**Škumpa vlasatá** (lat. *Cotinus coggygria*) je opadavý ker alebo nízky strom z rodu škumpa (*Cotinus*) z čeľade obličkovcovité (*Anacardiaceae*). Prirodzený areál jej rozšírenia sa tiahne od strednej Európy po strednú a južnú Čínu a rastie hlavne v miernych biómoch. Na Slovensku je to zákonom chránený druh.

Opis
----

Škumpa vlasatá je opadavý vzpriamený ker, niekedy i strom, vysoký 1 až 3 m (výnimočne až 5m), so širokou guľatou korunou a s koreňovými poplazmi. Mladé konáre sú tenké, valcovité, fialovo až olivovohnedé, staršie sú sivohnedé a holé s roztrúsenými lenticelami. Púčiky sú malé, končisté, čiernohnedé a holé.

Listy sú jednoduché, dlhostopkaté, so stopkami dlhými 1 až 4 cm. Čepele sú široko elipsovité až okrúhlasté a celistvookrajové, dlhé 3 až 8 cm. Na líci sú tmavozelené, na rube sivozelené, na jeseň oranžovočervené až červenohnedé, sú holé a so zreteľne vyčnievajúcou žilnatinou. Po rozotrení sú aromatické.

Kvety sú usporiadané v hustých vzpriamených, akoby nafúknutých koncových žltozelených metlinách, dlhých 15 až 20 cm. Drobné kvety, s priemerom asi 5 mm, sú symetrické, päťpočetné a obojpohlavné. Kvetné stopky po odkvitnutí alebo opadnutí sterilných kvetov sú dlho odstávajúce a husto chlpaté. Z kvetov len malá časť dospieva do plodov. Kališné lístky sú vajcovito kopijovité a zelené.

Plodmi sú drobné, zelené, mierne stlačené obličkovité kôstkovice, veľké len 3 až 5 mm, ktoré neskôr černejú. Vyskytujú sa len na niektorých, dlho červenofialovo odstávajúcich konárikoch. Po dozretí plodov sa celé súplodie odlamuje a slúži ako lietací aparát.

Rozšírenie
----------

Pôvodný areál škumpy vlasatej sa rozprestiera od západného Stredomoria po strednú Európu a cez Euráziu zasahuje ďaleko na východ až do čínskych Himalájí. V strednej Európe sa pokladá za relikt interglaciálnej kveteny. Územím Slovenska prebieha severná hranica jej areálu a pôvodná je na štyroch lokalitách, a to v Slovenskom krase, Strážovských vrchoch, Strednom Pohornádí a Veľkej Fatre.

Škumpa vlasatá je introdukovaná vo Veľkej Británii a v Spojených štátoch, hlavne na východnom pobreží od Vermontu cez Massachusetts, Connecticut, New York po New Jersey a vo vnútrozemí v štátoch Ohio, Illinois a Utah. Na severe sa vyskytuje aj v kanadskej provincii Ontário. V Ázií je introdukovaná v Uzbekistane, Tadžikistane a v Kórei.

Ekológia
--------

Škumpa vlasatá je teplomilný druh rastúci dosť vzácne na teplých, výslnných skalnatých svahoch, krovinatých strániach a okrajoch dubín v nížinách a v pahorkatinách, do nadmorskej výšky 800 až 850 m n. m. Škumpa rastie dobre v každej pôde a rozmnožuje sa semenami, podzemnými koreňovými výhonkami alebo mäkkými júlovými odrezkami. Kvitne v máji až júni.

Na škumpe vlasatej parazituje viacero druhov hmyzu. Z vošiek, ktoré sa živia jej rastlinnými šťavami, je to voška *Calophya rhois* a voška maková (*Aphis fabae*). Larvy na listoch a konároch produkujú veľké množstvo medovice vo forme drobných kvapiek. Ich kolónie sú preto často navštevované mravcami. Z motýľov, larvy drobníka škumpového (*Simplimorpha promissa*), vyžierajú na listoch kľukaté chodbičky (míny).

Význam a využitie
-----------------

Škumpa vlasatá je cenná pre záhradnú architektúru, preto sa často pestuje v parkoch a záhradách a v teplejších oblastiach občas splanieva. Drevo škumpy sa cení v stolárstve. Na Slovensku je to zákonom úplne chránený druh.

Galéria
-------

* Škumpa vlasatá; rozvíjajúce sa listové púčiky (máj). Škumpa vlasatá; rozvíjajúce sa listové púčiky (máj).
* Škumpa vlasatá; mladé listy (máj). Škumpa vlasatá; mladé listy (máj).
* Škumpa vlasatá; súkvetie v kvete (jún). Škumpa vlasatá; súkvetie v kvete (jún).
* Škumpa vlasatá; vrchná strana listov. Škumpa vlasatá; vrchná strana listov.
* Škumpa vlasatá; spodná strana listov. Škumpa vlasatá; spodná strana listov.
* Škumpa vlasatá; odkvitnuté súkvetie (júl). Škumpa vlasatá; odkvitnuté súkvetie (júl).
* Škumpa vlasatá; kôra na konáriku. Škumpa vlasatá; kôra na konáriku.
* Škumpa vlasatá; kôra na kmeni. Škumpa vlasatá; kôra na kmeni.
* Škumpa vlasatá; kry (jún). Škumpa vlasatá; kry (jún).

Referencie
----------

1. ↑  Wilson, B. & Chadburn, H. 2018. Cotinus coggygria. The IUCN Red List of Threatened Species 2018: e.T202959A119996147.. Accessed on 08 January 2023.
2. ↑  Karol Mičieta, Eva Zahradníková, Michal Hrabovský, Jana Ščefková. *Fylogenéza a morfogenéza cievnatých rastlín, s.199-200*. Bratislava : Univerzita Komenského, 2018. ISBN 978-80-223-4403-6.
3. 1 2 3   *Cotinus coggygria Scop.* [online]. POWO - Plants of the World Online, Kew, [cit. 2023-01-10]. Dostupné online. (anglicky)
4. 1 2 3 4 5 6  Michal Hrabovský at al.. *Veľká kniha rastlín, hornín, minerálov a skamenelín, s.78-79*. Bratislava : IKAR, a.s. - Príroda, 2021. ISBN 978-80-551-6882-1.
5. 1 2   *ZOZNAM CHRÁNENÝCH RASTLÍN* [online]. Slov-Lex, právny a informačný portál, Námestie slobody 1, Bratislava, [cit. 2023-01-08]. Dostupné online.
6. 1 2 3 4 5 6 7  Lýdia Bertová at al.. *Flóra Slovenska IV/1, s.10-12*. Bratislava : VEDA, vydavateľstvo SAV, 1984.
7. 1 2 3 4 5 6 7  V. Větvička, V. Matoušová. *Stromy a kry, s.255*. Bratislava : Príroda, 1992. ISBN 80-07-00402-5.
8. 1 2 3 4 5  Josef Dostál, Martin Červenka. *Veľký kľúč na určovanie vyšších rastlín I. s.643*. Bratislava : Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1991. ISBN 80-08-00273-5.
9. ↑  W.N. Ellis. *Calophya rhois* [online]. Plant Parasites of Europe, Amsterdam, The Netherlands, 2020-05-23, [cit. 2023-01-08]. Dostupné online. (anglicky)
10. ↑  W.N. Ellis. *Aphis fabae* [online]. Plant Parasites of Europe, Amsterdam, The Netherlands, 2022-07-12, [cit. 2023-01-08]. Dostupné online. (anglicky)
11. ↑  W.N. Ellis. *Simplimorpha promissa* [online]. Plant Parasites of Europe, Amsterdam, The Netherlands, 2020-03-17, [cit. 2023-01-08]. Dostupné online. (anglicky)

CommonsWikidruhy
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Škumpa vlasatá**
* Spolupracuj na Wikidruhoch Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Škumpa vlasatá**