**Dub červený** (lat. *Quercus rubra*) je statný, opadavý strom, vysoký 25 m (výnimočne až 50 m) z rodu dub (*Quercus*) z čeľade bukovité (*Fagaceae*). Jeho pôvodný areál je vo východnej časti Severnej Ameriky a v Kanade.

Do Európy bol introdukovaný už začiatkom osemnásteho storočia a po začiatočnom pestovaní v botanických záhradách a vo veľkých súkromných parkoch sa dostal aj do európskych lesov.

Opis
----

Dub červený je statný strom s hrubým kmeňom, s priemerom 50 až 100 cm; koruna stromu je vajcovitá, na vrchole zaokrúhlená, s konármi široko odstávajúcimi, niekedy je koruna široká, košatá, s konármi rovnobežne odstávajúcimi (kolmo na kmeň).

Borka je hrubá, tmavohnedá s červenkastým odtieňom, pri mladých jedincoch je hladká, sivozelená, neskoršie plytko rozpukaná. Jednoročné konáriky sú husto chlpaté.

Púčiky sú podlhovasto kužeľovité, končisté, 5 až 8 mm dlhé, gaštanovohnedé, s tmavším okrajom.

Listy duba sú dlhostopkaté; stopka listu 3 až 5 cm dlhá; čepeľ listu tenká, slabo kožovitá, v obryse obrátene vajcovitá alebo elipsovitá, na báze zaokrúhlená alebo šikmo klinovitá, perovito laločnatá s 2 až 3 pármi lalokov, 12 až 22 cm dlhá a 8 až 15 cm široká, v mladosti plstnatá, na líci tmavozelená, na rube bledšia, žltozelená, na žilách a pazuchách žilnatina chlpatá, na jeseň jasnočervená; laloky listov postupne od bázy sa zužujúce, zúbkaté, vrcholový lalok dlhší, plytko zúbkatý.

Od podobných dubov s podobnou stavbou listov dub močiarny (*Quercus palustris*), dub šarlátový (*Quercus coccinea*) a dub farbiarsky (*Quercus velutina*) sa líši predovšetkým ich nápadne matným povrchom; ostatné duby tejto skupiny majú lesklé listy.

Kvety duba červeného sú jednopohlavné, samčie tvoria previsnuté jahňady, samičie sú jednotlivé, sediace alebo krátko stopkaté.

Tyčinkové kvety sú v 10 až 15 cm dlhých jahňadách; okvetie 4 až 5 laločnaté, tyčiniek 4 až 5, vyvíjajú sa pazuchách listov z predchádzajúceho roka a vychádzajú pred alebo súčasne s aktuálnymi listami v apríli alebo máji.

Piestikové kvety sú jednotlivé alebo vo dvojiciach, krátko stopkaté, stopky 6 až 8 mm dlhé, vyvíjajú sa v pazuchách listov bežného roku.

Plodmi sú žalude po 1 až 2 na krátkych stopkách, guľovité, na vrchole so zvyškom blizny; čiaška plytko miskovitá, hrubostenná; šupiny čiašky elipsovité, kožovité, lesklé, červenohnedé, chlpaté; žaluď je na báze plochý, 18 až 30 mm dlhý, lesklý, hnedý, jemne chlpatý. Dozrievajú od konca augusta do konca októbra v závislosti od geografickej polohy.

V lesných porastoch dub červený začína rodiť približne vo veku 25 rokov, ale zvyčajne produkuje veľa semien až okolo 50. roku života. Dobré až vynikajúce úrody sú v nepravidelných intervaloch, zvyčajne každých 2 až 5 rokov.

Rozšírenie
----------

Dub červený má svoj pôvodný areál rozšírenia vo východných oblastiach  Spojených štátov amerických, od Nového Škótska po Floridu a od Minnesoty po Texas.

Na Slovensku sa prirodzene vyskytuje v panónskej oblasti, najhojnejšie na Záhorskej nížine a v Ipeľsko-rimavskej brázde. V karpatskej oblasti je hojný.

Ekológia
--------

Dub červený je svetlomilná rastlina, ale menej náročná na svetlo a vlhkosť ako ostatné druhy našich dubov. Relatívne dobre znáša vysýchanie pôd a teplotné rozdiely prostredia, neznáša však zaplavovanie. Stupeň aklimatizácie v Európe je taký vysoký, že aj v umelo založených porastoch nastáva samoobnova.

Vo svojej domovine rastie v listnatých aj zmiešaných lesoch mierneho pásma. Najlepšie sa mu darí na nižších a stredných svahoch so severným alebo východným smerom, v zátokách a hlbokých roklinách a na dobre odvodnených údoliach. Rastie v nadmorských výškach do 1070 m v Západnej Virgínii a až do 1680 m v Apalačských vrchoch.

V oblastiach, kde sa dub červený vyskytuje prirodzene, sa priemerné ročné zrážky pohybujú od 760 mm do 2 030 mm. Priemerná ročná teplota, v závislosti od geografického rozšírenia, sa pohybuje od 4°C do 16°C.

Dub sa dobre rozmnožuje aj vegetatívne pretože ľahko vytvára výhonky. Viac ako 95 percent jedincov v nových produkčných porastoch vzišlo z výhonkov. Nové výhonky rastú rýchlo a sú zvyčajne rovné a dobre tvarované.

Druh sa môže krížiť aj s dubom marylandským (*Quercus marylandica*) a dubom *Quercus ellipsoidalis*.

Intenzita svetla na stanovišti je pre druh najkritickejší faktor ovplyvňujúci nielen prežitie prvého roku, ale aj prežitie a rast v nasledujúcich rokoch.

Na regenerácii duba červeného sa aj v dobrých plodných rokoch podieľa len asi 1 percento žaluďov. Na produkciu jednej jednoročnej sadenice býva potrebných až 500 žaluďov. Vzhľadom na veľkosť a hmotnosť žaluďov je ich rozptýlenie veľmi obmedzené. Na ich šírení na väčšie vzdialenosti sa podieľajú hlavne veveričky a myší.

Význam a využitie
-----------------

Dub červený si pre svoje výrazné jesenné jasnočervené zafarbenie listov našiel široké uplatnenie najmä v parkových a mestských výsadbách a pre dobrú odolnosť voči znečisteniu ovzdušia exhalátmi.

Keďže rastie aj na chudobných a degradovaných pôdach, zavádza sa ako pôdoochranná a melioračná drevina. Drevo má menej kvalitné a je pórovitejšie.

Žalude sú dôležitou potravou pre veveričky, jelene, myši, hraboše a iné cicavce a vtáky.

Hrozby a choroby
----------------

V porovnaní s našimi domácimi druhmi, dub červený menej trpí chorobami, ktoré spôsobuje drobnomúčka dubová.

Z hubových patogénov je závažným škodcom *Bretziella fagacearum* (= *Ceratocystis fagacearum*), ktorý dokáže zabiť hostiteľa v tom istom roku, v ktorom ho infikoval.

Z motýľov je pre dub červený najnebezpečnejším defoliátorom mníška veľkohlavá (*Lymantria dispar*). Húsenice tohto škodcu sa živia listami hostiteľa.

Galéria
-------

* Dub červený; výhonok s púčikmi Dub červený; výhonok s púčikmi
* Dub červený; pučiace samčie jahňady Dub červený; pučiace samčie jahňady
* Dub červený; kvitnúce samčie jahňady Dub červený; kvitnúce samčie jahňady
* Dub červený; vetvička s jahňadami a mladými žaluďmi Dub červený; vetvička s jahňadami a mladými žaluďmi
* Dub červený; semenáč (koncom jari) Dub červený; semenáč (koncom jari)
* Dub červený; semenáč (koncom jesene) Dub červený; semenáč (koncom jesene)
* Dub červený; listy v septembri Dub červený; listy v septembri
* Dub červený; nezrelé žalude Dub červený; nezrelé žalude
* Dub červený; zrelý žaluď Dub červený; zrelý žaluď
* Dub červený; prázdne čiašky Dub červený; prázdne čiašky
* Dub červený; kôra Dub červený; kôra

Referencie
----------

1. ↑   Wenzell , K. & Kenny, L. 2015. Quercus rubra. The IUCN Red List of Threatened Species 2015: e.T194226A2305058.. Accessed on 13 April 2022.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13   *Flóra Slovenska V/3*. [s.l.] : Veda, vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, Bratislava, 2006. ISBN 80-224-0189-7.
3. 1 2 3 4 5 6   *Stromy a kry*. Praha : Artia, 1984. ISBN 80-07-00402-5.
4. ↑  Slovenské názvy podľa ČERVENKA, Martin, et al. *Slovenské botanické názvoslovie : rastlinná výroba*. 1. vyd. Bratislava : Príroda, 1986. 517 s. S. 383 – 384.
5. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  Ivan L. Sander. *Quercus rubra L. Northern Red Oak* [online]. U.S. DEPARTMENT OF AGRICULTURE; Forest Service, [cit. 2022-04-13]. Dostupné online. (anglicky)
6. 1 2  Ladislav Hoskovec. *QUERCUS RUBRA L. – dub červený* [online]. BOTANY.CZ, [cit. 2022-04-13]. Dostupné online. (česky)
7. ↑  Ladislav Hoskovec. *QUERCUS MARILANDICA (L.) Münchh. – dub marylandský* [online]. BOTANY.CZ, 2020-08-02, [cit. 2022-04-14]. Dostupné online. (česky)
8. ↑   *Atlas škodcov, stromy a kry; Drobnomúčka dubová; Microsphaera alphitoides* [online]. Lesnícka ochranárska služba, Banská Štiavnica, [cit. 2022-04-14]. Dostupné online.
9. ↑  Species fungorum
10. ↑   *Atlas škodcov, stromy a kry; Mníška veľkohlavá, Lymantria dispar; Microsphaera alphitoides* [online]. Lesnícka ochranárska služba, Banská Štiavnica, [cit. 2022-04-14]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

CommonsWikidruhy
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Dub červený**
* Spolupracuj na Wikidruhoch Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Dub červený**