**Ali paša z Janiny** (iné mená pozri nižšie;\* 1741 alebo 1744, Tepelenë – † 5. február 1822, Janina) bol albánsky šľachtic, vojenský veliteľ a dobrodruh, spočiatku polo-autonómny správca, neskôr relatívne samostatný vládca Janinského pašalíku, ktorý odtrhol od Osmanskej ríše. 

Udržiaval čulé vzťahy s európskymi krajinami, najmä s Francúzskom. V roku 1822 bol popravený po dobytí Janiny Osmanmi.

Postava Ali pašu sa spomína vo viacerých dielach, mimo iné v knihe *Gróf Monte Christo* od Alexandra Dumasa, či *Posledné dni janičiarov* od Móra Jókaia.

Mená
----

* **Ali paša z Janiny**, **Ali paša Janinský**
* **Ali paša Tepelenský**, **Ali paša Tepedelenli**
* prezývaný aj **lev z Janiny** či **janinský lev**
* albán. *Ali Pashë Tepelenjoti*
* tur. *Tepedelenli Ali Paşa*

Životopis
---------

Pamätník Ali pašu v meste Tepelenë
Ali sa narodil do rodiny schudobnelého tepelenského beja Veliho, jeho matkou bola Chamko. Jeho rodina mala pôvod v rode mawlawíjských dervišov z Kütahyje.

Keď mal Ali 14 rokov, jeho otec zomrel a jeho matka zoskupila zbojnícku skupinu na ktorej čelo sa postavil Ali. V ranom období svojho života slúžil pod negropontským pašom a následne u delvinského pašu, ktorého dcéru si v roku 1768 vzal sa ženu. V roku 1774 sa stal delvinským mutasarrıfom.

Do vysokej politiky ho vyniesla služba poručíka u rumélijského pašu. Ali zbohatol a jeho meno sa stalo známym v samotnom hlavnom meste ríše. Prvým významným úradom ktorý dosiahol bol úrad pašu v Trikale, ktorý získal za službu v rakúsko-tureckej vojne. Jeho moc pustupne silnela, úspešne využil slabosť osmanskej centrálnej moci a rivalitu miestnych vládcov a v roku 1788 intrigami a vraždami dosiahol aj postavenie janinského pašu.

Mocenskou podporou mu bola aktivita jeho detí. Syn Veli sa ujal vlády v Trikale a neskôr aj v Morei a jeho syn Muchtar sa stal pašom v Lepante. Postupne svoju moc rozšíril na územie väčšiny Albánska, Macedónska a Peloponézu. V roku 1802 mu bola do správy zverená Rumélia. Opozíciu mu robili iba grécki kresťanskí Sulioti, ktorých si podriadil až v roku 1803. Spočiatku Ali vystupoval ako verný spojenec Osmanov a Vysokej porte pomohol poraziť niekoľkých vzbúrených vazalov, ako i francúzske vojská. Nakoniec však sám začal vládnuť ako nezávislý panovník. Aliho moc bola natoľko veľká, že ho ako nezávislého vládcu uznalo Francúzsko, Veľká Británia, rokovania viedol aj s Ruskou ríšou.

Ali paša na Janinskom jazere, maľba od Louisa DupréZastavil krvavé konflikty medzi Albáncami a zaviedol poriadok. Z Janiny vytvoril centrum gréckej kultúry, na svojom dvore sám v listinách používal gréčtinu a zakladal grécke školy. Na jeho dvore sídlilo veľké množstvo umelcov a na svojej ceste ho navštívil aj lord Byron, ktorý pašu vykreslil ako veľkého tyrana. Na svojom panstve Ali paša zhromaždil veľké množstvo bohatstva a patrilo mu značné množstvo statkov. Kým na počiatku svojej kariéry sám vystupoval ako bandita, v neskoršom období prísne trestal akékoľvek podobné vystúpenia proti nemu. V krajine zavládol po dlhom čase poriadok a zvýšila sa autorita miestnych úradov. Nastala tiež nová ekonomická prosperita, nechal stavať mosty a vysúšať bažiny. Za pomoci bohatstva si vydržiaval obrovskú armádu.

Hrobka Ali pašu
Osmanský sultán Mahmud II. nespokojný s decentralizáciou krajiny sa rozhodol situáciu riešiť a proti Alimu zakročiť. V roku 1819 vydal príkaz na pašovu likvidáciu. Ali sa pokúsil zachrániť svojimi overenými praktikami, no tentokrát ho nezachránili ani vraždy a vydieranie. Nakoniec ho opustili aj vlastné deti a na stranu sultána sa postavil aj albánsky paša Mustafa Bušatli. Ali paša postupne prišiel o väčšinu svojich území, a hoci v roku 1821 proti Osmanom povstalo Grécko, ani táto skutočnosť nezabránila osmanským vojskám na čele s Churšid pašom obľahnúť Janinu. V roku 1822 Churšíd paša Ali pašovi sľúbil milosť doloženú falošným sultánskym fermanom a po tom, čo sa paša vzdal a odišiel do Kláštora svätého Panteleimona bol popravený. Aliho hlava bola poslaná do Konštantínopola, kde bola verejne vystavená.

Referencie
----------

1. 1 2 3  ALI PASHA TEPELENA (1744–5 December 1822). In: ELSIE, Robert. *Historical Dictionary of Albania*. 2. vyd. Lanham, Toronto, Plymouth, UK : Scarecrow Press, 2010. (Historical Dictionaries of Europe; zv. 75.) ISBN 978-0810861886,  0810861887. S. 8 – 9, 40.
2. 1 2 3 4 5 6 7  Ali paša z Janiny. In:  *Encyclopaedia Beliana*. Zväzok 1. A – Belk. Bratislava : Encyklopedický ústav Slovenskej akadémie vied. [Cit. 2020-04-11]. Dostupné online. ISBN 80-224-0554-X,  978-80-89524-30-3. S. 164.
3. ↑  ŠŤOVÍČEK, Michal. *Francie proti Evropě: Války revoluční Francie 1792 – 1802*. Praha : Epocha, 2017. ISBN 978-80-7557-346-9. S. 397.
4. 1 2  ŠEDIVÝ, Miroslav. *Krvavá odyssea: Řecký boj za nezávislost 1821-1832*. Praha : Albatros Media, 2011. ISBN 978-80-7425-087-3. S. 38, 115.
5. 1 2 3 4 5  Ali Paşa Tepelenë. In:  *Encyclopædia Britannica* [online]. [Cit. 2020-05-10]. Dostupné online.
6. 1 2 3  ALI PASHA TEPEDELENLI. In:  *The Encyclopaedia of Islam*. Ed. H. A. R. Gibb, J. H. Kramers, E. Lévi-Provencal, J. Schacht. 2nd Ed. Vol. 1. A – B. Leiden : Brill, 1986. ISBN 90-04-08114-3. S. 398 – 399.
7. 1 2  RYCHLÍK, Jan, et al. *Mezi Vídní a Cařihradem: Utváření balkánských národů*. Praha : Albatros Media, 2009. Dostupné online. ISBN 978-80-7429-094-7.

Externé odkazy
--------------

* *Z bandity vládnoucím pašou*, článok na epochálnísvet.cz

Autoritné údaje: * BnF: 125520166
* GND: 119375117
* ISNI: 0000000122776211
* LCCN: n85229124
* NK ČR: js2014804064
* VIAF: 54956638
* WorldCat: lccn-n85229124