Súradnice: 48°40′38″S 17°55′45″V﻿ / ﻿48,677222°S 17,929167°V﻿ / 48.677222; 17.929167

**Tematín** (-normovaný názov)  [vyslov: ťemaťín] alebo **Tematínsky hrad** je zrúcanina hradu na západnom Slovensku v pohorí Považský Inovec. Od jeho vzniku v 13. storočí vystriedal mnoho majiteľov. Začiatkom 18. storočia bol ťažko poškodený a pustol. V okolí chránené územie Tematínske vrchy.

Poloha
------

Hrad bol vybudovaný v juhozápadnej časti Považského Inovca na vápencovo-dolomitovom podloží temena bočnej rázsochy vybiehajúcej západne od Bezovca medzi Lúčanskou a Hrádockou dolinou. S nadmorskou výškou 564 metrov patrí medzi vyššie položené hrady a je výraznou dominantou Stredného Považia. Patrí do katastra obce Lúka.

Dejiny
------

Tematínsky hrad vznikol pravdepodobne bezprostredne po Mongolskom vpáde v roku 1242 na mieste staršieho hradiska, o ktorého slovanskom pôvode by mohol napovedať rozbor názvu zloženého pravdepodobne zo slov „temä", označujúceho temeno, a staroslovanského slova pre ohradené miesta „týn". Niektorí maďarskí historici odvodzujú pôvod mena od slova „temetö" – cintorín, avšak v zápisoch z poslednej tretiny 13. storočia je zachytený názov *Temetyn*.

Hrad už od svojho vzniku plnil signalizačnú a strážnu funkciu a spolu s Trenčianskym, Beckovským a Čachtickým hradom bol súčasťou ochrany severozápadných priesmykov Uhorska. Chránil aj dôležitý brod cez Váh, spomínaný v listine z roku 1453.

Prvá písomná zmienka o hrade pochádza z roku 1270 v súvislosti s pokusom dobyť hrad Belom IV. avšak jeho útok odrazil vtedajší majiteľ hradu *Michal*, syn *Ondreja*, blízky spoločník *Belovho* najstaršieho syna a budúceho panovníka Štefana V. Ten, už ako kráľ, potvrdzuje v roku 1272 *Michalovi* listinu z roku 1270, v ktorej mu za vernosť a poskytnuté služby daroval niekoľko dedín a v ktorej sa mimo iného spomína ako majiteľ *Tematínu*.

Po jeho smrti sa stal kráľovským majetkom, ale už začiatkom 14. storočia ho získava Matúš Čák Trenčiansky, ktorý ovládal Považie až do svojej smrti v roku 1321, po ktorej sa hrad stal opäť kráľovským. V druhej polovici 14. storočia hrad stratil svoj pôvodný strategický význam a prešiel do súkromných rúk.

Za vlády Ľudovíta I. sa v rokoch 1348 – 50 Uhorsko zaplietlo do vojny o neapolské dedičstvo, v ktorom sa vyznamenal *Vavrinec Tóth* (Sclavus, Slovák). Jeho syn Mikuláš Kont, kráľovský čašník a Tekovský župan, od roku 1352 uhorský palatín, dostal v roku 1348 od Ľudovíta hradné panstvo *Tematín* (s obcami Hrádok (Harstnuk), Piešťany (Pessen), Horná Streda (Zerdahel), Lúka (Rety), Modrová (Madro), Modrovka (alia Madro), Moravany nad Váhom (Marwan), Banka (Banya), Ducové (Duchreuy), Hôrka (Harka), Mošovce (Mosoch), Lehota (Lehota) a Ratnovce (Ratun)). V roku 1349 žiada *Mikuláš* potvrdenie spoluvlastníctva aj pre svojich mladších bratov *Leukuša* (Levka) a *Bartolomeja*. Po jeho smrti v roku 1367 spravovala majetky nielen jeho žena *Klára* a jeho syn *Mikuláš*, ale aj synovia *Bartolomeja* *Ladislav* a *Imrich*. V roku 1395 sa súdili o lesy s *Henrichom*, opátom kláštora sv. Hippolyta v Nitre na Zobore. Vdova po *Mikulášovi Kontovi* žila ešte v roku 1406. Po jej smrti prešiel majetok do rúk jej syna *Mikuláša*, ktorý získal šľachtický predikát z Ujlaku a založil rod Ujlakiovcov, ktorej členovia vlastnili hrad a panstvo *Tematín* až do vymretia v roku 1521. Posledný ujlakiovský majiteľ bol od roku 1511 *Vavrinec*, ktorý sa sporil s nitrianskym biskupom *Štefanom*. Príčinou sporu bol biskupov poddaný *Blažej Sekeráš* z Ardanoviec, ktorého chytili *Vavrincovi* ľudia, keď rúbal drevo a uväznili ho na Tematíne. Biskup sa obrátil na palatína *Imricha Perína*, aby spor vyšetril a oslobodil väzneného.

Hradné panstvo sa stalo kráľovským majetkom po smrti *Vavrinca Ujlakiho* v roku 1521. Nebezpečenstvo tureckého útoku prinútilo kráľa Ľudovíta II. dať Tematín 20. júla 1524 taverníkovi Alexejovi Turzovi do zálohy za 25 000 zlatých. Hradu vtedy patrili mestečká *Bojná* (Bayna), *Piešťany* (Pesthyen) a dediny *Horná Streda* (Zerdahel), *Lehota* (Piešťanská), *Banka* (Banyka), *Lúka* (Rethee), *Hrádok* (Radnok), *Hôrka nad Váhom* (Horka), *Modrovka* (Kismodroh), *Modrová* (Naghmodroh), Stará Lehota (Olehota), Nová Lehota (Wylehota), Hubina (Hwbyna) a *Moravany nad Váhom* (Morwany).

Posledný majiteľ, Mikuláš Berčéni (1665 – 1725) sa narodil priamo na hrade
Koncom 17. storočia hrad patril *Berčéniovcom* (Bercsényiovcom). V roku 1665 sa na hrade narodil jeho posledný vlastník Mikuláš Berčéni, ktorý bol počas Rákociho povstania jeho druhým najvýznamnejším predstaviteľom. Po porážke povstania 22. januára 1710 sa *Berčéni* rozhodol hľadať útočisko v Poľsku, no potreboval k tomu majetok uložený na *Tematíne*. Hrad ale musel opustiť nocou v preoblečení a s jediným sluhom pred hrozbou dolapenia cisárskym vojskom, ktoré začalo obliehať hrad na druhý deň. Hradná posádka si vyjednala tri dni neútočenia a potom sa vzdala. Berčéniho dvojník bol zatknutý a odvezený do Bratislavy, stavba bola rozbúraná a odvtedy je v ruinách. Skutočný *Berčéni* zomrel v roku 1725 v osmanskom exile.

Šľachtic *Alojz Mednyanský* opisuje vo svojej „Malebnej ceste dolu Váhom" vydanej prvý raz v roku 1826 svoju návštevu zrúcanín slovami: „Keby nie výhľadu a niekoľko nezvyčajných rastlín odškodňujúcich dvojhodinový namáhavý výstup, oľutovali by sme návštevu zrúcanín. Spustošenie zničilo ešte aj stopy po rozčlenení budovy, podľa ktorého by sme si mohli urobiť akú-takú predstavu o vnútornej úprave tohto význačného hradu."

Exteriér
--------

Model hradu z obdobia okolo roku 1700 v Parku miniatúr v Podolí v mierke 1 : 50
Najstaršie budovy sa sústreďovali v priestore horného hradu, ktorý pozostával zo štvorbokej veže a paláca obklopených hradobným múrom, cez ktorý viedol gotický portál do nádvoria. V snahe udržať krok s novou vojenskou technikou bola v 2. polovici 16. storočia zdokonalená obrana predhradia. Malý a úzky priechod oddelil hornú časť hradu od dolného nádvoria, z ktorého do predbránia vybiehali dve bašty chrániace vstup, zabezpečený ešte skalnou priekopou. Posledné úpravy hradu pochádzajú zo 17. storočia a zabezpečili ďalšie obytné časti v hornom hrade.

Súčasný stav
------------

Pohľad z vtáčej perspektívy (2008)
Ruiny múrov vyrastajú zo skalného podložia a skrýva ich hustý lesný porast. Podnes sú dobre čitateľné jednotlivé budovy a opevnenia. Zachovali sa obvodové murivá a konštrukcie, na nárožiach spevnené kamennou bosážou. Ojedinele sa zachovali aj architektonické detaily, ako vstupná padacia brána do horného hradu, kamenná konzola na hlavnej veži, koruny murív, zvyšky atiky. 

O hrad Tematín sa od roku 2007 stará občianske združenie Hrad Tematín, ktoré vykonalo množstvo konzervačných a revitalizačných zásahov. Rovnako realizujú aj množstvo výskumov. Funguje na základe dobrovoľníctva s financovaním prostredníctvom grantov, darcov, 2% z daní a príspevkov. 

180° pohľad z ruín do údolia Váhu z juhozápadnej delovej bašty
180° pohľad z ruín do údolia Váhu z juhozápadnej delovej bašty

Prístup
-------

Virtuálna prehliadka hraduCelkový pohľad z juhu, vľavo obranná veža, vpravo bastión
Brána do severného predhradia
Bránová veža do hradného jadra
Pohľad z I nádvoria na severný palác, vpravo bránová veža
Časť západnej hradby hradného jadra, v pozadí bašta severného predhradia
Časť južného krídla paláca
Bastión zo 16. storočia
Bastión, vľavo nárožná vežička

* *Z rekreačného strediska Bezovec* (sem autobusom, zast. Nová Lehota-Bezovec)   po 1 a 1/2 h. Asfaltovou cestou k rekreačnému zariadeniu *Chirana*, od ktorého vedie turistický chodník prevažne lesom a ďalej po hrebeni k zrúcanine.
* *Z obce Lúka* (sem autobusom)  po 2 a 1/4 h. Lúčanskou dolinou a potom lesnou cestou.
* *Z obce Hrádok* (sem autobusom)  po 2 1/2 h. Asfaltovou cestou Hrádockou dolinou, neskôr odbočka vpravo do kopca.
* *Z obce Hrádok* sa na hrad dostanete aj po neznačkovanej ceste, vhodnej pre horské bicykle. V dedine cez potok vpravo popri domoch, poza kopec *Chlm*, cesta míňa po ľavej strane chatky a stúpa dolinou. Ku koncu serpentíny je odbočka vpravo až pod hrad.

Okolie
------

V blízkosti sa nachádzajú hrady Topoľčany, Čachtice, Beckov, kaštieľ v Lúke, Brunovciach a Moravanoch nad Váhom.

Na západ od zrúcaniny hradu sa nachádza prírodná rezervácia Tematínska lesostep (60 ha), kde sa na vápencovom a dolomitovom podloží s tenkou vrstvou pôdy chránia teplomilné druhy flóry a fauny.

Referencie
----------

1. ↑   *Kataster nehnuteľností* [online]. , [cit. 2020-01-12]. Dostupné online.
2. ↑   *Register nehnuteľných NKP* [online]. Bratislava: Pamiatkový úrad SR, [cit. 2023-03-08]. Dostupné online.
3. ↑   *Názvy hradov a zámkov* [PDF online]. Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky, rev. 2017-03-28, [cit. 2020-09-06]. Dostupné online.
4. ↑   *Číta sa názov obce Tematín s mäkkým ť alebo s tvrdým t na začiatku?* [online]. , 2014-03-06, [cit. 2019-12-21]. Dostupné online.

Literatúra
----------

* *Malebná cesta dolu Váhom*, Alojz Mednyanský, Tatran, Bratislava, 1971
* *Považský Inovec, turistický sprievodca ČSSR*, D.Petrovič, J.Petrovič, Šport, Bratislava, 1986
* HRÁDOK. In:  *Súpis pamiatok na Slovensku*. 1. vyd. Zväzok I. Bratislava : Obzor, 1967. 536 s. S. 447.
* TEMATÍN. In: PLAČEK, Miroslav; BÓNA, Martin. *Encyklopédia slovenských hradov*. Preklad Daniela Marsinová. 1. slov. vyd. Bratislava : SLOVART, 2007. 391 s. ISBN 978-80-8085-287-0. S. 301-303.
* PÚČIK, Marek. TEMATÍN. In: DVOŘÁKOVÁ, Daniela, a kol. *Stredoveké hrady na Slovensku : život, kultúra, spoločnosť*. 1. vyd. Bratislava : Veda; Historický ústav SAV, 2017. 511 s. ISBN 978-80-224-1608-5. S. 402-404.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Tematín**

Zdroje
------

* OZ hrad Tematin
* Tematín na hrady.sk
* Hrad na turistickej mape

| * z
* d
* u
Považský Inovec |
| --- |
| Podcelky (časti) | 
* Inovecké predhorie
	+ Selecká kotlina
* Krahulčie vrchy
* Nízky Inovec
* Vysoký Inovec

 |
| Národné prírodné rezervácie | 
* Javorníček
* Tematínska lesostep

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Beckovské Skalice
* Čepúšky
* Dubový vŕšok
* Holé brehy
* Kňaží vrch
* Kulháň
* Považský Inovec
* Preliačina
* Sedliská
* Sychrov
* Švibov

 |
| Prírodné pamiatky | 
* Beckovské hradné bralo
* Jaskyňa Čertova pec
* Malá dolnosokolská jaskyňa
* Malostankovské vresovisko
* Mokvavý prameň
* Pseudoterasa Váhu
* Selecké kamenné more
* Selecký potok (časť)
* Skalka pri Beckove
* Potok Svinica (časť)
* Veľká dolnosokolská jaskyňa
* Veľký jarok
* Visiace skaly

 |
| Územie Natura 2000 | 
* Tematínske vrchy
	+ zahŕňa Tematínsku lesostep
	+ Javorníček
	+ Kňaží vrch

 |
| Chránený areál | 
* Okšovské duby

 |
| Obecné chránené územie | 
* Barania zem

 |
| Kultúrne a historické pamiatky | 
* Veľkomoravské hradisko Kostolec
* hradisko Bojná-Valy
* Rotunda sv. Juraja
* Beckov
* Topoľčiansky hrad
* hrad Tematín
* Hlohovský zámok
* jaskyňa Čertova pec

 |
| Vybrané vrcholyZoznam vrcholov | 
* Inovec (1 042)
* Krželnica (968)
* Panská javorina (943)
* Ostrý vrch (910)
* Jakubová (906)
* Prieľačina (897)
* Ivanov vŕštek (801)
* Jarabský vrch (795)
* Marhát (748)
* Bezovec (743)
* Bielený vrch (733)

 |

Autoritné údaje: * NK ČR: ko20211121810
* SNK: 109570
* VIAF: 228156563621223242330