Súradnice: 41°53′46″S 24°01′19″V﻿ / ﻿41,896°S 24,022°V﻿ / 41.896; 24.022

**Bataška planina** (bulh. Баташка планина, doslova *Batašské pohorie*), alebo **Bataškijat dial** (bulh. Баташкият дял, doslova *Batašský diel*) je diel Západných Rodop, podcelku pohoria Rodopy v Pazardžickej, v Plovdivskej a v Smoľanskej oblasti v južnom Bulharsku.

Lokalita
--------

Bataška planina sa nachádza v Západných Rodopoch. Jej poloha je vymedzená dolinami riek Čepinska reka, Devinska reka, Văča a Stara reka.

Nachádza sa juhovýchodne od západoropského dielu Alabak (bulh. Алабак), v severnej časti sú jej hranice vymedzené samotným okrajom pohoria Rodopy, na juhozápade a na juhu hraničí s veľkým dielom Rodop, ktorý sa nazýva Velijško-Videniški dial (bulh. Велийшко-Виденишки дял) a na východnej hranici sa nachádza rieka Văča za ktorou sa dvíha hrebeň Černatica.

Všeobecná charakteristika
-------------------------

Bataška planina má tvar dúhy s vypuklou časťou smerujúcou na juhovýchod. Celková dĺžka pohoria dosahuje 60 km. Bataška planina má impozantný vzhľad charakterizovaný pomerne málo členitým vrcholovým hrebeňom od ktorého sa spúšťajú strmé svahy s množstvom hlbokých dolín vytvorených riekami. Je charakteristické rozľahlými krasovými časťami. Na rozľahlých častiach pohoria sa rozprestierajú lesy, predovšetkým ihličnaté, rozsiahle časti však pokrývajú aj pastviny.

### Najvyššie vrchy

Najvyššie vrchy Batašskej planiny sú:

* Goľama Siutkia – najvyšší vrch s nadmorskou výškou dosahujúcou 2 186 m n. m. teda len o päť metrov nižší než najvyšší vrch celého pohoria Rodopy – Goľam Perelik
* Bataški Snežnik s nadmorskou výškou dosahujúcou 2 082 m n. m.
* Malka Siutkia s nadmorskou výškou dosahujúcou 2 079 m n. m.

Opis
----

Hrebeň pohoria sa začína v sedle Černa mogila a ihneď prudko stúpa ku svojej najvyššej časti, cez vrcholy Srebren (bulh. Сребрен) 1 901 m n. m. a Malka Siutkia (bulh. Малка Сюткя) 2 079 m n. m. k najvyššiemu bodu Batašskej planiny, vrchu Goľama Siutkia (bulh. Голяма Сюткя) 2 186 m n. m.. V oblasti najvyššieho bodu sa hlavný hrebeň v takmer pravom uhle stáča smerom na východ a klesá do sedla Sedlova poľana (bulh. Седлова поляна) (do roku 1942 sedlo Semeralan) 1 710 m n. m. Zo sedla hrebeň opäť stúpa k druhému najvyššiemu bodu Batašskej planiny, vrchu Bataški Snežnik (bulh. Баташки Снежник) 2 082 m n. m.. Za vrcholom Bataški Snežnik sa hlavný hrebeň stáča k severu a rozdeľuje sa na niekoľko častí – hrebene Ravnogor (bulh. Равногор) a Kărkarija (bulh. Къркария) a sústavu nízkych hrebeňov Besaparski ridove (bulh. Бесапарски ридове).

Na teritóriu Batašskej planiny sa v nadmorskej výške 750 – 800 m n. m. nachádza unikátna vnútrohorská kotlina Čepinska kotlovina (bulh. Чепинска котловина) na území ktorej leží mesto Velingrad.

### Horský hrebeň Kărkarija

Hrebeň Kărkarija (bulh. Къркария), ktorý sa nachádza severne od kotliny Čepinska kotlovina je niekedy uznávaný za samostatný diel Západných Rodop. Geologicky je zložený z ruly a amfibolitov.

Klimatické podmienky
--------------------

Bataška planina je charakteristická výdatnými zrážkami, vrátane snehových.

Vodstvo
-------

### Vodné nádrže

Na území Batašskej planiny sa nachádza celkovo päť vodných nádrží, ktoré patria do sústavy vodných elektrární *Bataški vodnosilov păt* (bulh. Баташки водносилов път). Pri vodných nádržiach vzniklo množstvo horských turistických rezortov.

### Rieky

v doline rieky Devinska reka
Na území pohoria pramení veľké množstvo riek a potokov. Najvýznamnejšími sú:

* Čepinska reka s celkovou dĺžkou 83 km a priemerným ročným prietokom pri ústí 8 m³/s
* Devinska reka s celkovou dĺžkou 57 km a priemerným ročným prietokom pri meste Devin 5 m³/s
* Stara reka s celkovou dĺžkou 61 km a priemerným ročným prietokom pri meste Stambolijski 2,5 m³/s

Geológia
--------

Pohorie nie je geologicky jednotné a je tvorené viacerými druhmi hornín. Ide predovšetkým o granit, rulu, mramor, ryolit, alebo kryštalická bridlice.

Turizmus
--------

Bataška planina je významný a obľúbený turistický cieľ. Dôvodom sú prírodné krásy, ako aj množstvo archeologických a historických lokalít. Hlavné východiskové body pre návštevy pohoria sú mestá Velingrad, Rakitovo, Batak, Peštera a Bracigovo a dedina Michalkovo. Východzím bodom pre výstup na najvyšší bod Batašskej planiny, vrch Goľama Siutkia, je mesto Velingrad z ktorého trvá výstup približne päť hodín.

### Rezorty

Na území Batašskej planiny sa nachádza viacero horských rezortov. Medzi najvýznamnejšie patria:

* *Sveti Konstantin* (bulh. Свети Константин)
* *Atoluka* (bulh. Атолука), známy aj ako *Vasil Petleškov* (bulh. Васил Петлешков)
* *Snežanka* (bulh. Снежанка), známy aj ako *Čukura* (bulh. Чукура)
* *Kurtludža* (bulh. Куртлуджа), známy aj ako *Anton Ivanov* (bulh. Антон Иванов)
* *Cigov čark* (bulh. Цигов чарк)

### Horské chaty

Na území Batašskej planiny sa nenachádza veľké množstvo horských chát a v južnej časti pohoria nie sú vôbec žiadne. Významnejšie horské chaty sú napríklad chata *Rumen* v blízkosti Pešterského monastiera svätých Konštantína a Heleny, alebo chata *Dobra voda* v severnej časti Batašskej planiny na území horského hrebeňa Kărkarija v nadmorskej výške 736 m n. m..

Prírodné chránené územia
------------------------

Na teritóriu Batašskej planiny sa nachádza viacero chránených celkov, okrem iného tri z celkovo sedemnástich bulharských biosférických rezervácií.

jaskyňa Snežanka, jedna z prírodných pamiatok na území Batašskej planiny
Chránené celky na území Batašskej planiny sú:

### Biosférické rezervácie

* Mantarica (bulh. Мантарица) – severne od vrchu Goľama Siutkia v nadmorskej výške 1 200 m n. m. – 1 900 m n. m.
* Dupkata (bulh. Дупката) – v južných svahoch Batašskej planiny v oblasti stredného toku rieky Devinska reka
* Kupena (bulh. Купена) – v severných svahoch Batašskej planiny blízko mesta Peštera v nadmorskej výške 550 m n. m. – 1 400 m n. m.

### Rezervácie

* Beglika (bulh. Беглика) – v oblasti horného toku rieky Devinska reka v nadmorskej výške 1 600 m n. m. – 1 900 m n. m.

### Spravované rezervácie

* Izgorialoto giune (bulh. Изгорялото гюне)

### Menšie chránené celky

Na teritóriu Batašskej planiny sa nachádza taktiež viacero maloplošných chránených celkov. Medzi najvýznamnejšie patria napríklad:

* krasová vyvieračka Kleptuza so štatútom chránenej lokality
* jaskyňa Ledenika so štatútom prírodnej pamiatky
* jaskyňa Snežanka so štatútom prírodnej pamiatky

Galéria
-------

* z pohoria Bataška planinaz pohoria Bataška planina
* z pohoria Bataška planinaz pohoria Bataška planina
* pohľad k vrchu Bataški Snežnikpohľad k vrchu Bataški Snežnik
* poľana v Batašskej planinepoľana v Batašskej planine
* vrcholová časť vrchu Bataški Snežnik – druhého najvyššieho vrchu Batašskej planinyvrcholová časť vrchu Bataški Snežnik – druhého najvyššieho vrchu Batašskej planiny
* jedna z najvýznamnejších riek Batašskej planiny, Stara reka, pri prietoku mestom Pešterajedna z najvýznamnejších riek Batašskej planiny, Stara reka, pri prietoku mestom Peštera

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22  KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 35 – 36. (po bulharsky)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31  NIKOLOV, Vasil; JORDANOVA, Marina; BOTEVA, Ivanka. Planinite v Bălgarija. Sofia : Izdatelstvo na Bălgarska akademija na naukite "Prof. Marin Drinov". 2018. 434 s. ISBN 9789543229468. S. 357 – 361. (po bulharsky)
3. 1 2  MIČEV, Nikolaj; MIHAJLOV, Cvetko; VAPCAROV, Ivan; KIRADŽIEV, Svetlin. Geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Nauka i izkustvo. 561 s. 1980. S. 31. (po bulharsky)
4. 1 2 3 4 5 6 7  CVETANOV, Momčil. Bălgarskite planini. Stara Zagora : "Domino" EOOD. 2014. 298 s. ISBN 9789546512499. S. 60. (po bulharsky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Bataška planina**