*Slovo šibačka môže znamenať aj šibák.*
Šľahanie dievčat na Morave. 1910
**Šibačka** (iné názvy: **šibanie**, **šibiračka**, **šľahačka**) je zvyk (na Slovensku najmä na západe) spočívajúci v šibaní dievčat korbáčom alebo prútom na Veľkonočný pondelok a utorok. Na Slovensku býva spojený s oblievačkou (kúpačkou). Na šľahanie sa používal korbáč z prútia alebo čerstvý kus dreva (prútik), prednášala sa koleda a dostávalo sa tzv. šibačkové (kraslice či iné pochutiny). 

Šibačku a polievačku v Česku spomína už pražský kazateľ 14. storočia Konrád Waldhauser:*…manželé a milenci šlehají se metlami a tepají rukou v pondělí a úterý velikonoční. Ospalé a lenivé časně z rána v pondělí velikonoční házejí do vody nebo alespoň je polévají…*.

Názvy v zahraničí
-----------------

Na Morave sa označuje ako, *mrskut*, *šmigrust*, *šmirgust*, *šmergust*, *šmegrust* a podobne, vo východných Čechách ako *šmerkus*, *šmerkust*, *šmerkous*, *šmerkouz* a podobne (slovo môže znamenať aj oblievačku alebo ojedinele šibačkové), v spisovnej češtine aj *pomlázka* (slovo znamená aj šibák a šibačkové) a v Poľsku ako *śmigus* (ale tam slovo znamená zrejme predovšetkým oblievačku, rôzne varianty tohto slova alebo *śmigus-dyngus*.

Tvary na šmig- môžu pochádzať z nemeckého Schmeckostern alebo z poľského slova pre šľahanie.

Slovensko
---------

Územím Slovenska prechádza kultúrna hranica medzi západoeurópskym šibaním a východoslovanskou polievačkou na Veľkonočný pondelok. Na juhozápadnom Slovensku sa vyskytuje aj kúpačka aj šibačka, na západnom Slovensku je typické šibanie a na východnom Slovensku prevažuje kúpačka.

Opis šibačky a kúpačky (ako fungovala zhruba do 50. rokov 20. storočia) podľa *Encyklopédie ľudovej kultúry Slovenska*: *Kúpačky (kuparska) a šibačky (šibiračka, šlahačka) sa začali hneď po polnoci al. v skorých ranných hodinách. Hlúčky mládencov chodili spoločne po domoch, kde boli dospelé dievčatá (niekde starší mládenci išli len k svojej milej). V domoch im ponúkli pripravené pohostenie – varené vajíčka, koláče, víno al. pálenku. Formy odmeny kúpačov boli rozdielne. Niekde mládenci dostali maľované vajíčka (kraslice, písanky, kriažľané vajíčka) hneď, v Ladzanoch (Hont) ich popoludní roznášali matky vyšibaných dievčat, v Cerove samotné dievčatá. Surové vajíčka boli odmenou dospelej mládeže a symbolizovali plodnosť. Menším chlapcom bolo na kúpačky a šibačky prenechané doobedie a odmenou im boli kraslice, cukrovinky, v súčasnosti aj peniaze a naturálne dary. Ženatí chlapi chodili kúpať a šibať len najbližšiu rodinu, vrátane kmotrovcov. Odmenou pre dospelých mužov je dnes pohostenie, kt. má výrazný spoloč. aspekt. Večer usporiadali mládenci z vyzbieraných peňazí zábavu, na kt. pozvali aj dospelé dievčatá. V Polomke bolo zvykom, že matky okúpaných, a tým vlastne aj pozvaných dievčat prinášali „cesť„ – poctu skladajúcu sa zo stanovenej sumy peňazí, čerstvo upečeného chleba, slaniny, vajíčok. Matkám ponúkli mládenci pálenku a museli ísť do kola tancovať aspoň jeden tanec. V Liptovskej Tepličke sa chlapci na zábave aj „vkupovali", do mládeneckého spolku.*

Šibačka (a oblievačka) „pokračovala" v niektorých prípadoch v utorok, keď všetky dievčatá mohli na ulici obliať a vyšibať každého muža, ktorého stretli.

Referencie
----------

1. ↑  ŤUPOVÁ, Ivana. *Velikonoční zvyky* [online]. idnes.cz, 17.4.2000, [cit. 2014-12-31]. Dostupné online. (po česky)
2. ↑  , ,
3. ↑
4. ↑  porov.  Archivované 2011-08-24 na Wayback Machine a
5. ↑
6. ↑  PARYSZEK, Aleksandra. *Śmigus-dyngus: Tradycyjne oblicza* [online]. Media Regionalne sp. z o. o. [cit. 2011-07-17]. Dostupné online. (poľsky)
7. ↑  ,
8. ↑  Veľkonočný pondelok. In:  *Encyklopédia ľudovej kultúry Slovenska*. Vyd. 1. Zväzok 2. Bratislava : Veda, 1995. 448 s. ISBN 80-224-0235-4. S. 293 – 294.

Pozri aj
--------

* Veľká noc
* veľkonočný korbáč
* oblievačka
* kraslica

Externé odkazy
--------------

*