Plody viniča- bobule hrozna
**Vinič hroznorodý** v užšom zmysle (lat. *Vitis vinifera* sensu stricto; ďalšie názvy pozri nižšie) je kultúrna rastlina z rodu vinič (Vitis). 

V širšom (a dnes častejšom) zmysle druh **vinič hroznorodý** (*Vitis vinifera* sensu lato) zahŕňa aj príbuzné divé taxóny - podrobnejšie pozri v článku vinič. Nasledujúci text článku je len o kultúrnej rastline, teda o viniči hroznorodom v užšom zmysle.

Názvy
-----

Slovenské názvy sú: **vinič hroznorodý**  v užšom zmysle, **vinič hroznorodý pravý**, **vinič hroznorodý pestovaný**, **vinič ušľachtilý**, **ušľachtilý vinič**, **vinič európsky**, **európsky vinič** ; zastarano **réva vínna**, **réva vinná**, **víno**; zastarano alebo nárečovo alebo mimo taxonómie (**vínna**) **réva**; mimo taxonómie **vinič**, hovorovo **hrozno**.

Vedecké, čiže latinské, názvy sú najmä: *Vitis vinifera* sensu stricto, *Vitis vinifera* subsp. [alebo var.] vinifera, *Vitis sativa* a *Vitis vinifera* subsp. [alebo var.] sativa.

Základná charakteristika
------------------------

Vinič hroznorodý je lianovitá rastlina pôvodom zo Stredomoria, určená na produkciu hrozna alebo na použitie ako množiteľský materiál pre tieto rastliny. Plodmi sú bobule s vysokým obsahom cukru (25%) konzumované ako stolové hrozno alebo spracúvané na víno a iné alkoholické a nealkoholické nápoje.

Systematika
-----------

Vinič hroznorodý sa delí na veľké množstvo kultivarov (nazývaných aj odrody či sorty). V literatúre existuje viacero pokusov zoskupiť tieto kultivary do väčších taxónov. Známe - ale už pomerne staré - je napríklad delenie A. M. Negruľa. Negruľ používal starší vedecký názov viniča hroznorodého Vitis vinifera subsp. sativa a vinič hroznorodý delil na geograficky vymedzené taxóny nazývané proles (proles je stará latinská taxonomická úroveň; toto slovo sa často vôbec neprekladá, ale niekedy sa prekladá ako potomstvo, rasa, plemeno, ekotyp a podobne). Konkrétne sa podľa neho vinič hroznorodý delí na tieto prolesy (potomstvá) a subprolesy :

* Vitis vinifera subsp. sativa proles occidentalis - t.j. potomstvo západné
* Vitis vinifera subsp. sativa proles orientalis - t.j. potomstvo východné
	+ Vitis vinifera subsp. sativa proles orientalis subproles caspica
	+ Vitis vinifera subsp. sativa proles orientalis subproles antasiatica
* Vitis vinifera subsp. sativa proles pontica - t.j. potomstvo čiernomorské
	+ Vitis vinifera subsp. sativa proles pontica subproles georgica
	+ Vitis vinifera subsp. sativa proles pontica subproles balcanica

Základné pojmy
--------------

Viničová sadenica je:

* neštepená časť zakoreneného výhonku alebo bylinného výhonku určená na sadenie v neštepenom stave alebo na použitie ako podpníky určené na výrobu odrezkov,
* časť viničového výhonku, bylinného výhonku alebo výhonku spojená štepením, ktorých podzemná časť je zakorenená

Podpníkový vinič je rastlina viniča, ktorej odrezky sú používané najmä na vrúbľovanie viniča a tvoria jej dolnú časť.

Klon viniča je vegetatívnym spôsobom dopestované a geneticky identické potomstvo z jedného kra, ktorý je zapísaný v Listine registrovaných odrôd. 

Ker viniča je rastlina viniča v pestovateľskom tvare určená na produkciu hrozna, vrúbľov alebo odrezkov viniča.

Odrody
------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Odroda viniča*
Odroda (=kultivar, sorta) je skupina viniča v rámci najnižšieho známeho botanického triedenia, ktorú možno odlíšiť od akejkoľvek inej skupiny viniča podľa prejavu najmenej jedného znaku a považovať za jednotnú s ohľadom na jej schopnosť nemeniť sa pri rozmnožovaní.

Plod
----

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Hrozno*

Pôvod
-----

Nie je možné presne určiť vek viniča, ale určite je staršia ako ľudstvo. Našli sa stopy po nej na brehoch Kaspického mora, v Grónsku, v Severnej Amerike, v Malej Ázii. Šlo o divoko rastúci vinič.

Vedci sa domnievajú, že *Vitis vinifera*, teda vinič hroznorodý, pochádza z údolia riek Eufrat a Tigris, kde sa už pred tisíckami rokov vyrábalo hroznové víno. Trvalo veľmi dlho, kým sa vinič rozšíril po celom svete. Egyptológovia dokonca objavili v hrobkách faraónov semená viniča hroznorodého a z chrámových vyobrazení zisťujú, že už pred viac ako 3500 rokmi pred našim letopočtom pestovali Egypťania kultúrne vinič a vyrábali z jeho hrozna vzácny nápoj, ktorý smeli piť len členovia faraónskych dynastií.

Gréci pestovali a starali sa o vinič podobne ako Egypťania. Víno si ctili ako dar bohov. Pili ho málo a riedili ho vodou. Len nakoniec jedla si nechali naliať niekoľko pohárov čistého vína. Treba spomenúť, že už tam začalo remeslo degustátora. Gréci totiž porovnávali vodu z rôznych prameňov.

Pri rozširovaní rímskej ríše sa zároveň rozširovala aj vínna réva po celej Európe. Vďaka Rimanom sú vinice v povodiach Dunaja a Rýnu. Len na tých najvhodnejších miestach zakladali svoje vinohrady. Pri svojich dobyvačných cestách zakladali vinohrady aj v Gálii, na Pyrenejskom polostrove, v severnej Afrike na území dnešného Maroka, v Alžírsku a Tunisku.

Na Slovensku sa vďaka Rimanom pestovali ušľachtilé odrody viniča. Slovania pri príchode na naše územie tak objavili už rodiace viniče. V roku 892 kráľ Svätopluk zaslal priesady viniča do Prahy vojvodovi Bořivojovi a Ľudmile. Táto ich nechala vysadiť v okolí Mělníka. Tieto vinice dodnes existujú. Vpádom Tatárov bola väčšia časť viničov pod Malými Karpatami zničená. Aby sa znovu pozviechali zničení vinohradníci, uhorský kráľ Ondrej III. dal Bratislave veľké privilégiá, v ktorých spomína už existujúce vinice na podporu zakladania nových viníc oslobodzuje ich majiteľov od platenia daní kráľovi a necháva ich mestu.

Dejiny
------

Vinič hroznorodý patrí medzi najstaršie kultúrne rastliny. Väčšina autorov vedeckých publikácií uvádza, že vinič pochádza zo strednej Ázie a z Kaukazu z oblasti Čierneho a Kaspického mora. Podľa vykopávok archeológov a nálezov semien viniča sa zistilo, že vinič sa rozšíril ďalej do Egypta, Sýrie, Babylonie, potom do Číny, Palestíny a Grécka. Z Grécka sa rýchle rozšíril do Rímskej ríše a do oblastí, ktoré Rimania pri svojich výbojoch obsadzovali.

Predpokladá sa, že väčšina vinohradníckych oblastí v Európe vznikla na územiach, ktoré boli obsadené Rimanmi. Tak sa rozšíril vinič do Francúzska, Portugalska a Španielska, pričom hranica bola na rieke Mosele v dnešnom Nemecku, a ďalej do Česka a na Slovensko. Rozšírenie pestovania viniča v strednom a severnom Taliansku sa pripisuje Etruskom. V hrobkách starých Etruskov sa našli fresky, ktorých vek sa odhaduje na viac ako 2500 rokov a obsahujú výjavy súvisiace s pestovaním viniča a výrobou vína. Našli sa aj ozdobné poháre a iné nádoby na víno. Z historických výskumov vyplýva, že v Egypte bolo známe víno už v najstarších dobách jeho dlhej histórie, teda už pred 3200 rokmi pred Kr. Dôkazy o tom sa našli v hrobkách faraónov, kde sa medzi rôznymi kresbami nachádzali aj kresby o pestovaní viniča, lisovaní hrozna, ako aj o príprave vína a o jeho pití. Mŕtvym dokonca dávali do hrobu džbány naplnené vínom.

Referencie
----------

1. ↑   *Flóra Slovenskа*. Ed. Lýdia Bertová. 1. vyd. Zväzok IV/1. Bratislava : Veda, 1984. 432 s. S. 162.
2. ↑  Flora of the U.S.S.R. - Vol. XIV 1949/1974, S. 516 a nasl.
3. 1 2  ČERVENKA, Martin, et al. *Slovenské botanické názvoslovie : rastlinná výroba*. 1. vyd. Bratislava : Príroda, 1986. 517 s. S. 477.
4. ↑   *Poľnohospodárstvo, roč. 5*. [s.l.] : VEDA, Vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied. 1958. 1284 s. S. 465.
5. ↑   *Klíma a bioklíma Bratislavy*. Vyd. 1. Bratislava : Veda, 1979. 271 s. S. 255.
6. ↑  MAJERSKÝ, Ivan. Svedomie volá: Zachráňme vinohrady. *pravda.sk* (Bratislava: Perex). Dostupné online [cit. 2019-09-03]. ISSN 1336-197X.
7. ↑  Ing. Rastislav Šimora. *Ampelografia Slovenska | Obsah, bibliografické a technické informácie o knihe o odrodách viniča* [online]. ampelografia.szm.com, [cit. 2019-09-03]. Dostupné online.
8. ↑  POSPÍŠILOVÁ, Dorota. *Ampelografia ČSSR*. Vyd. 1. Bratislava : Príroda, 1981. 347 s. (Rastlinná výroba.) S. 11.
9. ↑  MAJERNÍK, O.; FOLTÝN, O.. *Ochrana viniča*. [s.l.] : Slovenské vydavatel'stvo pôlohospodárskej literatúry, 1958. 216 s. S. 16.
10. ↑  réva. In:  *Slovník slovenského jazyka*. Ed. Štefan Peciar. 1. vyd. Zväzok III p-r. Bratislava : Vydavateľsto SAV, 1963. 912 s. Dostupné online. S. 733.
11. ↑  réva vínna. In:  *Slovenský náučný slovník : príručná encyklopedia vedomostí v troch dieloch*. Ed. Pavel Bujnák. Diel III N – Ž. Praha-Bratislava : Litevna, literárne a vedecké nakladateľstvo Vojtech Tilkovský, 1932. 348 s. S. 129.
12. ↑  Škodcovia révy vinnej a ich ničenie. In: Slovenské ovocinárstvo 1928
13. ↑  víno. In:  *Historický slovník slovenského jazyka*. 1. vyd. Zväzok V T – V. Bratislava : Veda, 2005. 700 s. Dostupné online. ISBN 80-224-0862-X.
14. 1 2  PALKOVIČ, Konštantín. Vinohradníctvo a vinárstvo. *Kultúra slova*, 1984, roč. 18, čís. 10, s. 359–360. Dostupné online [cit. 2019-09-04].
15. ↑  MARSINA, Richard, a kol. *Dejiny Slovenska*. Ed. Samuel Cambel. Vyd. 1. Zväzok I : (do roku 1526). Bratislava : Veda, 1986. 534 s. S. 252.
16. ↑  vinič. In:  *Krátky slovník slovenského jazyka*. 4. dopl. a upr. vyd. Bratislava : Veda, 2003. 985 s. Dostupné online. ISBN 80-224-0750-X. S. 835.
17. ↑  Pozri zdroje uvedené k systému v článku vinič.
18. ↑  Flora of the U.S.S.R. - Vol. XIV 1949/1974, S. 526-7
19. ↑  Ian S Hornsey. *The Chemistry and Biology of Winemaking*. [s.l.] : Royal Society of Chemistry, 2015. 378 s. ISBN 978-1-78262-631-2. S. Ch. 2.1.

Iné projekty
------------

WikicitátyCommonsWikidruhyWikislovník
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **hrozno**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Vinič hroznorodý**
* Spolupracuj na Wikidruhoch Wikidruhy ponúkajú informácie na tému **Vinič hroznorodý**
* Spolupracuj na Wikislovníku Wikislovník ponúka heslo ****Vinič hroznorodý****

  


| * z
* d
* u
Ovocie |
| --- |
| 
* ananás
* arónia
* ásimina (paw-paw)
* avokádo
* banán
* broskyňa
* brusnica
* citrón
* curuba
* čerešňa
* čerimoja
* čučoriedka
* datľa
* dula
* durian
* egreš
* etrog
* figa
* granátové jablko
* grapefruit
* graviola
* guave
* hrozno
* hruška
* hurma
* jablko
* jackfruit
* jahoda
* karambola
* kivi
* kiwano
* kumkvat
* liči
* limetka
* malina
* mandarínka
* mango
* marakuja
* marhuľa
* mišpuľa
* mineola
* moravská jarabina
* moruša
* muchovník
* nashi
* oliva
* oskoruša
* ostružina
* papája
* pitahaya
* pomaranč
* pumelo
* paradajka
* rakytník
* ríbezľa (biela, červená, čierna)
* ringlota
* slivka
* salaka
* tamarillo
* trnka
* višňa

 |