**Tuberózna skleróza** je autozomálne dominantne dedičný neurokutánny syndróm (fakomatóza), ktorý sa prejavuje výskytom nezhubných nádorov vo viacerých orgánoch (angiomyolipóm obličky a pečene, rabdomyóm srdca, obrovskobunkový astrocytóm mozgu). Zvyčajne sa diagnostikuje už v ranom detstve.

V roku 1880 ju popísal francúzsky neurológ Désiré-Magloire Bourneville.

Výskyt
------

Je druhou najčastejšou fakomatózou po neurofibromatóze I. typu, prevalencia sa pohybuje medzi 1: 12 000 až 16 000, celosvetový počet postihnutých sa odhaduje na 1 a pol milióna.

Nie je rozdiel výskytu medzi pohlaviami.

Patogenéza
----------

Príčinou ochorenia sú mutácie na chromozómoch 9 a 16, konkrétne dvoch génov: 

* TSC1 (produkuje hamartín)
* TSC2 (produkuje tuberín)

Oba fungujú ako tumor supresorové gény (ich pôsobky potláčajú rast nádorov).

Mutácie sú autozomálne dominantne dedičné, no približne 2/3 diagnostikovaných prípadov sú sporadické, spontánne mutácie. Približne u 15% prípadov tuberóznej sklerózy sa žiadna z mutácií nenájde; tieto prípady majú miernejší klinický priebeh.

Môže sa vyskytnúť ako samostatná choroba, alebo spojená s ďalšími, ako sú lymfangioleiomyomatóza (takmer výlučne u žien) a autozomálne dominantná polycystická choroba obličiek.

Klinické príznaky a diagnóza
----------------------------

Percentuálny výskyt jednotlivých príznakov u pacientov s tuberóznou sklerózou vo veku od 0 do 18. rokov
Klasickou „triádou" príznakov je epilepsia, mentálna retardácia a angiofibrómy tváre (staršie adenoma sebaceum). Kompletne sa však vyskytuje zriedkavo: 50% pacientov nemá poruchu inteligencie (pre postihnutých je typický rôzny stupeň autizmu), 25% nemá epilepsiu. Väčšina pacientov má rôzne prejavy poškodenia centrálnej nervovej sústavy.

Klinické a rádiologické príznaky sa rozdeľujú do dvoch skupín: na hlavné a vedľajšie. Definitívna diagnóza sa stanovuje pri výskyte 2 hlavných, alebo 1 hlavného a dvoch vedľajších príznakov:

Hlavné príznaky
* časté:
	+ angiofibrómy tváre - hamartómy zo spojivového a cievneho tkaniva vyskytujúce sa u cca 70% pacientov
	+ hypomelanotické makuly - viac ako 90% pacientov
	+ kortikálne tubery
	+ subependymálne noduly
* bežné:
	+ retinálny hamartóm
	+ lymfangioleiomyomatóza - pri poškodení pľúc dýchavica a vykašliavanie krvi
	+ angiomyolpiómy obličiek - zvyčajne bezpríznakové, no môžu krvácať s klinickými prejavmi bolesti až šoku
	+ rabdomyóm srdca - obyčajne bez príznakov, no môže spôsobiť arytmiu a náhlu smrť; vekom sa obyčajne postupne zmenšuje
* zriedkavé:
	+ šagrénové škvrny - hrubé, elastické plôšky (spojivové névy)
	+ unguálne (nechtové) fibrómy
	+ subependymálny astrocytóm z obrovských buniek

Vedľajšie príznaky
* časté:
	+ mnohopočetné jamky v zubnej sklovine
	+ rektálne polypy/hamartómy
* bežné:
	+ kostné cysty
	+ poruchy migrácie sivej hmoty
	+ mnohopočetné cysty obličiek
	+ fibrómy ďasien
* zriedkavé:
	+ lézie kože podobné konfetám
	+ achromatické škvrny sietnice

Zobrazovacia diagnostika
------------------------

Agiomyolipómy nadobličiek zobrazené počítačovou tomografiou 
Prvým zobrazovacím vyšetrením pri objavení sa klinických príznakov je MR, prípadne CT mozgu - nález býva pomerne špecifický: viacpočetné kalcifikované subependymálne tubery (histologicky sa jedná o subependymálny astrocytóm z obrovských buniek).

Angiomyolipóm obličky sa u pacientov s tuberóznou sklerózou vyskytuje až v 90% prípadov - počítačová tomografia ho môže diagnostikovať s istotou vtedy, ak v nádore zobrazí tuk (viditeľný u 95% týchto nádorov) a abnormálne cievne štruktúry. V obličkách ďalej môžu byť početné cysty.
  
Angiomyolipóm sa môže vyskytnúť i v iných orgánoch, najmä v pečeni. Tá môže byť zväčšená a okrem angiomyolipómu sa tu môže objaviť i lipóm, hamartóm či fibróm.
  
Pankreas môže byť hypoplastický, takisto môže obsahovať hamartómy alebo nádor z ostrovčekovitých buniek.

Pri súčasne sa vyskytujúcej lymfangioleiomyomatóze možno zobraziť hrubé a/alebo tenkostenné cysty v pľúcnom parenchýme a retroperitoneu, zväčšené lymfatické uzliny, ascites a pleurálny výpotok, prípadne rozšírenie ductus thoracicus.

Môžu sa vyskytovať polypy kdekoľvek v priebehu tráviacej trubice.

Sledovanie
----------

Kontrolné ultrasonografické vyšetrenie obličiek každý 1 až 3 roky, v prípade nejasného nálezu alebo zmeny je indikované CT alebo MR.

U dospelých žien doplniť CT vyšetrenie hrudníka na vylúčenie súčasne sa vyskytujúcej lymfangioleiomyomatózy.

Diferenciálna diagnóza
----------------------

Pri náleze angiomyolipómu obličky treba myslieť na jeho sporadický výskyt - štyria z piatich pacientov s týmto nádorom nemajú tuberóznu sklerózu. Sporadicky sa vyskytujúci angiomyolipóm býva častejší u žien, väčšinou je iba jeden a v jednej obličke.

Autozomálne dominantná polycystická choroba obličiek sa môže vyskytnúť samostatne, ale i v kombinácii s tuberóznou sklerózou. Príčinou je to, že gén TSC2 a gén PKD1 (ktorého mutácia ju spôsobuje) ležia vedľa seba na chromozóme 16.

Komplikácie
-----------

* spontánne krvácanie do angiomyolipómu obličky (často riešiteľné iba jej odstránením - nefrektómiou)
* výskyt karcinómu obličky nie je vyšší ako u bežnej populácie, u pacientov s tuberóznou sklerózou sa však objavuje štatisticky v mladšom veku a rastie pomalšie

Prognóza
--------

Prognóza nie je dobrá, 40% pacientov umiera pred dovŕšením 35-ho roku života. Prognóza je horšia najmä pri kombinácii s autozomálne dominantnou polycystickou chorobou obličiek. Príčinami smrti je v dospelosti predovšetkým zlyhanie obličiek, v detstve komplikácie spojené s poškodením mozgu.

Liečba
------

Liečba je symptomatická: antiepileptická liečba, chirurgické odstránenie symptomatických nádorov a podobne.

Referencie
----------

1. ↑  Gomez, Manuel R. (apríl 1991), „Phenotypes of the Tuberous Sclerosis Complex with a Revision of Diagnostic Criteria", *Tuberous Sclerosis and Allied Disorders: Clinical, Cellular, and Molecular Studies*, Annals of the New York Academy of Sciences, str. 1-7
2. 1 2  The European Chromosome 16 Tuberous Sclerosis Consortium (december 1993), „Identification and characterization of the tuberous sclerosis gene on chromosome 16" (po anglicky), *Cell* 75 (7): 1305-1315, ISSN 0092-8674,
3. 1 2  van Slegtenhorst, Marjon; de Hoogt, Ronald (august 1997), „Identification of the Tuberous Sclerosis Gene TSC1 on Chromosome 9q34" (po anglicky), *Science* 277 (5327): 805-808, ISSN 0036-8075 (print), 1095-9203 (online),
4. 1 2  Manning, Brendan D.; Tee, Andrew R. (júl 2002), „Identification of the Tuberous Sclerosis Complex-2 Tumor Suppressor Gene Product Tuberin as a Target of the Phosphoinositide 3-Kinase/Akt Pathway" (po anglicky), *Molecular Cell* 10 (1): 151-162, ISSN 1097-2765,
5. ↑  Roach, E.S.; Gomez, Manuel R; Northrup, Hope (december 1998), „Tuberous Sclerosis Complex Consensus Conference: Revised Clinical Diagnostic Criteria" (po anglicky), *Journal of Child Neurology* 13 (12): 624-628, ISSN 0883-0738 (print), 1708-8828 (online),

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Tuberózna skleróza**

Zdroje
------

* Federle, Michael P.; Jeffrey, R. Brooke; Woodward, Paula J.; Borhani, Amir A. (2010), „Tuberous Sclerosis" (po anglicky), *Diagnostic Imaging Abdomen* (2 vyd.), Amirsys Publishing, Inc. str. 8-11, ISBN  978-931884-71-6 Chybné ISBN
* „Tuberous Sclerosis and Allied Disorders: Clinical, Cellular, and Molecular Studies" (po anglicky), *Annals of the New York Academy of Sciences* (615): 1-385, apríl 1991, ISSN 1749-6632 (online),

Ďalšia literatúra
-----------------

* Gomez, Manuel Rodriguez; Sampson, Julian R.; Whittemore, Vicky Holets (1999) (po anglicky), *Tuberous Sclerosis Complex* (3 vyd.), New York: Oxford University Press, str. 368, ISBN  0-19-512210-0,