Toto je článok o krajine. O jej hlavnom meste pozri *San Salvador (Salvádor).*
Súradnice: 13°40′08″S 88°51′58″Z﻿ / ﻿13,668889°S 88,866111°Z﻿ / 13.668889; -88.866111

**Salvádor** (-normovaný názov , zriedkavo: *El Salvador*; od cca. 50. rokov 20. stor. do roku 1991 aj: *Salvador*; cca. do 40. rokov 20. stor. len: *Salvador* alebo *San Salvador* alebo *El Salvador* ; po španielsky *El Salvador* - doslova "Spasiteľ"), dlhý tvar **Salvádorská republika** (po španielsky *República de El Salvador*), je štát v Strednej Amerike, ktorý sa nachádza pri pobreží Tichého oceánu. Na severozápade susedí s Guatemalou a na severovýchode s Hondurasom. S počtom obyvateľov viac ako 6 miliónov na rozlohe 21 041 km² je s hustotou 303,1 obyvateľov na km² najhustejšie zaľudnenou krajinou v Amerike.

Geografia
---------

Salvádor je jedinou krajinou v Strednej Amerike, ktorá nemá pobrežie na Karibskom mori. Povrch krajiny je zväčša hornatý, s úzkou pobrežnou nížinou a centrálnou náhornou planinou.

Salvádor je známy svojimi sopkami, spomedzi ktorých sú najznámejšie Ilamatepec (v departmente Santa Ana), Chichontepec (San Vicente), San Salvador (San Salvador), Chaparrastique (San Miguel) a Izalco.

Podnebie v Salvádore je celý rok takmer rovnaké. Od pobrežia často fúka vietor, ktorý prináša vlahu a teplo do vnútrozemia. Priemerné ročné teploty dosahujú takmer 25 °C. Najchladnejší mesiac je december a január, najteplejší apríl. Ročný priemer zrážok je 1 823 mm.

V Salvádore sú dve ročné obdobia: suché (november až apríl) a dažďové (máj až október). V období od júna do novembra zasahujú nad územie krajiny cyklóny z Karibskej oblasti. Vtedy sa môžu vyskytovať záplavy. Najničivejšie uragány v Salvádore boli: Fifi (1974), Gilbert (1988), Andrew (1992), Mitch (1998), Stan (2005) a Félix (2007).

Dejiny
------

V predkolumbovskom období bolo dnešné územie štátu osídlené rôznymi indiánskymi etnikami. Najväčším štátnym útvarom na jeho pôde bolo kráľovstvo Cuzcatlán. Španieli do Salvádoru prišli z Guatemaly v roku 1524. V koloniálnej ére bola krajina spravovaná z Guatemaly.

Prvé povstania za nezávislosť sa začali v roku 1811. Salvádor sa stal nezávislým od Španielska v roku 1821 a prestal byť súčasťou Stredoamerickej únie v roku 1839. Po jej rozpade nastalo obdobie občianskych nepokojov, ktoré trvalo až do roku 1871. V tomto období sa začala pestovať káva. 
V roku 1931 sa dostal k moci vojenským prevratom generál Maximiliano Hernández Martínez a o rok armáda potlačila rozsiahle roľnícke povstanie na západe krajiny, pričom zahynuli tisíce osôb. Hoci po generálnom štrajku v roku 1944 bol generál Martínez zvrhnutý, pokračovalo obdobie autoritárskych režimov, ktoré sa skončilo až v roku 1982 zvolením ustanovujúceho parlamentu. V roku 1984 sa konali prvé demokratické voľby prezidenta.

Medzitým v roku 1969 sa odohrala krátka vojna s Hondurasom, ktorá je známa aj ako "Stohodinová vojna" alebo nesprávne ako Futbalová vojna. Dôvodom bola snaha Hondurasu o pozemkovú reformu, ktorá by zvýhodňovala iba jeho občanov; to donútilo tisícky Salvádorčanov usídlených v Hondurase vrátiť sa domov, lebo boli vyvlastnení. Salvádor reagoval vyhlásením vojny Hondurasu. V sedemdesiatych rokoch pokles cien kávy na svetových trhoch a neustále volebné podvody vojenských vlád viedli k napätej situácii v krajine, ktorá vyvrcholila v roku 1980 zavraždením arcibiskupa zo San Salvadoru, Óscara Arnulfa Romera.

Tieto udalosti viedli k občianskej vojne, ktorá trvala 12 rokov (1980 – 1992), ktorá stála viac ako 70 000 životov. 16. januára 1992 ľavicové guerrilly a pravicová vláda vtedajšieho prezidenta Alfreda Cristianiho podpísali mierovú dohodu v Chapultepecu v Mexiku.

V prezidentských voľbách v marci 2009 zvíťazil ľavicovo orientovaný kandidát Carlos Mauricio Funes.

Demografia
----------

Etnické zloženie obyvateľstva tvoria z 90 % mestici, z 9 % belosi a z 1 % Indiáni. Väčšina obyvateľov je španielskeho pôvodu. Ako v jedinej stredoamerickej krajine tu nežijú potomkovia čiernych Afričanov. Navyše, v roku 1930 generál Martínez vydal rasistický zákon, ktorým sa zakazuje, aby sa tu usídlili. To isté platilo pre Malajcov, Rómov a Arabov. Takmer 80 % obyvateľov je rímskokatolíckeho vyznania a takmer 20 % patrí k rôznym protestantským denomináciám.

V zahraničí žijú asi 3 milióny Salvádorčanov, najmä v USA, ale aj v Kanade, Taliansku, Austrálii a Švédsku.

Územné členenie
---------------

Salvádor sa delí na 14 departmentov v troch zónach (západná, stredná a východná). Každý department má na čele guvernéra menovaného prezidentom.

Ekonomika
---------

Po podpise mierovej dohody v Chapultepecu zaznamenávala ekonomika mierny, ale trvalý rast. Od 1. januára 2001 sa americký dolár stal platidlom rovnocenným domácemu colónu, ktorý postupne ako platidlo v obchodnej praxi zanikol. Rastie podiel výroby a služieb na výkonnosti ekonomiky, a to na úkor pestovania kávy. Hlavné priemyselné odvetvia sú potravinárstvo, petrochémia, chémia, textilný a nábytkársky priemysel.

Salvádor podpísal dohodu o voľnom obchode s USA, Strednou Amerikou a Dominikánskou republikou (CAFTA), ako aj s Mexikom, Čile, Tchajwanom, Kolumbiou a Panamou.

Najväčším zdrojom príjmov do štátneho rozpočtu je DPH, ktorej sadzba je od roku 1995 13%. Dolarizácia ekonomiky spôsobila pokles úrokových sadzieb. Finančné agentúry ako Moody´s dávajú vyššie hodnotenie ekonomiky v Latinskej Amerike iba Čile a Mexiku. Salvádorské investície je možné nájsť v celej Strednej Amerike. Významným zdrojom vylepšujúcim zahraničnoobchodné saldo sú aj úspory, ktoré zasielajú krajania pracujúci v Severnej Amerike svojim príbuzným. Medziročná inflácia je menšia ako 10% a export stále rastie.

Slováci, ktorí tu pôsobili
--------------------------

* Anton Figura (\* 1909 – † 1996) –  rímskokatolícky kňaz, salezián, misionár (misionárom bol 64 rokov; Kuba, Haiti, Dominikánska republika).

Referencie
----------

1. 1 2
2. ↑  KUSÝ, Ivan; ROSENBAUM, Karol. *Slovenské pohl'ady*. [s.l.] : Matica slovenská, 2005. 1004 s. S. 86.
3. ↑  JACKO, J. Pravopis zemepisných názvov Salvádor, San Salvador, Salvador. In: Kultúra slova č. 8, 1985, S. 376-377
4. ↑  KAČALA, Ján. *Pravidlá slovenského pravopisu*. 1. vyd. Bratislava : Veda, 1991. 535 s. ISBN 80-224-0080-7. S. 358.
5. ↑  heslo Salvador a mapa Severná a Stredná Amerika (v hesle Amerika).. In:  *Slovenský náučný slovník*. Ed. Pavel Bujnák. Zväzok I. A – D. Bratislava; Praha : Litevna, literárne a vedecké nakladateľstvo Vojtech Tilkovský, 1932. 344 s.
6. ↑   *Národný kalendár na ... rok ...*. [s.l.] : Tlačou a nákladom Kníhtlačiarne účastinárskej spoločnosti, 1931. 774 s. S. 132.
7. ↑  COMMITTEE, Slovak Liberation. *Právo Slovákov na samostatnosť vo svetle dokumentov: Biela kniha*. [s.l.] : Slovenský Oslobodzovací Výbor, 1954. 1008 s. S. 176.
8. ↑  Drobnosti. In: Slovenské noviny 21. apríla 1873, S. 3
9. ↑   KUBANOVIČ, Zlatko:  *Historický náhľad do dejín slovenských saleziánov (Od dona Bosca do roku 1924)*. Bratislava : Don Bosco, 2019. ISBN 978-80-8074-436-6. S. 235 - 236.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Salvádor**.

| * z
* d
* u
Štáty a závislé územia v Severnej Amerike |
| --- |
| *Niektoré štáty sa nachádzajú medzi Severnou a Južnou Amerikou alebo môžu byť tiež považované ako Karibik* |
| Nezávislé štáty | 
* Antigua a Barbuda
* Bahamy
* Barbados
* Belize
* Dominika
* Dominikánska republika
* Grenada
* Guatemala
* Haiti
* Honduras
* Jamajka
* Kanada
* Kostarika
* Kuba
* Mexiko
* Nikaragua
* Panama
* Svätý Krištof a Nevis
* Salvádor
* Svätá Lucia
* Svätý Vincent a Grenadíny
* Spojené štáty
* Trinidad a Tobago

 |  |
| Závislé územia | 

|  |  |
| --- | --- |
| Dánsko | 
* Grónsko

 |
| Francúzsko | 
* Guadeloupe
* Martinik
* Svätý Bartolomej
* Saint Martin
* Saint Pierre a Miquelon

 |
| Holandsko | 
* Aruba
* Curaçao
* Karibské Holandsko
* Sint Maarten

 |
| Spojené kráľovstvo | 
* Anguilla
* Bermudy
* Britské Panenské ostrovy
* Kajmanie ostrovy
* Montserrat
* Turks a Caicos

 |
| Spojené štáty | 
* Americké Panenské ostrovy
* Bajo Nuevo
* Navassa
* Portoriko
* Serranilla

 |

 |

| * z
* d
* u
Štáty Strednej Ameriky |
| --- |
| Belize · Kostarika · Salvádor · Guatemala · Honduras · Nikaragua · Panama |

| * z
* d
* u
Členovia Svetovej obchodnej organizácie (WTO) |
| --- |
| 
* Albánsko
* Angola
* Antigua a Barbuda
* Argentína
* Arménsko
* Austrália
* Bahrajn
* Bangladéš
* Barbados
* Belize
* Benin
* Bolívia
* Botswana
* Brazília
* Brunej
* Burkina
* Burundi
* Čad
* Čile
* Čína
* Dominika
* Dominikánska republika
* Džibutsko
* Egypt
* Ekvádor
* Eswatini
* *Európska únia*
* Fidži
* Filipíny
* Gabon
* Gambia
* Ghana
* Grenada
* Gruzínsko
* Guatemala
* Guinea-Bissau
* Guinea
* Guyana
* Haiti
* Honduras
* Hongkong
* India
* Indonézia
* Island
* Izrael
* Jamajka
* Japonsko
* Jordánsko
* Južná Afrika
* Kambodža
* Kamerun
* Kanada
* Kapverdy
* Katar
* Keňa
* Kirgizsko
* Kolumbia
* Kongo
* Konžská demokratická republika
* Kórejská republika
* Kostarika
* Kuba
* Kuvajt
* Lesotho
* Lichtenštajnsko
* Macao
* Macedónsko
* Madagaskar
* Malajzia
* Malawi
* Maldivy
* Mali
* Maroko
* Maurícius
* Mauritánia
* Mexiko
* Mjanmarsko
* Moldavsko
* Mongolsko
* Mozambik
* Namíbia
* Nepál
* Niger
* Nigéria
* Nikaragua
* Nórsko
* Nový Zéland
* Omán
* Pakistan
* Panama
* Papua-Nová Guinea
* Paraguaj
* Peru
* Pobrežie Slonoviny
* Rusko
* Rwanda
* Salvádor
* Saudská Arábia
* Senegal
* Sierra Leone
* Singapur
* Spojené arabské emiráty
* Spojené štáty
* Srí Lanka
* Stredoafrická republika
* Surinam
* Svätá Lucia
* Svätý Krištof a Nevis
* Svätý Vincent a Grenadíny
* Šalamúnove ostrovy
* Švajčiarsko
* Taiwan
* Tanzánia
* Thajsko
* Togo
* Tonga
* Trinidad a Tobago
* Tunisko
* Turecko
* Uganda
* Ukrajina
* Uruguaj
* Venezuela
* Vietnam
* Zambia
* Zimbabwe

 |  |
| 
* **^1** Všetkých 28 štátov Európskej únie je členom WTO: Belgicko
* Bulharsko
* Cyprus
* Česko
* Dánsko
* Estónsko
* Fínsko
* Francúzsko
* Grécko
* Holandsko
* Chorvátsko
* Írsko
* Taliansko
* Lotyšsko
* Litva
* Luxembursko
* Maďarsko
* Malta
* Nemecko
* Poľsko
* Portugalsko
* Rakúsko
* Rumunsko
* Slovensko
* Slovinsko
* Spojené kráľovstvo
* Španielsko
* Švédsko

 |