Manometer – prístroj na meranie tlaku
**Tlak** je fyzikálna veličina, vyjadrujúca pomer sily {\displaystyle F} (tzv. **tlaková sila**) kolmo, rovnomerne a spojito pôsobiacej na plochu a obsahu tejto plochy S.

{\displaystyle p={\frac {F}{S}}}
Jednotkou tlaku je pascal (**Pa**), čiže newton na meter štvorcový – N.m−2. Tlak neúčinkuje iba v bode pôsobenia sily, ale prenáša sa objemom telesa. Patrí k základným termodynamickým veličinám.

Pokiaľ vektor sily pôsobí iba kolmo, hovoríme o „prostom", „čistom" resp. „rovnomernom" tlaku, ak sila nie je po ploche rozložená rovnomerne potom hovoríme o „strednom" resp. „priemernom" tlaku, ak sila pôsobí v bode hovoríme o "miestnom" tlaku, t. j. tlakom pôsobiacom v bode uvažovanej plochy rozumieme diferenciálny podiel

{\displaystyle p={\frac {\mathrm {d} F}{\mathrm {d} S}}}.
Zovšeobecnením definície tlaku (pre sily pôsobiace ľubovoľným smerom na všeobecnú plochu) môžeme zapísať rovnicu:

{\displaystyle \mathrm {d} \mathbf {F} \_{s}=p\mathrm {d} \mathbf {S} },
kde {\displaystyle \mathrm {d} \mathbf {F} \_{s}} je zložka vektora sily, kolmá k elementu plochy {\displaystyle \mathrm {d} \mathbf {S} } na ktorý pôsobí, pričom smer vektora elementu {\displaystyle \mathrm {d} \mathbf {S} } má smer normály k tejto plôške.

Fyzikálny rozmer veličiny je

{\displaystyle (p)=L^{-1}MT^{-2}}.
Ak je látka pružná, resp. stlačiteľná, tlak spôsobí deformáciu. Pri pôsobení sily na pevné teleso sa rozlišuje ťah a tlak. Ťahová sila spôsobí roztiahnutie telesa, tlaková sila stlačenie telesa. Ťahové a tlakové sily sa odlišujú iba smerom pôsobenia sily (opačný vektor sily).

Fyzikálna podstata
------------------

Tlak v plynoch je vyvolaný tepelným pohybom častíc plynu (atómov alebo molekúl); nárazy týchto častíc na steny nádoby sa prejavia pôsobiacim tlakom. Podobne to platí aj pri kvapalinách. Tlak pôsobí aj v pevných látkach, kde sa prenáša interakciou medzi časticami v štruktúre látky.

### Tlaková sila

Podľa tretieho pohybového zákona pôsobí kvapalina proti pôsobiacej sile rovnako veľkou reakciou. Kvapalina teda pôsobí tlakovou silou kolmou na plochu, na ktorú pôsobí sila. Táto sila má veľkosť

{\displaystyle F=pS}
Tlaková sila pôsobí vždy kolmo na plochu. Na vodorovné dno pôsobí zvislá tlaková sila, na zvislé steny pôsobí vodorovná tlaková sila, na šikmé steny pôsobí tlaková sila kolmá k tejto stene.

Pôsobenie tlaku vyvoláva v pevných telesách deformáciu, pričom vzájomnú súvislosť medzi pôsobiacim tlakom a vzniknutou deformáciou skúma pružnosť. Pri pôsobení malého tlaku platí Hookov zákon.

Jednotky
--------

Hlavnou jednotkou tlaku v sústave SI je pascal (Pa). Je to tlak, ktorý vyvoláva sila 1 newtonu (1 N), rovnomerne a spojito rozložená a pôsobiaca kolmo na plochu o obsahu 1 štvorcového metra (1 m²). V technickej praxi sa používajú hlavne násobky kilopascal (kPa, tj 103 Pa) a megapascal (MPa, t. j. 106 Pa), v geológii a geofyzike i gigapascal (GPa, t. j. 109 Pa). V meteorológii je obvyklé uvádzať tlak vzduchu v jednotkách hektopascal (hPa, t. j. 100 Pa), pretože normálny tlak atmosféry je blízky tisícnásobku tejto jednotky (presne 1 013,25 hPa). Vo vákuovej technike sa používajú menšie jednotky ako milipascal (mPa, t. j. 10−3 Pa) a mikropascal (μPa, t. j. 10−6 Pa).

V technickej praxi sa v minulosti používali aj iné jednotky, hlavne *bar* (bar) a *technická atmosféra* (at) rovná *kilopondu na štvorcový centimeter* (kp/cm2). Naproti tomu vo fyzike a termodynamike sa používala tzv. *fyzikálna atmosféra* (atm), odvodená od normálneho tlaku atmosféry. V meteorológii bolo v minulosti obvyklé používánie jednotky *torr* (Torr), pôvodne nazývané *milimeter ortuťového stĺpca* (mmHg). V anglosaských krajinách a Ázii sa bežne môžeme stretnúť s jednotkou *libra sily na štvorcový palec* (psi).
l

**Jednotky tlaku**|   | pascal(Pa) | bar(bar) | technická atmosféra(at) | atmosféra(atm) | torr(torr) | libra sily na štvorcový palec(psi) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jednotka | N.m-2 | Mdyn.cm-2 | kp.cm-2 | PSTP | mm Hg | lbf.in-2 |
| 1 Pa | \* | 10−5 | 1,0197×10−5 | 9,8692×10−6 | 7,5006×10−3 | 145,04×10−6 |
| 1 bar | 100 000 | \* | 1,0197 | 0,98692 | 750,0638 | 14,5038 |
| 1 at | 98 066,5 | 0,980665 | \* | 0,96784 | 735,5613 | 14,2233 |
| 1 atm | 101 325 | 1,01325 | 1,0332 | \* | 760,0021 | 14,6959 |
| 1 torr | 133,322 | 1,3332×10−3 | 1,3595×10−3 | 1,3158×10−3 | \* | 19,337×10−3 |
| 1 psi | 6 894,76 | 68,948×10−3 | 70,307×10−3 | 68,046×10−3 | 51,7151 | \* |

Kinetický tlak
--------------

Tlak v plynoch (napríklad tlak napínajúci pneumatiku bicykla) je iného charakteru ako tlak vyvolaný napríklad tehlou ležiacou na zemi. Spôsobujú ho nárazy jednotlivých molekúl plynu, ktoré sa pohybujú priestorom a pritom narážajú do stien nádoby (a občas aj do iných molekúl). Preto niekedy hovoríme o tzv. kinetickom tlaku – toto zvýrazňuje fakt, že hlavným dôvodom pre prítomnosť tlaku je skutočne pohyb molekúl. Pohybom molekúl plynov sa zaoberá tzv. kinetická teória plynov, jedným z jej dôležitých výsledkov je tzv. stavová rovnica pre ideálny plyn.

Hydrostatický tlak
------------------

*pozri hlavný článok: Hydrostatický tlak*  

Hydrostatický tlak v plynoch a kvapalinách je daný hmotnosťou horných vrstiev, ktoré v gravitačnom poli pôsobia silou na vrstvy pod nimi. Túto silu pôsobiacu na plochu nazývame hydrostatickým tlakom. Počíta sa pomocou vzťahu

{\displaystyle p=\varrho .g.h}
kde

* {\displaystyle \varrho } je hustota kvapaliny alebo plynu
* {\displaystyle g\,} je tiažové zrýchlenie (na Zemi 9,81 m.s−2)
* {\displaystyle h\,} je hĺbka (výška kvapalinového alebo plynného stĺpca)

Atmosférický tlak
-----------------

*pozri hlavný článok: Atmosférický tlak*  

Atmosférický tlak je špeciálnym prípadom hydrostatického tlaku vyvolaného hmotnosťou vzduchu tvoriaceho atmosféru. Pod vplyvom počasia atmosférický tlak mierne kolíše, preto bol zavedený takzvaný *štandardný atmosférický tlak* alebo *normálny tlak* s hodnotou 101 325 Pa a je približne rovný typickej hodnote tlaku na úrovni mora. Tlak v atmosfére klesá s nadmorskou výškou, pretože sa zmenšuje stĺpec vzduchu nad miestom merania.

Pretlak a podtlak
-----------------

Ide o relatívne vyjadrenie tlaku, obvykle ako tlak v nejakom uzavretom priestore voči tlaku v okolitom priestore (často atmosférickom). Pretlak znamená vyšší než referenčný, podtlak nižší než referenčný tlak..

Pozri aj
--------

* Daltonov zákon
* Stavová veličina
* Stavová rovnica
* Pretlaková komora
* Krvný tlak v medicíne

Iné projekty
------------

WikicitátyCommons
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Tlak**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Tlak**