recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Medzinárodná interkrosová federácia** (skr. **FIIC** – *Fédération internationale d' Inter Crosse*) je medzinárodná športová organizácia združujúca 52 národných interkrosových zväzov na celom svete, sídliaca v Paríži, vo Francúzsku. Vznikla v roku 1985. Na jej čele v súčasnosti stojí Kanaďan Martin Cloutier. FIIC zatiaľ nie je členom MOV.

Od roku 1985 organizuje FIIC Svetové hry, v ktorých sa zúčastňujú rôzne zložené tímy, či už zmiešaných národností alebo pohlaví. Organizujú sa každoročne. V roku 1999 k nim pribudlo ďalšie vrcholné podujatie, Majstrovstvá sveta, ktoré sú organizované každý druhý rok, a od roku 2010, pri príležitosti 25. výročia založenia FIIC, aj Európsky pohár klubov.

Členské zväzy
-------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Európa*** Albánsko Albánsko
* Anglicko Anglicko
* Arménsko Arménsko
* Belgicko Belgicko
* Bulharsko Bulharsko (BIF)
* Cyprus Cyprus
* Česko Česko
* Dánsko Dánsko
* Estónsko Estónsko
* Fínsko Fínsko
* Francúzsko Francúzsko
* Grécko Grécko
* Holandsko Holandsko
* Chorvátsko Chorvátsko
* Írsko Írsko
* Island Island (ISCA)
* Litva Litva
* Lotyšsko Lotyšsko
* Luxembursko Luxembursko
* Maďarsko Maďarsko (MICE)
* Nemecko Nemecko (IVD)
* Poľsko Poľsko
* Rakúsko Rakúsko
* Slovensko Slovensko
* Španielsko Španielsko
* Švajčiarsko Švajčiarsko (SLIV)
* Švédsko Švédsko
* Taliansko Taliansko (FITIC)
 | **Ázia a Oceánia*** Austrália Austrália
* Čína Čína
* India India
* Indonézia Indonézia
* Malajzia Malajzia
* Pakistan Pakistan
* Palestína Palestína
* Spojené arabské emiráty Spojené arabské emiráty
* Srí Lanka Srí Lanka
* Taiwan Taiwan
 | **Amerika*** Argentína Argentína
* Brazília Brazília
* Haiti Haiti
* Kanada Kanada
* Mexiko Mexiko
* USA USA
* Venezuela Venezuela

**Afrika*** Ghana Ghana (ICFG)
* Maroko Maroko
* Nigéria Nigéria
* Pobrežie Slonoviny Pobrežie Slonoviny
* Senegal Senegal
* Tunisko Tunisko
* Uganda Uganda
 |

Podujatia
---------

**Národné tímy**

* Majstrovstvá sveta

**Kluby**

* Európsky pohár
* Svetové hry tímov

Pozri aj
--------

* Majstrovstvá sveta v interkrose

Referencie
----------

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka FIIC (po anglicky)
* Interkros na Slovensku Archivované 2010-08-22 na Wayback Machine
**Moisés Naím** (5. júla 1952, Tripolis, Líbya) je venezuelský novinár, spisovateľ a politik.

Naím bol po 14 rokov (1996–2010) šéfredaktorom časopisu *Foreign Policy*. Od roku 2012 moderuje *Efecto Naím*, televízny spravodajský program o ekonomike a medzinárodných záležitostiach, vysielaný v Severnej i Južnej Amerike na NTN24. V roku 2011 získal Cenu Ortegy y Gasseta za významný prínos žurnalistike v španielskom jazyku.

Je bývalým ministrom obchodu a priemyslu Venezuely, riaditeľom jej centrálnej banky a výkonným riaditeľom Svetovej banky. Je členom Rady pre medzinárodné vzťahy a Svetového ekonomického fóra.

Život
-----

Naím študoval na Universidad Metropolitana v Caracase vo Venezuele. Potom navštevoval Massachusetts Institute of Technology, kde koncom 70. rokov získal magisterský aj doktorandský titul.

### Akademické a politické pôsobenie

Naím bol profesorom obchodnej stratégie a priemyselnej ekonómie na Instituto de Estudios Superiores de Administración (IESA), venezuelskej obchodnej škole v Caracase. V rokoch 1979 až 1986 pôsobil aj ako jej dekan.

Od roku 1989 do roku 1990 zastával funkciu ministra obchodu a priemyslu v druhom kabinete Carlosa Andrésa Péreza.

### Novinárska kariéra

Moisés Naím je hlavným medzinárodným komentátorom španielskeho denníka *El País*. Jeho stĺpik *„The Global Observer"* vychádza aj v Taliansku (*La Repubblica*), Francúzsku a v ďalších novinách Latinskej Ameriky.

Na medzinárodné ekonomické a geopolitické témy Naím publikoval tiež v periodikách *The New York Times*, *The Washington Post*, *The Financial Times*, *Newsweek*, *Time*, *Le Monde*, *Berliner Zeitung* a mnohých ďalších.

Od roku 1996 bol Naím šéfredaktorom časopisu *Foreign Policy*. Časopis potom trikrát vyhral National Magazine Awards for General Excellence. V roku 2008 časopis zakúpila The Washington Post Company. Naím zostal šéfredaktorom až do roku 2010.

Dielo
-----

Naím je autorom alebo editorom viac ako 15 kníh, ktorých témy súvisia s geopolitikou, medzinárodnou ekonómiou a ekonomickým rozvojom.

Referencie
----------

1. ↑  . Dostupné online.
2. ↑  . Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Osobné webové stránky

Autoritné údaje: * BnF: 15522914s
* GND: 130417890
* ISNI: 0000 0000 8266 3553
* LCCN: n85237000
* NK ČR: jx20080519024
* VIAF: 74959361
* WorldCat: lccn-n85237000
**Medzinárodné letisko Kazaň** (tatár. Qazan Xalıqara Aeroportı/Казан Халыкара Аэропорты; rus. Международный аэропорт Казань IATA: **KZN**, ICAO: **UWKD**) je medzinárodné civilné letisko pri meste Kazaň v Tatársku v Rusku.

Letisko sa nachádza 25 kilometrov juhovýchodne od Kazani. Letisko je jedno z najväčších v Rusku.

Technické informácie
--------------------

Letisko má betónovo-cementovú runway 1 11/29 s dĺžkou 3 750 metrov a šírkou 45 metrov. Letisko sa nachádza v nadmorskej výške 126,3 metrov.

Terminál 1 má plochu 24,000m², terminál 1A má polochu 20,000m², otvorený bol v novembri 2012.

Doprava
-------

V roku 2017 bolo letisko v ankete Skytrax po štvrtý krát za sebou vymenované za najlepšie regionálne letisko v Rusku a SNŠ.

V roku 2017 letisko prepravilo 2,623 mil. cestujúcich, nárast 37,1% bol najvyšší pomedzi 15 najväčších letísk v Rusku. V počte cestujúcich bolo na 13. mieste.

História
--------

Letisko bolo otvorené v roku 1979 ako Kazaň 2, pôvodne ako vnútroštátne. Prvý let z letiska sa uskutočnil 15. septembra 1979 do Soči. Od 21. februára 1986 má štatút medzinárodného. Prvý medzinárodný let sa uskutočnil v máji 1987. K 1. júnu 1992 sa letisko odlúčilo od Tatarstan Airlines a 26. októbra 1992 Turkish Airlines začali prvádzkovať prvý pravidelný medzinárodný let, do Istanbulu. V novembri 2002 bola pridaná nová runway.

Modernizácia bola oznámená v roku 2008 pred konaním univerziády v roku 2013. Obsahovala vytvorenie terminálu 1A a rekonštrukciu terminálu 1. Terminály 2 a 3 sú v pláne. V máji 2013 začala premávka vlakového spojenia „Lastočka" na kazanskú hlavnú stanicu.

Galéria
-------

* Interiér letiskaInteriér letiska
* Riadiaca veža v júni 2008Riadiaca veža v júni 2008
* Airbus A320 spoločnosti AeroflotAirbus A320 spoločnosti Aeroflot
* „Lastočka"„Lastočka"

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6   *Kazan International Airport Modernisation, Republic of Tatarstan* [online]. airport-technology.com, [cit. 2020-05-31]. Dostupné online.
2. ↑   *About the Airport :: International Airport Kazan* [online]. kazan.aero, [cit. 2020-05-31]. Dostupné online.
3. ↑   *Kazan International Airport* [online]. rusaviainsider.com, [cit. 2020-05-31]. Dostupné online.
4. ↑  PROKOPOVIČ, Karolina. *Kazan Airport Named the Best Regional Airport in Russia and CIS - Aviation News* [online]. aviationvoice.com, 2017-03-15, [cit. 2020-05-31]. Dostupné online.
5. ↑   *Russian airports report 2017 results* [online]. rusaviainsider.com, 2018-01-22, [cit. 2020-05-31]. Dostupné online.
6. 1 2 3   *Main events* [online]. kazan.aero, [cit. 2020-05-31]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Medzinárodné letisko Kazaň**

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál letectvo |

* Oficiálna stránka letiska
**Medzinárodné letisko Sukarno-Hatta** (***Bandar Udara Internasional Soekarno-Hatta***), (IATA: **CGK**, ICAO: **WIII**) je medzinárodné letisko v indonézskom hlavnom meste Jakarta. Je to najvýznamnejšie letisko Indonézie a jedno za najvýznamnejších ázijských letísk. Nachádza sa približne 20 km na západ od Jakarty. Bolo navrhnuté odborníkom na architektúru letísk, francúzskym architektom Paulom André. Medzinárodné linky letiska smerujú hlavne do východnej a juhovýchodnej Ázie a na Blízky východ. Z európskych letísk má letisko spojenie s Amsterdamom a Mníchovom, priame linky smerujú aj do Perthu, Sydney a Melbourne.

História
--------

V sedemdesiatych rokoch padlo rozhodnutie o výstavbe nového letiska, keďže jakartské letisko Kemayoran už kapacitne nepostačovalo. Štúdie boli spolufinancované prostredníctvom USAID a výstavba letiska bola ukončená v roku 1985. Letisko je pomenované po prvých oficiálnych predstaviteľoch krajiny, prezidenta Sukarna a viceprezidenta Hatta. Vzhľad terminálov vychádza z tradičného indonézskeho štýlu, v čakárňach sú umiestnené tropické rastliny, čo robí letisko unikátnym a predmetom architektonických ocenení. 

Medzinárodné a vnútroštátne linky letiska Sukarno-Hatta

Súčasnosť
---------

Momentálne letisko zaznamenáva rýchly rast počtu cestujúcich, veľká väčšina z tohto rastu ale pripadá na vnútroštátne lety. Napriek otvoreniu tretieho terminálu v roku 2009 letisko prekročilo v roku 2011 svoju kapacitu, 38 miliónov cestujúcich ročne, o viac ako 5 miliónov. 

Pohľad na terminál

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Medzinárodné letisko Sukarno-Hatta**

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka letiska Archivované 2012-03-15 na Wayback Machine (anglicky)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Soekarno–Hatta International Airport na anglickej Wikipédii.*


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál letectvo |
Logo
**MATLAB** je programovacie prostredie (s vlastným programovacím jazykom) špecializujúci sa na vedeckotechnické numerické výpočty, modelovanie, návrhy algoritmov, počítačových simulácií, analýzu a prezentáciu údajov, merania a spracovania signálov, návrhy riadiacich a komunikačných systémov.
Nadstavbou Matlabu je Simulink – program na simuláciu a modelovanie dynamických systémov, ktorý využíva algoritmy Matlabu na numerické riešenia predovšetkým nelineárnych diferenciálnych rovníc.

Názov MATLAB vznikol skrátením slov MATrix LABoratory (voľne preložené „laboratórium s maticami"), čo zodpovedá skutočnosti, že kľúčovou údajovou štruktúrou pri výpočtoch v MATLABe sú matice. Vlastný programovací jazyk vychádza z jazyka Fortran.

Pozri aj
--------

* Scilab
* GNU Octave
* Numerická matematika

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **MATLAB**

Externé odkazy
--------------

* MATLAB overview, oficiálna stránka *The MathWorks*
* oficiálny blog o MATLABe v angl.
* slovenské fórum o MATLABe Archivované 2009-05-23 na Wayback Machine
**Medzinárodné letisko Tocumen** (špa. Aeropuerto Internacional de Tocumen,
IATA: **PTY**, ICAO: **MPTO**) je medzinárodné letisko v hlavnom meste stredoamerického štátu Panama Panama. Je vzdialené 24 km od hlavného mesta štátu. V rokoch 2006 až 2012 prešlo rozsiahlym modernizačným programom. Je najvyťaženejším letiskom Strednej Ameriky a jediným letiskom oblasti s dvoma pristávacími dráhami.

Dejiny
------

Panamské letiská boli počas druhej svetovej vojny využívané americkou armádou. Jedným z cieľov ochrany bola aj ochrana Panamského kanálu. Letisko bolo oficiálne otvorené v roku 1947 a v roku 1953 bol otvorený prvý terminál, ktorý bol rozšírený a zmodernizovaný v roku 1978. Je pomenované podľa rieky Tocumen. V rokoch 1981-1989 bolo letisko premenované a v roku 1989, po páde vojenskej diktatúry, sa vrátilo k originálnemu názvu. V rokoch 2006 až 2012 prešlo letisko ďalšou rozsiahlou modernizáciou, ktorej najvýznamnejšiu časť tvorí nový terminál. Modernizačné práce zvýšili kapacitu letiska na 10 miliónov cestujúcich za rok.

Štatistika
----------

Mapa s non stop destináciami Letiska Panama City
Letisko je regionálnym uzlom pre lety do severnej, strednej a južnej Ameriky a pre lety do Karibiku. Z európskych liniek sú prevádzkované lety do Madridu, Amsterdamu a Frankfurtu. Spoločnosti Iberia Airlines a KLM používajú na svojich linkách lietadlá Airbus A340 a McDonnell-Douglas MD-11.

**Najvyťaženejšie linky Medzinárodného letiska Panama City (2010)**| Poradie | Mesto | Počet cestujúcich |
| --- | --- | --- |
| 1 | USA  Miami, Florida | 427 220 |
| 2 | COL  Bogotá, Kolumbia | 368 862 |
| 3 | Kostarika  San José, Kostarika | 334 419 |
| 4 | Venezuela  Caracas, Venezuela | 265 749 |
| 5 | Mexiko  Mexico City, Mexico | 192 602 |
|

Referencie
----------

1. ↑

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Medzinárodné letisko Tocumen**

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka letiska
* Druhá fáza modernizácie letiska[nefunkčný odkaz](Spanish) 2008/04/24

Zdroje
------

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Tocumen International Airport na anglickej Wikipédii.*

  



|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál letectvo |
**Medzinárodný deň pamiatky obetí holokaustu** pripadá na 27. január. Vyhlásilo ho Valné zhromaždenie OSN 1. novembra 2005 na 42. plenárnom zasadaní. Tento deň má pripomínať utrpenie obetí holokaustu počas druhej svetovej vojny. V rámci genocídy namierenej na židovské etnikum bolo vyvraždených okolo 6 miliónov Židov ale nacistická perzekúcia postihla aj ďalšie etnické, náboženské a politické skupiny. Dátum určilo Valné zhromaždenie OSN na 27. januára, pretože v tento deň v roku 1945 Červená armáda oslobodila nacistický koncentračný a vyhladzovací tábor Auschwitz-Birkenau. Tento deň sa v Nemecku od roku 1996 pripomínal ako Deň pamiatky obetí národného socializmu. Návrh na vyhlásenie tohto dňa podali Izrael, Spojené štáty, Austrália, Kanada a Rusko. Podporilo ich 91 členských krajín, vrátane niekoľkých moslimských krajín. Jednotlivé krajiny si potom mohli určiť, kedy si budú pripomínať tento pamätný deň. Veľmi veľa krajín ho slávi práve 29. januára avšak na Slovensku bol určený pamätným dňom 9. september.

Pamätný deň obetí holokaustu a rasového násilia na Slovensku
------------------------------------------------------------

Poslanci Národnej rady SR 31. októbra 2001 schválili návrh zákona, ktorý určil nový pamätný *Deň obetí holokaustu a rasového násilia* 9. septembra. Dôvodom výberu tohto dátumu bolo, že v roku 1941 bolo vydané Nariadenie o právnom postavení Židov, známe ako Židovský kódex. V roku 2021 predseda vlády SR adresoval najmä veľvyslancovi štátu Izrael a predstaviteľom Židovskej obce príhovor, v ktorom sa ospravedlňoval a prosil o odpustenie.

Referencie
----------

1. ↑   *MEDZINÁRODNÝ DEŇ PAMIATKY OBETÍ HOLOKAUSTU* [online]. Dokumentačné stredisko holokaustu, [cit. 2022-01-27]. Dostupné online.
2. ↑   *Black people were Hitler’s victims too – that must not be forgotten* [online]. the Guardian, 2022-01-27, [cit. 2022-01-27]. Dostupné online. (po anglicky)
3. ↑   *Mezinárodní den obětí holocaustu* [online]. Holocaust.cz, [cit. 2009-04-02]. Dostupné online. Archivované 2007-09-15 z originálu. (čeština)
4. ↑   *Holocaust memorial days*. [s.l.] : [s.n.], 2022-01-26. Page Version ID: 1068057989. Dostupné online. (po anglicky)
5. ↑   *Deň obetí holokaustu a rasového násilia a 80. výročie prijatia tzv. Židovského kódexu na Slovensku - Holokaust.sk* [online]. www.holokaust.sk, [cit. 2022-01-27]. Dostupné online.
6. ↑   *Pamätný deň obetí holokaustu a rasového násilia - príhovor predsedu vlády | Úrad vlády SR* [online]. www.vlada.gov.sk, [cit. 2022-01-27]. Dostupné online.

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Mezinárodní den památky obětí holocaustu na českej Wikipédii.*
**Závada** je potok v severnej časti okresu Bánovce nad Bebravou. Je to pravostranný prítok Radiše, má dĺžku 6,6 km a je tokom VI. rádu.

Prameň
------

Tečie v Strážovských vrchoch, pramení v podcelku Nitrické vrchy, v časti Suchý, na severozápadnom svahu Capárky (924,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 670 m n. m.

Opis toku
---------

V pramennej oblasti tečie juhozápadným smerom, zľava priberá krátky prítok zo západoseverozápadného svahu Capárky a sprava prítok z lokality Medvedica. Ďalej pokračuje severojužným smerom, opäť sprava priberá prítok z oblasti Demovca, následne zľava prítok z juhozápadného svahu Capárky a z tej istej strany aj prítok z južného svahu Tisovníka (824,5 m n. m.). Potom sa prechodne stáča juhozápadným smerom, z pravej strany priberá prítok z lokality Železné, vstupuje do Kšinianskej kotliny, pričom ďalej tečie juhojuhozápadným smerom. Následne preteká intravilánom Závady pod Čiernym vrchom, kde sprava priberá svoj najdlhší prítok (3,2 km) prameniaci južne od Demovca, vytvára nevýrazný oblúk prehnutý na západ a pod obcou už tečie severojužným smerom. Tesne pred ústím sa stáča na juhozápad a na okraji intravilánu obce Kšinná ústi v nadmorskej výške cca 338 m n. m. do Radiše.

Referencie
----------

1. ↑   *Názvy vodných tokov* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2023-10-05]. Dostupné online.
2. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2023-10-05]. Dostupné online.
3. ↑   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2023-10-05]. Dostupné online.

| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí **Radiše** |
| --- |
| *Radiša* → *Bebrava* → *Nitra* → *Váh* → *Dunaj* |
| Brusné (prítok Omastinej) · Brusné (prítok Radiše) · Brusný · Čierny potok · Dobranská · Dolinka · Hodislavy · Jelšovník · Krátke · Kšinka · Látočné · Omastiná · Plačkov · Pod Bôry · Podhradský potok · Potôčik · **Radiša** · Rakovec · Strečkov · Striebornica · Závada · Zvernica |
**MIT licencia** (alebo **X11 licencia**) je slobodná softvérová licencia vytvorená Massachusettským technologickým inštitútom.

Užívateľ získava neobmedzené právo kopírovať, používať a modifikovať program, redistribuovať modifikované verzie programu za predpokladu uvedenia autora a informácií o licencii, spolu s upozornením na zrieknutie sa zodpovednosti za dielo. Prijatím tejto licencie sa užívateľ vzdá práva na podanie žaloby na správcu kódu.

MIT licencia dovoľuje vziať kód z pôvodného programu šíreného pod touto licenciou a potom vydať program pod inou licenciou.

Túto licenciu používa softvér ako: Expat, PuTTY, knižnice triedy Mono, Ruby on Rails, Twisted, Lua od verzie 5.0 a X Window System.

Text licencie
-------------

```
Copyright (c) <year> <copyright holders>

Permission is hereby granted, free of charge, to any person
obtaining a copy of this software and associated documentation
files (the "Software"), to deal in the Software without
restriction, including without limitation the rights to use,
copy, modify, merge, publish, distribute, sublicense, and/or sell
copies of the Software, and to permit persons to whom the
Software is furnished to do so, subject to the following
conditions:

The above copyright notice and this permission notice shall be
included in all copies or substantial portions of the Software.

THE SOFTWARE IS PROVIDED "AS IS", WITHOUT WARRANTY OF ANY KIND,
EXPRESS OR IMPLIED, INCLUDING BUT NOT LIMITED TO THE WARRANTIES
OF MERCHANTABILITY, FITNESS FOR A PARTICULAR PURPOSE AND
NONINFRINGEMENT. IN NO EVENT SHALL THE AUTHORS OR COPYRIGHT
HOLDERS BE LIABLE FOR ANY CLAIM, DAMAGES OR OTHER LIABILITY,
WHETHER IN AN ACTION OF CONTRACT, TORT OR OTHERWISE, ARISING
FROM, OUT OF OR IN CONNECTION WITH THE SOFTWARE OR THE USE OR
OTHER DEALINGS IN THE SOFTWARE.
```

Zdroj
-----

* Slobodné softwarové licencie Archivované 2017-09-02 na Wayback Machine - rabgulo.wz.cz / pod CC BY-SA
**Luna 24** bola sovietska automatická kozmická sonda, ktorá v roku 1976 odobrala vzorky z povrchu Mesiaca a vrátila sa s nimi úspešne na Zem. Dlho išlo o poslednú misiu programu Luna, ale 47 rokov po jej štarte odštartovala ešte sonda označená ako Luna 25.

Sonda typu *E-8-5M* vyvinutá v konštrukčnej kancelárii OKB Lavočkina sa skladala z dvoch hlavných častí - pristávacieho a štartovacieho modulu. Pristávacia časť sa skladala z motorového bloku, palivových nádrží, prístrojového úseku, amortizátorov pre mäkké pristátie a antén rádiového komplexu. Štartovací (návratový) stupeň využíva pristávací stupeň ako základňu pri štarte z Mesiaca. Tiež sa skladá z motorového bloku s pohonnými nádržami a prístrojového úseku. Na jeho vrchole je umiestnené 35 kilogramové guľové puzdro na vzorky pokryté ochranným ablatívnym štítom. Najdôležitejším prístrojom sondy je vŕtačka zložená z troch samostatných časti - z vlastného vrtáku s motorom, z ramena umožňujúceho premiestňovanie vrtáku (od návratového puzdra na povrch Mesiaca a späť) a z ovládacích mechanizmov. 

Sonda odštartovala z kozmodrómu Bajkonur pomocou nosnej rakety Proton-K 9. augusta 1976. 13. augusta zakotvila na selenocentrickej obežnej dráhe a korekciami postupne znižovala svoju dráhu. 18. augusta o 06:36 UT sonda úspešne pristála na povrchu Mesiaca v oblasti Mora kríz (*Mare Crisium*), len niekoľko stoviek metrov od podobnej, no neúspešnej sondy Luna 23. Hneď po pristátí bolo spustené odoberanie mesačnej vzorky, pričom vrták sa zavŕtal do hĺbky až 260 cm a odobral vzorku mesačnej horniny s hmotnosťou 170 gramov, následne ju premiestnil do návratového puzdra. Návratová časť sondy odštartovala z mesačného povrchu 19. augusta o 05:25 UT a zamierila k Zemi. 22. augusta sa pred vstupom do atmosféry oddelilo návratové puzdro od zvyšku sondy a o 17:55 UT pristálo v bažinatej oblasti asi 200 kilometrov juhovýchodne od mesta Surgut v Západnej Sibíri. Išlo o tretí úspešný návrat vzoriek z Mesiaca pomocou bezpilotnej sondy (po misiách Luna 16 a Luna 20).

Táto misia programu Luna dopravila na Zem z vesmíru najväčšie množstvo vzoriek získané sovietskou sondou a nasledujúcich viac ako 37 rokov (do pristátia čínskej sondy Čchang-e 3 v roku 2013) bola poslednou sondou, ktorá uskutočnila na Mesiaci mäkké pristátie. Do návratu sondy Čchang-e 5 v roku 2020 bola tiež držiteľkou rekordu v najväčšej prinesenej vzorke hornín z povrchu Mesiaca.

Externé odkazy
--------------

* Luna 24 na Space 40

| * z
* d
* u
Program Luna |
| --- |
| 
* Luna 1
* Luna 2
* Luna 3
* Luna 4
* Luna 5
* Luna 6
* Luna 7
* Luna 8
* Luna 9
* Luna 10
* Luna 11
* Luna 12
* Luna 13
* Luna 14
* Luna 15
* Luna 16
* Luna 17
* Luna 18
* Luna 19
* Luna 20
* Luna 21
* Luna 22
* Luna 23
* Luna 24
* Luna 25

 |
Symbol rozcestia O iných významoch výrazu *Trenčianka* pozri *Trenčianka (rozlišovacia stránka)*.

**Trenčianka** je potok vo východnej časti okresu Trenčín. Je to pravostranný prítok Machnáča, meria 3,6 km a je tokom VI. rádu.

Prameň
------

Tečie v juhozápadnej časti Strážovských vrchov, v podcelku Trenčianska vrchovina, v časti Ostrý, pramení na východojuhovýchodnom svahu Svitavy (700,3 m n. m.) v nadmorskej výške približne 490 m n. m.

Opis toku
---------

Od prameňa tečie najprv juhovýchodným smerom, potom sa prechodne stáča na juh a opäť na juhovýchod, pričom sprava priberá prítok z juhovýchodného svahu Svitavy. Následne preteká intravilánom obce Peťovka. Na dolnom toku tečie popri dvoch rybníkoch na ľavom brehu, podteká cestu II. triedy č. 516 a severne od obce Motešice sa v nadmorskej výške cca 276 m n. m. vlieva do Machnáča.

| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí Machnáča |
| --- |
| *Machnáč* → *Bebrava* → *Nitra* → *Váh* → *Dunaj* |
| 
* Baraní jarok
* Bobotský potok
* Havránkovský potok
* **Machnáč**
* Mlynský potok
* Petrovka
* Priehradka
* Skalica
* Trenčianka

 |
**Mitický potok** je potok v juhovýchodnej časti okresu Trenčín. Je to ľavostranný prítok Svinianskeho potoka, meria 4,6 km a je tokom VII. rádu.

Prameň
------

Pramení v juhozápadnom výbežku Strážovských vrchov, v podcelku Trenčianska vrchovina, v časti Ostrý, na juhovýchodnom svahu Čiernachova (694,8 m n. m.) v nadmorskej výške približne 400 m n. m.

Opis toku
---------

Od prameňa tečie sprvu severojužným smerom okrajom lokality Dúbrava na pravom brehu a sprava priberá prítok (361,8 m n. m.) prameniaci severovýchodne od kóty 592,3 m. Následne vteká do Nitrianskej pahorkatiny, do časti Bánovská vrchovina a juhovýchodným smerom tečie intravilánom obce Trenčianske Mitice, pričom oddeľuje miestne časti Zemianske Mitice na pravom a Kostolné Mitice na ľavom brehu. Pod obcou pokračuje juhojuhovýchodným smerom a z pravej strany priberá prítok z lokality Diely. Tesne pred ústím sa napokon stáča smerom na juhojuhozápad, podteká štátnu cestu I/9 a pri osade Jeleňákov mlyn, východojuhovýchodne od obce Trenčianske Jastrabie, ústi v nadmorskej výške cca 259 m n. m. do Svinianskeho potoka.

Referencie
----------

1. ↑   *Názvy vodných tokov* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2023-10-05]. Dostupné online.
2. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2023-10-05]. Dostupné online.
3. ↑   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2023-10-05]. Dostupné online.

| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí **Svinice** |
| --- |
| *Svinica* → *Bebrava* → *Nitra* → *Váh* → *Dunaj* |
| Bederov jarok · Cípec · Dedinský potok · Hradniansky potok · Jastrabský potok · Kamenný jarok · Kochnáčsky potok · Mitický potok · Sviniansky potok · **Svinica** · Svitavský potok |
Bojnianka sprava vteká do Nitry
**Bojnianka** je riečka na Ponitrí, v okresoch Nové Mesto nad Váhom a Topoľčany. Je to pravostranný prítok Nitry s dĺžkou 25 km, je tokom IV. rádu.

Pramení v Považskom Inovci, v podcelku Nízky Inovec, pod Sedlom pod Skalinami (606 m n. m.), v nadmorskej výške okolo 510 m n. m.

Od prameňa tečie spočiatku južným smerom, na hornom toku priberá niekoľko kratších prítokov. Potom preteká kopaničiarskou oblasťou obce Nová Lehota a stáča sa na juhovýchod. Zľava priberá najprv Lieskový potok, vzápätí prítok (249,3 m n. m.) spod Skalky (482,0 m n. m.) a ďalej pravostranný prítok z Hradnej doliny (232,3 m n. m.) - Hradný potok.

Následne vteká do Podunajskej pahorkatiny, podcelku Nitrianska pahorkatina, časti Bojnianska pahorkatina a tečie viac na juhojuhovýchod územím obce Bojná. Sprava priberá Čížovec a pokračuje cez Veľké Dvorany.

Za obcou riečka meandruje až k susedným Urminciam, kde sa stáča a tečie východným smerom. Preteká okrajom osady Kľačany, v blízkosti obce Chrabrany priberá zľava svoj najvýznamnejší prítok, Zľavský potok. Preteká cez obec, stáča sa na juhovýchod a potom na juh. Ďalej už tečie regulovaným korytom až k svojmu ústiu do Nitry (157,5 m n. m.) v blízkosti obce Čeľadince.

Referencie
----------

1. ↑   *Názvy vodných tokov* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2023-10-05]. Dostupné online.
2. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2023-10-05]. Dostupné online.
3. ↑   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2023-10-05]. Dostupné online.

| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí Bojnianky |
| --- |
| *Bojnianka* → *Nitra* → *Váh* → *Dunaj* |
| vodné toky | 
* **Bojnianka**
* Čížovec
* Hradný potok
* Kuzmický potok
* Lieskový potok
* Mlynský potok
* Močidelník
* Nemčický kanál
* Vítkovský potok
* Zľavský potok

 |
| vodné plochy | 
* Vodná nádrž Tesáre

 |

| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí Nitry (od Nitrice po Radošinku) |
| --- |
| 
* Babica
* Bádický kanál
* **Bebrava**
* Bedziansky potok
* **Bojnianka**
* Brodziansky potok
* Cintorínsky potok
* **Dršňa**
* Dubnica
* Hunták
* **Chotina**
* Chrabriansky kanál
* Ilus
* Krušovský kanál
* Lefantovský potok
* Nedanovský potok
* Oponický kanál
* Oponický potok
* **Radošinka**
* Slivkový potok
* Výčapský kanál
* **Vyčoma**
* Žabokrecký potok

 |
| 
Súvisiace šablóny
Vodné toky v povodí Bebravy
Vodné toky v povodí Bojnianky
Vodné toky v povodí Dršne
Vodné toky v povodí Chotiny
Vodné toky v povodí Nitry (1. časť), (2. časť) a (4. časť)
Vodné toky v povodí Radošinky
 |

Súradnice: 48°31′01″S 18°09′23″V﻿ / ﻿48,517039°S 18,156313°V﻿ / 48.517039; 18.156313
**Luna 16** bola sovietska automatická kozmická sonda, ktorá ako prvá odobrala vzorky z povrchu Mesiaca a vrátila sa s nimi úspešne na Zem.

Sonda typu *E-8-5* vyvinutá v konštrukčnej kancelárii OKB Lavočkina sa skladala z dvoch hlavných častí - pristávacieho a štartovacieho modulu. Pristávacia časť sa skladala z motorového bloku, palivových nádrží, prístrojového úseku, amortizátorov pre mäkké pristátie a antén rádiového komplexu. Štartovací (návratový) stupeň využíva pristávací stupeň ako základňu pri štarte z Mesiaca. Tiež sa skladá z motorového bloku s pohonnými nádržami a prístrojového úseku. Na jeho vrchole je umiestnené 35 kilogramové guľové puzdro na vzorky pokryté ochranným ablatívnym štítom. Najdôležitejším prístrojom sondy je vŕtačka zložená z troch samostatných časti - z vlastného vrtáku s motorom, z ramena umožňujúceho premiestňovanie vrtáku, (od návratového puzdra na povrch Mesiaca a späť) a z ovládacích mechanizmov.

Sonda odštartovala z kozmodrómu Bajkonur pomocou nosnej rakety Proton-K 12. septembra 1970. 16. septembra zakotvila na selenocentrickej obežnej dráhe a korekciami postupne znižovala svoju dráhu. 20. septembra o 05:18 UT sonda úspešne pristála na povrchu Mesiaca v oblasti Mora hojnosti (Mare Foecunditatis), hneď po pristátí bola vrtákom odobraná vzorka mesačnej horniny o hmotnosti 108 gramov a následne premiestnená do návratového puzdra. Návratová časť sondy odštartovala z mesačného povrchu 21. septembra o 07:43 UT a zamierila k Zemi. 24. septembra sa pred vstupom do atmosféry oddelilo návratové puzdro od zvyšku sondy a o 05:26 UT pristálo asi 80 kilometrov juhozápadne od mesta Džezkazgan v Kazachstane. Išlo o prvý úspešný návrat vzoriek z iného kozmického telesa pomocou bezpilotnej sondy v histórii.

Poštová známka s vyobrazením štartu Luny 16 z povrchu Mesiaca

Externé odkazy
--------------

* Luna 16 na Space 40

| * z
* d
* u
Program Luna |
| --- |
| 
* Luna 1
* Luna 2
* Luna 3
* Luna 4
* Luna 5
* Luna 6
* Luna 7
* Luna 8
* Luna 9
* Luna 10
* Luna 11
* Luna 12
* Luna 13
* Luna 14
* Luna 15
* Luna 16
* Luna 17
* Luna 18
* Luna 19
* Luna 20
* Luna 21
* Luna 22
* Luna 23
* Luna 24
* Luna 25

 |
**Implikácia** (z lat. implicare – úzko spájať) je logická operácia tvoriaca zložený výrok z dvoch výrokov pomocou logickej spojky, ktorá zodpovedá spojke *ak - tak*.

Používa sa pre ňu symbol {\displaystyle \Rightarrow \!\,} alebo {\displaystyle \rightarrow \!\,}.

Definícia
---------

Pre vstupy *A* a *B* vyzerá pravdivostná tabuľka implikácie takto (0 označuje nepravdivé tvrdenie, 1 označuje pravdivé tvrdenie):

| *A* | *B* | *A* {\displaystyle \Rightarrow \!\,} *B* |
| --- | --- | --- |
| 0 | 0 | 1 |
| 0 | 1 | 1 |
| 1 | 0 | 0 |
| 1 | 1 | 1 |

Vlastnosti
----------

* {\displaystyle (A\Rightarrow B)=(\neg A\vee B)} – náhrada implikácie disjunkciou
* {\displaystyle (A\Rightarrow B)=(\neg B\Rightarrow \neg A)} – **obmena implikácie**

Výraz na pravej strane rovnosti v druhej z hore uvedených vlastností sa nazýva **obmena implikácie** alebo **obmenená implikácia**. Táto vlastnosť hovorí, že ak sa podarí dokázať, že z negácie B vyplýva negácia A, tak je dokázaná pravdivosť pôvodnej implikácia (z A vyplýva B). To sa využíva v technike matematického nepriameho dôkazu.

Význam a príklady
-----------------

Implikácia významovo zodpovedá podmienkovej vete v bežnom rozhovore „ak A, potom B". Z toho tiež vyplývajú jej vlastnosti tak, ako sú v pravdivostnej tabuľke.

### Príklad

**Ak bude dnes pršať, tak pôjdem do práce.**

Musíme si uvedomiť, že táto veta môže byť pravdivá, aj keď nepôjdem do práce - stačí, aby nepršalo a podľa prvého riadku pravdivostnej tabuľky budem mať stále pravdu.  

Táto veta nevypovedá nič o tom, čo sa stane, keď nebude pršať - v takom prípade (prvý a druhý riadok pravdivostnej tabuľky) môžem do práce neísť alebo ísť a nikto mi nemôže tvrdiť, že som klamal. Určite existuje mnoho ľudí, ktorí chodia do práce, aj keď neprší - a nemusia byť kvôli tomu všetci klamári.

### Súvislosť implikácie s matematickými dôkazmi

Z vlastností implikácie vyplýva jej užitočnosť pre prípad, keď sa chce presvedčiť, že výrok {\displaystyle X} je pravdivý a mám už nejaké iné výroky {\displaystyle A\_{1},A\_{2},\ldots ,A\_{n}}, o ktorých pravdivosti som presvedčený.  

Stačí mi dokázať pravdivosť výroku:  

{\displaystyle (A\_{1}\land A\_{2}\land \ldots \land A\_{n})\Rightarrow X}  

Ak sa to podarí, tak podľa pravdivostnej tabuľky musí byť pravdivý i výrok X - to je podstata priameho dôkazu.

Pozri aj
--------

* Booleova algebra
* Disjunkcia
* Konjunkcia
* Ekvivalencia
* Matematický dôkaz

Externé odkazy
--------------

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
* Implikácia na pohodovamatematika.sk
**T-Com** je medzinárodná značka a zaregistrovaná ochranná známka, názov divízie spoločnosti Deutsche Telekom AG, ktorá v Nemecku a v krajinách dcérskych spoločností spoločnosti Deutsche Telekom AG ponúka produkty a služby pevnej siete ako telefonovanie, širokopásmový internet, digitálna televízia (na Slovensku pod obchodným názvom Magio) a pod.

Na Slovensku T-Com nemá samostatnú právnu subjektivitu, značku T-Com používa spoločnosť Slovak Telekom pri komunikácii so zákazníkmi.

V niektorých krajinách ako Nemecko alebo Maďarsko sa používa názov **T-Home** podľa koncepcie **T-Home** - všetko pre domácnosť, **T-Mobile** - služby v pohybe, **T-Systems** - silný partner pre biznis zákazníkov.

Slovo T-Com sa píše so spojovníkom, s veľkým „T" a „C" a vyslovuje sa po anglicky [tíkom].

Dejiny značky
-------------

Značka T-Com bola uvedená na trh v roku 2003, keď sa divízia pevných liniek Deutsche Telekom AG začala prezentovať ako nezávislá značka v Nemecku. Popri ostatných divíziách (T-Mobile, T-Online a T-Systems), ktoré sa už verejne prezentovali zákazníkom, si T-Com vytvoril vlastný profil špecialistu na pevné siete. Produkty a ponuky predtým spájané s "Deutsche Telekom" majú odvtedy značku T-Com.

Logo T-Com
----------

Logo T-Com
Logo T-Com tvorí magentové písmeno **"T"** - symbol skupiny DT - a komunikačné meno "Com" v sivej farbe, ktoré sú od seba navzájom oddelené presne tromi sivými digitmi (sivé štvorčeky ako doplnkový symbol charakteristický pre skupinu DT). V centrovanej verzii loga sa jeden digit nachádza v ľavej aj pravej časti loga. Pri verzii zarovnanej doľava je logo od hrany objektu zľava oddelené minimálne tromi digitmi. Analogické pravidlo platí pri zarovnaní doprava.

Názvom digit alebo digity (vyslovujeme rovnako ako píšeme) pomenúvame sivé štvorčeky, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou značiek skupiny DT. Okrem loga sa môžu používať aj v tzv. digitových mapách (niekoľko radov digitov).

Horizontálny rozostup digitov v logu je vždy dvojnásobkom strany digitu. V digitovej mape v horizontálnej verzii je horizontálny rozostup digitov dvojnásobok strany digitu, vertikálny rozostup sa rovná dvaapolnásobku strany digitu. Digitová mapa sa môže použiť horizontálne alebo vertikálne, v špeciálnych prípadoch môže mať natočenie 18 stupňov. Pri použití 18 stupňového natočenia musí byť táto mapa orezaná do formátu, podklad pod digitovú mapu nesmie obsahovať čb alebo farebný prechod (gradient).

|  |
| --- |
|   |
| RGB: | 226/0/116 |
| HTML: | #E20074 |
| CMYK: | 0/100/0/0 |
|

Farba písmena "T" - **magenta** - je pri tlači zostavená zo 100% farby magenta, pri online zobrazení sa používa RGB pomer 226 / 0 / 116.

V minulosti boli snahy, aby sa táto farba zaregistrovala ako obchodná známka, no zaregistrovanie farby ako takej nie je možné, nakoľko magenta je jedna zo 4 základných tlačiarenských farieb.

Pozri aj
--------

* Slovak Telekom

Externé odkazy
--------------

www.t-com.sk  

www.slovaktelekom.sk - korporátna stránka spoločnosti Slovak Telekom, a.s.  

www.telekom.com - korporátna stránka Deutsche Telekom AG
**Machinae Supremacy** je švédska hudobná skupina, ktorá vo svojej hudobnej produkcii kombinuje heavy metal, power metal a alternatívny rock so zvukmi elektronickej osembitovej hudby, ktorá býva označovaná ako „chiptunes". Sami svoj hudobný štýl označujú ako „SID metal". Vo svojich nahrávkach často využívajú syntetizátor Elektron SidStation, ktorého základ tvorí čip SID (MOS Technology SID), pôvodne používaný k spracovaniu zvuku na počítačoch Commodore 64. 

Na svojich internetových stránkach poskytujú Machinae Supremacy na stiahnutie po názvom *site release* značný počet, 32 originálnych nahrávok s približne so stotisíc stiahnutiami za mesiac.

*Deus Ex Machinae* bol prvým komerčným albumom kapely vydaný v roku 2004 cez nezávislý, v súčasnosti zaniknutý label MbD Records. V súčasnosti vydávajú hudobné albumy cez vydavateľstvo Spinefarm Records. Sú nimi: *Redeemer* (2006), po ktorom v roku 2008 nasledoval *Overworld*, v roku 2010 to bol *A View from the End of the World* a v roku 2012 *Rise of a Digital Nation*. Ich najnovší hudobný album vyšiel v 22. augusta 2014 pod názvom *Phantom Shadow*. 

Machinae Supremacy sa podieľali aj na tvorbe hudby pre počítačovú hru Jets'n'Guns. Celý tento soundtrack tiež na svojich oficiálnych stránkach poskytujú voľne na stiahnutie.

Diskografia
-----------

* 2004 - *Deus Ex Machinae*
* 2004 - *Jets'n'Guns OST*
* 2005 - *Redeemer (Underground)*
* 2006 - *Redeemer (Retail)*
* 2008 - *Overworld*
* 2010 - *A View from the End of the World*
* 2012 - *Rise of a Digital Nation*
* 2014 - *Phantom Shadow*

Referencie
----------

1. ↑   *About* [online].. Dostupné online.
2. ↑   *MACHINAE SUPREMACY Signs With SPINEFARM RECORDS* [online]. Blabbermouth, Roadrunner Records, 29. september 2006. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Machinae Supremacy**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Machinae Supremacy na anglickej Wikipédii.*
Princezná **Madeleine Švédska**, vojvodkyňa z Hälsinglandu a Gästriklandu, celým menom Madeleine Thérèse Amélie Joséphine (\* 10. jún 1982, Ekerö, Švédsko), je švédska princezná a najmladšie dieťa Karola XVI. Gustáva a kráľovnej Silvie. Je štvrtou v poradí v nástupníctve na švédsky trón, a to po sestre Viktórii, neteri Estelle a bratovi Karolovi Filipovi.

Detstvo
-------

Madeleine sa narodila v Drottningholmskom paláci. Pokrstená bola 31. augusta 1982 v kaplnke kráľovského paláca. Jej krstnými rodičmi sú: princ Andreas zo Saska-Coburgu a Gothy, brat jej matky Walther Sommerlath, princezná Benedikta Dánska a sestra jejho otca princezná Kristína Švédska (*Prinsessan Christina, fru Magnuson*).

Vzdelanie
---------

V rokoch 1985–1989 Madeleine študovala na Västerledskej cirkevnej škole. Na jeseň 1989 bola zapísaná na Smedslättsskolanskú školu v Bromme. Potom pokračovala v štúdiu na Carlssonskej škole v Štokholme a Enskildanskom gymnáziu, ktoré absolvovala v roku 2001. Počas jesene roku 2001 žila v Londýne, kde študovala angličtinu. Na jar 2002 začala študovať základy práva a European Computer Driving Licence. V januári 2003 bola zapísaná na Štokholmskú univerzitu, kde začala študovať dejiny umenia. V jeseni 2004 na rovnakej univerzite študovala etnológiu.  

Madeleine hovorí po anglicky, nemecky, švédsky a trochu francúzsky.

Záľuby
------

Princezná vlastní niekoľko koní a tiež súťaží v parkúrovom jazdení pod menom „Anna Svensson". Rada lyžuje a zaujíma sa o kultúru, najmä divadlo, tanec a umenie.  

Je patrónkou organizácie Min. Stora Dag.  

V roku 2006 pracovala počas šiestich mesiacov pre UNICEF v New York City.

Súkromie
--------

Princezná Madeleine Švédska a Christopher O'Neill v deň ich svadby 8. júna 2013
Dňa 11. augusta 2009 bolo oficiálne oznámené jej zasnúbenie s Jonasom Bergströmem. , ktoré však bolo v apríli 2010 zrušené.

25. októbra 2012 bolo oznámené jej zasnúbenie s Christopherom O'Neill, britsko-americkým bankérom. Svadba sa konala 8. júna 2013 v Štokholme. Majú dve deti, dcéra Leonore Lilian Maria Bernadotte sa narodila v roku 2014 v New Yorku, syn Nicolas Paul Gustaf prišiel na svet v júni 2015.

Referencie
----------

1. ↑  "H.K.H. Prinsessan Madeleine." Official profile at Kungahuset.se. Retrieved 2012-08-02.
2. 1 2 3  Biografi
3. 1 2 3  'Princess Madeleine'
4. ↑  
ELDH, Nina. *Prinsessan Madeleine och jur.kand. Jonas Bergström förlovade; Engagement between Princess Madeleine and Mr. Jonas Bergström* [online]. Švédsky kráľovský dvor, 2009-08-11, [cit. 2011-05-26]. Dostupné online. (švédsky, anglicky)
5. ↑  
 *Sweden's Princess Madeleine gets engaged* [online]. Reuters, 2009-08-11, [cit. 2011-05-26]. Dostupné online. (anglicky)
6. ↑  
 *Princess Madeleine breaks up with fiancé* [online]. The Local; Sweden's News in English, 2010-04-24, [cit. 2011-05-26]. Dostupné online. (anglicky)
7. ↑  Lebenslauf von Christopher O'Neill auf der Website des schwedischen Königshauses

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Madeleine (švédska princezná)**

Autoritné údaje: * GND: 1043519432
* LCCN: n2020036463
* VIAF: 305331757
* WorldCat: lccn-n2020036463
**Magdaléna Hajóssyová** (\* 25. júl 1946, Bratislava) je medzinárodne uznávaná slovenská speváčka (sopranistka) a hudobná pedagogička. Žije a pracuje striedavo v Prahe, Berlíne a na Slovensku.

Umelecká činnosť
----------------

Od roku 1979 bola stálou členkou Štátnej opery Praha, kde stvárnila mnoho sólových rolí.

Pedagogická činnosť
-------------------

Je vedúca speváckeho oddelenia na pražskej Akadémii múzických umení.

Medzi jej žiakov patrí napríklad Anda-Louise Bogza, sopranistka rumunského pôvodu trvale žijúca v Prahe, sólistka Národného divadla, Štátnej opery Praha a ďalších popredných českých aj zahraničných divadiel.

Nahrala rad hudobných nahrávok.

Ocenenia
--------

* 2003 Rad Bieleho dvojkríža III. - za významné zásluhy pri interpretácii a popularizácii slovenskej hudby v zahraničí

Externé odkazy
--------------

* www.ceeol.com - Životopis, repertoár, rozhovor
* musicologica.cz (po česky)
* Magdaléna Hajóssyová: Každý druh hlasu vyvoláva iné pocity a emócie na operaslovakia.sk

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Magdaléna Hajóssyová na českej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * BnF: 13894893t
* GND: 134395808
* ISNI: 0000 0000 6302 5767
* LCCN: n78087215
* NK ČR: jn19990209208
* SNK: 163355
* VIAF: 64191857
* WorldCat: lccn-n78087215
**Magna via** bola dôležitá cesta v bývalom Rakúsku-Uhorsku, ktorá viedla cez dnešné Rakúsko, Slovensko, Maďarsko, Rumunsko a Ukrajinu. Používala sa na prepravu osôb a pošty.

História
--------

História cisársko-kráľovskej poštovej cesty siaha do obdobia vojen. Obsadenie južných oblastí monarchie vojskami tureckého sultána Solimana po bitke pri Moháči v r. 1526 spôsobilo pretrhnutie spojenia Viedne so stredoslovenskými banskými mestami a ostatným východným územím. Zložitá situácia v monarchii (najmä mocenský zápas medzi rakúskym arcivojvodom Ferdinandom Habsburským a sedmohradským vojvodom Jánom Zápoľským a ničivé vpády tureckých vojsk) viedla k mnohým zmenám a v oblasti dopravných spojení k presunu hlavných ciest do oblastí, ktoré boli vzdialené a bezpečnejšie.

Na rozkaz už panovníka Ferdinanda I. (1526-1564) začal Matej Taxis budovať nové poštové a dopravné spojenie. K štyrom tratiam (z Viedne do Ľvova, z Viedne do Carihradu, z Viedne do Kronštatu a z Viedne do Karlstadtu) dobudovali v roku 1550 jednu z najdlhších poštových a dopravných spojníc, ktorá mala celkom 56 poštových staníc. Nová kráľovská poštová cesta viedla z Viedne cez Bratislavu, Trnavu, Hlohovec, Topoľčany, Prievidzu, Martin, Ružomberok, Lučivnú, Levoču, Prešov, Michalovce do Sobraniec a ďalej do Mukačeva, Debrecínu a do Hermannstadtu.

V 18. storočí sa dobudovávali ďalšie poštové prepriahacie stanice a cesta Via Magna sa vetvila a sieťovala i do regiónov, ktoré sa hospodársky rozvíjali. Jednotlivé poštové stanice boli pôvodne od seba vzdialené dve poštové míle (asi 15 km) a k ním patrili i objekty stravovacie, ubytovacie a tiež hospodárske budovy pre ustajnenie ťažných a jazdeckých koní. Poštovú stanicu spravoval magister postae, ktorému podliehali postilioni. Títo vykonávali samotnú dopravu, pôvodne na koňoch a neskôr na poštových vozoch – diligenciách. Svoj príchod oznamovali trúbkou, ktorá ostala dodnes symbolom pošty.

Referencie
----------

1. ↑

Externé odkazy
--------------

* Magna via - Historická revue
* Mapa miest na trase Magna via na území Slovenska - maps.google.com
* Združenie Magna Via, profil
* Dobrodružná vandrovačka Janka Hraška do Východnej po Magna Via


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál cestyHistorický portál |

Súradnice: 49°03′07″S 20°08′09″V﻿ / ﻿49,052006°S 20,135697°V﻿ / 49.052006; 20.135697
**Meriam Ishagová** (\* 1986/87) je sudánska žena, ktorú v máji 2014 na základe islamského práva šaría odsúdili na trest smrti, keď sa odmietla zriecť kresťanskej viery a prestúpiť na islam. Miestny súd ju tiež odsúdil na sto rán bičom za to, že uzavrela manželstvo s kresťanom.

Narodila sa moslimskému otcovi, ktorý však rodinu opustil, keď bola Meriam ešte dieťa. Vychovala ju matka, kresťanka pochádzajúca z Etiópie.

V júni 2014 ju prepustili a zbavili trestu smrti. V júli docestovala do Talianska, kde ju prijal aj pápež František.

Protesty
--------

Rozsudok vzbudil protesty niektorých krajín aj OSN. Online petíciu za zmiernenie trestu podpísalo viac ako 620 tisíc ľudí.

Na stranu Meriam sa postavilo mnoho osobností verejného života, v Česku napr. Tomáš Halík. „Ak by tento barbarský trest, odporujúci všetkým zásadám spravodlivosti a milosrdenstva, bol vykonaný, nielen Sudán tým stratí práva nazývať sa civilizovanou krajinou, ale opäť tým celosvetovo vážne utrpí povesť islamu a jeho vyznávačov," uviedol Halík.

Referencie
----------

1. ↑  Pregnant woman given death sentence in Sudan is kept shackled in her cell, The Telegraph, 20. 5. 2014
2. ↑  Sudánska kresťanka, ktorej zrušili trest smrti, sa stretla s pápežom, pravda.sk, 24. 7. 2014
3. ↑  Sudan Urged Not to Execute Christian Woman, Voice of America, 19. 5. 2014
4. ↑  Súdán: Trest smrti kvůli sňatku s křesťanem Archivované 2014-05-23 na Wayback Machine, Amnesty International, 19. 5. 2014
5. ↑  Halík vyzval muslimy v Česku, aby se zastali těhotné sudánské křesťanky odsouzené k trestu smrti, Christnet.cz, 21. 5. 2014

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Meriam Ishagová na českej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * LCCN: no2014143855
* VIAF: 311475399
* WorldCat: lccn-no2014143855
Umelecké stvárnenie LKCa 15 b
**LkCa 15 b** je kandidát na protoplanetárny objekt na obežnej dráhe okolo hviezdy LkCa 15 v molekulárnom mraku TMC-1. Bol objavený pomocou zobrazovacej techniky na Keckových teleskopoch. Objav uskutočnili Adam Kraus a Michael Ireland v 2011. Štúdia z roku 2015 o pozorovaniach observatória Las Campanas a Large Binocular Telescope tvrdí, že táto planéta vzniká pomocou akrécie. Je to prvá pozorovaná exoplanéta v procese aktívnej akrécie.

Štúdia z roku 2018 zameraná na spektroastrometrické pozorovanie neobjavila akrečnú planétu, ale zvýšené žiarenie H-alfa (pravdepodobne z variabilného vetra v disku).

Referencie
----------

1. ↑   LkCa 15: A Young Exoplanet Caught at Formation?. *The Astrophysical Journal*, 2011. DOI: 10.1088/0004-637X/745/1/5.
2. ↑   Accreting protoplanets in the LkCa 15 transition disk. *Nature*, 2015, s. 342–344. ISSN 0028-0836. DOI: 10.1038/nature15761.
3. ↑  Irene Klotz. Astronomers see planet still growing in its stellar womb. *Reuters* (News Daily), 18 November 2015. Dostupné online.  Archivované 2015-11-19 na Wayback Machine
4. ↑   *Spectro-astrometry of the pre-transitional star LkCa 15 does not reveal an accreting planet but extended Hα emission | Astronomy and Astrophysics (A&A)* [online]. aanda.org, [cit. 2019-03-10]. Dostupné online. (po anglicky)

Externé odkazy
--------------

* LkCa 15 b na Extrasolar Planet Encyclopedia (po anglicky)
* Najmladšia planéta na astrin.planetarium.sk

Zdroj
-----


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Astronomický portál |

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku LkCa 15 b na anglickej Wikipédii.*