Súradnice: 42°42′06″S 23°18′36″V﻿ / ﻿42,701583°S 23,310083°V﻿ / 42.701583; 23.310083

**Chrám svätého Mikuláša Sofijského** (bulh. Църква „Свети Никола Софийски" – *Cărkva „Sveti Nikola Sofijski"*), alebo **Chrám svätého Mikuláša Nového Sofijského** (bulh. Църква „Свети Никола Нови Софийски" – *Cărkva „Sveti Nikola Novi Sofijski"*), prípadne **Chrám svätého Mikuláša Sofijského veľkomučeníka** (bulh. Църква „Свети Никола Софийски великомъченик" – *Cărkva „Sveti Nikola Sofijski velikomăčenik"*) je pravoslávny chrám z prelomu 19. a 20. storočia nachádzajúci sa v centrálnej časti mesta Sofia v oblasti Sofia v západnom Bulharsku. Kultúrna pamiatka národného významu. V chráme sa nachádzajú relikvie svätého Mikuláša Sofijského.

Lokalita
--------

Chrám sa nachádza v centrálnej časti mesta Sofia v rajóne Văzraždane (bulh. Възраждане) v blízkosti pamätníku Adrianopolského eposu v parku *Sveti Nikola*> medzi ulicami *„Opălčenska"* (bulh. улица „Опълченска"), *„Car Simeon"* (bulh. улица „Цар Симеон"), *„Bregalnica"* (bulh. улица „Брегалница") a *„Pirotska"* (bulh. улица „Пиротска")

Dejiny
------

Rozhodnutie postaviť chrám zasvätený svätému Mikulášovi Sofijskému v blízkosti jeho obľúbeného miesta prijalo sofijské mestské zastupiteľstvo v priebehu roku 1895. Výstavba chrámu sa začala v roku 1896 a bola ukončená v roku 1900. Chrám bol vysvätený 3. decembra 1900.

V roku 1911 bol okolo chrámu založený park. V roku 1955 bol chrámu pridelený štatút kultúrnej pamiatky národného významu. V rokoch 1966 – 1969 bol chrám vyzdobený freskami.

Charakteristika
---------------

Chrám bol postavený v štýle bulharského národného romantizmu s prvkami secesie. Autorom projektu pre výstavbu bol architekt Anton Torňov.

Ide o trojloďovú baziliku s kupolou uprostred prekríženia dvoch hlavných osí stavby a zvýraznenou pozdĺžnou a priečnou osou lode. Priečna os je z vonkajšej strany zvýraznená z fasády mierne vystupujúcimi rizalitmi na severnej a južnej strane budovy. Rizality sú vo vrchnej časti zakončené trojuholníkovými frontónmi. Vo východnej oltárnej časti je budova zakončená tromi apsidami. Nad centrálnou časťou budovy, v mieste stretu pozdĺžnej a priečnej osi, sa nachádza kupola na tambure. V západnej časti chrámu sa nachádza predsieň. Nad predsieňou (na severnej a južnej strane) sa nachádzajú dve kruhové veže, ktoré sú dostupné schodiskom z južnej časti predsiene. Veže sú zakončené kupolami. Pred západným vchodom do predsiene chrámu sa nachádza portikus vo vrchnej časti formovaný baldachýnom. Podobné portiky sa nachádzajú aj pred južným a severným vchodom, ktoré vedú do naosu chrámu.

Výzdoba fasády pozostáva zo striedajúcich sa radov kameňov a tehál s vlysmi zdobenými farebnou mozaikou, pričom tento typ výzdoby je odkazom na stredovekú bulharskú architektúru.

### Interiér

V oltárnej časti chrámu sa nachádzajú tri prestoly. Centrálny je zasvätený svätému Mikulášovi Sofijskému, južný svätej Kataríne a severný svätej Maríne. Štvrtý prestol sa nachádza pri severnom vchode do chrámu a je zasvätený Ctihodnej Petke Tărnovskej.

Ikonostas a chrámový mobiliár zhotovili rezbári Nestor Aleksiev a Lazar Aleksiev podľa návrhu architekta Antona Torňova a umelca Stefana Badžova. Výroba prebiehala v rokoch 1900 – 1912. Ikony pochádzajú zo začiatku 20. storočia a sú dielom akademických umelcov Stefana Ivanova, Ivana Mrkvičku, Stefana Badžova a Charalampiho Tačeva.

Ambón je dielom Genča Marangozova.

Chrám je vyzdobený freskami. Časť fresiek je z roku 1900, niektoré z roku 1912 a najväčšia časť pochádza z rokov 1966 – 1969. Autormi fresiek zo 60. rokov. 20. storočia sú umelci N. Rostovcev, K. Jordanov, G. Georgiev, G. Belstojnov a P. R. Pindev.

Patrocínium
-----------

Chrám je zasvätený Mikulášovi Sofijskému, mučeníkovi Bulharskej pravoslávnej cirkvi, ktorý bol v roku 1555 z dôvodov viery (odmietnutie konverzie na islam) zavraždený skupinou Turkov v bývalej sofijskej štvrti *Jučbunar* (v lokalite *Tri kladenci*),  v ktorej sa nachádza aj samotný chrám.

Chrámový sviatok sa slávi 17. mája.

Malé chrámové sviatky:

* 17. júla na sviatok svätej veľkomučenice Maríny
* 24. novembra na sviatok svätej veľkomučenice Kataríny
* 14. októbra na sviatok Ctihodnej Petky Tărnovskej

Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany
----------------------------------

Kategória: kultúrna pamiatka národného významu

Dátum zapísania do zoznamu kultúrnych pamiatok: 1955, štatút bol obnovený aj v roku 1988

Dôvod ochrany: architektonicko-staviteľská a umelecká hodnota budovy

Galéria
-------

* celkový pohľad na chrám a okolie zo severozápaducelkový pohľad na chrám a okolie zo severozápadu
* celkový pohľad na chrám z juhovýchoducelkový pohľad na chrám z juhovýchodu
* pohľad na severnú fasádu chrámupohľad na severnú fasádu chrámu
* pohľad na východnú fasádu chrámu s tromi apsidamipohľad na východnú fasádu chrámu s tromi apsidami
* pohľad na centrálnu časť južnej fasádypohľad na centrálnu časť južnej fasády
* pohľad na južnú časť predsiene s jednou z vežípohľad na južnú časť predsiene s jednou z veží
* pohľad na západný vchod do chrámupohľad na západný vchod do chrámu
* pohľad na severný vchod do chrámupohľad na severný vchod do chrámu
* detail z fasádydetail z fasády
* pohľad na ambónpohľad na ambón
* centrálna časť ikonostasucentrálna časť ikonostasu
* chrám na pohľadnici zo začiatku 20. storočiachrám na pohľadnici zo začiatku 20. storočia

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14  KADIJSKA, Taňa; BLAŽEVA, Elena; SAVOVA, Mariana. Enciklopedija Sofia. Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Naučnoinformacionen centăr "Bălgarska enciklopedija" – Knigoizdatelska kăšta "Trud". 2017. 420 s. ISBN 9549384921. S. 342 – 343. (bulharsky)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19  MINEVA-MILČEVA, Julija; ALEKSANDROVA, Elizaveta. Pătevoditel na kultovata architektura v Bălgarija – Christijanski, evrejski, miusulmanski pametnici – Čast părva: Zapadna Bălgarija. Sofia : Bălgarsko nacionalno nasledstvo – Ferdinandeum. 2006. 494 s. ISBN 9789549169430. S. 90 – 92. (po bulharsky)
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15  KOLEKTÍV AUTOROV. Enciklopedija – sveštenite mesta na Bălgarija. Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Naučnoinformacionen centăr „Bălgarska enciklopedija". 2022. 706 s. ISBN 9786191953271. S. 481. (po bulharsky)
4. 1 2 3 4 5 6   mc.government.bg, [cit. 2023-05-12]. Dostupné online.
5. 1 2 3 4 5 6 7 8 9   *Наследството на София* [online]. io.morphocode.com, [cit. 2022-10-04]. Dostupné online.
6. 1 2 3 4 5  RUSKOV, Kiril; ANGELOV, Čavdar. Sofia – architekturni zabeležitelnosti. Sofia : Architekturno izdatelstvo arch&art. 2017. 180 s. ISBN 9789548931519. S. 103. (po bulharsky)
7. 1 2 3 4 5 6 7   *За храма | Православен храм Св. Николай Софийски* [online]. sveti-nikolai.com, [cit. 2023-05-13]. Dostupné online.
8. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16  KOEVA Margarita; JOKIMOV, Petăr; STOILOVA, Ľubinka. 2000 godini christijanstvo - Pravoslavni chramove po bălgarskite zemi. Sofia : Akademično izdatelstvo "Prof. Marin Drinov". 2002. 540 s. ISBN 9544308792. S. 441. (po bulharsky)
9. 1 2 3 4 5 6  STANISHEV, Georgi. Sofia – architectural guide. Berlin : DOM publishers. 2019. 320 s. ISBN 9783869226576. S. 169. (po anglicky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Chrám svätého Mikuláša Sofijského**