Súradnice: 49°04′S 19°36′V﻿ / ﻿49,07°S 19,60°V﻿ / 49.07; 19.60

Pohľad na Liptovskú kotlinu z hornej nádrže PVE Čierny Váh.
Pohľad na Západné Tatry z Liptova
**Tatranské podhorie** je geomorfologický podcelok Podtatranskej kotliny. Zaberá územie medzi Ružomberkom a Štrbským prahom.

Polohopis
---------

Stredom kotliny preteká rieka Váh, ktorá tu vytvorila pomerne širokú nivu a sústavu šiestich riečnych terás. Prevláda pahorkatinový typ reliéfu, najvyšším bodom kotliny je vrch Hrubý grúň (973,3 m). Liptovská kotlina tvorí jadro regiónu Liptov s mestami Liptovský Mikuláš, Ružomberok a Liptovský Hrádok. 

### Vymedzenie

Zväčša mierne zvlnené územie lemuje severné úpätie Nízkych Tatier v dĺžke cca 60 km. Východným smerom pokračuje Podtatranská kotlina podcelkom Popradská kotlina, na severovýchode pásom Tatranského podhoria. Severným smerom susedia Západné Tatry (podcelok Tatier), nasledujú Chočské vrchy s podcelkami Prosečné, Sielnické vrchy a Choč. Západný okraj vymedzuje Šípska Fatra a nepatrnou časťou Revúcke podolie (oba podcelky Veľkej Fatry) a južným smerom lemujú okraj kotliny Ďumbierske a Kráľovohoľské Tatry, tvoriace Nízke Tatry. V juhovýchodnej časti leží Važecký chrbát, ktorý tvorí západnú časť Kozích chrbtov.

Geomorfológia
-------------

Liptovská kotlina je zložená z týchto geomorfologických častí:

* Liptovské nivy
* Ľubeľská pahorkatina
* Galovianske háje
* Chočské podhorie
* Matiašovské háje
* Smrečianska pahorkatina
* Hybianska pahorkatina

Geológia
--------

Nachádzajú sa tu početné vývery minerálnych prameňov (napr. v Lúčkach, Bešeňovej, Liptovskom Jáne, Liptovských Sliačoch, Smrečanoch, Uhorskej Vsi) a termálnych prameňov (Bešeňová, Liptovský Ján, Ráztoky pri Liptovskom Mikuláši). V lokalitách Bešeňová a Liptovské Sliače sa vytvorili travertínové terasy. Kotlina patrí k vysoko položeným kotlinám Slovenska a jej dno vypĺňajú treťohorné sedimenty centrálnokarpatského paleogénu a mladšie riečne naplaveniny Váhu, hlavne štrky a piesky.

Chránené územie
---------------

Na tomto území sa nachádza viacero chránených území, medzi nimi národná prírodná pamiatka Liskovská jaskyňa, prírodná rezervácia Mohylky, Sliačske travertíny a Švihrová, prírodná pamiatka Bešeňovské travertíny, Hybická tiesňava, Skalná päsť alebo chránený areál Sielnický borovicový háj.

Turizmus
--------

Hoci je územie Liptovskej kotliny obklopené turisticky vyhľadávanými pohoriami, patrí medzi obľúbené ciele rekreantov. Ponúka možnosť na relax v komplexe akvaparku, liečebných kúpeľoch, či priamo na brehoch Liptovskej Mary, zaujmú tiež viaceré archeologické náleziská či hradné ruiny.

Doprava
-------

Dopravnou osou územia je medzinárodne významná európska cesta 50 (Žilina – Poprad) v trase diaľnice D1, ktorú v Ružomberku križuje európska cesta 77 v trase cesty I/59 (Dolný Kubín – Zvolen). Doplnkovú úlohu zohráva cesta I/18 (Ružomberok – Liptovský Mikuláš – Poprad) a I/72 (Brezno – Liptovský Hrádok), špecifickú úlohu zohráva cesta II/537 z Liptovského Hrádku na Podbanské, s
napojením na Cestu Slobody. Kotlinou vedie významná železničná trať Žilina – Košice.

Referencie
----------

1. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2019-02-28]. Dostupné online.
2. ↑  Mazúr, E. Lukniš, M. 1986, *Geomorfologické členenie SSR a ČSSR.* Časť Slovensko. Slovenská kartografia, Bratislava
3. ↑  Gross, P. 1979, *Geologická mapa Liptovskej kotliny.* Geologický ústav Dionýza Štúra, Bratislava
4. 1 2 3   *mapový portál HIKING.SK* [online]. mapy.hiking.sk, [cit. 2019-03-01]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Liptovská kotlina**