**Mars Pathfinder** bola planetárna sonda vypustená 4. decembra 1996 agentúrou NASA raketou Delta II, iba mesiac potom čo odštartovala sonda *Mars Global Surveyor*. Po sedemmesačnej ceste Mars Pathfinder pristál na Marse v panve Ares Vallis, v oblasti nazývanej Chryse Planitia, 4. júla 1997. Zložené slnečné panely počas cesty ukrývali malé vozidlo *Sojourner*, schopné pohybovať sa po okolí povrchového modulu. 

Bola spustená 4. decembra 1996 NASA na palube posilňovača Delta II mesiac po spustení prieskumu Mars Global Surveyor a pristála 4. júla 1997 na Marse Ares Vallis v regióne zvanom Chryse Planitia v štvoruholníku Oxia Palus. Lander sa potom otvoril a odhalil rover, ktorý uskutočnil veľa experimentov na povrchu Marsu. Na misii bola vykonaná séria vedeckých prístrojov na analýzu marťanskej atmosféry, podnebia a geológie a zloženia jej hornín a pôdy. Išlo o druhý projekt z programu Discovery NASA, ktorý propaguje použitie nízkonákladovej kozmickej lode a časté štarty pod heslom „lacnejšie, rýchlejšie a lepšie" propagované vtedajším správcom Danielom Goldinom. Misiu riadilo Jet Propulsion Laboratory (JPL), divízia Kalifornského technologického inštitútu, ktorá je zodpovedná za NASA Mars Exploration Program. Projektovým manažérom bol Tony Spear z JPL.

Ciele misie
-----------

* Dokázať, že vývoj „rýchlejších, lepších a lacnejších" kozmických lodí bol možný (s trojročným vývojom a nákladmi do 150 miliónov dolárov pre lander a 25 miliónmi dolárov pre rover).
* Ukázať, že je možné poslať náklad vedeckých prístrojov na inú planétu jednoduchým systémom a za pätnástu cenu vikingskej misie. (Pre porovnanie, misie Vikingov stáli 935 miliónov dolárov v roku 1974 alebo 3,5 miliardy dolárov v roku 1997 dolárov.)
* Na preukázanie záväzku NASA k nízkonákladovému prieskumu planéty dokončením misie s celkovými výdavkami 280 miliónov dolárov vrátane nosnej rakety a operácií misie.

Vybavenie sondy
---------------

Hlavná úloha misie bolo zistiť zloženie marťanskej pôdy a kameňov. Pretože sa predpokladalo, že ich zloženie nie je úplne jednotvárne ako by sa mohlo zdať podľa odberov v malej vzdialenosti od sondy (napr. sondy Viking 1 a 2 naberali vzorky robotickou rukou a kamene pre ne boli nedosiahnuteľné) bola sonda vybavená pohyblivým vozidlom Sojourner rozširujúcej akčný rádius celej misie.

Misia Mars Pathfinder skúmala zloženie marťanskej pôdy pomocou niekoľkých nástrojov: 

* povrchový modul
	+ stereoskopický zobrazovací systém (Imager for Mars Pathfinder (IMP)) s výmennými filtrami na vysúvacom stožiari 1 m nad sondou.
	+ súbor meteorologických pozorovaní (Atmospheric Structure Instrument/Meteorology Package (ASI /MET))
* vozidlo
	+ alfa-protónový a röntgenový spektrometer (Alpha Proton X-ray Spectrometer (APXS)) skúmajúci zloženie vzoriek pomocou ožarovania časticami alfa z izotopu curia 244 a rozdielne reakcie prvkov na toto žiarenie
	+ čiernobiela stereoskopická kamera vpredu a farebná vzadu [1 ]

**^**  v galérii photojournal sú iba 4 farebné obrázky z Sojourneru

Pristátie na Marse
------------------

panoráma okolia miesta pristátia sondy *Mars Pathfinder*
Miestom pristátia bola starodávna niva na severnej pologuli Marsu nazývaná „Ares Vallis" („údolie Ares", starogrécky ekvivalent starorímskeho božstva Mars) a patrí medzi najskalnejšie časti Marsu. Vedci si ho vybrali, pretože zistili, že je to relatívne bezpečný povrch na pristátie a povrch, ktorý obsahuje širokú škálu hornín uložených počas katastrofickej povodne.

Počas zostupu sa používal tepelný štít a veľký brzdiaci padák. Výškový radar zisťoval vzdialenosť od povrchu a na ďalšie spomalenie boli použité brzdiace rakety a nakoniec sa 8 sekúnd pred dopadom nafúklo 24 vzdušných vakov a obalili celú sondu, nasledovalo niekoľko odskokov.

Potom čo boli vypustené vzduchové vaky, roztvorili sa slnečné panely. Pretože sonda pristála v noci, muselo sa počkať na východ Slnka. Miesto pristátia malo súradnice 19,30° severnej šírky a 33,52° západnej dĺžky a nachádza sa v panve Ares Vallis, 19 kilometrov juhozápadne od stredu pristávacej elipsy. Počas prvého dňa urobil Pathfinder prvé obrázky svojho okolia a meteorologické merania. Zistilo sa, že jeden vzdušný vak sa nevypustil úplne a mohol by brániť vozidlu zísť z rampy. Problém bol vyriešený a vozidlo s oneskorením zišlo z rampy.

Sojourner
---------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Sojourner*
*Sojourner* zišiel z rampy druhý solárny deň (sol). Počas ďalších solov sa vozidlo priblížilo ku kameňom, ktoré inžinieri pomenovali menami ako „Barnacle Bill", „Yogi" a „Scooby Doo". Sojouner zisťoval z akých prvkov sa skladajú kamene a marťanská pôda, zatiaľ čo materská sonda Pathfinder snímala obrázky vozidla a priľahlého okolia.

*Sojourner* bolo šesťkolesové vozidlo dlhé 65 cm, široké 48 cm, vysoké 30 cm a vážilo 10,6 kg, dalo by sa prirovnať ku ťažšej mikrovlnnej rúre. Pohyboval sa rýchlosťou 1 cm/s, prešiel takmer 80 m okolo sondy Pathfinder a nevzdialil sa od nej na viac ako 8 m. Sojouner počas 83 dní misie preniesol prostredníctvom povrchového modulu Pathfinder 550 snímok a 16 chemických analýz vzoriek.

Analýza kameňov
---------------

Sojourner analyzuje pomocou spektrometra APXS kameň Yogi (NASA)
Prvý bol preskúmaný kameň „Barnacle Bill" počas 3. sola. Používal sa *alfa-protónový a röntgenový spektrometer* (Alpha Proton X-ray Spectrometer – (APXS)), ktorý potreboval 10 hodín na úplné preskúmanie vzorky. Spektrometer bol schopný zistiť prítomnosť okrem vodíka väčšiny prvkov, pokiaľ ich koncentrácia bola vyššia ako 0,1 %.

Koniec misie
------------

Aj keď proklamovaná životnosť vozidla bola jeden týždeň a povrchového modulu mesiac, obidve časti ju prekonali 12-krát, respektíve 3-krát. Posledná komunikácia so sondou Pathfinder prebehla 27. septembra 1997. Počas októbra sa pravdepodobne podarilo zachytiť slabý signál nosnej frekvencie, ale to už neposkytovalo vedecké dáta. V marci 1998 bola misia oficiálne ukončená.

Referencie
----------

1. ↑   *NASA - NSSDCA - Spacecraft - Details* [online]. nssdc.gsfc.nasa.gov, [cit. 2020-12-04]. Dostupné online.
2. ↑   *ch8-6* [online]. solarviews.com, [cit. 2020-12-04]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Mars Pathfinder**

| * z
* d
* u
Program Discovery |
| --- |
| Plánované | 
* Moon Mineralogy Mapper
* Gravity Recovery and Interior Laboratory

 |
| Aktívne | 
* ASPERA-3
* Dawn
* Kepler

 |
| Dokončené | 
* NEAR Shoemaker
* Mars Pathfinder
* Lunar Prospector
* Deep Impact
* Stardust
* Genesis
* MESSENGER

 |
| Neúspešné | 
* CONTOUR

 |