stovky projektov zmluvného výskumu pre priemyselnú prax.

Absolventi STU patria medzi najžiadanejších a najlepšie odmeňovaných zamestnancov na trhu práce. Ročne študuje na 7 fakultách a univerzitnom ústave manažmentu okolo 17-tisíc študentov. Univerzita poskytuje štúdium v bakalárskom, inžinierskom/magisterskom a doktorandskom stupni štúdia. Ponúka tiež programy celoživotného vzdelávania a MBA štúdium v spolupráci s TU Wien.

Univerzita je nositeľom značky kvality ECTS Label a DS (diploma suplement) Label. Za rektora bol 7. septembra 2021 vymenovaný Oliver Moravčík.

História
--------

### Založenie

Predchodkyňou Slovenskej technickej univerzity bola *Štátna vysoká škola technická Dr. Milana Rastislava Štefánika* v Košiciach. Táto bola zriadená na základe zákona č. 170 Sb. z. a n. z 25. júna 1937 s troma študijnými oddeleniami: *inžinierskeho staviteľstva konštruktívneho a dopravného*, *inžinierskeho staviteľstva vodohospodárskeho a kultúrneho*, *zememeračského inžinierstva*. V júli 1938 boli menovaní prví desiati profesori školy a 4. augusta 1938 bol na prvom zasadnutí profesorského zboru za rektora zvolený jednomyseľne prof. Jur Hronec. Prvý školský rok sa škole podarilo začať až 5. decembra 1938 v náhradných priestoroch *Štátneho ústavu pre zveľaďovanie živností* v Martine, kde sa škola urýchlene presťahovala po Mníchovskej dohode a Viedenskej arbitráži, keď južné časti Slovenska, vrátane Košíc, boli pripojené k Maďarsku. Už v prvom školskom roku abdikovali traja profesori českej národnosti. Hneď v marci 1939 bola škola zrušená a zákonom č. 188 Sl. z. z 25. júla 1939 zriadená pod novým názvom *Slovenská vysoká škola technická* (názov bol zmenený ešte počas pôsobenia v Martine vo februári 1939) už v Bratislave s plánovanými šiestimi odbormi: *odbor inžinierskeho staviteľstva*, *odbor špeciálnych náuk*, *odbor lesníckeho a poľnohospodárskeho inžinierstva*, *odbor chemickotechnologického inžinierstva*, *odbor strojného a elektrotechnického inžinierstva* a *odbor obchodného inžinierstva*. Odbory sa otvárali postupne, v školskom roku 1939/40 tri, v roku 1940/41 ďalšie dva a šiesty sa neotvoril nikdy, pretože v roku 1940 vznikla samostatná Vysoká škola obchodná v Bratislave.

### Vojnové roky

Počas vojny utrpela škola materiálové škody na budovách, ale aj zariadení. Pred príchodom frontu boli najdrahšie prístroje, zbierky a knihy evakuované v 160 debnách do Žarnovice. Po prezradení úkrytu boli zhabané a odsunuté do Nemecka. Mnoho pracovníkov a študentov školy sa zapojilo do Slovenského národného povstania. V boji padli dvaja profesori a dvadsaťtri študentov, z ktorých bolo až desať bulharskej národnosti. Medzi nimi sa najznámejším stal antifašista Mirko Nešpor, ktorý bol v decembri 1944 umučený v Ústredí štátnej bezpečnosti a ktorému bol v roku 1946 udelený titul Ing. a v rokoch 1948 až 2000 bol po ňom pomenovaný internát Svoradov.

### Povojnové roky

V roku 1946 bol v súvislosti so založením Vysokej školy poľnohospodárskeho a lesníckeho inžinierstva v Košiciach zrušený *odbor lesníckeho a poľnohospodárskeho inžinierstva*. Na *odbore inžinierskeho staviteľstva* bolo vytvorené *oddelenie architektúry a pozemného staviteľstva*. Od školského roku 1950/51 sa organizačná štruktúra štyroch odborov zmenila na päť fakúlt (Fakulta architektúry bola vytvorená zo samostatného oddelenia. Od 1. septembra 2020 bola Fakulta architektúry premenovaná na Fakultu architektúry a dizajnu). V školskom roku 1951/52 sa *Fakulta strojného a elektrotechnického inžinierstva* rozčlenila na Strojnícku fakultu a Elektrotechnickú fakultu a z *Fakulty špeciálnych náuk* vznikla Banícka fakulta. Táto však bola hneď od nasledujúceho roku začlenená do Vysokej školy technickej v Košiciach. V rokoch 1950 – 1951 sa tiež zmenila zodpovednosť za hospodárenie. Dovtedy boli jednotlivé ústavy samostatne účtujúcimi jednotkami, túto úlohu od nich prebrali *dekanáty* fakúlt. V roku 1953 centralizácia pokračovala a finančnú agendu školy zabezpečoval *rektorát*. V školskom roku 1952/53 vznikla Fakulta ekonomického inžinierstva. V októbri 1953, pri príležitosti 25. výročia školy, udelil prezident Československej socialistickej republiky Slovenskej vysokej škole technickej Rad republiky. Medzi rokmi 1951 až 1955 sa viac ako zdvojnásobil počet pedagogických pracovníkov z 260 na 586. Od roku 1956 začal proces decentralizácie hospodárskych činností späť na jednotlivé *dekanáty*. Ďalšie väčšie zmeny v organizačnej štruktúre sa udiali v roku 1960. Bola zrušená *Fakulta ekonomického inžinierstva*, pričom jej študijné smery (stavebný, strojársky, chemický) boli začlenené do príslušných fakúlt. Rovnako došlo k začleneniu *Fakulty architektúry a pozemného staviteľstva* pod Stavebnú fakultu. Od školského roku 1960/61 mala SVŠT štyri fakulty: elektrotechnickú, chemickú, strojnícku a stavebnú. V roku 1965 došlo k premenovaniu Chemickej fakulty na Chemickotechnologickú fakultu. V školskom roku 1966/67 došlo na základe zmeny zamerania a profilov absolventov podľa návrhu vtedajšieho Ministerstva školstva k podstatnej redukcii počtu študijných odborov z 36 na 28 (77,8%). Od 1. septembra 1976 bola od *Stavebnej fakulty* znova odčlenená samostatná Fakulta architektúry a dizajnu. V roku 1985 vznikla odčlenením od Strojníckej fakulty Strojárskotechnologická fakulta v Trnave.

### Po revolúcii

Od 1. apríla 1991 bola SVŠT premenovaná na STU. V roku 2003 bola vytvorená ako siedma a najmladšia Fakulta informatiky a informačných technológií. Koncom roka 2006 bolo prijaté nové (prvé) logo STU. V októbri 2017 si STU pripomenula 80. výročie vzniku. Rektor STU pri tejto príležitosti udelil na slávnostnom podujatí po prvý raz najvyššie univerzitné ocenenie *Medailu Jura Hronca* absolventovi STU Andrejovi Kiskovi, prezidentovi SR.

Rektorát
--------

Terajším sídlom STU (Rektorát) na Vazovovej 5 v Bratislave sú od septembra 1947 budovy bývalých učňovských pokračovacích škôl (navrhnuté architektmi Jiřím Grossmannom a Aloisom Balánom). Budovy boli vystavané v rokoch 1928 až 1937. V septembri 1947 ich univerzita rozhodnutím povereníka školstva Ladislava Novomeského zabrala a nepomohlo, že pred budovou protestovalo okolo 700 učňov – boli rozptýlení do iných učňovských budov.

### Rektori

1. Prof. PhDr. Dr. h. c. Jur Hronec, DrSc. v rokoch 1938 – 1940 a 1945 – 1946
2. Prof. Ing. Dr. techn. Anton Bugan v rokoch 1940 – 1941
3. Prof. Ing. Dr. techn. František Valentin v rokoch 1941 – 1943
4. Prof. Ing. Štefan Bella v rokoch 1943 – 1945 a 1946 – 1947
5. Prof. Ing. Samuel Kriška poverený funkciou v apríli 1945
6. Prof. Ing. Ján Gonda, DrSc. v rokoch 1947 – 1949 a 1950 – 1953
7. Prof. Ing. Dr. techn. Karel Havelka, DrSc. v rokoch 1949 – 1950
8. Prof. Ing. Ernest Šišolák v rokoch 1953 – 1954 a 1958 – 1959
9. Prof. Ing. Štefan Chochol, CSc. v rokoch 1959 – 1960 a 1962 – 1963
10. Prof. Ing. Dr. techn. Jozef Trokan v rokoch 1963 – 1964 a 1968 – 1969
11. Prof. Ing. Dr. h. c. Anton Blažej, DrSc. v rokoch 1969 – 1989 (20 rokov – najdlhšie funkčné obdobie)
12. Prof. Ing. Ján Garaj, DrSc. v rokoch 1989 – 1990
13. Prof. Ing. Norbert Frištacký PhD. v rokoch 1990 – 1991
14. Prof. Ing. Vojtech Molnár, DrSc. v rokoch 1991 – 1994
15. Doc. Ing. Igor Hudoba, PhD. v rokoch 1994 – 2000
16. Prof. RNDr. Ľudovít Molnár DrSc. v rokoch 2000 – 2003
17. Prof. Ing. Vladimír Báleš, DrSc. v rokoch 2003 – 2011
18. Prof. Ing. Robert Redhammer, PhD. v rokoch 2011 – 2019
19. Prof. Ing. Miroslav Fikar, DrSc. v rokoch 2019 – 2021
20. Dr. h. c. , prof.h.c. prof. Dr. Ing. Oliver Moravčík od roku 2021

Miroslava Fikara odvolala prezidentka Zuzana Čaputová 22. apríla 2021. Urobila tak dva týždne po doručení súdneho rozhodnutia, vo veci odvolania Fikara z funkcie rektora STU akademickým senátom (AS) školy. Predseda AS STU Marián Peciar poslal prezidentke otvorený list (datovaný 19. apríla) so žiadosťou o odvolanie Fikara z funkcie. Peciar rekapituloval priebeh odvolávania nasledovne: 26. októbra 2020 bol AS STU schválený návrh na odvolanie Fikara z funkcie. Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR do 2. februára 2021 preverovalo proces odvolania a rozhodnutie AS STU. 3. februára 2021 bol prezidentke doručený návrh ministra Gröhlinga na odvolanie rektora STU. Fikar sa ako občan obrátil na súd a žiadal prehodnotiť svoje odvolanie AS. Právny zástupca AS STU a STU 9. apríla 2021 doručil prezidentke rozhodnutie súdu, ktorý odmietol žalobu občana p. Fikara proti STU.

Fakulty a pracoviská
--------------------

Slovenská technická univerzita má v súčasnosti 7 fakúlt (a ústav Manažmentu):

1. Stavebná fakulta (SvF)
2. Strojnícka fakulta (SjF)
3. Fakulta elektrotechniky a informatiky (FEI)
4. Fakulta chemickej a potravinárskej technológie (FCHPT)
5. Fakulta architektúry a dizajnu (FAD)
6. Materiálovotechnologická fakulta (MTF)
7. Fakulta informatiky a informačných technológií (FIIT)

Univerzitné pracoviská:

* Rektorát
* Centrum výpočtovej techniky
* Archív
* Vydavateľstvo
* Inštitút celoživotného vzdelávania
* Ústav manažmentu (pedagogiciké pracovisko s akreditovanou výúčbou)
* Know-how centrum: Kancelária pre spoluprácu s praxou, Univerzitný technologický inkubátor
* Projektové stredisko
* Univerzitné vedecké parky, Centrá STU pre nanodiagnostiku
* Poradenské centrum.

Účelové a iné zariadenia: VUS Technik, Centrum akademického športu, STU Scientific s.r.o. Európska aliancia pre inovácie, Materská škôlka STUBAčik

Ranking
-------

V rankingu QS World University Rankings 2016 sa STU dostala do prvej 500-ky elitných svetových univerzít v kategórií Počítačové vedy a informačné technológie, a to na pozíciu 401 – 450. V roku 2020 (spoločne s UK) sa prepadli na miesta medzi 751 až 800 a v roku 2021 na celkove 801 až 1000 miesto, aj keď v strojárenstve a chémii (ale nie IT) je STU stále medzi prvými 500 a 600 univerzitami respektívne.

V rebríčku Times Higher Education World University Rankings 2016/17 sa STU dostala do prvej tisícky najlepších svetových výskumne orientovaných univerzít (801. pozícia). V roku 2020/21 z prvej tisícky vypadla.

V QS World University Rankings v roku 2021 sa umiestnila ako prvá slovenská univerzita v rebríčku na 601. – 650. mieste Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach a za ňou na 651. – 700. mieste sa umiestnila Univerzita Komenského v Bratislave. Z českých univerzít sa najvyššie dostala Karlova univerzita, ktorá skončila na 266. mieste. Za ňou nasledovala na 373. mieste Vysoká škola chemicko-technologická v Prahe a na 403. mieste České vysoké učení technické v Prahe. Na 551. – 560. mieste skončila Masarykova univerzita.

Referencie
----------

1. ↑   Rozpočet STU – návrh rozpisu dotácie na rok 2021.]
2. ↑  Univerzitný časopis SPEKTRUM
3. 1 2  STU - Univerzita - O nás / História, Online
4. ↑  HODNOTENIE FAKÚLT VYSOKÝCH ŠKÔL 2015, ARRA, Online
5. ↑  FCHPT 1. miesto medzi fakultami
6. ↑
7. ↑   *Prezidentka Slovenskej republiky | Vymenovania a odvolania* [online]. Bratislava: Kancelária prezidenta SR, [cit. 2021-09-23]. Dostupné online.
8. 1 2 3  BLAŽEJ, Anton, a kol. *Päťdesiat rokov Slovenskej vysokej školy technickej*. Bratislava : Alfa, vydavateľstvo technickej a ekonomickej literatúry, 1987. 312 s.
9. ↑  STU Bratislava. *Fakulta architektúry a dizajnu STU v Bratislave* [online]. fa.stuba.sk, [cit. 2020-09-03]. Dostupné online.
10. ↑   *Zápisnica č. 26 zo zasadnutia akademického senátu STU, ktoré sa uskutočnilo dňa 11. 12. 2006* [online]. stuba.sk, [cit. 2020-07-30]. Dostupné online.
11. ↑
12. ↑   Prezidentka odvolala z funkcie rektora STU. *Denník N* (Bratislava: N Press), 2021-04-22. Dostupné online [cit. 2021-05-02]. ISSN 1339-844X.
13. 1 2  BRATISLAVA, S. T. U.. *Predseda AS STU požiadal prezidentku o odvolanie rektora STU z funkcie* [online]. www.stuba.sk, [cit. 2021-05-14]. Dostupné online.
14. ↑   *Fakulty a pracoviská* [online]. www.stuba.sk, [cit. 2016-12-07]. Dostupné online.
15. 1 2   *Slovak University of Technology in Bratislava* [online]. Times Higher Education (THE), 2020-09-17, [cit. 2020-11-25]. Dostupné online. (po anglicky)
16. ↑  QS World University Rankings 2016
17. ↑   *Top Universities in the World 2020* [online]. Top Universities, 2019-06-14, [cit. 2020-11-25]. Dostupné online. (po anglicky)
18. ↑   *Slovak University of Technology in Bratislava* [online]. Top Universities, 2014-09-30, [cit. 2020-11-25]. Dostupné online. (po anglicky)
19. ↑  Times Higher Education World University Rankings 2016/17
20. 1 2  VOTRUBOVÁ, Kristína. *Ako prichádzame o vysokoškolákov / U nás sa stretla s nezáujmom, tak odišla do Česka. Preč ide každý piaty študent* [online]. www.postoj.sk, [cit. 2023-05-11]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Slovenská technická univerzita v Bratislave**

Externé odkazy
--------------

* oficiálna stránka univerzity
* Akademický informačný systém STU
* Portál absolventov STU

Zdroje
------

* kol.: *Päťdesiat rokov Slovenskej vysokej školy technickej*. Alfa Bratislava 1987.
* Webometrics Ranking of Science
* Vznik STU presahuje hranice jednej školy – tlačová správa STU pri príležitosti 80. výročia STU.

| * z
* d
* u
Slovenská technická univerzita v Bratislave |
| --- |
| Fakulty | 
* Stavebná fakulta (SvF)
* Strojnícka fakulta (SjF)
* Fakulta elektrotechniky a informatiky (FEI)
* Fakulta chemickej a potravinárskej technológie (FCHPT)
* Fakulta architektúry a dizajnu (FAD)
* Materiálovotechnologická fakulta (MTF)
* Fakulta informatiky a informačných technológií (FIIT)

 |
| Ľudia | 
* Rektor: Oliver Moravčík
* Kategória Absolventi
* Kategória Vyučujúci

 |

| * z
* d
* u
Vysoké školy na Slovensku |
| --- |
| Verejné vysoké školy | 
* Akadémia umení
* Ekonomická univerzita
* Katolícka univerzita
* Prešovská univerzita
* Slovenská poľnohospodárska univerzita
* Slovenská technická univerzita
* Technická univerzita v Košiciach
* Technická univerzita vo Zvolene
* Trenčianska univerzita Alexandra Dubčeka
* Trnavská univerzita
* Univerzita J. Selyeho
* Univerzita Komenského
* Univerzita Konštantína Filozofa
* Univerzita Mateja Bela
* Univerzita Pavla Jozefa Šafárika
* Univerzita sv. Cyrila a Metoda
* Univerzita veterinárskeho lekárstva a farmácie
* Vysoká škola múzických umení
* Vysoká škola výtvarných umení
* Žilinská univerzita

 |
| Štátne vysoké školy | 
* Akadémia ozbrojených síl generála Milana Rastislava Štefánika
* Akadémia Policajného zboru
* Slovenská zdravotnícka univerzita

 |
| Niektoré súkromné vysoké školy | 
* Bratislavská medzinárodná škola liberálnych štúdií
* Paneurópska vysoká škola
* Vysoká škola ekonómie a manažmentu verejnej správy
* Vysoká škola Goethe Uni
* Vysoká škola manažmentu
* Vysoká škola zdravotníctva a sociálnej práce sv. Alžbety
* Collegium Humanum - Varšavská Univerzita Manažmentu

 |
| Niektoré zahraničné vysoké školy | 
* Vysoká škola mezinárodních a veřejných vztahů
* Collegium Humanum - Varšavská Univerzita Manažmentu

 |
| Niektoré zaniknuté vysoké školy | 
* ~~Stredoeurópska vysoká škola~~

 |

Autoritné údaje: * GND: 2142208-4
* ISNI: 0000 0001 2226 7046
* LCCN: no95034701
* NK ČR: kn20010710615
* VIAF: 148565190
* WorldCat: lccn-no95034701