**Giovanni Domenico Cassini** alebo **Jean-Dominique Cassini** (\* 8. jún 1625, Perinaldo, Janovská republika – † 14. september 1712, Paríž, Francúzsko) bol taliansko-francúzsky astronóm a inžinier. Jeho synom bol francúzsky astronóm Jacques Cassini.

Astronómia
----------

V roku 1644 Cassini začal pôsobiť ako asistent na observatóriu v Panzane, kde od roku 1648 až do 1669 pracoval ako astronóm. V roku 1650 sa stal profesorom na Univerzite v Bologni a v roku 1671 bol vymenovaný za riaditeľa Parížskeho observatória. So svojou novou vlasťou sa úplne stotožnil a vo Francúzsku a okolitých krajinách je známy ako **Jean-Dominique Cassini**.

Spoločne s Hookom je Cassinimu pripisovaný objav Veľkej červenej škvrny na Jupiteri (okolo roku 1665). Cassini ako prvý uvidel štyri Saturnove mesiace a klasifikoval prstence (Cassiniho delenie - 1675). Okolo roku 1690 Cassini ako prvý pozoroval diferenciálnu rotáciu Jupiterovej atmosféry. Svoje tri zákony o pohybe mesiaca formuloval v roku 1693.

V roku 1672 poslal svojho kolegu Jeana Richera do Cayenne vo Francúzskej Guyane, zatiaľ čo sám zostal v Paríži. Obidvaja robili súčasné pozorovania Marsu, našli jeho paralaxu a odvodili jeho vzdialenosť. Toto meranie po prvýkrát ukázalo skutočné vzdialenosti v slnečnej sústave.

Cassini tiež ako prvý uskutočnil meranie zemepisnej dĺžky metódou navrhnutou Galileom, použitím zatmenia Jupiterových mesiacov ako hodín.

Astrológia
----------

Keď sa vo svojej mladosti nadchol pre nebesá, skôr ho zaujímala astrológia ako astronómia. Neskôr sa vo svojom živote zameral takmer výhradne na astronómiu a ako sa stále viac zapájal do vedeckej revolúcie a pestoval racionálne myslenie, začal astrológiu kritizovať. V mladosti študoval astrológiu veľmi intenzívne a načerpal v tomto obore rozsiahle znalosti; je kuriózne, že práve tie ho viedli k rozhodnutiu stať sa skôr astronómom.

V roku 1644 senátor Bologne Marquis Cornelio Malvasia, ktorý sa veľmi zaujímal o astrológiu, pozval do Bologne Cassiniho a ponúkol mu miesto v observatóriu v Panzane, ktoré sa práve stavalo. Spolu s ostatnými trávil väčšinu času počítaním nových, lepších a presnejších efemerid pre *astrologické účely* za použitia rýchlo sa rozvíjajúcich *astronomických metód* a nástrojov tej doby. 

Roku 1669 sa presťahoval do Francúzska a vďaka grantu Ľudovíta XIV. mohol založiť Parížske observatórium, ktoré bolo otvorené v roku 1671. Cassini zostal jeho riaditeľom až do konca svojej kariéry, do svojej smrti v roku 1712. Napriek tomu, že vo Francúzsku Cassini slúžil 41 rokov ako kráľovský astronóm/astrológ Ľudovíta XIV. („Kráľa Slnko"), vo svojej dvojitej úlohe väčšinu času venoval astronómii; astrológiu, ktorú tak intenzívne študoval v mladosti, zanedbával.

Inžinierstvo
------------

Pápež Klement IX. najal Cassiniho na stavbu opevnenia a reguláciu koryta rieky Pád na ochranu pred záplavami.

Pomenované po Cassinim
----------------------

* kozmická sonda Cassini k Saturnu
* Cassiniho delenie prstencov Saturna
* Cassini Regio, tmavá oblasť na mesiaci Japetus
* Cassiniho kráter na Marse
* Cassiniho kráter na Mesiaci
* Cassiniho zákony o pohybe Mesiaca

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Giovanni Domenico Cassini**

Externé odkazy
--------------

* *Catholic Encyclopedia* article
* Domenico Cassini – complete digitization of 14 volumes belonging to the Old Fund's Department of Astronomy, University of Bologna, held to mark the celebrations of the Cassini in 2005
* Giovanni Cassini Biography
* esa.int — Jean-Dominique Cassini: Astrology to astronomy
* Geoastro.de Earth shape
* Paris Observatory digital library

Autoritné údaje: * BnF: 121019904
* GND: 119408007
* ISNI: 0000 0000 7357 5500
* LCCN: nr96009532
* NK ČR: xx0090927
* VIAF: 36947382
* WorldCat: lccn-nr96009532