**Markos Aurélios Abas** (starogr. *Μᾶρκος Αὐρήλιος Ἄβας*) bol starogrécky bežec.

Markos Aurélios Abas z Adady bol niekoľkonásobný víťaz v bežeckých disciplínach na začiatku 3. storočia (možno v 220 až 230-tych rokoch). Pripomína to nápis na podstavci z jeho sochy, objavený v archeologickom nálezisku starovekého mesta Adada v Pisídii (neďaleko tureckej dediny Sağrak v mestskej časti *Sütçüler* v provincii Isparta). Tento nápis uvádza, že zastupiteľstvo obce (boulé, búlé) a ľud (démos, komunita Adany) si ctí Abasa ako občana a predovšetkým ako športovca, paradoxa (paradoxos - *neporazený, výnimočný šampión*) a vymenúva jeho víťazstvá (dosiahnuté hlavne v dolichu).

Podľa nápisu (zčasti poškodeného) bol Abas víťazom na kapitolských hrách v Ríme, na *Eusebeiach* v Potioloise, na neapolských hrách Sebasta, v hrách na Aspide v Argu (usporiadanych na počesť *Apolóna Deiradiotisa* na vrchu Aspida na severozápade Argu), na Asklépeiach v Epidaure, na olympiáde (v Pise na Peloponéze? Nápis je tu poškodený), na hrách (Urania?) v Sparte, na súťaži koinonu Bitýnie v Nikomédeii. Z hier *Artemisia* v Efeze si okrem víťazstva v dolichu odniesol aj veniec z behu diaulos, zvíťazil aj v ďalších efezských hrách *Hadrianeia, Balbilleia a Epinikeia,* na hrách *Koina Asias* usporiadanej v maloázijskom meste Kyzikos a aj na aténskych panhelénskych hrách. M. Aurélios Abas bol teda nespochybniteľne významný muž, preto mu bolo zrejme umožnené dostať od cisára rímske občianstvo a byť vplyvným členom ekumenického „cechu" športovcov, ktorý sponzorovali rímski cisári od začiatku antonivskej éry (keď sa celé Stredomorie stalo jednotným politickým a ekonomickým systémom pod záštitou Ríma. Odrazilo sa to i na gréckych hrách, od helenistických čias rozšírených po celom východnom Stredomorí, ktoré sa integrovali do „medzinárodnej" siete hier, chránených rímskym mierom).

Taliansky historik Luigi Moretti nezaradil Abasa do zoznamu olympijských víťazov staroveku. Zdôvodňuje to tým, že na poškodenom (nečitateľnom) mieste lokality jeho víťazstva na olympiáde *Ὀλύμπει[α ......]*, písomnými zdrojmi uvedenom ako víťazstvo v élidskej Pise (*Pisa* alebo *Pisatis* bola oblasť v Elide, kde sa nachádzala Olympia), by si podľa významu zrejme zaslúžilo byť na nápise uvedené už na začiatku zoznamu jeho víťazstiev a uvádza, že pravdepodobnejšie zvíťazil na olympiáde v Aténach.

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. 1 2 3  Luigi Moretti; Maria Elisa Garcia Barraco; Ilaria Soda. *Luigi Moretti e il catalogo degli Olympionikai : testimonianze epigrafiche, letterarie, papirologiche e numismatiche sui vincitori degli agoni olimpici panellenici (Ellade e Magna Grecia: 776 a.C. - 393 d.C)*. Roma : Arbor sapientiae, 2014. ISBN 978-88-97805-32-8. S. 148.
2. ↑  Paul Cartledge, Antony Spawforth. *Hellenistic and Roman Sparta*. London : Routledge, 2020. ISBN 978-10-0015-904-2. S. 215.
3. ↑   *First International Congress on Antioch in Pisidia*. İzmit : Kocaeli Gazetecilik ve Yayın, 1999. ISBN 978-97-5954-890-2. S. 31.
4. ↑  Mark Golden. *Sport in the Ancient World from A to Z*. Oxford : Routledge, 2004. ISBN 978-11-3453-596-5. S. 9.
5. ↑  Inscriptiones Asia Minor: Pisidia, *Sterrett, WE 291,413*
6. 1 2  Hadrien Bru. *La Phrygie Parorée et la Pisidie septentrionale aux époques hellénistique et romaine*. Leiden : BRILL, 2017. ISBN 978-90-0433-740-4. S. 138.
7. ↑  Lindsay Gayle Driediger-Murphy, Esther Eidinow. *Ancient Divination and Experience*. Oxford : Oxford University Press, 2019. ISBN 978-01-9884-454-9. S. 114.
8. ↑  Mark Golden. *Sport in the Ancient World from A to Z*. Oxford : Routledge, 2004. ISBN 978-11-3453-596-5. S. 21.
9. ↑  Mary T. Boatwright. *Hadrian and the City of Rome*. Princeton : Princeton University Press, 2021. ISBN 978-06-9122-402-2. S. 209.
10. ↑  Dr Kathryn Lomas, Kathryn Lomas. *Rome and the Western Greeks, 350 BC - AD 200*. London : Routledge, 2005. ISBN 978-11-3494-300-5. S. 105-106.
11. ↑   *ARSP. Beiheft*. Stuttgart : Franz Steiner Verlag, 1990. ISBN 978-35-1505-613-7. S. 233.

Pozri aj
--------

* Zoznam olympijských víťazov staroveku