Súradnice: 48°32′12″S 18°48′26″V﻿ / ﻿48,5366667°S 18,8072222°V﻿ / 48.5366667; 18.8072222

**Szabóova skala** je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Lehôtka pod Brehmi v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené za chránené v roku 1907 a naposledy novelizované v roku 1983 na rozlohe 11,8900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Je to jedna z najstarších prírodných rezervácií Slovenskej republiky. Vyhlásená je na ochranu komplexu ryolitových skál s morfologicky výrazným asi 50 m vysokým bralom a zriedkavou flórou i faunou na vedecko-výskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.

Na vrchol (302 m nad morom) Szabóovej skaly vedie žltá turistická značka z Lehôtky pod Brehmi. Na vrchole je drevený kríž a dobrý výhľad.

Názov
-----

Prírodný útvar sopečného pôvodu bol pomenovaný na počesť bývalého maďarského poslucháča Banskej akadémie v Banskej Štiavnici a neskoršieho profesora, dekana, rektora zjednotenej univerzity v Budapešti, mineralóga a geológa Józsefa Szabóa (1822 – 1894), ktorý veľmi podrobne preštudoval a popísal geologickú stavbu celých Štiavnických vrchov.

 

Maďarský nápis na skale SZABO SZIKLA vysoký jeden meter a dlhý 7,5 metrov je vytvorený z kovových písmen, ktoré odliala bezplatne Kachelmanova strojáreň vo Vyhniach. V súčasnosti je už len ťažko čitateľný a tak je ľahko prehliadnuteľný. 

> „V roku 1901 Uhorská geologická spoločnosť zorganizovala študijný výlet pre svojich členov do stredoslovenských banských miest." *„23. septembra (1901) si išli obzrieť hlinické ryolitové lomy. V tom čase nebolo ešte okolie skaly zarastené. Na úpätí bolo pár kríkov,"* čo dokumentujú aj dobové fotografie. Práve z tohto podujatia vzišla myšlienka pomenovať skalu, ktorá sa dovtedy volala Lihocko bralo a vybudovať pomník, hovorí Jozef Kosej z občianskeho združenia - OZ Priekopa. 
> 
> 

Presný dátum osadenia nápisu nie je známy, avšak v októbri 1907 už nápis visel. O rok neskôr, teda v roku 1908, bol slávnostne odhalený aj pomník. Ten však už v súčasnosti neexistuje. Zrenovovať nápis na Szabóovej skale, vytvoriť v jej blízkosti priestor na posedenie a oddych či osadiť informačnú tabuľu boli plány OZ Priekopa. 

Podľa Szabóa je pomenovaná aj jaskyňa (súradnice 47°37′02″S 19°00′01″V﻿ / ﻿47,617259°S 19,000331°V﻿ / 47.617259; 19.000331 ) v národnom park Dunaj-Ipoly v Maďarsku.

Význam
------

Keby tu nebola vznikla prírodná rezervácia, zostal by pre našu generáciu po sopečnom útvare len kameňolom. Sopečný ryolit, ktorý tu zo Zeme vyvrel pred miliónmi rokov, je cennou surovinou, v minulosti, ale aj dnes sa používa ako stavebný materiál. Z kameňolomu naproti je vytvorené napríklad súsošie Svätej Trojice v B. Štiavnici.

Vďaka výskytu ryolitu bola v Hliníku nad Hronom založená pred viac ako 600 rokmi výroba mlynských kameňov. Koncom 18. storočia boli tak známe a žiadané, že sa prepravovali na pltiach a pečatili sa zvláštnym pečatidlom kráľovskej koruny Márie Terézie.

Referencie
----------

1. 1 2  MARTIN KÁROLY. Szabova skala najstaršia prírodná rezervácia v bývalom Uhorsku. *Žiar24.sk*, 24. september 2010. Dostupné online [cit. 2018-03-07].
2. 1 2   Lákavé plány na známom prírodnom výtvore: Na Szabóovej skale chcú vytvoriť vyhliadku!. *Žiar24.sk*. Dostupné online [cit. 2018-03-07].
3. ↑   *Hliník nad Hronom> Iná činnosť* [online]. www.hliniknadhronom.sk, 27.5.2014, [cit. 2018-03-07]. Dostupné online. Archivované 2018-03-08 z originálu.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Szabóova skala**

Externé odkazy
--------------

* Szabóova skala v Zozname osobitne chránených častí prírody SR
* Najstaršia prírodná rezervácia v bývalom Uhorsku, ziar.dnes24.sk

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Szabóova skala na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Štiavnické vrchy |
| --- |
| Podcelky (časti) | 
* Skalka
* Sitnianska vrchovina (Sitno • Sitnianske predhorie • Štiavnická brázda • Prenčovská kotlina)
* Kozmálovské vŕšky
* Hodrušská hornatina (Vyhnianska brázda • Breznické podolie • Slovenská brána)

 |
| Veľkoplošné chránené územie | 
* Chránená krajinná oblasť Štiavnické vrchy

 |
| Národné prírodné rezervácie | 
* Kašivárová
* Sitno

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Bralce
* Gajdošovo
* Holík
* Jabloňovský Roháč
* Kamenné more
* Kamenný jarok
* Kojatín
* Krivín
* Szabóova skala

 |
| Národné prírodné pamiatky | 
* Kapitulské bralá
* Putikov vŕšok
* Sixova stráň

 |
| Prírodné pamiatky | 
* Krupinské bralce
* Žakýlske pleso

 |
| Chránený areál | 
* Arborétum Kysihýbeľ
* Banskoštiavnická botanická záhrada
* Michalské rašelinisko

 |
| Kultúrne a historické pamiatky | 
* Kaštieľ Svätý Anton
* Mestský hrad v Banskej Štiavnici
* Pustý hrad (Sklené Teplice)
* Pustý hrad (Zvolen)
* hrad Sitno
* hrad Šášov

 |
| Vybrané vrcholy \*(rozhľadňa)Zoznam vrcholov | 
* Sitno\* (1 009)
* Petrov vrch (949)
* Paradajs (939)
* Tanád (939)
* Šobov (888)
* Skalka (882)
* Končiar (881)
* Studený vrch (876)
* Ostrý vrch (868)
* Banský vrch (866)
* Kanderka (862)
* Veľký Žiar (856)
* Zlatý vrch (850)
* Strela (840)
* Štálovo (836)
* Drastavica (834)

 |


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál vedy o Zemi |