recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Krajinná ekológia** (nazývaná aj geografická ekológia – geoekológia) je vedná disciplína, ktorá je zameraná na vyššie uvedené vzťahy z najširšieho hľadiska - na ich štúdium z hľadiska funkčných javov geosystémov a ekosystémov, pričom, berie do úvahy aj socio-ekonomické javy. 

Podľa Naveha a Liebermana (1990) krajinná ekológia jednoducho mladým odvetvím modernej ekológie, ktoré sa zaoberá vzájomnými vzťahmi medzi človekom a jeho voľnými i zastavanými krajinami. V strednej Európe sa rozvinula ako výsledok holistického prístupu, modifikovaného geografmi, ekológmi, krajinnými plánovačmi, dizajnérmi a manažérmi pri ich pokuse preklenúť medzery medzi prírodnými, humánnymi a urbánnymi systémami. 

**Ekológia krajiny** sa podľa Formana a Godrona (1993) zameriava na: 

* štruktúru, priestorový charakter krajinných zložiek a ekologických objektov (ako sú živočíchy, biomasa, minerálne živiny),
* funkcie, tok objektov medzi krajinnými zložkami,
* zmenu a premeny tejto mozaiky v čase.

Vyššie citovaní autori vyčleňujú sedem všeobecných princípov krajinnej ekológie. Tieto zahrnujú štruktúru a funkciu, biotickú diverzitu, tok druhov, prerozdelenie živín, tok energie, zmenu a stabilitu krajiny. 

Toto však nie je jediný prístup k predmetu a obsahovej náplni ekológie krajiny. Reprezentuje skôr ekosystémový ako geosystémový prístup a princíp štúdia krajiny a vzťahov v jej sfére. Na Slovensku (predtým v Česko-Slovensku) smerovalo úsilie vo vývoji krajinnej ekológie predovšetkým k rozpracovaniu jej základov do podoby reálne aplikovateľnej v krajinno-ekologickom plánovaní (Ružička, Ružičková, Žigrai 1978, Ružička, Miklós 1982 a iné práce Ružičku i jeho spolupracovníkov). Úroveň tohto plánovania dosiahla veľmi vysoký stupeň, o čom svedčí aj to, že jeho metodické základy odporučili na Summite o Životnom prostredí v Rio de Janeiro v r. 1992 prijať z celosvetového hľadiska.
Cesta na siedmich vrcholoch
V teórii grafov sa termínom **cesta** v grafe *G = (V, E)* označuje postupnosť {\displaystyle P=(v\_{0},e\_{1},v\_{1},\ldots ,e\_{n},v\_{n})}, pre ktorú platí {\displaystyle e\_{i}=\{v\_{i-1},v\_{i}\}} (poprípade {\displaystyle e\_{i}=(v\_{i-1},v\_{i})} pre orientované grafy) a naviac {\displaystyle v\_{i}\neq v\_{j}{\mbox{ pro }}i\neq j}. Je to teda postupnosť vrcholov, pre ktorú platí, že v grafe existuje hrana z daného vrcholu do jeho následníka. Žiadne dva vrcholy (a teda ani hrany) sa neopakujú.

Posledná podmienka odlišuje cestu od dvoch podobných pojmov:

* *ťah* je postupnosť, v ktorej sa môžu opakovať vrcholy, ale nie hrany
* *sled* je postupnosť, v ktorej sa môžu opakovať aj hrany

Vlastnosti
----------

* *dĺžka* cesty je počet jej hrán alebo vrcholov (pre rôzne účely sa definuje rôzne)
* ak je graf *G = (V, E)* vážený s ohodnotením {\displaystyle w:E\rightarrow \mathbb {R} }, potom *váha* (cena, …) cesty *P* v grafe G je {\displaystyle \sum \_{e\in P}{w(e)}}
* ak povolíme {\displaystyle v\_{0}=v\_{n}}, už nejde o cestu, ale o kružnicu

Disjunktné cesty
----------------

Cesty {\displaystyle P=(v\_{0},e\_{1},v\_{1},\ldots ,e\_{n},v\_{n})} a {\displaystyle P'=(v\_{0}',e\_{1}',v\_{1}',\ldots ,e\_{m}',v\_{m}')} sú

* *vrcholovo disjunktné*, pokiaľ {\displaystyle \{v\_{i}\}\cap \{v\_{j}'\}=\emptyset }
* *hranovo disjunktné*, pokiaľ {\displaystyle \{e\_{i}\}\cap \{e\_{j}'\}=\emptyset }

Kružnica
--------

**Kružnicou** nazývame uzavrenú cestu. Teda cestu, ktorá začína a končí v rovnakom vrchole.

Pozri aj
--------

* Eulerovský graf
* Súvislý graf
* Problém obchodného cestujúceho

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Cesta (graf) na českej Wikipédii.*
**Larisa Iosifovna Bogorazová** (rus. Лариса Иосифовна Богораз), tiež *Larisa Iosifovna Bogorazová-Bruchmanová* (rus. Лариса Иосифовна Богораз-Брухман; \* 8. august 1929, Charkov, Ukrajina – † 6. apríl 2004, Moskva, Rusko) bola ruská disidentka, publicistka a obhajkyňa ľudských práv. Vyštudovaná filologička a doktorka filozofie.

Životopis
---------

V roku 1950 vyštudovala filológiu na Charkovskej univerzite. Do roku 1961 pôsobila ako učiteľka ruštiny na rôznych školách v Kalužskej oblasti a v Moskve. V rokoch 1961 – 1964 postgraduálne študovala matematickú a štruktúrnu lingvistiku ruského jazyka v Ústave ruského jazyka Akadémie vied ZSSR. V rokoch 1964 – 1965 prednášala všeobecnú lingvistiku na filologickej fakulte Novosibirskej univerzity. V roku 1965 obhájila svoju kandidátsku dizertačnú prácu. 

Po zatknutí svojho prvého manžela spisovateľa Julija Danieľa a spisovateľa Andreja Siňavského sa začala zapájať do aktivít novovznikajúceho disidentského hnutia. Stala sa obhajkyňou politických väzňov, informovala o nich verejnosť v Sovietskom zväze i v zahraničí a vláde písala otvorené listy, v ktorých žiadala spravodlivosť a ich prepustenie.

25. augusta 1968 sa zúčastnila osemčlennej manifestácie na Červenom námestí v Moskve na protest proti vpádu vojsk Varšavskej zmluvy do Česko-Slovenska. Tento čin sa pre zúčastnených, ako aj pre sovietsku spoločnosť, stal osudovým. Nie však pre stiahnutie vojsk, ale pre zmenu vo vzťahoch spoločnosti k sovietskej moci. Larisa Bogoraz bola spolu s ostatnými za tento čin odsúdená do vyhnanstva na 4 roky do Irkutskej oblasti. 

Na súde v októbri 1968 Bogorazová povedala, že by bola radšej ostala doma a pridala svoj anonymný hlas k veľkým a známym protestujúcim osobnostiam, „*ale tu nebolo nikoho*".

V 80. rokoch sa zaslúžila o obnovenie iniciatívy monitorujúcej dodržiavanie ľudských práv - Moskovskej helsinskej skupiny.

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Богораз, Лариса Иосифовна na ruskej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * abART: 149975
* BnF: 13560544p
* GND: 128948566
* ISNI: 0000 0000 1581 2838
* NK ČR: js20070223003
* VIAF: 19844823
**ZooM+** je festival vokálnej hudby bez použitia hudobných nástrojov, ktorý sa pravidelne uskutočňuje v Trnave, zvyčajne na prelome septembra a októbra. Festival organizuje Vokálna skupina KRUHY v spolupráci s Mestom Trnava od roku 2008.

Festival bol založený ako prvé a jediné podujatie svojho druhu na Slovensku za účelom priblíženia a cappella žánru širšiemu publiku.

História
--------

Festival bol založený v roku 2008. Úvodný ročník ZooM+ sa uskutočnil 25. - 27. septembra 2008. Festival otvorila *Vokálna skupina KRUHY* (SK) nasledovaná *Banchieri Singers* (HU). Ďalej sa predstavili *Close Harmony Friends* (SK) a *Voxtet* (CZ). Úvodný ročník uzavreli *Basix* (DK).

2. ročník festivalu sa uskutočnil 24. - 26. septembra 2009 opäť v priestoroch Arcibiskupského úradu v Trnave. Hosťami festivalu boli *Fragile* (SK), skupina *Pitsj* (NO), *Velvet Voices* (AT) a akustická skupina *Affabre Concinui* (PL). 

3. ročník sa uskutočnil v dňoch 7. - 9.10. 2010 a odprezentoval vystúpenia svojich hostí v kine Hviezda v Trnave. Hosťami festivalu boli *Sklo* (SK), *Affetto* (CZ), *Mezzotono* (IT), skupina *BIT* (SLO), *Mansound* (UA). 

4. ročník festivalu sa konal 8. - 9. októbra 2011, opäť v trnavskom kine Hviezda. Hosťami boli *b vocal* (ESP), *Postyr* (DK), *Stouxingers* (DE) a *Vocal Six* (SWE). Vystúpenie skupiny Postyr na festivale možno charakterizovať ako prvé živé vystúpenie elektronickej a cappella na Slovensku.

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka festivalu

| * z
* d
* u
Hudobné festivaly na Slovensku |
| --- |
| Aktívne hudobné festivaly a súťaže | 
* Ars Organi Nitra
* Bratislavské hudobné slávnosti
* Bratislavské jazzové dni
* Bumbershoot
* CampFest
* DobroFest
* Dobrý festival
* Easthetic
* Grape
* Hardfest
* Hip Hop Žije
* Hummel Fest
* Music festival Piešťany
* Organové dni Jozefa Grešáka
* Pohoda
* Punkáči deťom
* Rock pod Kameňom
* Rock pod Sninským kameňom
* Skapal pes fest
* Soaré
* Topfest
* Turbanfest
* Uprising
* Viva Musica! festival
* Vrbovské vetry
* Festival zlej hudby
* ZooM+
* Žákovic Open

 |
| Neaktívne hudobné festivaly a súťaže | 
* Bratislavská lýra
* Festival Hodokvas
* HuRyTan
* Koncert mladosti
* Svätojurský Rámus
* Without Shame Festival

 |
| Pozri aj: Kategória:Hudobné festivaly na Slovensku • Kategória:Folklórne festivaly na Slovensku |

Súradnice: 48°22′42″S 17°35′15″V﻿ / ﻿48,378471°S 17,587609°V﻿ / 48.378471; 17.587609
**Letectvo Japonskej cisárskej armády** (jap. 大日本帝國陸軍飛行戰隊 – *Dai-Nippon teikoku rikogun kókútai*) bolo leteckou zložkou Japonskej cisárskej armády, ktorá bola zodpovedná za letecké operácie na podporu cisárskej armády (prieskum, vzdušné krytie, vzdušná podpora, vzdušný transport, atď.) a s tým súvisiacu obranou domácich ostrovov. Svoje úlohy cisárske armádne letectvo plnilo od svojho vzniku v roku 1910 až do kapitulácie Japonského cisárstva v roku 1945.

Počiatky cisárskeho letectva siahajú do roku 1910, kedy boli do Japonského cisárstva dovezené prvé dve lietadlá ťažšie ako vzduch. Už v septembri 1914 sa lietadlá cisárskej armády zapojili do bitky o Čching-tao. 

Spočiatku cisárske armádne letectvo nakupovalo, či neskôr aj vyrábalo, lietadlá zahraničných konštrukcií, ale po prvej svetovej vojne začalo vyvíjať aj svoje vlastné konštrukcie, ktoré nakoniec úplne prevládli. Na rozdiel od cisárskeho námorného letectva sa cisárske armádne letectvo sústredilo na taktickú podporu pozemných jednotiek, zatiaľ čo diaľkovým a strategickým úderom nebola venovaná dostatočná pozornosť.

Počas druhej čínsko-japonskej vojny si dokázali armádni piloti vybojovať vzdušnú prevahu nad čínskym letectvom, ale pri stretoch so sovietskym letectvom nedokázali zabrániť porážkam cisárskej armády pri Chasane a Chalchyn gole. Počas vojny v Pacifiku bolo cisárske armádne letectvo nasadené hlavne v západnej časti impéria – od Mandžukua, cez Čínu, Filipíny, Barmu, Francúzsku Indočínu, Malajsko až po Holandskú východnej Indii a Novú Guineu. Po počiatočnom úspechu museli síce obratné, ale slabo vyzbrojené a väčšinou nechránené lietadlá cisárskej armády čeliť prevahe Spojencov. Armádne letectvo sa tiež podieľalo na obrane domácich ostrovov, kde muselo koncom vojny čeliť kvalitatívne prevahe Spojencov (najmä hromadným náletom bombardérov B-29 Superfortress a palubných lietadiel), nedostatku strategických surovín a vycvičených pilotov. V snahe zastaviť postup Spojencov sa uchýlilo k taktike samovražedných útokov, či už proti lodiam v štýle kamikadze, či taranovanie B-29.

Po japonskej kapitulácii bolo cisárske armádne letectvo (rovnako ako cisárska armáda) rozpustené.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Letectvo Japonskej cisárskej armády**

Externé odkazy
--------------

* www.j-aircraft.com (po anglicky)
* Håkans aviation page (po anglicky)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Japonské císařské námořní letectvo na českej Wikipédii.*
**Zora Liptáková** (\* 12. august 1939, Brezno-Bujakovo – † 9. november 1983, Banská Štiavnica) bola slovenská múzejníčka a etnografka.

Životopis
---------

R. 1961 absolvovala archeológiu na Filozofickej fak. UK v Bratislave, 1970 PhDr. na Filozofickej fak. Univerzity J.E. Purkyňu v Brne. Odborná pracovníčka Archeologického múzea v Nitre, Múzea nábytky a bytovej kultúry na hrade Červený Kameň, SNM v Bratislave (1969-1973 vedúca historického odd.), samostatná odborná pracovníčka-etnografka Slov. Banského múzea v Banskej Štiavnici, vedúca národopisného odd. Šarišského múzea v Bardejove. Vo svojej práci realizovala záchranné archeologické výskumy na stavbách Duslo Šaľa, Úľany nad Žitavou, prieskum trasy ropovodu a i. Realizovala výskum v Banskej Štiavnici a jej okolí (najmä na Sitne). Podieľala sa na výskume najst. baníctva na Slovenska v Španej Doline. Sústredila sa na dokumentáciu baníckeho ľudového umenia z jednotlivých banských regiónov Slovenska. V ostatnom období predmetom jej záujmu sa stali maľované strelecké terče. Roku 1983 pripravila ich výstavu v Banskej Štiavnici.

Literatúra
----------

* LIPTÁKOVÁ, Zora. In:  *Lexikón slovenských žien*. Martin : Slovenská národná knižnica; Národný biografický ústav, 2003. 288 s. ISBN 80-89023-30-4. S. 149.

Externé odkazy
--------------

* Regionálne osobnosti VKMK – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Autoritné údaje: * GND: 1208735047
* SNK: 163732
* VIAF: 5203156565698123500004
Súradnice: 48°43′41″S 21°15′55″V﻿ / ﻿48,728191°S 21,265211°V﻿ / 48.728191; 21.265211

**Bencúrova ulica** v Košiciach leží v mestskej časti Staré mesto v okrese Košice I.

História
--------

Ulica vznikla v druhej polovici 19. storočia počas vzniku železničnej stanice, no dlhý čas bola bez mena. Až v roku 1912 sa rozhodlo o pomenovaní ulice podľa vtedajšieho ministra dopravy Uhorska Gabriela Barossa. Po vzniku Česko-Slovenska bol tento názov pochopiteľne neprijateľný, preto sa mestskí radní rozhodli pomenovať ulicu po americkom prezidentovi Woodrow Wilsonovi. Za maďarskej okupácie v rokoch 1938 až 1945 sa používal uhorský názov z roku 1912 a po druhej svetovej vojne do roku 1949 opäť názov Wilsonova okružná. 1. júla 1949 bola ulica pomenovaná podľa nemeckého filozofa Friedricha Engelsa. Ulica bola v roku 1973 výrazne skrátená z dôvodu výstavby novej budovy železničnej stanice a bola tu zrušená i električková trať. Torzo ulice, ktoré ostalo od roku 1990 nesie meno Júliusa Bencúra, maďarského realistického maliara, ktorý žil dlhé roky v Košiciach.

Susedné ulice
-------------

Masarykova, Kmeťova, Stromová, Löfflerova


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Košický portál |
Súradnice: 16°36′30″J 70°51′00″Z﻿ / ﻿16,60833°J 70,85000°Z﻿ / -16.60833; -70.85000

**Huaynaputina** (kečuánsky: **Waynaputina** - *nová sopka*) je neaktívny stratovulkán, ktorý je pôvodcom najsilnejšej sopečnej erupcie v Južnej Amerike v novodobých dejinách. Tento pomerne nenápadný vulkán sa nachádza v južnom Peru, asi 70 km juhovýchodne od mesta Arequipa.

Staršia stavba je prekrytá vrstvami popola a prachu, pochádzajúceho z erupcie z februára 1600, ktorá vyprodukovala približne 30 km3 dacitovej tefry, popola a prachu, vrátane mohutných pyroklastických prúdov a lahárov, ktoré sa zastavili až na pobreží Pacifiku, vzdialeného 120 km. Výbuch a sprievodné zemetrasenia značne poškodili mestá Arequipa, Moquengua a viacero dedín, náprava škôd trvala asi 150 rokov. Popol pri výbuchu sa rozptýlil v stratosfére a ovplyvnil klímu na severnej pologuli, podobne ako neskoršia erupcia sopky Krakatoa v Indonézii.

Externé odkazy
--------------

* www.volcano.si.edu - stratovulkán Huaynaputina na Global Volcanism Program (po anglicky)
**Paul Benjamin Mendelsohn** (\* 3. apríl 1969, Melbourne, Austrália) je austrálsky herec, ktorý sa preslávil vďaka svojej úlohe vo filme *The Year My Voice Broke* (1987).

Kariéra
-------

Objavil sa vo filmoch *Návrat Temného rytiera* (2012), *Starred Up* (2013), *Hazardní hráči* (2015), *Rogue One: A Star Wars Story* (2016), *Najtemnejšia hodina* (2017) a *Ready Player One: Hra sa začína* (2018). V roku 2017 sa pripojil k filmovej sérií Marvel Cinematic Universe ako postava Talosa vodcu skupiny Skrullov vo filmoch *Captain Marvel* (2019) a *Spider-Man: Ďaleko od domova* (2019). V budúcnosti sa má ďalej v rámci série objaviť v seriály Tajná invázia (2023).

V rokoch 2015 až 2017 hral v netflixovom seriály *Bloodline*. Za výkon získal nomináciu na Zlatý glóbus a získal cenu Emmy v kategórií najlepší mužský herecký výkon vo vedľajšej úlohe. V roku 2020 hral v kriminálno-hororovej minisérii od stanice HBO *Outsider*.

Referencie
----------

1. ↑   *Ben Mendelsohn* [online]. portrait.gov.au, [cit. 2023-03-02]. Dostupné online. (po anglicky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Ben Mendelsohn**

Externé odkazy
--------------

* Ben Mendelsohn v Česko-Slovenskej filmovej databáze
* Ben Mendelsohn v Internet Movie Database (po anglicky)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Ben Mendelsohn na českej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * BnF: 15038452r
* GND: 1060350173
* ISNI: 0000 0003 7450 401X
* LCCN: no2004082206
* NK ČR: xx0217045
* VIAF: 78495269
* WorldCat: lccn-no2004082206
Vlajka Anguilly
**Vlajka Anguilly** – používa sa britská modrá služobná vlajka (*Blue Ensign*) s miestnym vlajkovým emblémom (nazývaným po anglicky *badge*) z roku 1967, ktorý je umiestnený vo vlajúcej časti. Je to štít zo znaku v ktorom uprostred bieleho poľa sú vyobrazené tri oranžové delfíny stočené do kruhu, ktorý symbolizujú priateľstvo, sílu a vytrvalosť ostrovanov. Pod nimi je svetlomodrá časť, ktorá značí more, ktoré ostrov obklopuje, ale aj mladosť, nádej a perspektívy rozvoja. Biela farba značí mierumilovnosť. 

Táto vlajka sa oficiálne používa od roku 1980.

Galéria
-------

* Vlajka Anguilly (1967 – 1980)Vlajka Anguilly (1967 – 1980)

| * z
* d
* u
Vlajky krajín Severnej Ameriky |
| --- |
| 
* Antigua a Barbuda
* Bahamy
* Barbados
* Belize
* Dominika
* Dominikánska republika
* Grenada
* Guatemala
* Haiti
* Honduras
* Jamajka
* Kanada
* Kostarika
* Kuba
* Mexiko
* Nikaragua
* Panama
* Salvádor
* Spojené štáty
* Svätá Lucia
* Svätý Krištof a Nevis
* Svätý Vincent a Grenadíny
* Trinidad a Tobago

**Závislé územia a ďalšie teritória:**
* Americké Panenské ostrovy
* Anguilla
* Aruba
* Bermudy
* Britské Panenské ostrovy
* Grónsko
* Guadeloupe
* Holandské Antily
* Kajmanie ostrovy
* Martinik
* Montserrat
* Portoriko
* Saint Pierre a Miquelon
* Turks a Caicos

 |
**Vladárka** je potok na hornom Pohroní, na území okresu Banská Bystrica. Je to pravostranný prítok Zolnej, má dĺžku 7,4 km a je tokom V. rádu. 

Preteká Zvolenskou kotlinou, kde aj pramení v podcelku Bystrická vrchovina, na juhovýchodnom svahu Stráže (697,4 m n. m.), v nadmorskej výške približne 570 m n. m. severne od obce Poniky. Od prameňa tečie severojužným smerom cez Ponickú Lehôtku, následne juhozápadným smerom cez Poniky, sprava priberá prítok spod kóty 601,1 m, stáča sa na juh a na okraji spomenutej obce priberá ľavostranný prítok z oblasti Maďarovho dielca. Ďalej sa stáča na západ, sprava priberá prítok vytekajúci z Oraveckého prameňa, opätovne sa stáča na juhojuhozápad a preteká obcou Oravce. Severne od susednej obce Čačín ústi v nadmorskej výške cca 407 m n. m. do Zolnej.

Referencie
----------

1. ↑   *Názvy vodných tokov* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2022-04-15]. Dostupné online.
2. ↑   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2022-04-15]. Dostupné online.

  


| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí **Zolnej** |
| --- |
| *Zolná* → *Slatina* → *Hron* → *Dunaj* |
| Bečovský potok · Biely potok · Čierny jarok · Hlboký potok · Hrochotský potok · **Hučava** · Javorový potok · Kalinovec · Koncový potok · Kráľova voda · Kyslinky · Lavička · Lažteky · Lieskovský potok · Lovné · Lukovský potok · Malá Zolná · Očovka · Piačkov potok · Poliansky · Potôčik · Sebedínsky potok · Teplička · Vladárka · Zlatý potok · **Zolná** · Zolnica · Žiarsky potok |
**Hagésias** (starogr. *Ἀγησίας* – *Hagésias*) bol v roku 468 pred Kr. olympijský víťaz pretekov na vozoch ťahaných párom mulov.

Hagésias, syn Sóstrata z arkádskeho Stymfalu, bol na 78. olympijských hrách korunovaný vencom za víťazstvo v preteku na vozoch ťahaných párom mulov. Jeho víťazstvo z Olympie ospieval v oslavnej lyrickej básni Pindaros, naslávnejší starogrécky predstaviteľ zborovej lyriky, ktorý podľa vlastných slov chcel „*pamätník slávy víťaza pred zrakom všetkých vztýčiť."* Pindaros uvádza, že Hagésias pochádzal z rodiny *Iamidovcov*, slávnych veštcov z Olympie. Jeho rodným mestom bol Stymfalos v Arkádii, ale trvalý domov si našiel v sicílskych Syrakúzach, kde sa stal stúpencom tyrana Hieróna.

Preteky na vozoch ťahaných párom mulov (apéné) sa v Olympii zaradili do programu súťažných disciplín na 70. hrách v roku 500 pred Kr.. Staroveký autor Pausanias uvádza, že preteky štvorkolesových vozov ťahaných mulmi neboli starou disciplínou a u divákov neboli v obľube, lebo Éliďania považovali muly za nepekné, opovrhnutiahodné zvieratá, nad ktorými spočívala pradávna kliatba. Pre divácky nezáujem sa preto táto disciplína na 84. hrách v roku 444 pred Kr. zrušila.

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. 1 2  Isidore Silver, *Ronsard and the Hellenic Renaissance in France*, str. 171
2. 1 2  Pindaros, *Olympionikoi*, 6.
3. ↑  Vojtech Zamarovský. *Vzkriesenie Olympie*. Bratislava : Šport, 1986. 77-043-86. S. 173.
4. 1 2  Vojtech Zamarovský. *Vzkriesenie Olympie*. Bratislava : Šport, 1986. 77-043-86. S. 156.
5. ↑  Pausanias, *Periégésis tés Hellados*, 5,9,2.
6. ↑  Pausanias, *Periégésis tés Hellados*, 5,9,1.

Pozri aj
--------

* Zoznam olympijských víťazov staroveku
**Kategoriálna vlastnosť frazém** sú základné definičné vlastnosti, vymedzujúce frazému ako samostatný jazykový útvar. Nejednotnosť pri definovaní frazém sa prejavuje v rozdielnom počte a charaktere vyčleňovaných k. v. Počas vývoja frazeologickej teórie boli vyčlené kritéria, ktoré vychádzali z celistvej povahy frazém ako útvaru: ustálenosť, reprodukovateľnosť, ekvivalentnosť slovu, nemodelovosť, viazanosť významov komponentov, neodvoditeľnosť významu frazém z ich komponentov, t. j. ich nesúčtovosť, sémantická nerozložiteľnosť; z povahy štrukúry frazém: viacslovnosť, syntaktická ustrnulosť, nezameniteľnosť komponentov; zo štruktúrnych, sémantických a funkčných nepravidelností frazém: transformačná a paradigmatická defektnosť, anomálnosť; z referenčnej povahy frazeologickej nominácie: obraznosť, expresívnosť, emocionálnosť ap.

Literatúra
----------

* J. Filipec – F. Čermák, 1985.

*Článok pôvodne čerpal z diela ĎURČO, Peter (ed.). Frazeologická terminológia (1995) uverejneného na webe Jazykovedného ústavu Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied.*
Súradnice: 33°17′00″S 131°25′56″V﻿ / ﻿33,28333°S 131,43222°V﻿ / 33.28333; 131.43222

**Curumi** je komplex lávových dómov, nachádzajúcich sa na severovýchodnom okraji japonského ostrova Kjúšu. V horninovej stavbe komplexu prevládajú andezity a dacity. Vek komplexu sa odhaduje na holocén, staršie prejavy sopečnej činnosti sú charakteristické ukladaním pyroklastických prúdov, mladšia aktivita naopak produkciou láv a tvorbou lávových dómov. V historickej dobe bola zaznamenaná jediná erupcia - v roku 867. Oblasť komplexu je tiaž známa výskytom početných horúcich prameňov.

Zoznam vulkanických foriem komplexu Curumi
------------------------------------------

* **Lávové dómy**
	+ Curumi-dake (1 374 m)
	+ Garan-dake (1 045 m)
	+ Hjuuga-dake (1 080 m)
	+ Imorigaširo (1 061 m)
	+ Jufu-dake (1 584 m)
	+ Taihei-zan (792 m)
	+ Uči-jama (1 272 m)

Externé odkazy
--------------

* www.volcano.si.edu - lávový komplex Curumi na Global Volcanism Program (po anglicky)
**Haha Crew** je slovenská rapová skupina. Členovia skupiny pochádzajú z Košíc. Vznikli v roku 2011 ako skupina kamarátov, ktorí sa zaujímali o hudbu, módu a pouličnú kultúru. Po desiatkach nevydaných skladieb nahrali na YouTube zopár freestyleov a, podľa slov interpretov, nepodstatných vecí. Všetko to vyvrcholilo v apríli roku 2013 – vtedy sa na verejnosť dostáva videosingel „Rap & Móda", v tej dobe jedna z najkontroverznejších a zároveň najviac newschoolových vecí na scéne. Práve tento počin odpálil kariéru dnešnej HAHA CREW. Postupom času začína rapovať aj ďalší člen – Zayo, a neskôr aj Dalyb.

Začiatky
--------

Haha Crew začala v zložení Samey, Dalyb, Zayo, Kidd, Oskar a Dolar. Prvá vec, ktorú vydali, bola pesnička „Tango", kde mal Samey svoju rapovú premiéru, o beat sa postaral Dalyb a na feat si zavolali Supu. Neskôr nahrali na svoj YouTube kanál dve freestyle videá. Po freestyloch vyšla ďalšia skladba „Ticho". Produkciu mal na starosti Kidd a za mikrofón sa postavili Samey, Puerto a interpretka Salome (vokály).

Zmena nastala, keď sa k skupine pridal Gumbgu. Priniesol Haha Crew nový zvuk. Gumbgu nahral uvítací song *Aladin* ktorý Vyšiel na Youtube kanáli HAHA CREW. Gumbgu sám neskôr odišiel a stal sa členom labelu Archetyp 51.

V decembri 2014 vydali album *Vlna* pod taktovkou I Love Party Production.

Do projektu PODZEMGANG Samey prispel songom Karamel, video produkciou niekoľkých klipov a Dalyb sa postaral o zvukovú produkciu viacerých skladieb.

Diskografia
-----------

### Albumy

Vlna (2014)| č. | Skladba | Skladateľ(ia) | Producent(i) | Dĺžka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | "Ľalia" | Samuel Sadiv · Dalibor Stofan | Dalyb | 2:21 |
| 2. | "Jahody" | Samuel Sadiv · Dalibor Stofan | Dalyb | 5:32 |
| 3. | "INFIS" | Samuel Sadiv · Dalibor Stofan | Dalyb | 2:27 |
| 4. | "Mercedes Freestyle" | Samuel Sadiv · Dalibor Stofan | Dalyb | 4:20 |
| 5. | "Dni" (featuring Gleb) | Samuel Sadiv · Dalibor Stofan
Gleb | Dalyb | 5:24 |
| 6. | "Rollin Stones" (featuring Tekashi 6ix9ine) | Samuel Sadiv · Dalibor Stofan
Wallah Dan | Dalyb | 3:53 |
| 7. | "Chop Suey" | Samuel Sadiv · Dalibor Stofan | Dalyb | 3:22 |
| 8. | "V zimných bundách" | Samuel Sadiv · Dalibor Stofan | Dalyb | 3:50 |
| 9. | "Jebať na nich" | Samuel Sadiv · Dalibor Stofan | Dalyb | 4:15 |
| 10. | "Vlna" | Dalibor Stofan | Dalyb | 4:24 |

### Mimoalbumové skladby

| Skladba | Skladateľ(ia) | Producent(i) | Dĺžka | Rok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| "Rap & Móda" | Samuel Sadiv · Dalibor Stofan | Dalyb | 3:19 | 2013 |
| "" | Samuel Sadiv · Dalibor Stofan · Gumbgu | Dalyb | 3:15 | 2013 |
| "Fuck Swag 2" (with Yzomandias) | Samuel Sadiv · Dalibor Stofan · Gumbgu
Jakub Vlček · God Boi | Dalyb | 5:00 | 2013 |

### Sólo albumy

* Samey - *Mama neviem kedy prídem domov* (2017), *XYZ* (2019), Anarchia (2021), Slzy ulíc (2023)
* Dalyb - *Prod. Dalyb* (2018), TEEN(R)AGE (2019)
* Zayo - *Navždy mladý* (2018), *Happy Halloween EP* (2019), Wassup (2021), PARTYWEEK (2022)

Členovia
--------

* Samey - rap (Samuel Sadiv)
* Dalyb - produkcia/rap (Dalibor Štofan)
* Zayo - rap (Matúš Zajac)
* Oskar (Oskar Kočik)
* Kidd (Ivan Pastyrčák)
*Pre vodnú zátoku, pozri: fjord.*
Súradnice: 64°04′00″S 21°57′00″Z﻿ / ﻿64,06667°S 21,95000°Z﻿ / 64.06667; -21.95000

**Hafnarfjörður** alebo **Hafnarfjordur** ['hapnarˌfjœrðør̥] je prístavné mesto na juhozápadnom pobreží Islandu, asi 10 kilometrov južne od Reykjavíku. Je to tretie najväčšie mesto na Islande, hneď po Reykjavíku a Kópavogure s populáciou 26 003 obyvateľov. Hafnarfjörður dosiahol počet 25 000 obyvateľov 29. februára 2008.

Ako tretie najväčšie mesto má Hafnarfjörður vytvorený miestny priemysel a množstvo mestských aktivít, vrátane výročných festivalov.

Miestny priemysel
-----------------

Len dva kilometre od Hafnarfjörðuru sa nachádza hliníková huta, patriaca spoločnosti Alcan. Alcan ju chce rozšíriť, čím by sa stala štvrtou najväčšou hutou v Európe.

V referende v roku 2006 občania hlasovali za rozšírenie huty.

Dejiny
------

V knihe Landnámabók, ktorá popisuje osídľovanie Islandu, sa píše, že prvá zmienka o Hafnarfjörðuru je z konca 14. storočia. Mestský status získal v roku 1908.

Miestne festivaly
-----------------

### Jasné dni

Každý rok sa v máji koná festival *Jasné dni*. Podujatia zahŕňajú premietanie krátkych filmov a koncerty, a zvyčajne sa Jasné dni končia oslavou islandských námorníkov.

### Vikingský festival

Vikingský festival v Hafnarfjörðure sa koná každoročne na letný slnovrat. Miestny bar a reštaurácia *Fjörukráin* začína a udržuje festival dodnes.

Bazény
------

Hafnarfjörður má napriek svojej nízkej populácii tri plavecké bazény. Toto je známy jav pre každé mesto na Islande kvôli výskytu geotermálnej energie.

Partnerské mestá
----------------

* Nemecko  Cuxhaven, Nemecko
* Fínsko  Hämeenlinna, Fínsko
* Estónsko  Tartu, Estónsko
* Švédsko  Uppsala, Švédsko

Šport
-----

Miestny futbalový klub FH Hafnarfjordur vyhral trikrát za sebou Islandskú Premier League (2004, 2005, 2006, aj 2008). Mužský hádzanársky klub FH Hafnarfjörður je zase 16-násobný majster Islandu. Konkurenčný klub – Haukar Hafnarfjörður je 9-násobným hádzanárskym majstrom.

Známi ľudia
-----------

* Jóhanna Guðrún Jónsdóttir (Yohanna) narodila sa v Kodani, ale vyrástla v Hafnarfjörðure. Reprezentovala Island na hudobnej súťaži Eurovision Song Contest 2009 v Moskve v Rusku s piesňou "Is It True?" a získala druhé miesto.

* Mesto je aj súčasným domovom Magnúsa Vera Magnússona.

* Hudobná skupina Jakobínarína je odtiaľto.

* Domov herca Stefána Karla Stefánssona, známeho ako Robbie Rotten v hitovom detskom TV seriáli LazyTown aj známeho islandského popového speváka Björgvina Halldórssona a abstraktných umelcov Guðmundura Karla a Patricka Karla.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Hafnarfjörður**

Externé odkazy
--------------

* Hafnarfjörður - Obrázková galéria z www.islandsmyndir.is
* Fotky
* Google Maps
* Stránka mestskej samosprávy.

1. ↑   *Twin Cities of Tartu* [online]. ©2007 City of Tartu, [cit. 2009-01-04]. Dostupné online.
Cessna 182
**Cessna 182**, známa aj pod menom **Skylane** je štvorsedadlové (s možnosťou doplnenia dvoch detských sedadiel do batožinového priestoru), vysokovýkonné, jednomotorové, ľahké lietadlo. Toto lietadlo bolo zavedené do prevádzky v roku 1956 a existuje početné množstvo variant Cessny 182, vrátane verzie so zasunuteľným podvozkom. Cessna 182 je druhý najobľúbenejší model lietadla Cessna po modeli Cessna 172.

Vznik a vývoj
-------------

Cessnu 182 predstavili v roku 1956 ako trojkolesový variant k modelu Cessna 180. V roku 1957 bol variant 182A predstavený pod názvom *Skylane*. K neskorším modelom boli pridané účinnejšie motory a väčšie okná.

Cessna sa v roku 1990 znovu vrátila k produkcii viacúčelových lietadiel ako bol napríklad aj tento model. V roku 2005 Cessna začala ponúkať elektronické multifunkčné displeje na zobrazovanie informácií Garmin G1000 ako voliteľnú inováciu do Skylana. Neskôr sa stala avionika tohto typu v kokpite štandardným vybavením.

Technické údaje a výkony (Cessna 182T)
--------------------------------------

* **Posádka:** 1
* **Kapacita:** 4 cestujúci
* **Dĺžka:** 8,8 m
* **Výška:** 2,8 m
* **Nosná plocha:** 16,2 m²
* **Rozpätie:** 11,0 m
* **Profil:** NACA 2412
* **Hmotnosť prázdneho lietadla:** 894 kg
* **Vzletová hmotnosť lietadla:** 1411 kg
* **Nosnosť:** 517 kg
* **Motor:** 1×Lycoming IO-540-AB1A5 3-Bladed Constant Speed, výkon 172 kW
* **Maximálna rýchlosť:** 324 km/h
* **Stúpavosť:** 4,7 m/s
* **Dolet:** 1 722 km
* **Dostup:** 5 517 m

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Cessna 182**


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál letectvo |
**Barónka Lili** (***Lili bárónő***) je opereta, ktorú zložil Jenő Huszka. Premiéra sa konala 7. marca 1919 vo Városi színház v Budapešti. Libreto napísal Ferenc Martos, ktorý v tom čase žil vo Švajčiarsku a s Huszkom sa stýkal len písomne. Opereta patrí k najväčším úspechom autora, aj keď jej cesta ku sláve počas búrlivých povojnových politických udalostí v Maďarsku nebola práve jednoduchá.

Opereta bola sfilmovaná v roku 1943 pod názvom Zenélő Malom (režisér: István Lázár). Dej operety výrazne prepracovali pre tento film Albert Harasztos a Emil M. Szuchy.

Obsah
-----

### I. dejstvo

Barón Malomszegi kúpi majetok skrachovanej rodiny grófa Illésházyho. Gróf sa práve balí keď prichádzajú noví majitelia a Illésházyho považujú za komorníka. Keďže sa Illésházymu páči mladá slečna Lili (dcéra nového majiteľa), rozhodne sa hrať komorníka.

### II. dejstvo

Illésházy si získa taký rešpekt u nových majiteľov, že sa stane v podstate riaditeľom celého majetku a považujú ho skôr za partnera, ako za zamestnanca. Keď však príde Illésházyho stará láska Klarisa, rozhodne sa z pomsty Illésházyho prezradiť a naznačiť, že jeho zámerom bolo Lili zviesť. Illésházy odchádza a Lili sa zasnúbi s Frédim, ktorý mal o ňu už dlhší čas záujem.

### III. dejstvo

Konajú sa konské dostihy. Favoritom je Tündér z Lilinej stajne. Jeho jazdec, barón Stanci však preteky zmešká. V poslednej chvíli ho zastúpi Illésházy a vyhrá súťaž. Po pretekoch sa mu podarí presvedčiť Lili o svojich vážnych úmysloch a dajú sa opäť dokopy. Odmietnutý Fredi odchádza s Klarisou.
**Baset** je krátkonohé poľovnícke plemeno psa uznané v FCI pod číslom 163.

História
--------

Plemeno vzniklo koncom 16. storočia vo Francúzsku. Spolu s plemenom Svätohubertský pes a ďalšími podobnými plemenami patrí medzi farbiare.

Názov baset pochádza z francúzskeho slova *bas*, čo znamená nízky. Črty hlavy baseta a ostrý čuch naznačujú, že sa toto plemeno vyvinulo z trpasličej mutácie anglického farbiara. Baset sa objavil vo Veľkej Británii až v 2. polovici 19. storočia.

V roku 1875 ho predstavili na výstave psov vo Wolverhamptone. V roku 1883 sa vytvoril klub priaznivcov baseta. Nadšenou obdivovateľkou basetov bola kráľovná Alexandra, manželka Eduarda VII. a pravidelne sa s nimi zúčastňovala na výstavách. Jeden z jej psov zvíťazil v roku 1909 na Crufftovej výstave.

Vzhľad
------

Baset je známy svojimi dlhými, plandajúcimi ušami, krátkymi silnými nohami a svojim sladkým, ale smutným výrazom. Hlava je kupolovitá, výrazne končitá, mierne zúžená smerom k ňufáku. Uši sú dlhé a zamatové, nasadené pod očami. Oči tmavé až hnedasté. Pozornosť púta ružová dolná mihalnica a ťažké vrásčité obočie. Nos je čierny, u svetlo sfarbených psov hnedý. Telo baseta je široké, dlhé a súdkovité s krátkymi zavalitými nohami s voľnou zvráskavenou kožou a širokými ťažkými labami. Chvost je dlhý a zúžený, nosený vzpriamene, pri pohybe skrútený dohora. Srsť je hladká, priliehavá, ale nie veľmi jemná, sfarbená hnedo-čierno-bielo, citrónovo-bielo alebo inou farbou typickou pre poľovného psa.

Povaha
------

Hoci sa baset tvári smutne, má živú, priateľskú a dobromyseľnú povahu. Jeho znášanlivosť je mimoriadne vysoká, čo z neho robí ideálneho spoločníka pre deti. Znáša sa dobre i s inými psami a toleruje mačky. Vďaka hlbokému štekotu z neho môže byť dobrý strážny pes. Svojou vrodenou túžbou loviť a sledovať stopu a telesnej stavbe je atletický a funkčný poľovný pes.

Starostlivosť
-------------

Baset je nenáročný na chov. Potrebuje len kvalitnú stravu, vhodnú pre psy jeho veľkosti. Avšak opatrne, pretože má sklon k obezite. Medzi nedostatky patria jeho previsnuté pysky. Sklony k nadmernému slineniu a záhyby kože sú hlavnou príčinou toho, že sa musí častejšie kúpať. Dlhé uši sú citlivé na zápal vonkajšieho zvukovodu. **Pravidelné čistenie uší je nutnosť!**Pekná, krátka srsť baseta potrebuje len málo údržby. Stačí raz za týždeň vyčesať odumretú srsť a skrátiť pazúriky. Pes, ktorý trávi veľa času vonku si pazúriky skracuje prirodzenou cestou.

Využitie
--------

Baset pôsobí mierne lenivo, ale patrí medzi najužitočnejšie poľovné psy, nasadzovaný na lov vo svorke. Ovplýva čulosťou a energiou a podľa pachu prenasleduje zajace, králiky a bažanty aj cez najhustejší porast. V teréne prejavuje rozhodnosť a veľkú vytrvalosť. Baset má hlboký a zvonivý brechot. Brechot svorky patrí medzi vzrušujúce, nezabudnuteľné zážitky.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Baset (pes)**
*Hucul*
**Hucul** (iné mená: **huculiak**, **huculský kôň**) sa zaraďuje medzi primitívne plemená koní domácich, ktoré nie sú svojou stavbou tela veľmi vhodné na športové využitie, ale sú to výborné kone na terénne jazdenie. Rozhodne sa o huculoch nedá povedať, že sú elegantné, ale v každom prípade sú spoľahlivé, skromné, obratné, vytrvalé a vynikajú pokojným temperamentom.

Stavba tela
-----------

Hucul je dlhoveký kôň tvrdej telesnej konštrukcie s dobre vyjadreným typom. Telesný rámec má dlhšie línie, postoj je korektný, chody pravidelné. Jeho výška sa pohybuje u kobýl medzi 134 - 142 cm a u žrebcov medzi 136 - 144 cm, obvod hrude je u kobýl 160 - 180 cm a u žrebcov 165 - 185 cm a obvod holene u kobýl 17,5 - 19,5 cm a u žrebcov 18,2 - 20,2 cm.

Telesná stavba hucula je súladná, telo pevne stavané. Hlava je masívnejšia. Žuchvy sú mohutné. Krk je silný, svalnatý, stredne nasadený, často skôr klenutý. Kohútik je väčšinou menej výrazný, chrbát pevný, bedrá krátke. Zadok je široký, svalnatý, stredne sklonený, často kratší. Typický je široký a hlboký hrudník. Končatiny sú suché s výraznými kĺbmi a kratšími prednými holeňami. Kopytá sú pravidelné s dobrou a veľmi tvrdou kopytnou rohovinou. Postoj je vpredu pravidelný, vzadu niekedy mierne kravský.

Najčastejšie sfarbenie je hnedák alebo plavák všetkých odtieňov, menej ryšiak a vraník, typický je výrazný úhorí pruh, často sa vyskytuje zebrovanie predkolenia a predlaktia a niekedy oslí kríž. Biele znaky sú nežiaduce. Srsť je dlhšia, hrubšia a hustá, dobre prispôsobivá nepriazňam počasia. Na koreni chvosta sa niekedy vyskytuje štetka z krátkych vlasov, chvost splýva až k zemi.

Charakteristika
---------------

Hucul patrí medzi pozdné plemená, dospieva v 5 – 6 rokoch, výkonný zostáva až do 25 rokov často sa dožíva 30 rokov aj viac. Chody sú kratšie a pravidelné, v teréne sa hucul pohybuje veľmi isto a obratne. Hucul má pevné zdravie a je veľmi plodný. Vývoj žriebät je pravidelný a bezproblémový.

Chov v zoo
----------

Od roku 1981 sa chovu huculov intenzívne venuje Zoologická záhrada Košice. Boli to úplne prvé zvieratá chované v tamojšej zoo a rovnako tak prvé tam rozmnožené zvieratá. V rokoch 1985 - 2009 mal tamojší chov status génovej rezervy popri chove v Národnom žrebčíne Topoľčianky. Do roku 2013 tu odchovali 95 mláďat.

Referencie
----------

1. ↑  hucul. In:  *Slovník slovenských nárečí*. 1. vyd. Zväzok I A – K. Bratislava : Veda, 1994. 933 s. ISBN 80-224-0183-8. S. 637.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Hucul (kôň)**

Externé odkazy
--------------

* Slovenský Hucul klub
* Slovenský zväz chovateľov a priateľov huculských koní
KaDeWe
Konzervatórium, 2005
Detail na fasáde obchodného domu.
Logo
**Kaufhaus des Westens** alebo skrátene **KaDeWe** (po slovensky: „Obchodný dom Západu") je obchodný dom v Berlíne, v Nemecku. So svojimi 60 000 m² predajnej plochy je najväčším obchodným domom v Nemecku a zároveň i najväčším v kontinentálnej Európe. Na siedmich poschodiach ponúka najrozmanitejší tovar, vrátane toho najluxusnejšieho. Spoločnosť zamestnáva cca 2 400 zamestnancov. Denne navštívi KaDeWe medzi 40 000 až 50 000 zákazníkov.

História
--------

Spoločnosť založil v roku 1905 nemecký obchodník Adolf Jandorf. O dva roky neskôr, v apríli 1907 bola slávnostne otvorená budova obchodného domu, ktorú postavili podľa projektu architekta Emila Schaudta. Od roku 1927 patril obchodný dom spoločnosti Hertie. Počas druhej svetovej vojny bol pri bojoch o Berlín takmer úplne zničený. Znovu otvoril svoje brány, päť rokov po skončení vojny – v roku 1950. V 90. rokoch bol KaDeWe prestavaný a pribudlo šieste a siedme poschodie. To posledné je venované výlučne potravinám. Ide o najväčší obchod s potravinami v Európe. Od roku 1994 sa stal majetkom spoločnosti Karstadt AG.

V roku 2004 bolo na prízemí otvorené oddelenie s kozmetikou a parfumami. Taktiež začali prvé prestavby, ktoré budú dokončené v apríli 2007 k stému jubileu. V roku 2005 boli prvé tri poschodia s celkovou predajnou plochou 20 000 m² postavenou v šachovnicových segmentoch venované móde. Ponúkajú tu značky ako Christian Dior, Gianfranco Ferré, Paul Smith, Versace, Roberto Cavalli, Giorgio Armani, Hugo Boss, Dolce & Gabbana a Burberry.

Plán poschodí
-------------

* **Prízemie:** doplnky, telová a dekoratívna kozmetika, parfumy, kožené výrobky. Plán.
* **1. poschodie:** pánska konfekcia, obuv a športové oblečenie. Plán.
* **2. poschodie:** dámska konfekcia a obuv. Plán.
* **3. poschodie:** detská konfekcia, spodná bielizeň; kníhkupectvo a papiernictvo. Plán.
* **4. poschodie:** elektronika, počítače a multimédiá, CD a DVD nosiče, domáce potreby. Plán.
* **5. poschodie:** posteľná bielizeň, prestieranie, uteráky a záclony; svietidlá a hračky. Plán.
* **6. poschodie:** lahôdky a potraviny. Plán.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kaufhaus des Westens**

Externé odkazy
--------------

* oficiálna stránka(po nemecky)/(po anglicky)
Noakchott zo vzduchu
Letecký pohľad na Nouakchott
**Nouakchott** (-slovenský normovaný a francúzsky názov; výslovnosť: [nuakšot], v slovenčine aj [nvakšot]; iný slovenský názov: **Nuakšott**; arabský názov: نواكشوط - Nwákšút; berberský názov: Nwakcoṭ [význam: „miesto vetrov"]) je hlavné mesto a najväčšie mesto Mauritánie. Nachádza sa 4 km od Atlantického oceánu na západnom okraji Sahary. Počet obyvateľov bol v roku 2019 1 195 600, počet obyvateľov rýchlo rastie.

Je to hospodárske stredisko krajiny. Založené bolo roku 1903 ako pevnosť.

V meste je sídlo katolíckeho biskupstva, univerzita (1981/1983), medzinárodné letisko, (10 km od mesta) námorný prístav, významná cestná križovatka, Národný archív a Národná knižnica, Štátna tlačiareň, zariadenie na odsoľovanie morskej vody.

Zdroje
------

1. ↑  Nouakchott. In:  *Pravidlá slovenského pravopisu*. 3. upr. a dopl. vyd. Bratislava : Veda, 2000. 590 s. Dostupné online. ISBN 80-224-0655-4.
2. ↑  ŠUBRT, Josef; VANDOVÁ, Alena. *S maliarom okolo sveta*. Ilustrácie Jiří Kalousek. 1. vyd. Bratislava : Mladé letá, 1989. 479 s. S. 265.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Nouakchott**

Súradnice: 18° 05′ 05.4″ s.š. 15° 58′ 49.08″ z.d.
**Július Slabeycius** (\* 1. apríl 1916, Brezno - † 31. január 1988, Bratislava) bol lekár-chirurg.

Rodina
------

* otec Július Slabeycius
* matka Mária rod. Surová

Životopis
---------

V roku 1926-1934 navštevoval reálne gymnázium v Banskej Bystrici, 1934-1940 študoval na Lekárskej fakulte UK v Bratislave, 1940 MUDr. Prednosta Chirurgickej kliniky v Bratislave, mestský chirurg, krajský súdny znalec. Pedagóg stredného zdrav. personálu. Zaoberal sa problematikou hrudnej chirurgie, anestéziológie. Odborník na operácie pľúc a srdca. Účastník SNP a zahraničného odboja. Autor odborných prednášok, štúdií, publikácií.

Ocenenie
--------

* Roku 1946 vyznamenaný Radom SNP, roku 1969 Radom vlasteneckej vojny II. st. roku 1966 Za vynikajúcu prácu

Dielo
-----

* Resuscitácia a pooperačná starostlivosť, Bratislava roku 1965 (spoluautor)

Literatúra
----------

* Slovenský biografický slovník

Externé odkazy
--------------

* Regionálne osobnosti VKMK – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Autoritné údaje: * ISNI: 0000 0000 5655 1929
* NK ČR: nlk20000087307
* VIAF: 84802692
**Matúš Oľha** (\* 8. september 1959, Prešov) je slovenský divadelný a televízny režisér. Syn Štefana Oľhu, manželka Natália, brat Zuzany Oľhovej.

V roku 1984 absolvoval štúdium divadelnej réžie na Vysokej škole múzických umení v Bratislave. V rokoch 1984-88 bol režisérom činohry Divadla Jozefa Gregora Tajovského vo Zvolene. Od roku 1988 je režisérom v Slovenskom komornom divadle v Martine, hosťovsky režíroval vo viacerých slovenských divadlách. Počas štúdia na VŠMU bol režisérom Malého divadelného štúdia v Košiciach, s divadelnou hrou Biela nemoc od Karla Čapka vyhrali celoslovenskú divadelnú prehliadku amatérskych súborov v Martine Scénická žatva. Hral vo filme Šiesta veta. 19. decembra 2007 ho akademický senát Akadémie umení v Banskej Bystrici zvolil do funkcie rektora. 

| * z
* d
* u
Rektori Akadémie umení v Banskej Bystrici |
| --- |
| 
* Alexander Melicher (1998 – 2000)
* Vojtech Didi (2000 – 2003)
* Zuzana Martináková (ad interim; 2003 – 2004)
* Vojtech Didi (2004 – 2008)
* Matúš Oľha (2008 – 2016)
* Vojtech Didi (2016 – 2020)
* Michal Murin (2020 – súčasnosť)

 |

Autoritné údaje: * abART: 45494
* SNK: 161836
* VIAF: 2596156565719423500005
* Web umenia: 7440
**Barón Július Szalavský** (Szalavszky de Nemesmogyoród) (\* 13. apríl 1846, Hlohovec – † 7. marec 1936, Melčice-Lieskové) bol slovenský barón, verejný činiteľ, politik a trenčiansky župan.

 Rodina
-------

* otec František Szalavský
* matka Vilhelmina rod. Kubicová

Život
-----

Študoval v Trnave a na Právnickej akadémii v Bratislave a na právnickej fakulte univerzity v Budapešti. V rokoch 1872 – 1884 bol advokátom v Nitre. Súčasne vyvíjal aj verejnú činnosť, najmä v župnej správe.

Stal sa najprv nitrianskym podžupanom, potom nitrianskym županom, neskôr trenčianskym a súčasne aj bratislavským županom. Bol zakladajúcim členom výboru *Hornouhorského všeobecnovzdelávacieho spolku* (Felvidéki magyar kozmuvelodési egyesulet – FEMKY), ktorého cieľom bolo zabezpečovanie výchovy slovenského ľudu v duchu maďarskej národnej a štátnej idey pre Trenčiansku župu.

Od roku 1896 bol jeho predsedom. Počas I. svetovej vojny v rokoch 1914 – 1916 vykonával funkciu vládneho komisára v Bratislavskej župe, do ktorej patrilo organizovanie výkupu obilia pre občianske a vojenské účely, tzv. občianskej stráže a nemocničnej služby, pri liečení ranených vojakov. Bol aj poslancom uhorského parlamentu, členom hornej snemovne.

Pričinil sa o založenie *Muzeálnej spoločnosti župy Trenčianskej* v roku 1911 a stal sa jej prvým predsedom. Keď 18. decembra 1912 vznikol v Trenčíne Župný spolok uhorského kráľovského Červeného kríža, stal sa jeho predsedom. Po vzniku Československej republiky sa vzdal funkcie predsedu v Červenom kríži, finančný zostatok spolku odovzdal do úschovy mesta Trenčína s tým, aby boli peniaze použité na podporu vojnových invalidov, vdov a sirôt.

Zaslúžil sa o založenie cukrovaru v Trenčianskej Teplej. Na dôchodku žil v Malých Žabokrekoch v kaštieli kde dnes sídli školská jedáleň. Pochovaný je v Adamovských Kochanovciach.

Zdroj
-----

* Michal Slávik: *Slovenskí národovci do 30. októbra 1911*

Externé odkazy
--------------

* Záznam o narodení a krste v matrike farnosť Hlohovec; pokrstený ako Julius Rudolf Szalauszky
Ukážka pevného vlnolamu spojeného jednou časťou s pobrežím
**Vlnolamy** sú stavebné konštrukcie slúžiace ako súčasť pobrežnej ochrany pred vlnami spôsobujúcimi eróziu, alebo na ochranu prístavov a kotvísk pred účinkami počasia a zdvihnutou rozbúrenú hladinou. Cieľom takejto konštrukcie je znížiť intenzitu a silu vĺn v pobrežných vodách a tým znížiť eróziu pobrežia. Sú konštruované do určitej vzdialenosti od pobrežia, alebo sú spojené za jeden koniec s pobrežím. Vlnolamy môžu byť skonštruované dvoma spôsobmi, buď *pevné* alebo *plávajúce*. Výber závisí na hĺbke vody, sile vĺn, prílivovej oblasti a pod.

Keď narazí blížiaca sa vlna do vlnolamu, je ich erozívna sila sústredená na tieto konštrukcie a nie na pobrežie. Tým za vlnolamom vzniká oblasť stojatej vody bez prísunu čerstvých sedimentov a živín a v prípade väčšieho oddelenia môže dôjsť k zhoršeniu kvality vody. Stena vlnolamu môže slúžiť tiež na udržanie väčšej vrstvy sedimentu, čo by po čase mohlo začať škodiť lodnej doprave tým, že by hĺbka nestačila pre ponor lodí. Vlnolam možno vytvoriť aj ako umelý útes na podporu morského života.

Pozri aj
--------

* Umelý ostrov
* Hrádza (stavba)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Vlnolam na českej Wikipédii.*
**Matúš Blaho** (\* 18. marec 1772, Bystrička - † 21. marec 1837, Liptovský Mikuláš) bol slovenský evanjelický kňaz, náboženský spisovateľ a národný buditeľ

Rodina
------

* otec Ján Blaho
* matka rod. Pálešová

Životopis
---------

V roku 1784-1787 študoval na gymnáziu v Kremnici, 1787-1789 v Banskej Bystrici, 1789-1794 na evanjelickom lýceu v Bratislave, 1794-1797 na univerzite vo Wittenbergu. Evanjelický kňaz v Liptovskom Mikuláši, 1819 liptovský senior. Už počas štúdia uvedomelý príslušník národnokultúrnych podujatí, v Liptovskom Mikuláši prispel k založeniu verejnej knižnice a prvého národného divadla - Divadla slovenského svätomikulášskeho. Propagoval slovenskú literatúru, založil základinu na jej vydávanie, podporoval slovenské evanjelické školstvo. Autor homiletickej literatúry.

Literatúra
----------

* *Slovenský biografický slovník*

Externé odkazy
--------------

* Regionálne osobnosti VKMK – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.

Autoritné údaje: * GND: 1037012054
* ISNI: 0000 0000 5729 8072
* NK ČR: mzk2005266393
* SNK: 154445
* VIAF: 84602504