Súradnice: 48°44′21″S 18°59′03″V﻿ / ﻿48,739167°S 18,984167°V﻿ / 48.739167; 18.984167

**Skalka** alebo **Skalka pri Kremnici** je zimné ako i letné rekreačné stredisko na strednom Slovensku pri meste Kremnica aj s Horskou službou. V Kremnici vznikol v roku 1914 prvý lyžiarsky oddiel na Slovensku a v januári 1914 sa tu konali celouhorské preteky v lyžovaní, preto bola nazývaná slovenský Semmering. Súčasný prevádzkovateľ sedačkovej lanovky propaguje teraz Skalku ako *Skalka Arena*.

Poloha
------

Leží v Kremnických vrchoch na západnom úpätí rovnomenného vrchu (1 231,6 m n. m.). Nachádza sa v severovýchodnom cípe okresu Žiar nad Hronom, vedie sem cesta II/578 z Kremnice (9 km severovýchodne od centra mesta), ktorá končí pri vysielači Suchá hora.

História
--------

„Kremnica má všetky prírodné i ľudské predpoklady vzrásť na mesto cestovného ruchu prvoradého významu... ktoré treba zhodnotiť a využiť zdokonalením zariadení technických dopravných a ubytovacích..." uvádzal sídelný zemepis Kremnice, vydaný v roku 1948. Počiatky rozvoja cestovného ruchu v Kremnici a okolí súviseli s vybudovaním železnice Zvolen – Vrútky v rokoch 1870-72.

Ako prvá bola postavená útulňa vo *Zvolenskej doline* pred cestným tunelom na Skalku s názvom *Lovecký roh/Jägerhorn* (používal sa aj názov Jegerhorňa). V roku 1889 stála už vedľa aj *Vila Františka Jozefa*, obidve budovy projektoval architekt Sándor Aigner. Postupne pribudli ďalšie chaty: Alžbeta/Alica, Zoja. Spolu s dobou sa menili aj názvy jednotlivých objektov. Z čias monarchie bol z vily Františka Jozefa počas prvej československej republiky hostinec *K hájnikovi*, ústredná budova ozdravovne bola *Zechenterov dom* a dve menšie vilky *Alica* a *Hviezdoslav*. Do 31. decembra 1949 bola celá lokalita Skalka vo vlastníctve mesta Kremnica ako súčasť lesného majetku mesta Kremnica. V období socializmu sa celý areál označoval jednotným názvom Rekreačné stredisko ROH Hron. Po roku 1989 nehnuteľnosti postupne menili majiteľov a dostali sa do súkromných rúk. Dnešný názov, týchto, v roku 2022 chátrajúcich zariadení vo Zvolenskej doline pred cestným tunelom, je rekreačné stredisko Toliar.

Na Skalke bola postavená ako prvá drevená poschodová turistická chata v roku 1913 vo výške 1188 metrov n.m. „Oficiálne Jánošíkovu búdu, čo je jej pôvodný názov, otvorili 7. decembra 1913. Podľa dobových prameňov patrí k trom najstarším horským chatám v Horných Uhrách, staršie boli len dve v Tatrách." Neskôr bola označovaná podľa jej medzivojnového správcu ako *Teplického chata*. Chatu vybudovalo mesto a mesto ju aj vlastnilo. Hneď v tomto roku 1913/1914 sa na Skalke konali aj prvé lyžiarske preteky vo vtedajšom Uhorsku. Chata bola v roku 1945 vypálená a ako murovanú, no už len prízemnú ju obnovili v 60. rokoch. Najskôr slúžila ako sklad pri výstavbe neďalekého televízneho vysielača na Suchej hore, neskôr ju odkúpil *Elektrovod Bratislava*. Dnes ju vlastní kremnická spoločnosť *Elba* a jej názov je *Chata na Skalke*.

Začiatkom 30-tych rokov 20. storočia bola vybudovaná (tzv. stará) spevnená cesta na Skalku a následne *Hotel na Skalke* (po vojne *Hotel ROH*) V roku 1947 namiesto vypálenej *Teplického chaty* bola postavená nová murovaná chata Klubu slovenských turistov a lyžiarov (KSTL), avšak nie priamo v sedle, ale kúsok nižšie. Tento trend bol zvrátený komunistickým prevratom v roku 1948. Následný vývoj ukázal, že nielen kapitalisti ale aj mestá prišli o svoj majetok. Do 31. decembra 1949 bola celá lokalita Skalka vo vlastníctve mesta Kremnica ako súčasť lesného majetku mesta Kremnica. Od 1.1. 1950 sa celý rozsiahly pozemkový majetok mesta o rozlohe vyše 10 tisíc hektárov na základe zákona č. 279/1949 Zb. o finančnom hospodárení národných výborov stal štátnym vlastníctvom a jeho správa bola mestu odňatá. Do štátneho vlastníctva prešli aj lesné pozemky na Skalke. Poštátnené boli aj mestské kúpele v Turčianskych Tepliciach, Mestský hotel v Kremnici atď. Mestský hotel, s veľkými nákladmi mesta po vojne obnovený a zrekonštruovaný, prešiel pod národný podnik *Interhotely Ružomberok* a potom sa dostal do vlastníctva Revolučného odborového hnutia (ROH). Spolu s ním, sa do vlastníctva odborov dostalo aj vyše 10 hektárov lesných pozemkov neslúžiacich na prevádzku hotela. Chata KSTL sa dostala pod Mincovňu v Kremnici. Prínosom bolo vybudovanie novej cesty na Skalku v 60-tych rokov, čo súviselo s prevádzkovaním vysielača Suchá hora, ktorý bol spustený v roku 1960. K ďalšiemu postupnému rozvoju cestovného ruchu došlo na Skalke až od 70-tych rokov 20. storočia. Bola zriadená špecializovaná štátna organizácia: *Okresná správa cestovného ruchu* (OSCR), ktorá bola z Kremnice presunutá do sídla okresu v Žiari nad Hronom. Na Skalke bola vybudovaná chata *Limba*, testservis a niekoľko lyžiarskych vlekov. 

Po Nežnej revolúcii bol na základe *reštitúcie* majetku miest a obcí, ku ktorej došlo v júni roku 1992, mestu Kremnica vrátený jeho historický pozemkový majetok o výmere ca 10 tisíc hektárov, ktorý pozostáva najmä z lesných pozemkov. Mesto sa opäť stalo vlastníkom prevažnej časti pozemkov na Skalke (aj keď nie 100% ako v oku 1949) v katastrálnom území Kremnica tak aj v katastrálnom území Krahule. Mesto malo vo svojom vlastníctve aj všetky zariadenia vybudované OSCR a pre spravovanie a prevádzkovanie nadobudnutých zariadení založilo dňa 29. júla 1993 obchodnú spoločnosť Limba - Skalka, spol. s.r.o. Mesto, zastúpané primátorom *Miroslavom Nárožným*, vložilo do základného imania nepeňažný vklad - chatu Limba a ďalšie zariadenia v hodnote 22 756 000 Sk. Ďalším, menšinovým spoločníkom bola spoločnosť *VAB, a.s.* s peňažným vkladom 5 000 000 Sk. Neskôr (v roku 1997) spoločnosť VAB, a.s. nahradila VAB SIPOX a.s. a v roku 2000 spoločnosť *TB TRADE*, a.s. ktorá postupne ovládla väčšinu v Limba - Skalka, a týmto prešla do vlastníckej tejto spoločnosti chata Limba aj lyžiarske vleky. VAB aj Limba - Skalka, spol. s r.o. skončili v roku 2016 v konkurze.

Vybavenosť
----------

Športový areál na Skalke
Nachádza sa v ňom 5 zjazdoviek, 5 vlekov a sedačková lanovka. Areál na bežecké lyžovanie bol v roku 2011 pomenovaný po Rudolfovi Čilíkovi, nestorovi slovenského bežeckého lyžovania a kremnickom rodákovi. Štadión sa skladá z in-line dráhy, ktorá je večer aj osvetlená a troch základných okruhov:

* **Južný okruh** cez Hostinec, ktorý ma cca 21 km
* **Severný okruh** v dĺžke 22,6 km a
* **Západný okruh** v dĺžke 23.5 km

Najznámejším lyžiarskym podujatím poriadaným na Skalke je Biela stopa SNP. Ubytovanie poskytujú *horský hotel Skalka* a horské chaty *Minciar* a *Limba a* penzión *Guldiner*. Mesto Kremnica prevádzkuje komplex *Skalka relax centrum*, ktoré okrem bazéna a posilňovne umožňuje ďalší aktívny oddych.

"Vďaka snahe dobrovoľníkov a miestnych zanietencov Skalka je jedno z najlepších stredísk bežeckého lyžovania na Slovensku."

Turistika
---------

Rekreačné stredisko je významnou križovatkou turistických chodníkov, stretávajú sa tu červeno, žlto a modro značkované chodníky. Cez stredisko vedie Cesta hrdinov SNP.

29. júna 2019 bol na Skalke otvorený najdlhší visutý most na Slovensku s dĺžkou 78,5 metra. Je súčasťou via ferraty.

Prístup
-------

* po  značke (Cesta hrdinov SNP) z Kremnických Baní cez Krahule
* po  značke po hrebeni zo sedla Tunel (križovatka so žltou a modrou značkou)
* po  značke z Fončordy cez Bystrické sedlo
* po  značke z Kremnice
* po ceste z Kremnice

Lyžovanie a preteky
-------------------

* Biela stopa
* miesto konania pretekov aj majstrovstvá Slovenska v bežkovaní
* oblastné preteky v zjazdovom lyžovaní žiakov a dorastencov
* od roku 1980 sa na svahu pri chate ROH uskutočňovali preteky v paralelnom slalome
* Veľkonočné vajce - karnevalová rozlúčka so snehom
* súvisiaca súťaž "Big Air" v Kremnici

Pozri aj
--------

* Skalka (vrch v Kremnických vrchoch)
* Vysielač Suchá hora
* Görgeyho tunel (poloha: 48°44′56″S 18°59′48″V﻿ / ﻿48,748853°S 18,996713°V﻿ / 48.748853; 18.996713)

Referencie
----------

1. ↑
2. ↑  Kremnica – slovenský Semmering, Múzeum telesnej kultúry, 15.05.2014, Online Archivované 2016-09-23 na Wayback Machine
3. ↑  Kremnica - slovenský Semmering, Slovenská lyžiarska asociácia, Online Archivované 2016-09-23 na Wayback Machine
4. ↑   *Čím si Kremnica vyslúžila označenie „Slovenský Semmering"?* [online]. rtvs.sk, [cit. 2023-06-27]. Dostupné online.
5. ↑  LAMOŠ, Teodor. *Sídelný zemepis Kremnice*. [s.l.] : Slovenská akadémia vied as umení, 1948. Google-Books-ID: PXAvAAAAIAAJ. Dostupné online. S. 197.
6. 1 2 3 4 5 6 7  VASKÝ, Anton. Skalka a mestská samospráva - retrospektívny pohľad. *KREMNICKÉ NOVINY* (Kultúrne a informačné centrum Kremnica), 24. 8. 2023, roč. XXXII, čís. 4/2023, s. 12-13. Dostupné online [cit. 2023-10-04]. ISSN 1338-9033. Archivované 2023-10-10 z originálu.
7. 1 2 3 4  ZIGOVÁ, Iva. *Historické chaty v Kremnici vlastník predáva. Nechceme tu Donovaly, hovoria aktivisti* [online]. Aktuality.sk, 2022-03-30, [cit. 2023-10-04]. Dostupné online.
8. 1 2  ZIGOVÁ, Iva. *Chatár: Kríž a zvonička sú vďakou za ducha tohto miesta* [online]. Petit Press, [cit. 2023-10-04]. Dostupné online.
9. ↑   *TB TRADE, a.s. - zisk, tržby, hospodárske výsledky a účtovné závierky* [online]. www.finstat.sk, [cit. 2023-10-04]. Dostupné online.
10. ↑   *Mesto Kremnica* [online]. www.kremnica.sk, [cit. 2023-10-04]. Dostupné online.
11. ↑   *Výpis z obchodného registra SR* [online]. www.orsr.sk, [cit. 2023-10-04]. Dostupné online.
12. 1 2  STANIK, Andrej. *Na bežkách na Skalke* [online]. blog.postoj.sk, [cit. 2023-02-14]. Dostupné online.
13. ↑  ETA. Na Skalke otvoria najdlhší visutý lanový most na Slovensku. *sme.sk* (Bratislava: Petit Press), 2019-06-27. Dostupné online [cit. 2019-07-15]. ISSN 1335-4418.
14. ↑   53. veľkonočné vajce sa zo Skalky dokotúľa na námestie. *MESTO KREMNICA*, 2014-04-14. Dostupné online [cit. 2018-01-24]. Archivované 2017-12-15 z originálu.
15. ↑   Banská Bystrica je znovu prepojená cestou s Kremnicou Görgeyho tunelom. *Bystricoviny.sk - správy - kultúra - šport*, 2016-10-23. Dostupné online [cit. 2018-01-30].
16. ↑   Artúr Görgei: Spišský Nemec, hrdina a zradca maďarského národa. *Pravda.sk*, 2018-01-30. Dostupné online [cit. 2018-01-30].

Externé odkazy
--------------

* Stredisko Skalka Arena
* Skalka Relax Centrum (na stránkach Kultúrneho a informačného centrum mesta Kremnica)