Prešov
**Alojz Ján Viliam Štróbl** (*Strobl de Liptóujvár*, maď. *Stróbl Alajos János Vilmos*; \* 21. jún 1856, Červený Kút – † 13. december 1926, Budapešť) bol uhorský sochár slovenského pôvodu.

Život
-----

Alojz Štróbl sa narodil z manželstva Jozefa Štróbla a Karolíny, rodenej Výrostkovej, v lokalite Frischfeuer neďaleko od dedinky Kráľova Lehota. Jeho otec pochádzal zo Sliezska a bol zamestnancom v sliezskych železiarňach arcivojvodu Alberta. Do Kráľovej Lehoty sa Štróblovci presťahovali v roku 1854 z poľského Krakova. Rodný dom neskôr Alojz Stróbl prestaval na svoju letnú vilu. 

Alojz Štróbl navštevoval ľudovú školu v Lehote, neskôr v Liptovskom Hrádku. V rodine sa hovorilo nemecky, maďarsky a slovensky, Alojz Štróbl plynulo komunikoval vo všetkých týchto jazykoch. V Hrádku študoval na hlavnej normálnej škole (1866 - 1869), potom nastúpil na gymnázium v Levoči (1869 - 1873). Na gymnáziu neprospieval najlepšie, veľký talent preukázal iba v kreslení a modelovaní. Ešte pred maturitou ho otec povolal v hámri pri rodnom dome, kde sám pracoval. Vďaka príhovoru strýka sa Štróbl rozhodol skúsiť šťastie ako modelár v železiarňach v českom Třinci (1873 - 1874). Po úspešnom pôsobení na učňovke sa v októbri 1874 zapísal na viedenskú Umeleckopriemyselnú školu (Kunst-gewerbeschule). Tu sa do roku 1876 zdokonaľoval najmä v sochárstve, v ktorom našiel najväčšiu záľubu. 

Po ukončení štúdia na Umeleckopriemyselnej škole sa zapísal na viedenskú Akadémiu, na ktorej študoval v rokoch 1876 - 1880. Viedol ho profesor Kaspar von Zumbusch. 
Vynikal najmä v sochárstve, ktorému ostal verný do konca života. Od roku 1881 žil trvalo v Budapešti, ale letá trávil v rodisku. Liptovskú prírodu mal Štróbl veľmi rád, pobyt v nej bol pre neho najlepším relaxom. Bol tiež vášnivým poľovníkom. 

Hrob Alojza Štróbla, jeho manželky a dvoch detí na Kerepešskom cintoríne v Budapešti
V roku 1913 bol povýšený do šľachtického stavu s prídomkom "z Liptovského Hrádku"- "Strobl de Liptóujvár". 

Zomrel v roku 1926 v Budapešti, podľa úmrtnej matriky na adrese Bajza utca 34. Pochovali ho na cintoríne Kerepesi, parcela 26/1.

Dielo
-----

Na prelome 19. a 20. storočia bol vedúcou osobnosťou uhorského sochárstva. Už ako celkom mladý vynikol svojou sochou nazvanou *Perzeus* (1878). Počas desaťročí vyučoval na Vysokej škole výtvarných umení. Svoj ateliér mal v známej umeleckej záhrade zvanej *Epreskert*, v VI. budapeštianskom okrese. 

Štróbl bol veľmi obľúbeným a vyhľadávaným sochárom, jeho tvorbu ocenil aj panovník František Jozef I. ktorého bustu Štróbl vytvoril (1884). Mramorová kópia panovníkovej busty bola vystavená aj pred Riaditeľstvom štátnych lesov v Liptovskom Hrádku, v roku 1918 ju ale zničili slovenskí vojaci vracajúci sa z frontu. 

Ďalšie jeho diela:

* Socha Ferenca Liszta na priečelí opery v Budapešti (1882)
* Socha Rybárky (1884)
* Pomník Jánosa Aranyho pri budove Maďarského národného múzea (1893)
* Studňa kráľa Mateja na Budínskom hrade (1904)
* Jazdecká socha kráľa Sv. Štefana na Budínskom hrade (1906)
* Socha Štefana Dobóa v Jágri (odhalená v roku 1907)
* Socha kráľa Sv. Štefana na hlavnom oltári baziliky Sv. Štefana v Budapešti (1909)
* Pomník Jánosa Aranyho pred budovou gymnázia v Nagykőrösi (1910)
* Socha jazvečíka "Tascherla" - Mauzóleum v Krásnohorskom Podhradí (1910)
* Busta Alžbety v Prešove odhalili v roku 1901, po cisárovnej pomenovali aj priestranstvo v okolí sochy - Alžbetin park. Pred odstránením pamätníka v roku 1919, bol tento vandalmi poškodený. Dlho stratené dielo sa znovu objavilo v roku 1953 a bolo uložené v Krajskom múzeu v Prešove. Následne ju mesto zrekonštruovalo a v roku 2010 v parku na Hlavnej ulici opätovne sochu odhalili

Galéria
-------

* Kráľova Lehota - Vila Alojza Štróbla - vežaKráľova Lehota - Vila Alojza Štróbla - veža
* Kráľova Lehota - Vila Alojza Štróbla - južná fasádaKráľova Lehota - Vila Alojza Štróbla - južná fasáda
* Kráľova Lehota - Vila Alojza Štróbla - severozápadná fasádaKráľova Lehota - Vila Alojza Štróbla - severozápadná fasáda
* Kráľova Lehota - Vila Alojza Štróbla - reliéf kráľa Mateja KorvínaKráľova Lehota - Vila Alojza Štróbla - reliéf kráľa Mateja Korvína

Literatúra
----------

* BEŇOVÁ, Katarína - GAŽÍKOVÁ, Zuzana - BIZUB, František: *Alojz Stróbl / 1856 - 1926* Liptovský Mikuláš - Bratislava : Galéria Petra Michala Bohúňa, Slovenská národná galéria, 2007. 76 s.
* BIZUB, František: *Alojz Štróbl, tvorca sôch zvierat a poľovník.* Banská Bystrica : Lesy SR, 2009. 80 s. (131 obrázkov). ISBN 978-80-8093-087-5
* Článok *Pod Tatrami stojí zaujímavá a málo známa pamiatka. Opustená je na predaj.* Dostupné on-line.

Referencie
----------

1. ↑  Záznam o úmrtí v matrike okresu Budapešť VI
2. ↑  Záznam o hrobe na webe Archívu hlavného mesta Budapešti

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Alojz Štróbl**

Externé odkazy
--------------

* Uhorský sochár miloval Liptov, robil vatry a tancoval ako Jánošík – článok v spravodajstve MY náš Mikuláš, autor: Marek Juriš, 8. júl 2017
* Záznam o narodení a krste v matrike záznam číslo 13 - farnosť Liptovský Hrádok; pokrstený ako Aloysius Joannes Baptista Vilhelmus Strobel

Autoritné údaje: * abART: 52644
* GND: 132694972
* ISNI: 0000 0000 7876 1388
* LCCN: n84210354
* NK ČR: jo2015873035
* PIM: PIM70513
* VIAF: 11014418
* Web umenia: 10286
* WorldCat: lccn-n84210354