**Svor** je premenená hornina, ktorá sa tvorí pri strednom stupni regionálnej premeny hornín. Niekedy tiež označovaný ako sľudnato-kremenná bridlica. Patrí do nižšej časti amfibolitovej fácie. Je zaraďovaný medzi kryštalické bridlice.

Vznik
-----

Svor sa tvorí pri stredných až vyšších tlakoch a teplotách, hlavne z pelitických - ílových ale aj piesčitých sedimentov, hlavne pri orogénnej, regionálnej metamorfóze. Niektoré svory tiež môžu vznikať retrográdnou premenou (diaftorézou rúl). Svory v prírode plynule prechádzajú do geneticky podobných hornín ako sú slabšie metamorfované svorové fylity, ktoré sú jemnozrnnejšie, s mikrošupinkovitým sericitom, alebo sa prestupujú s viac metamorfovanými svorovými rulami, ktoré majú hrubšiu zrnitosť a vyšší obsah živcov, ktoré sú navyše viac bázické.

Zloženie a vlastnosti
---------------------

Pohľad na profyroblast granátu v svore, obklopený sľudou a kremeňom v polarizačnom mikroskope pri skrížených nikoloch.
Vzorka svoru (USGS).
Sú to strednozrnné alebo hrubozrnné horniny, v ktorých možno okom dobre rozoznať sľudy, hlavne muskovit, menej biotit a tiež kremeň. Podiel živcov, z ktorých prevažuje plagioklas (hlavne albit) je nízky a nezvykne presahovať 10%. Z vedľajších minerálov je zastúpený aj amfibol a granát. Akcesorické minerály svorov sú hlavne turmalín, apatit, grafit, chlorit, rudy (magnetit) ai. Od rúl sa líšia nedostatkom živcov. Textúra býva rovnobežná i plástovitá. Štruktúra je zreteľne šupinatá. Odlučnosť svorov je dokonale bridličnatá, až doskovitá. Svory sú zväčša svetlo sfarbené, sivasté, žltkasté i zelenkasté ale i hnedočiene. Farba svorov závisí od prevládajúceho druhu sľudy. Podľa minerálneho zloženia sa rozoznávajú granátické, turmalinické, chloritické, grafitické, staurolitové a iné typy svorov.

Výskyt
------

V Českom masíve sa nachádza napríklad v Hrubom Jeseníku, ďalšie výskyty sú známe z Klínovca, Domažlíc, Kaplíc a celého moravika, hlavne okolo Vranova nad Dyjí v moravskej svorovej zóne.

V Západných Karpatoch sa svory vyskytujú spolu s rulami najmä v kryštaliniku jadrových pohorí ako je Tribeč, Považský Inovec (v severnom - seleckom bloku), Malé Karpaty (granátické a staurolitové) a v Tatrách. Bežné sú tiež v kryštaliniku veporika hlavne v Slovenskom rudohorí a Kráľovohoľských Tatrách.

Použitie
--------

Nemajú žiadne významné praktické použitie. Môžu byť použité ako kamenivo, do betónov, ako drvina na stavbu ciest atď. Svory na Slovensku sú väčšinou veľmi rozpukané.

Referencie
----------

1. 1 2  Putiš, M. 2004, *Petrografia metamorfovanýh hornín.* Univerzita Komenského, Bratislava, 131 s.
2. 1 2  PETRÁNEK, J. *On-line geologická encyklopedie - svor* [online]. geology.cz, [cit. 2008-08-19]. Dostupné online.
3. 1 2 3   *Minerály a horniny Slovenska - horniny - svor* [online]. mineraly.sk, [cit. 2008-08-19]. Dostupné online. Archivované 2016-03-04 z originálu.
4. ↑   *Přehled názvů hornin* [online]. geologie.estranky.cz, [cit. 2008-08-19]. Dostupné online.
5. ↑  Vladár, J. a kolektív, 1981, *Encyklopédia Slovenska V. zväzok R-Š.* Veda, Bratislava, s. 666

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Svor (hornina)**

Zdroje
------

Tento článok obsahuje materiál získaný zo serveru www.mineraly.sk so súhlasom webmastera.