O signatárovi Martinskej deklarácie pozri *Karol Štúr (právnik).*

**Karol Štúr** (pseudonymy **Drahotín spod Rokoše**, **Drahotín Štúr**) (\* 25. marec 1811, Trenčín – † 13. január 1851, Modra) bol slovenský básnik, kňaz a učiteľ.

Životopis
---------

Narodil sa ako najstarší syn učiteľa, pričom mal ešte troch mladších bratov a sestru. Vyrastal v Uhrovci, vzdelanie získaval na gymnáziu v Rábe, v Šoproni a na bratislavskom evanjelickom lýceu, ktoré ukončil v roku 1833. Tu aj v roku 1829 založil Spoločnosť česko-slovanskú (spolu so Samom Chalupkom, Danielom Lichardom a ďalšími) a v školskom roku 1832 – 1833 bol jej podpredsedom a knihovníkom. Vo vzdelávaní pokračoval štúdiom teológie a pracoval ako vychovávateľ v Záriečí. V rokoch 1835 – 1836 študoval v Berlíne, potom bol istý čas u rodičov v Uhrovci a od roku 1838 pôsobil ako kaplán vo Vrbovom. 

V roku 1839 sa stal profesorom a rektorom na evanjelickom gymnáziu v Modre, kde v roku 1843 prijal aj niekoľko študentov, ktorí odišli z bratislavského lýcea na protest proti zbaveniu jeho brata Ľudovíta profesúry. Od roku 1846 bol slovenským farárom v Modre a svoje profesorské miesto zveril Jánovi Kalinčiakovi. Priamo sa nezúčastnil na revolučnom hnutí v rokoch 1848 – 1849, no často bol perzekvovaný, a to aj pre činnosť brata Ľudovíta. Spolu boli proti maďarizácii podporovanej grófom Zayom. Zomrel ako 40-ročný, ostala po ňom vdova a sedem detí, o ktoré sa staral ďalej jeho brat Ľudovít.

Tvorba
------

Básne začal skladať ako študent, pričom vychádzal zo svojej záľuby v antických vzoroch. Svoje básne písal po česky. Medzi jeho diela patrí i časomerný žalospev na smrť profesora S. Zsigmondyho, žalospev na pamiatku smrti Karla Hynka Máchu, ale taktiež viacero prozaických útvarov s ľudovýchovným zameraním. Svoje diela publikoval v almanachu Plody a vo viacerých časopisoch. Svetobôľne nálady prekonával vo svojich dielach povzbudzovaním k činorodej práci, ale tiež čoraz jasnejšími slovanskými perspektívami. Okrem vlastnej tvorby sa tiež venoval prekladom z gréčtiny, kde prekladal najmä Platóna a Aristofana.

Rodina
------

* otec: Samuel Štúr
* matka: Anna, rodená Michalcová
	+ bratia: Ľudovít, Samuel, Ján
	+ sestra: Karolína
* manželka: Rosina Emreszová
	+ deti (7):
		- Viliam
		- Oľga
		- Július
		- Karol
		- Ľudovít
		- Gustáv
		- Ladislav

Dielo
-----

* 1836 – *Starobylí Řekové* (vyšlo v almanachu Plody)
* 1836 – *Rozchod Hektora s Andromache* (vyšlo v almanachu Plody)
* 1836 – *Mé rozkoše* (vyšlo v almanachu Plody)
* 1836 – *Na odcházejícího Sokrata* (vyšlo v almanachu Plody)
* 1844 – *Ozvěna Tatry*, dvojdielna báseň
	+ 1. časť – Zpěvy (lyrická): narieka nad biedou Slovákov, zaostalosťou ducha, národnou neuvedomelosťou a maďarizačným útlakom
	+ 2. časť – Pověsti (epická): vychádza z povestí o slovenských hradoch
* *Nad hrobem Homerovým*
* *Slavěny nářek*
* *Pouť mladého pěvce*, žalospev na pamiatku smrti Karla Hynka Máchu
* *Slzba*
* *Dlhá chvíle*

Referencie
----------

1. ↑  Záznam o krste v matrike evanjelického cirkevného zboru v Trenčíne
2. ↑  Záznam o úmrtí v matrike evanjelického cirkevného zboru v Modre

Zdroje
------

* (deti K. Štúra) Soznam príspevkov na Maticu slovenskú. In *Pešťbudínske vedomosti*, 15. 5. 1963, s. 4. Dostupné online v Digitálnej knižnici UKB

Autoritné údaje: * abART: 56705
* GND: 122728300
* ISNI: 0000 0000 5536 3416
* LCCN: no2007008905
* NK ČR: mzk2004257518
* SNK: 159083
* VIAF: 902976
* WorldCat: lccn-no2007008905