**Šarišská župa** resp. **Šarišská stolica** resp. **Šarišský komitát** (staršie bolo niekedy namiesto slova Šarišská/-ý slovo *Šárišská/-ý*; iný názov: **Šariš**, staršie aj *Šáriš*; lat. comitatus Sarossiensis, nem. *Komitat Scharosch*/*Scharoscher Gespanschaft* alebo *Scharosch*, maď. *Sárosi vármegye* alebo *Sáros*) bola župa resp. stolica resp. komitát v Uhorsku.

Geografia
---------

Šarišská župa susedila na severe s Poľskom (resp. v rokoch 1772 – 1918 s rakúskou provinciou Halič), so Spišskou župou na západe (Levočské vrchy), so Zemplínskou na východe a s Abovsko-turnianskou na juhu.

Centrum
-------

Administratívnym centrom stolice bol Šarišský hrad, potom rôzne sídla v závislosti od župana a od roku 1647 Prešov.

Rody vládnucich županov
-----------------------

Na poste županov sa striedali príslušníci viacerých rodov. V 17. storočí to boli najmä Rákociovci (Rákóczi).

Región Šariš na severovýchode Slovenska

Dejiny
------

Historické územie v severnej časti Slovenska. Názov má podľa hradu Šariš, ktorý bol sídlom šarišského župana. Južná časť Šariša leží v Košickej kotline, severná časť vyplňujú Nízke Beskydy a Čergov.

Šariš sa súčasťou Uhorska stal až v druhej polovici 11. storočia. Spočiatku bol spolu s Abovom a Hevešom súčasťou komitátu Novum castrum (pomenovanom po hrade *Novum Castrum*, ktorý dostal tiež názov Abawyuar, Abaújvar, Abov). Počas 13. storočia sa Šariš zmenil na samostatný komitát (pravdepodobne ešte pred tatárskym vpádom v roku 1241). Na prelome 13. a 14. storočia sa zmenil na šľachtickú stolicu, ako samostatný administratívny celok (comitatus Sarossiensis) a zachoval sa až do roku 1922.

Hranice Šariša sa ustálili v 14. storočí, neisté boli so Spišskou stolicou v oblasti Vyšného a Nižného Slavkova a s Abovskou stolicou, pokiaľ ide o príslušnosť Ťahanoviec. Hranice so Zemplínskou stolicou sa výraznejšie zmenili 1882 (Ďurďoš a ďalších 10 dedín sa pripojilo k Šarišu a 5 iných dedín k Zemplínskej stolici).

Najstaršie doklady o pravekom osídlení Šariša sú z paleolitu (dolina Torysy). Významnejšie sú výšinné sídliská obyvateľmi bukovohorskej kultúry v povodí Torysy z neolitu. Východoslovenské mohyly (Kurima, Giraltovce, Radoma a iné) svedčia o hustom osídlení územia medzi Topľou a Ondavou v eneolite. V strednej bronzovej dobe prenikol do Šariša a južnejšej časti Košickej kotliny ľud pilinskej kultúry. Kelti sa usadili iba v južnejšej úrodnejšej časti, ktorá bola osídlená už v prvých storočiach nového letopočtu.

Najstaršie slovanské obyvateľstvo preniklo do Šariša zo severu koncom 4. storočia. Najstaršia slovanské sídlisko sa zachovalo v katastrálnom území Veľkého Šariša.

Osídlenie vo veľkomoravskom období je doložené v katastrálnom území Prešova, Geraltova, Chmeľová, Vlače, Veľkého Šariša a na Hrádku, v katastrálnom území Fintic, Solivaru a Kapušian, kde osídlenie pokračovalo aj v poveľkomoravskom období. Severná časť Šariša sa intenzívnejšie začala zaľudňovať až v 2. polovici 13. storočia. Slovenské obyvateľstvo do polovice 14 storočia osídlilo takmer celú dolinu Tople a Ondavy. 

Počas valašskej kolonizácie od 2. polovice 14 storočia najmä však v 15. storočí, sa usadzovalo v severnom Šariši rusínske pastierske obyvateľstvo, ktoré tu vytvorilo súvislé a trvalé osídlenie.

Osídľovanie severného Šariša na valašskom práve bolo najintenzívnejšie v 16. storočí. Koncom 16. storočia už bola sídelná sieť feudálneho Šariša vyvinutá. Roku 1598 bolo v Šariši 371 sídel, z toho 3 slobodné kráľovské mestá, 5 mestečiek a 263 dedín a osád. V nasledujúcom období vzniklo už iba niekoľko sídel, ktoré sa vyvinuli z majerov a pri priemyselných centrách. Súpis z roku 1720 uvádza v Šariši 3 slobodné kráľovské mestá (Bardejov, Prešov a Sabinov), 9 mestečiek (Drienov, Hanušovce nad Topľou, Veľký Šariš, Brezovica, Lipany, Plaveč, Kurima, Gaboltov a Zborov) a 360 dedín a osád.

Pre osídlenie Nízkych Beskýd sú charakteristické malé, ale početné dediny.

Stavovské povstania v 17. a začiatkom 18. storočia, morová epidémia začiatkom 18. storočia a hromadné sťahovanie poddaných na Dolnú zem po roku 1715 viedli k hlbokému úpadku, ktorý sa prejavil v pustnutí sídel. Počet malých sídel, ktorý nemal viac ako 20 domov alebo domácností, stúpol roku 1720 oproti r. 1598 z 58,2 % na 90,8 %.

Slobodné kráľovské mestá Bardejov, Prešov a Sabinov sa vyvinuli v 14. storočí pri dôležitých medzinárodných obchodných cestách. Mestá Prešov a Bardejov mali v 16. a 17. storočí vynikajúce evanjelické školy.

Šarišská stolica bola uchránená pred tureckými vpádmi.

Do 1775 sa Šariš delil na 4 slúžnovské okresy Prvý, Druhý, Tretí a Štvrtý (*Processus primus, secundus, tertius a quartus*). Makovické panstvo (Makovica, Dominium Makovicza), ktoré leží v severovýchodnej časti, malo v rámci 4 slúžnovských okresov osobitné postavenie, no dôvody jeho samostatnosti nie sú známe. Od roku 1776 (okrem 1786 – 90) mal 6, od 1908 7 slúžnovských okresov. Administratívnym centrum bolo pôvodne na hrade Šariš, potom sa menilo, v 18. storočí sa ustálilo v Prešove.

Šesť slúžnovských okresov dostalo v roku 1776 toto pomenovanie:

* Hornotoryský (*Processus Tarczensis superior*)
* Dolnotoryský (*Processus Tarczensis inferior*)
* Širocký (*Processus Sirokiensis*)
* Sekčovský (*Processus Sekcsoviensis*)
* Topľanský (*Processus Taplansis*)
* Makovický (*Processus Makoviczensis*)

Každý slúžnovský okres bol rozdelený na tri obvody, na čele prvého stál slúžny, na čele ďalších dvoch podslúžni.

Koncom 19. storočia mal Šariš rozlohu 3 648 km², z toho 40,7 % oráčin, 34,9 % lesov a 13 % pasienkov.

Obyvateľstvo
------------

Počet obyvateľov od r. 1787 (143 112 obyvateľov) do r. 1841 (206 600 obyvateľov) stúpal, v polovici 19. storočia nastal pokles. Populačné pomery v 2. polovici 19. storočia nepriaznivo ovplyvňovalo hromadné vysťahovalectvo (najintenzívnejšie bolo v oblasti Čergova a Nízkych Beskýd), takže do roku 1900 (172 706 obyvateľov) sa nedosiahol ani stav z roku 1827 (191 516 obyvateľov). 

Prevažná časť obyvateľstvo bola slovenskej národnosti; podľa sčítania obyvateľov 1900 v Šariši žilo 114 132 Slovákov (66,1 %), 33 937 Rusínov (19,7 %), 10 607 Nemcov (6,1 %) a 10 571 Maďarov (6,1 %).

Obyvateľstvo sa zaoberalo poľnohospodárstvom a chovom dobytka. Koncom 19. storočia sa najviac pestoval ovos, zemiaky, jarný jačmeň, ozimná raž, ozimná pšenica, ľan a konope.

Priemysel
---------

Bardejov a Prešov patrili už v stredoveku medzi hlavné strediská remeselnej výroby na Slovensku. Významný bol aj Sabinov. Bardejov bol známy výrobou plátna a kovolejárstvom.

V novoveku remeselná výroba v Bardejove upadla a do popredia sa dostal Prešov. Z mestečiek boli významnejšie Lipany, Kurima a Zborov. Staré tradície má ťažba soli v Solivare, dnes jedna z časti Prešova.

Šariš koncom 19. storočia bol málo rozvinutý. K významnejším podnikom patril iba parný mlyn (najväčší na Slovensku) vo Veľkom Šariši.

Šariš má bohaté odbojné tradície proti feudalizmu. V 50 rokoch 15. storočia bol dejiskom vystúpenia bratríkov (V Chmeľovej mali opevnený tábor.). Roku 1632 zachvátilo Šariš roľnícke povstanie, ktorá sa rozšírilo z Potisia. Poddaný ľud sa zúčastnil aj na Východoslovenskom roľníckom povstaní v 1831 (pomník na vrchu Furča pri Haniske, časti Prešova).

Teritoriálne začlenenie územia
------------------------------

V roku 1918 (potvrdené Trianonskou zmluvou roku 1920) sa Šariš stal súčasťou Česko-Slovenska.

Šarišská župa sa takmer celá 1. januára 1923 stala súčasťou Košickej (veľ) župy, ktorá bola roku 1928 zrušená.

Za krajinského zriadenia 1928 – 38 do tohto historického územia patrili obce okr. Bardejov, Giraltovce, Košice-vidiek, Prešov, Sabinov a Stropkov.

V rokoch 1949 – 1960 patril do Prešovského kraja.

Od 1. júla 1960 do Východoslovenského kraja, do okr. Stará Ľubovňa, Prešov, Bardejov, Svidník, Košice – vidiek a Vranov nad Topľou.

V súčasnosti je územie Šariša súčasťou Prešovského kraja.

Národnosti
----------

Šariš bol prevažne slovenskou stolicou, od 15. storočia po valašskej kolonizácii na severe pribudlo ukrajinské a rusínske etnikum. V súčasnosti je sever Šariša silne asimilovaný, rusínske obyvateľstvo tento kraj tiež masívne opúšťa a sťahuje sa do miest.

Okresy
------

V r. 1910 bol Šariš rozdelený na tieto slúžnovské okresy: 

* Prešov
* Bardejov
* Svidník
* Giraltovce
* Lipany
* Sabinov
* Lemešany

Mestá so zriadeným magistrátom:

* Prešov
* Bardejov
* Sabinov

Súčasnosť
---------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Šariš (región)*

Referencie
----------

1. ↑  1. Az összes lélekszám, .... In:  *A magyar szent korona országainak 1910. évi népszámlálása. : Első rész. A népesség főbb adatai községek és népesebb puszták, telepek szerint*. Budapest : Magyar Kir. Központi Statisztikai Hivatal : Athenaeum Irodalmi és Nyomdai R.-társulat, 1912. Dostupné online. S. 12 – 13. (maď.)
2. 1 2  REISZ, László. *A Magyar Társadalomtudományok Digitális Archívuma* [online]. [Cit. 2014-09-24]. Dostupné online. (maď.)
3. ↑  6. A népség anyanyelve ... [6. Materinský jazyk obyvateľstva ...]. In:  *A magyar szent korona országainak 1910. évi népszámlálása. : Első rész. A népesség főbb adatai községek és népesebb puszták, telepek szerint*. Budapest : Magyar Kir. Központi Statisztikai Hivatal : Athenaeum Irodalmi és Nyomdai R.-társulat, 1912. Dostupné online. S. 22 – 27. (maď.)
4. ↑  8. A népség vallása .... In:  *A magyar szent korona országainak 1910. évi népszámlálása. : Első rész. A népesség főbb adatai községek és népesebb puszták, telepek szerint*. Budapest : Magyar Kir. Központi Statisztikai Hivatal : Athenaeum Irodalmi és Nyomdai R.-társulat, 1912. Dostupné online. S. 30 – 33. (maď.)
5. 1 2 3 4 5 6 7  ŽUDEL, Juraj. *Stolice na Slovensku*. 1. vyd. Bratislava : Obzor, 1984. 200 s. S. 120–126.

Ďalšia literatúra
-----------------

* ULIČNÝ, Ferdinand. *Dejiny osídlenia Šariša*. Vyd. 1. Košice : Východoslovenské vydavateľstvo, 1990. 513 s. ISBN 80-85174-03-0.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Šarišská župa (Uhorsko)**

  


| * z
* d
* u
Župy v Uhorskom kráľovstve v roku 1910 |
| --- |
| 
Abovsko-turnianska župa · 
Aradská župa · 
Báčsko-bodrocká župa · 
Baranská župa · 
Békešská župa · 
Berežská župa · 
Bihárska župa · 
Boršodská župa · 
Brašovská župa · 
Bratislavská župa · 
Bystricko-nasodská župa · 
Čanadská župa · 
Čická župa · 
Čongrádska župa · 
Dolnobelehradská župa · 
Fogarašská župa · 
Gemersko-malohontská župa · 
Hajducká župa · 
Háromsecká župa · 
Hevešská župa · 
Hontianska župa · 
Huňadská župa · 
Jasovsko-veľkokumánsko-solnocká župa · 
Klužská župa · 
Komárňanská župa · 
Krašovsko-severinská župa · 
Liptovská župa · 
Malokykulská župa · 
Marmarošská župa · 
Marušsko-turdská župa · 
Mošonská župa · 
Nitrianska župa · 
Novohradská župa · 
Oravská župa · 
Ostrihomská župa · 
Peštiansko-pilišsko-šoltsko-malokumánska župa · 
Rábska župa · 
Sabolčská župa · 
Satumarská župa · 
Sibiňská župa · 
Siladská župa · 
Solnocko-dobocká župa · 
Spišská župa · 
Stoličnobelehradská župa · 
Šarišská župa · 
Šomodská župa · 
Šopronská župa · 
Temešvárska župa · 
Tekovská župa · 
Tolnianska župa · 
Torontálska župa · 
Trenčianska župa · 
Turdsko-araňošská župa · 
Turčianska župa · 
Udvarheľská župa · 
Ugočská župa · 
Užská župa · 
Veľkokykulská župa · 
Vesprémska župa · 
Zalianska župa · 
Zemplínska župa · 
Zvolenská župa · 
Železná/Vašská župa

***Chorvátsko-Slavónsko:*** Bjelovarsko-križevatská župa · Licko-krbavská župa · Modrušsko-skorjecká župa · Požecká župa · Sriemska župa · Varaždínska župa · Virovitická župa · Záhrebská župa · Mesto Rijeka (*Fiume*)
 |  |