Svetové dedičstvo UNESCOSvetové dedičstvo UNESCO

**Bruggy** (hol. Brugge, franc. Bruges) je mesto nachádzajúce sa na severozápade Belgicka približne 90 km od Bruselu. Sú správnym a historickým centrom provincie Západné Flámsko. 

Bruggy majú rozlohu 138,4 km² s počtom obyvateľov približne 117 tisíc, čo predstavuje hustotu zaľudnenia 847 obyvateľov na km².

Bruggy bývajú často označované ako „Benátky severu", pretože sú pretkané sieťou kanálov, tvorených riekou Reie. Plavba člnmi po mestských kanáloch je obľúbenou turistickou atrakciou. Kanály tiež spájajú Bruggy s inými mestami ako napr. Gent, Ostende a Zeebrugge.

Historické centrum Brugg bolo v roku 2000 zapísané do Zoznamu svetového dedičstva UNESCO. Jeho podoba sa za posledné storočia príliš nezmenila a preto si uchovalo svoj stredoveký ráz a architektúru. Nachádza sa v ňom veľké množstvo gotických stavieb.

V roku 2002 boli Bruggy a španielske mesto Salamanca Európske hlavné mesto kultúry.

Dejiny
------

Veža Belfried na námestí Markt
Mapa z roku 1562 od Marcusa Gerardsa.
Už pred 2 000 rokmi bola na mieste dnešných Brugg galorománska osada.
Názov Bruggy sa však začal objavovať až v 9. storočí v listinách a na minciach a vznikol pravdepodobne zo staroseverského slova *„bryggja"* znamenajúceho *„prístavné mólo"*. Bruggy totiž už od raného stredoveku slúžili ako námorný prístav a ich obyvatelia sa venovali obchodu s Anglickom a Škandináviou. Mesto malo svoju pevnosť na mieste dnešného Burgu.

V 11. storočí došlo k prudkému rozvoju Brugg, ktoré sa stali obchodným centrom celoeurópskeho významu. Približne v 1050 však prišlo k zaneseniu vodných ciest spájajúcich Bruggy s morom. Situácia sa opäť zmenila v roku 1134, kedy obrovská záplavová vlna zasiahla flámske pobrežie a vznikol hlboký kanál Zwin, ktorý sa ťahal od mora až k dnešnému Damme. Bruggy tak boli prieplavom spojené s kanálom Zwin a mali tak prístup k moru, aj tak však bolo nutné využívať predprístavy Damme (založený v roku 1180) a Sluis (1290).

V roku 1127 boli vybudované hradby a priekopy, ktoré ohraničovali plochu o rozlohe 86 hektárov. O rok neskôr Bruggy získali mestské práva.

V 13. a 14. storočí pokračoval rýchly ekonomický rast Brugg ako obchodného a neskôr i finančného centra. Do mesta prichádzal obchodníci z celého kontinentu, aby predávali svoj tovar. Významným obchodným artiklom bolo vyhlásené flámske súkno, ktoré vyrábali v rôznych mestách vo Flámsku (o. i. v Gente). Súkno sa vyrábalo z vlny a preto boli veľmi dôležité obchodné kontakty s Anglickom a Škótskom, ktoré boli známe kvalitnou produkciou tejto suroviny.
V roku 1253 sa Bruggy stali jedným z troch hlavných centier hanzového spolku v oblasti Severného mora (spoločne s Londýnom a Bergenom).
V roku 1277 do Brugg priplávali kupci z Janova, a tak boli prvýkrát nadviazané obchodné kontakty so Stredomorím.
Príchod janovských kupcov do Brugg znamenal začiatok obchodu s korením z Východu a sú s ním spojené nové techniky v oblasti bankovníctva a finančníctva.
V roku 1314 priplával aj obchodníci z Benátok. V priebehu 14. storočia do Brugg prichádzali obchodníci z mnohých ďalších krajín, ako napr. Portugalsko, Kastília alebo Florencia.
V roku 1309 bola založená burza a mesto sa postupne zapĺňalo bankármi zo širokého okolia, najmä z Talianska a priamo z Brugg.

Počet obyvateľov mesta v 13. až 15. storočí rástol; podľa niektorých prameňov v Bruggách v roku 1500 žilo 50 000 obyvateľov, podľa iných až 100 000. V roku 1297 boli vybudované nové hradby, ktoré mali chrániť plochu o výmere 430 hektárov.

Napriek mohutnému ekonomickému vzostupu sa nedá povedať, že by život v Bruggách bol pokojný a bezproblémový. Najväčším problémom boli priepastné majetkové rozdiely medzi rôznymi skupinami obyvateľov. Na jednej strane boli obyčajní občania (chudobní remeselníci a obchodníci), na druhej potom bohatí podnikatelia (patricijovia). Táto nerovnosť viedla k početným nepokojom a konfliktom.
Významnejšie povstania boli v rokoch 1280 a 1436 – 1438, boli však tvrdo potlačené.

V máji 1302 došlo k udalosti známej ako „bruggská ranná omša". Obyčajní občania vtedy povstali proti nadvláde francúzskeho kráľa Filipa IV. Pekného nad flámskym grófstvom a proti majetným vrstvám. Vodcami povstania boli Peter de Coninck a Jan Breydel, ktorých pomník dnes stojí na námestí *Markt*. 18. mája 1302 povstalci povraždili francúzsku posádku a patricijov sympatizujúcich s Francúzskom. Francúzi boli odhalení tým, že nedokázali správne vysloviť slová *„Schild en Vriend"* (slovensky *„štít a priateľ"*). Francúzsky kráľ potom vyslal do Flámska svoje jazdectvo a 11. júla došlo k bitke známej ako „bitka zlatých ostrôh" pri meste Kortrijk. Francúzski jazdci v nej utrpeli ťažkú porážku. To mierne zlepšilo situáciu remeselníkov v Bruggách a posilnilo vládu flámskeho grófa.

V 14. storočí postihlo Bruggy okrem nepokojov a politickej nestability aj niekoľko epidémií.

V roku 1369 sa dcéra posledného flámskeho grófa vydala za burgundského vojvodu Filipa Smelého, a Flámsko sa tak zlúčilo s Burgundskom. V roku 1384 sa Bruggy stali sídlom burgundských vojvodov a začalo ďalšie obdobie rozkvetu. V tejto dobe začala ustupovať produkcia látok a do popredia sa dostal obchod s luxusným tovarom a bankové služby.

Koncom 15. storočia prišlo k postupnému zaneseniu kanálu Zwin, a Bruggy tak stratili prístup k moru, a tým i možnosť prevádzkovať námorný obchod. Vedúcu pozíciu v oblasti obchodu vo Flámsku po Bruggách prevzali Antverpy a začalo obdobie postupného úpadku Brugg. Medzinárodný obchod v Bruggách síce fungoval i ďalej, ale nikdy nie v takej miere ako v časoch najväčšieho rozkvetu.
V roku 1600 boli Bruggy len provinčným mestom a v roku 1850 dokonca najchudobnejším mestom Belgicka.

Ekonomický úpadok Brugg trval až do konca 19. storočia. Počas tohto nepriaznivého obdobia sa mesto príliš nemenilo a to je dôvod, prečo si jeho centrum dodnes uchovalo stredoveký ráz.
Na konci 19. storočia mesto začali objavovať turisti, a to čiastočne vďaka románu Georgese Rodenbacha „Bruges la morte" („Mrtvé Bruggy") z roku 1892.

V priebehu 20. storočia sa Bruggy stali významným turistickým centrom, ktoré navštívilo viac ako milión turistov ročne. Okrem toho sa rozvíjal priemysel a v roku 1907 začala prevádzka prístavu v Zeebrugge a bol vybudovaný kanál spájajúci tento prístav s Bruggami.

Demografia
----------

* Rozvoj Obyvateľstva

* Zdroj: NIS –
* 1899: pripojenie Sint-Pieters-op-den-Dijk a územia z obcí: Dudzele, Koolkerke, Lissewege a Uitkerke (+ 20,97 km² s 2 984 obyv.)
* 1901: pripojenie územia z obcí Heist, Lissewege, Sint-Andries et Uitkerke (+ 3,90 km² s 465 obyv.)
* 1932: pripojenie územia z obcí Dudzele, Lissewege et Zuienkerke (+ 5,73 km² s 732 obyv.)
* 1956: pripojenie územia z obcí Sint-Michiels (+ 0,16 km² s 24 obyv.)
* 1971: pripojenie obcí Assebroek, Dudzele, Koolkerke, Lissewege, Sint-Andries, Sint-Kruis a Sint-Michiels a územia z obcí Heist, Loppem et Oostkamp; odpojenie územia do obce Oostkerke (+ 95,54 km² s 65 903 obyv.)
* 1977: odpojenie územia do obce Damme (- 2,75 km² s 367 obyv.)

Mestské časti
-------------

**Mestské časti**:  

I : Bruges   

II : Koolkerke  

III : Sint-Andries  

IV : Sint-Michiels  

V : Assebroek  

VI : Sint-Kruis  

VII : Dudzele  

VIII : Lissewege  

**Susedné obce**:  

a. Blankenberge  

b. Zuienkerke  

c. Jabbeke  

d. Zedelgem  

e. Oostkamp  

f. Beernem  

g. Damme  

h. Knokke-Heist

Mesto Bruggy pozostáva z týchto častí (bývalých obcí):

| # | Mestská časť | Rozloha(km²) | Obyvateľov(01.01.2006) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Bruggy (Mestskéá časť)- Centre- Kristus-Koning- Sint-Jozef- Sint-Pieters | 29,911,0113,70 | 37.12920.2764.4284.8807.545 |
| II | Koolkerke | 4,17 | 3.145 |
| III | Sint-Andries | 20,65 | 19.366 |
| IV | Sint-Michiels | 9,59 | 12.346 |
| V | Assebroek | 8,52 | 19.395 |
| VI | Sint-Kruis | 16,84 | 16.148 |
| VII | Dudzele | 21,92 | 2.555 |
| VIII | Lissewege- Lissewege- Zeebrugge- Zwankendamme | 26,8011,44 | 7.1292.4913.924714 |
|

Náboženstvo
-----------

Mesto je sídlom rímskokatolíckej diecézy.

Osobnosti mesta
---------------

* Jan van Eyck (\* 1385 – † 1441), flámsky maliar
* Gilles Binchois (\* okolo 1400 – † 1460), burgundský hudobný skladateľ a spoluzakladateľ franko-flámskej školy
* Hans Memling (\* 1433 – † 1494), flámsky gotický maliar
* Filip I. (1478 – 1506), burgundský vojvoda
* Eugène Charles Catalan (1814 – 1894), belgicko-francúzsky matematik
* Frank Vanhecke (\* 1959), belgický flámsky politik
* Thomas Buffel (\* 1981), futbalista

Partnerské mestá
----------------

* Španielsko  Burgos, Španielsko, 2007

Galéria
-------

* Most nad jedným z kanálovMost nad jedným z kanálov
* Panoráma kanála Spinolarei a SpiegelreiPanoráma kanála Spinolarei a Spiegelrei
* Námestie Grote MarktNámestie Grote Markt
* Letecký pohľad na námestie Grote MarktLetecký pohľad na námestie Grote Markt

* Námestie Brug v 17. storočí…Námestie Brug v 17. storočí…
* …a dnes…a dnes
* Kostol Panny MárieKostol Panny Márie
* Centrum na jeseňCentrum na jeseň

Referencie
----------

1. ↑  Štruktúra obyvateľstva

Iné projekty
------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Belgický portál |

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bruggy**

Externé odkazy
--------------

* Oficiálne stránky mesta

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Bruggy na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Provincia Západné Flámsko |
| --- |
| Mestá | 
* Blankenberge
* Bruggy
* Damme
* Diksmuide
* Gistel
* Harelbeke
* Ieper
* Izegem
* Kortrijk
* Lo-Reninge
* Menen
* Mesen
* Nieuwpoort
* Oostende
* Oudenburg
* Poperinge
* Roeselare
* Tielt
* Torhout
* Veurne
* Waregem
* Wervik

 | Vlajka Západného Flámska |
| Obce | 
* Alveringem
* Anzegem
* Ardooie
* Avelgem
* Beernem
* Bredene
* De Haan
* De Panne
* Deerlijk
* Dentergem
* Heuvelland
* Hooglede
* Houthulst
* Ichtegem
* Ingelmunster
* Jabbeke
* Knokke-Heist
* Koekelare
* Koksijde
* Kortemark
* Kuurne
* Langemark-Poelkapelle
* Ledegem
* Lendelede
* Lichtervelde
* Meulebeke
* Middelkerke
* Moorslede
* Oostkamp
* Oostrozebeke
* Pittem
* Ruiselede
* Spiere-Helkijn
* Staden
* Vleteren
* Wevelgem
* Wielsbeke
* Wingene
* Zedelgem
* Zonnebeke
* Zuienkerke
* Zwevegem

 |
| **Pozrite aj:** Belgicko · Flámsky región |

| * z
* d
* u
Belgické pamiatky na zozname svetového dedičstva UNESCO |
| --- |
| 
* Béguinages
* Štyri vzdúvadlá na Canal du Centre a v jeho okolí
* Grand-Place v Bruseli
* Zvonice v Belgicku a Francúzsku
* Bruggy (historické centurm)
* Hôtel Tassel (a ďalšie domy architekta Victora Hortu)
* Spiennes
* Katedrála Notre Dame v Tournai
* Vydavateľstvo Plantin-Moretus
* Palác Stoclet v Bruseli
* Čiernouhoľné bane vo Valónsku
* Práce Le Corbusiera
* Staré bukové lesy a bukové pralesy Karpát a iných regiónov Európy
* Slávne kúpeľné mestá Európy (Spa)
* Kolónie benevolencie

 | Vlajka Belgicka |

| * z
* d
* u
Európske hlavné mesto kultúry |
| --- |
| 
* Grécko Atény (1985)
* Taliansko Florence (1986)
* Holandsko Amsterdam (1987)
* Nemecko Berlín (1988)
* Francúzsko Paríž (1989)
* Veľká Británia Glasgow (1990)
* Írsko Dublin (1991)
* Španielsko Madrid (1992)
* Belgicko Anvers (1993)
* Portugalsko Lisabon (1994)
* Luxembursko Luxemburg (1995)
* Dánsko Kodaň (1996)
* Grécko Solún (1997)
* Švédsko Štokholm (1998)
* Nemecko Weimar (1999)
* Francúzsko Avignon Nórsko Bergen Taliansko Boloňa Belgicko Brusel, Fínsko Helsinki Poľsko Krakov, Česko Praha Island Reykjavik Španielsko Santiago de Compostela (2000)
* Portugalsko Porto Holandsko Rotterdam (2001)
* Španielsko Salamanca Belgicko Bruggy (2002)
* Rakúsko Graz (2003)
* Francúzsko Lille Taliansko Janov (2004)
* Írsko Cork (2005)
* Grécko Patra (2006)
* Luxembursko Luxemburg Rumunsko Sibiu (2007)
* Veľká Británia Liverpool Nórsko Stavanger (2008)
* Litva Vilnius Rakúsko Linz (2009)
* Maďarsko Pécs Nemecko Essen, Turecko Istanbul (2010)
* Estónsko Tallinn Fínsko Turku (2011)
* Portugalsko Guimarães Slovinsko Maribor (2012)
* Francúzsko Marseille Slovensko Košice (2013)
* Lotyšsko Riga Švédsko Umeå (2014)
* Belgicko Mons Česko Plzeň (2015)
* Poľsko Wrocław Španielsko Donostia-San Sebastián (2016)
* Cyprus Paphos Dánsko Aarhus (2017)
* Malta Valletta Holandsko Leeuwarden (2018)
* Taliansko Matera Bulharsko Plovdiv (2019)
* Chorvátsko **Rijeka** Írsko **Galway (2020)**
* Rumunsko Temešvár Grécko Elefsina Srbsko Novi Sad (2021)
* Litva Kaunas Luxembursko Esch-sur-Alzette (2022)
* Maďarsko Veszprém (2023)
* Estónsko Tartu Rakúsko Salzkammergut Nórsko Bodø (2024)
* Slovinsko Nova Gorica Nemecko Kamenica (2025)
* Fínsko Oulu Slovensko Trenčín (2026)

 |