Vidlový hrebeň z Veľkej Zmrzlej doliny (na obrázku v poľštine Widly)
Vidlový hrebeň
Medený múr
Medený múr z Lomnického štítu
**Vidlový hrebeň** (iné názvy: **Hrebeň Vidlových veží**, **Hrebeň vidiel**, **Vidly** ;poľ. *Widły, Grań Wideł*, nem. *Gabelgrat, Gabelspitzen*, maď. *Villagerinc, Villacsúcsok*) je skupina strmých skalných veží, ktorých hrebeň spája Lomnický štít s Kežmarským štítom vo Vysokých Tatrách. Podľa mnohých znalcov Tatier je to jeden z najkrajších tatranských hrebeňov. Od Lomnického štítu ho oddeľuje Medená štrbina a od Kežmarského štítu Kežmarská štrbina. Hrebeň je vyhľadávaný horolezcami. Hrebeň rozdeľuje Skalnatú dolinu od Veľkej Zmrzlej doliny a Medenej kotliny.

Objekty na hrebeni
------------------

* Medená štrbina, najvyššia časť hrebeňa
* Medený múr
* Nižná medená štrbina
* Západná Vidlová veža
* Vidlové sedlo, úzky a hlboký priechod je najnižšou časťou hrebeňa
* Veľká Vidlová veža, najvyšší štít na hrebeni
* Lieviková štrbina
* Východná Vidlová veža
* Kežmarská štrbina

Názov
-----

Pomenovanie vychádza zo siluety hrebeňa. Jednotlivé veže na hrebeni boli pomenované až vtedy, keď sa hrebeň stal zaujímavý pre športových horolezcov. Spoločný názov pre hrebeň sa však objavuje už v Buchholtzovej panoráme Tatier z roku 1717 v latinskom znení *Turis* (veže), resp. v nemeckej mutácii *Käsmarker Thürme* (Kežmarské veže). V čase, keď názov Vidiel – Gabel platil ešte všeobecne ako spoločné pomenovanie Lomnického štítu a Kežmarského štítu, použil Kristián Genersich roku 1807 v štúdii *Reise in die Carpathen* prvýkrát pomenovanie Gabel ako názov pre Vidlový hrebeň.

Iné vysvetlenie ponúka túto verziu: Na mape Buchholtzovcov sú Vidlové veže pomenované ako Cupri (Kopertuyrme) teda Medené veže. Malo to historický základ, lebo v ich oblasti na severnej strane baníci dolovali medenú rudu a hľadali zlato. Iný, možno neskorší názov, mal zrejme podobu Falkturyme – Veže, na ktorých sa ťaží (základ v slovese fal, falen), ktorý sa postupne dostal do podoby Folk, dokonca až Forkturyme. V stredovekej nemčine slovo fork znamenalo vidličku alebo vidly.

História
--------

* Vidlové sedlo – Karol Englisch a horský vodca Ján Hunsdorfer (1850) st. 12. augusta 1903 , v zime Ernst Dubke a horskí vodcovia Ján Breuer a Ján Franz st. 17.februára 1906.
* Západná Vidlová veža – Karol Englisch 17. augusta 1903
* Veľká Vidlová veža – Mikuláš Sontág (1882) a horský vodca Ján Hunsdorfer (1850) st. koncom augusta 1903, v zime Ernst Dubke a horskí vodcovia Ján Breuer a Ján Franz st. 17.februára 1906.
* prvý prechod celého hrebeňa – Aleksander Znamięcki a horský vodca Jędrzej Marusarz Jarząbek 6.septembra 1906, v zime – Gerhard Haffner, Alfred Schmidt, horský vodca Matthias Nitsch 20. mája 1935.

Referencie
----------

1. 1 2 3  BOHUŠ, Ivan. *Od A po Z o názvoch Vysokých Tatier*. 1. vyd. Tatranská Lomnica : ŠL TANAPu, 1996. ISBN 80-967522-7-8. S. 457.
2. ↑  MAREC, Anton. *Po stopách tatranských názvov*. 1. vyd. Martin : Vydavateľstvo Matice slovenskej, 2018. ISBN 978-80-8115-276-4. S. 155.

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Widły (Tatry) na poľskej Wikipédii.*

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Vidlový hrebeň**

Externé odkazy
--------------

* Poloha na turistickej mape

Súradnice: 49°11′55″S 20°12′57″V﻿ / ﻿49,19861°S 20,21583°V﻿ / 49.19861; 20.21583