Barón **Ján Aponi** z Veľkých Oponíc (staršie: *Ján Apponyi*, maď. *Apponyi János*; latinsko-maďarská podoba prídomku: *de Appony*; † 1617, Jablonica, habsburská monarchia, dnes Slovensko) bol uhorský šľachtic a pustovník, syn bohatého grófa z Jablonice (maď. *Jablánc*) v Bratislavskej stolici z rodu Aponiovcov. Podľa legendy, ktorá sa viaže k už zaniknutému Kostolu sv. Kataríny Alexandrijskej v Dechticiach, sa rozhodol viesť život pustovníka, ale po násilnom odvlečení domov k rodičom zomrel. Je uctievaný ako „kandidát svätosti".

Legenda
-------

Podľa legendy zaznamenanej v spise Bénia Nagya sa mladý Ján uchýlil k pustovníckemu životu a v jaskyni, ktorá sa nachádzala za hlavným oltárom kostola sv. Kataríny na hraniciach obce Naháč v Bratislavskej stolici, Jánovi zjavila sv. Katarína Alexandrijská, ktorá mu povedala, aby na danom mieste postavil kostol na jej počesť.

Podľa staršieho záznamu, rukopisu františkána Jena Kósu (\* 1714 – † 1783) o dejinách rádu z roku 1768, sa sv. Katarína zjavila *„jednému obyvateľovi Dechtíc, keď sa tam modlil. Panna mu vnukla – podľa tradície – aby postavil na tomto mieste kaplnku."* Drevenú kaplnku podľa rukopisu postavili obyvatelia Dechtíc z vlastných prostriedkov a navštevovali ju mnohí veriaci z okolia, medzi nimi *„muž menom Ján, ktorý pochádzal zo znamenitej a starej rodiny Apponyiovcov"*. Kósa ďalej uvádza, že Ján sa tam rozhodol *„vnuknutím Ducha Svätého"* začať žiť pustovnícky život a usadil sa v jaskyni v blízkosti kaplnky, kde sa mu zjavila sv. Katarína. Ján sa nedal presvedčiť prosbami ani zastrašiť vyhrážkami príbuzných a priateľov, aby od pustovníckeho života, ktorý *„nie je hoden jeho pôvodu"* upustil a keď ho napokon násilím odvliekali do rodičovského domu *„prial [si], aby radšej zomrel, akoby ho mali odtrhnúť od služby Bohu, ktorému sa on celý oddal, alebo akoby ho mali pošpiniť krásy tohoto sveta"* a napokon *„v tichosti prvú noc zomrel"*. Na mieste jaskyne resp. kaplnky bol v roku 1618 postavený kostol a kláštor zasvätený sv. Kataríny Alexandrijskej.

Odkaz
-----

O pustovníkovi Jánovi Aponim zahrali študenti jezuitského gymnázia v Košiciach (1763) a v Budíne (1767) školskú drámu.

Referencie
----------

1. 1 2 3  *História kláštora sv. Kataríny* [online]. Bratislava : Katarínka, 2010-01-27 [cit. 2017-08-15].
2. 1 2  NAGY, Béni. *Herczeg Eszterházy Pál nádor, a „ferencesek jótevoje"* [Františkánsky dobrodinec Pavol Eszterházy]. Eger : [s. n.] 1903, o. 26. Zdroj: MÉSZÁROŠ, František. *Životopis Jána Apponyiho, ktorému sa svätá Katarína na mieste kláštora zjavila* [online]. Bratislava : Katarínka, 2010-08-14 [cit. 2017-08-15].
3. ↑   *Biografický lexikón Slovenska I A – B*. Martin : Slovenská národná knižnica; Národný biografický ústav, 2002. 638 s. ISBN 80-89023-16-9. S. 103-105.
4. ↑  Kósa Jenő. In Szinnyei, József (ed.). *Magyar írók élete és munkái* [Život a dielo maďarských spisovateľov]. 6, Kende – Kozocsa. Budapest : Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülése, 1980. Zdroj: Kósa Jenő [online]. In *Arcanum Kézikönyvtár*. Budapest : Arcanum Adatbázis Kft, [s. a.] [cit. 2017-08-16].
5. ↑  KÓSA, Jenő. [rukopisná história rádu]. Sümeg : [s. n.], 1768, o. 486-48X. Zdroj: MÉSZÁROŠ, František. Životopis Jána Apponyiho, ktorému sa svätá Katarína na mieste kláštora zjavila. Bratislava : Katarínka, 2010-08-14 [cit. 2017-08-15].
6. ↑  TAKÁCS, József. *A Jezsuita iskoladráma (1581 – 1773)* [Jezuitská školská dráma (1581 – 1773]. 2. köt. Budapest : Korda Részvénytárság Nyomdája, 1937, o. 118, 125. Zdroj: MÉSZÁROŠ, František. *Životopis Jána Apponyiho, ktorému sa svätá Katarína na mieste kláštora zjavila* [online]. Bratislava : Katarínka, 2010-08-14 [cit. 2017-08-15].