**Sociológia zdravia a choroby** je vedecká disciplína sociológie, ktorá zisťuje, ako sociálne okolnosti vplývajú na zdravie, na vznik a priebeh choroby, zároveň skúma možnosti a hranice medicínskych výkonov a ich dôsledkov na jedinca a celú spoločnosť. Býva spájaná s inými disciplínami ako sociológia medicíny, sociológia zdravotníctva, medicínska sociológia, lekárska sociológia a pod. pričom sa s mnohými z nich ideovo prekrýva.

Determinanty zdravia v oblasti sociológie zdravia a choroby
-----------------------------------------------------------

Determinácia zdravia závisí od prostredia, v ktorom človek či komunita žije. Zdravie jedincov či veľkých komunít totiž závisí od mnohých faktorov, ktoré súvisia so všetkým, s čím sa človek každodenne stretáva. Faktory, ktoré spomínané zdravie zhoršujú alebo zlepšujú sú nasledovné:

* Vzdelanie – nízke vzdelanie má úzku spojitosť s nízkym zdravím (napríklad stres, úzkosti, neschopnosť zaplatiť si adekvátnu zdravotnú starostlivosť).
* Fyzické prostredie – prostredie, kde človek býva a žije, je jedným z hlavných faktorov ovplyvňujúcich zdravie. Možno sem zahrnúť napríklad prístup k čistej vode, čistý vzduch alebo priaznivé pracovné podmienky.
* Príjem a sociálny status – vyššia reálna mzda a sociálny status sú spojené s lepším zdravím.
* Podpora sociálneho prostredia – podpora komunity, rodiny alebo blízkych priateľov – kultúra, v ktorej jedinec žije (tradície, zvyky).
* Pohlavie – muži a ženy trpia rozdielnymi chorobami.
* Genetika – jeden z najdôležitejších faktorov, malá šanca na ovplyvnenie vzniku dedičnej choroby.
* Zdravotnické služby – prístup k službám, ktoré môžu zlepšiť celkový zdravotný stav.

Sociológia medicíny
-------------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Sociológia medicíny*
Táto subdisciplína sa zaoberá efektívnosťou a realizáciou zdravotnej starostlivosti, ktorú určitý systém poskytuje svojím občanom. V nej sú otázky kladené sociologicky a sociologickými metódami, ktoré sa zaoberajú sociologickou prácou v zdravotníctve, konkrétne inštitúciami, v ktorých táto práca prebieha, pracovnými rolami a sociálne psychologickou stranou práce.

Ako prvý sa touto témou zaoberal sociológ Talcott Parsons, a to vzťahom medzi lekárom a pacientom. Parsons zohral dôležitú úlohu pri rozvoji sociológie medicíny. Jeho teória zdôrazňuje práve vzťahy medzi lekármi a pacientmi. Podľa Parsonsa má každá sociálna rola špecifickú funkciu. V medicíne lekár zohráva úlohu autority s odbornými znalosťami, zatiaľ čo pacient je v pozícii človeka, ktorý potrebuje pomoc. Parsonsova teória považuje chorobu za odchýlku od normy, ktorá narúša výkon sociálnej role. Od pacienta sa očakáva, že vyhľadá a podstúpi liečbu, aby došlo k napraveniu tohto stavu.

Fázy choroby
------------

Priebeh choroby možno opísať piatimi fázami:

* objavenie príznakov a uvedomenie si zmeny
* hľadanie pomoci od inej osoby alebo pomoc bez požiadania
* akceptovanie choroby
* nevydávanie sa za zdravého
* prijatie roly pacienta

Referencie
----------

1. 1 2 3  BÁRTLOVÁ, Sylva; MATULAY, Stanislav. *Sociologie zdraví, nemoci a rodiny*. Martin : Osveta, 2009. 242 s. ISBN 978-80-8063-306-6. S. 142.
2. ↑   *Determinants of health* [online]. World Health Organization, 2017-02-03, [cit. 2023-12-17]. Dostupné online. (po anglicky)
3. ↑  sociologie medicíny. In: *Sociologická encyklopedie* [online]. Sociologický ústav Akademie věd České republiky, [cit. 2023-12-17]. Dostupné online.