Súradnice: 48°58′6.06″S 18°46′22.13″V﻿ / ﻿48,9683500°S 18,7728139°V﻿ / 48.9683500; 18.7728139

**Zniev** (-normovaný názov; iné názvy: **Znievsky hrad**; vo vrcholnom stredoveku: **Turiec**, **Turčiansky hrad**) je zrúcanina na vápencovom vrchu Zniev vo výške 985 m n. m. teda takmer 500 m nad mestečkom Kláštor pod Znievom. Hradný vrch tvorí severné zakončenie samostatného pohoria Žiar, nadväzujúceho na Lúčanskú časť Malej Fatry.

Dejiny
------

V listine z roku 1243, ktorú vydal uhorský kráľ Belo IV. sa hrad uvádza ako *castrum Turus*. Vznikol však pravdepodobne predtým pri staršej osade, ktorá v roku 1113 patrila zoborským benediktínom. O jeho staviteľoch sa dozvedáme z listiny kráľa Bela IV. z roku 1253, v ktorej oceňuje zásluhy Ondreja, syna Ivankovho za to, že tu s veľkou námahou dal postaviť hrad. 

Od polovice 13. storočia bol komitátnym hradom, a preto sa volal Turčianskym. Pred rokom 1266 sa osada pod hradom stala poddanským mestečkom. Pôvodný kráľovský hrad sa v roku 1320 stal majetkom prepošta. Pravdepodobne v tomto čase ho rozšírili o objekt situovaný východne, na nižšie položenej terase. V 14. storočí Turiec vyčlenili z veľkej Zvolenskej stolice a vznikla samostatná Turčianska stolica. Jej sídlom sa stal Sklabinský hrad. 

Význam hradu upadal a z tohto obdobia pochádza aj jeho nové pomenovanie, hrad Zniev. V roku 1530 tamojší hradný kapitán odovzdal objekt Kostkovi, ktorý bol v službách Jána Zápoľského. Keď neskôr kapitán kráľa Ferdinanda I. hrad dobýjal, ťažko ho poškodil. V nasledujúcich desaťročiach často menil majiteľov, ktorí postupne jednotlivé objekty opravovali. V roku 1605 hrad získali Bočkajovci, 1681 Tököliovci a 1705 Rákociovci. Posledná správa z roku 1713 nás informuje, že tu bol uschovaný archív. Po tomto roku hrad postupne upadal. 

V rokoch 1962 – 1963 sa vykonal na hrade archeologický výskum (G. Balaša).

Opis
----

Na najvyššom mieste vrchu Zniev stáli budovy horného hradu, ktoré postupne ustupovali smerom k dolnej budove, vzdialenej od horného hradu asi 100 m. Horný hrad chránila šijová priekopa a vežová stavba. Ďalej tu boli pravdepodobne hospodárske budovy a obytné budovy stráží. Dolná novšia budova bola pravdepodobne typu palácovej stavby, ale mala aj obranné prvky. Hrad bol vystavaný na ťažko dostupnom vrchu a bol klasickým stredovekým hradom.

Súčasný stav
------------

Z hradu dnes ostali veľmi poškodené základy budov a stavieb v hornom hrade. Poschodová budova, situovaná nižšie, je zo 14. storočia. Má zachované nárožné kamenné kvádre a na severe, smerom do priekopy, sú zvyšky smolného nosa. Z neskorších stavieb stojí len torzo malej vežičky, pristavanej ku gotickej pozdĺžnej budove na jej východnej strane. Z ostatných objektov sú viditeľné len nepatrné zvyšky murív prerastené vegetáciou. Horný hrad je odčítateľný v konfigurácii terénu.

Referencie
----------

1. ↑   *Názvy hradov a zámkov* [PDF online]. Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky, rev. 2017-03-28, [cit. 2020-09-07]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Zamky.sk

| * z
* d
* u
Žiar |
| --- |
| Podcelky (časti) | 
* Sokol
* Vyšehrad
* Horeňovo
* Rovne

 |
| Národné prírodné rezervácie | 
* Vyšehrad

 |
| Prírodné pamiatky | 
* Hájska jaskyňa

 |
| Kultúrne a historické pamiatky | 
* Vyšehrad (hradisko)
* hrad Zniev

 |
| Vybrané vrcholyZoznam vrcholov | 
* Chlieviská (1 024,4 m n. m.)
* Sokol (1013)
* Zniev (985 m n. m.)
* Závozy (912)
* Horeňovo (892)
* Gaštan (838)
* Nemcovo (832)
* Vyšehrad (829)
* Vysoký vrch (829)
* Mačací zámok (790)
* Malý Vyšehrad (766)
* Žiar (757)
* Vlčia (753)

 |
| Sedlá | 
* Vrícke sedlo
* Vyšehradské sedlo

 |