Súradnice: 48°17′21″S 18°19′22″V﻿ / ﻿48,289167°S 18,322778°V﻿ / 48.289167; 18.322778

Kaštieľ v parku v Novej Vsi nad Žitavou
Turecký most v areáli Studnička
Vinohrady v Novej Vsi nad Žitavou
Rybník v Novej Vsi nad Žitavou
Obilné polia v chotári Novej Vsi nad Žitavou
Anglický park v Novej Vsi nad Žitavou
**Nová Ves nad Žitavou** je obec v Nitrianskom kraji. Nachádza v okrese Nitra, 12 km od okresného mesta Zlaté Moravce a 7 km od mesta Vráble. Obec leží medzi Hronskou a Žitavskou pahorkatinou v údolí rieky Žitava, ktorá jej dala pomenovanie. Počet obyvateľov k 31.12.2004 bol 1273. Z národnostného hľadiska je obyvateľstvo zastúpené 99% národnosťou slovenskou a 1% národnosťou maďarskou.

Dejiny
------

### Vznik a dejiny obce

Predchodkyňou obce bola prastará osada *Jovka*, neskôr pomenovaná *Jovka – Kostolná*, a *Malá Jovka*. Obec s prívlastkom *Veľká* mala v tých časoch sotva 10 domov. Po starých obydliach z hliny a dreva sa stopy nezachovali. Kameň zo základov využívali pri zakladaní nových stavieb. Našli sa však kultúrne jamy s množstvom črepín, nástrojov i niekoľko kusov nepoškodených nádob. Staré sídlisko s kostolom a cintorínom pod *Jovkou* zďaleka ešte nevydalo svedectvo o živote a práci jej obyvateľov. Prvý písomne doložený archeologický prieskum v obci Nová Ves nad Žitavou odborníci uskutočnili v júni 1938. Pracovníci Čs. štátneho archeologického ústavu v Prahe našli nádoby, keramické a kostené predmety. Časť bohatého nálezu uložili do Slovenského národného múzea v Martine. Praveké sídlisko patrilo aj ľudu kultúry s kanelovanou keramikou (5000 rokov pred Kristom). Tieto predmety patrili medzi najstaršie. V polohe *Jovka* našli archeológovia črepy z 10. až 13. storočia. Doba kamenná – ludanická kultúra je zastúpená nálezom kostrových hrobov. Na miestach nálezu sa pravdepodobne nachádzali sídliská prastarej *Jovky* a *Malej Jovky*. V lokalite *Štrkovisko*, na ľavom brehu rieky, bolo potvrdené staré sídlisko. Výskum potvrdil skutočnosť, že v týchto miestach sídlil ľud neskorej kamennej doby a kultúry s kanelovanou keramikou. Hustejšie osídlenie povodia Žitavy i ďalších slovenských riek dokladajú nálezy z obdobia mladšej kamennej doby. Kultúra s lineárnou keramikou i želiezovská skupina sú zastúpené v okolí Novej Vsi nad Žitavou.

Prvá písomná zmienka o prastarej *Jovke* pochádza z roku 1075. Nová Ves nad Žitavou sa prvýkrát spomína v zachovanej listine z roku 1355. Zo staršieho obdobia sa zachovalo málo listín. Písomnosti nadobudli väčší význam až v neskoršom období. Zmienka o obci v listine neznamená, že obec nejestvovala dávno predtým. Osadu *Jovka* v listine z roku 1332 pomenovali *Jovka – Kostolná*. Poukazuje to na významné postavenie historickej osady, v ktorej stál kostol. Románsky kostolík, neskôr prestavaný do gotického slohu. Úrodný a požehnaný kraj pod Zoborom si veľa vytrpel v rokoch 1241 – 1242, kedy k nám prišli tatárske hordy. O *Jovke* sa zachovalo do dnešných čias niekoľko listín, v ktorých sa spomínajú dokonca aj mená požitavských obyvateľov. V roku 1332 sa v zachovanej listine spomína gotický kostol zasvätený sv. Tomášovi. Doložená je fara a cintorín okolo kostola. Obec, ktorá mala kostol a faru, sa stala pre široké okolie centrom náboženského života a hospodárskym strediskom. Názov historickej osady *Jovka* vznikol v storočiach ríše našich predkov. Zaniknuté obce *Jovka – Kostolná* a *Malá Jovka* zanechali ústnym podaním svoje názvy kopcu *Jovka* 
(213 m n. m.). Zároveň je obec rodiskom významnej osobnosti slovenských dejín Liviky Kováčovej.

### Znovuzaloženie obce po tatárskom plienení

Nová obec na protiľahlom pravom brehu Žitavy, neďaleko *Jovky*, sa pravdepodobne začala rozvíjať až po tatárskom plienení. Hospodárska usadlosť *Malá Jovka* patrila do chotára pomaly sa vzmáhajúcej novej osady. *Jovka* striedala vlastníkov od opátstva v Hronskom Beňadiku, cez Forgáčovcov z hradu Jelenec až po pánov z Topoľčianok. Najstarším známym majiteľom bol komes Ivanka. V daňovom súpise je poznačené, že obec *Nova Villa* patrí Forgáčovcom. V roku 1386 sa spomína v obci mýto. Mýtna stanica stála na hranici Tekovskej a Nitrianskej župy pri potoku Drevenica. Hraničná čiara Tekovskej župy, do ktorej patrila Jovka aj Nová Ves nad Žitavou, prechádzala stredom spomenutého potoka a pokračovala na juh korytom Žitavy. Novú Ves nad Žitavou pomenovali naši predkovia staroslovenským názvom ves.

V 14. a 15. storočí patrili Matúšovi Čákovi z Trenčína a dostali sa do držby kráľa. Koncom 15. storočia spolu s niektorými okolitými obcami patrili svätobeňadickému kláštoru. V 16. a 17. storočí patrila *Jovka* pánom z Topoľčianok. Stopäťdesiat rokov tureckých plienení počas ich panstva znamenalo pre ľudí veľa utrpenia. Nová Ves nad Žitavou patrila od roku 1732 grófovi Paluškovi zo Zlatých Moraviec. V 18. a 19. storočí prichádzali do dediny nové šľachtické rodiny. Postavili si honosné kaštiele, okolo ktorých vysadili parky a zriadili majere. V Novej Vsi nad Žitavou sa do súčasnosti zachovali tri kaštiele. V roku 1732 mala Nová Ves nad Žitavou iba 375 obyvateľov. O sto rokov neskôr počítala 98 domova 667 ľudí. V rokoch 1830 – 1831 vypukla aj na Požitaví cholerová epidémia. Na prístupových cestách k obci postavili stráže. Opätovné šírenie cholery nastalo v období rokov 1865 – 1866.

Po morových a cholerových epidémiách domáca šľachta povolala na opustené hospodárstva rodiny z rôznych častí krajiny. Novoveské šľachtické rodiny potrebovali novousadíkov. Postavili honosné kaštiele a založili parky, ktoré vysadili exotickými stromami a kríkmi. Poštový úrad slúžil obci od roku 1886, notársky úrad od roku 1841. V prvej polovici 19. storočia existovala v obci elementárna škola. Notár a súčasne učiteľ prijímal školákov vo svojom byte, ktorý nevyhovoval väčšiemu počtu žiakov najmä v zimných mesiacoch. V rokoch 1883 – 1895 pôsobila v obci dvojročná nižšia roľnícka škola. Železničnú trať odovzdali do prevádzky v septembri 1894. Železnica oddelila kostol na kopci od centrálnej širokej ulice.

Školstvo, kultúra a spoločenský život
-------------------------------------

Rímskokatolícka ľudová škola vznikla okolo roku 1780. Umiestnili ju do obecnej budovy, v ktorej sídlila aj dedinská krčma. Nedostatočný priestor školy museli rozšíriť o jednu triedu, izbu a komoru pre správcu. Vyučovanie v tejto budove začalo až po stavebných úpravách v rokoch 1840 – 1881. Škola mala dve priestranné triedy a byt pre pomocného učiteľa. Budovu postavili v strede obce. Meštiansku školu v Novej Vsi nad Žitavou zriadili výnosom zo dňa 31. decembra 1945 Triedy umiestnili v bývalom Keltzovom kaštieli. Vyučovanie sa po úprave interiéru začalo dňa 6. februára 1946. Národná a stredná škola pripravovala kultúrny program na všetky štátne oslavy v obci. Pre žiakov 4. ročníka strednej školy robili po záverečných skúškach nábor do baníctva, ťažkého priemyslu a stavebníctva. Dňa 10. januára 1965 položili základný kameň na výstavbu novej základnej deväťročnej školy. Prvé vyučovanie v novej budove začalo už 7. februára 1966. Do novostavby sústredili triedy z kaštieľa, starej budovy ľudovej školy a miestností pri Hasičskej zbrojnici. Kolaudácia telocvične sa uskutočnila dňa 14. novembra 1966. za necelý mesiac otvorili školskú jedáleň. V školskej družine (dnes školský klub detí) otvorili druhé oddelenie. 

V roku 1955, pred letnými prázdninami, začala obec opravovať bývalý Nyáryho kaštieľ pri mlyne. Od 1. apríla 1956 v ňom otvorili triedy pre dievčatá v trojročnom učení odboru záhradníctvo. Je najstarším učilišťom svojho zamerania na Slovensku. Neskôr pribudli ďalšie odbory krajčírstvo, služby a domáce práce. V roku 1998 otvorili odbor príprava jedál. V súčasnom období je umiestnené v dvoch susediacich kaštieľoch, v jednom z nich je škola a v druhom internát.

Obec Nová Ves nad Žitavou sa stala domovom niekoľkých šľachtických rodov. Medzi prvých usadlíkov patrili rodiny Timonovcov, Seréniovcov (Szoréni) a Weisovcov. Barokový kaštieľ pri križovatke dal začiatkom 18. storočia postaviť gróf Jozef Berchtold. Z troch doteraz zachovaných kaštieľov najviac zmenil svoj vonkajší vzhľad i vnútorné priestorové členenie. Prestavaný bol v 19. storočí. Kaštieľ bol využívaný na rozmanité účely. Od úradovne policajtov a sýpku na poschodí, liaheň kurčiat až po obchody. Barón Jozef Seréni dal postaviť kaštieľ okolo roku 1800. Sídlo nachádzajúce sa blízko toku rieky Žitavy, postavené pôvodne v neorokokovom slohu, menilo svoj vzhľad. Ďalším jeho vlastníkom sa stala rodina Antona Slávyho (Szlávy). V roku 1900 pristavali ku kaštieľu vežičky. Po ňom zdedil kaštieľ i celý majetok gróf Nyáry. Jozef Slávy zomrel v auguste 1900 a pochovali ho v Novej Vsi nad Žitavou. V roku 1869 sa v obci spomína zemepán Ján Klobušický. V Novej Vsi nad Žitavou táto rodina postavila kaštieľ v roku 1872. Kaštieľ postavený v neoklasicistickom slohu obklopoval pekný park. Anglický trávnik a parky so stromami založili rodiny barónov v druhej polovici 19. storočia. V oboch panských parkoch rástlo približne sto druhov drevín z tuzemska i zo zahraničia. Návštevník parku uvidí borievku virgínsku (výška 15 m, obvod kmeňa 155 cm, vek 130 rokov), ginko dvojlaločné (výška až 20 m, obvod kmeňa 185 cm, vek asi 130 rokov), tisovec dvojradový (výška 15 m, obvod kmeňa 275 cm, vek 130 rokov), obdivovať môže platany a tulipánovník. Javor cukrový ma kmeň s veľkým obvodom 630 cm, a s výškou pätnásť metrov dosiahol vek asi 200 rokov. K vzácnostiam patrí dub letný so zlatožltými listami. Celý park má rozlohu 6,6 hektára. Kaštiele s priľahlými parkmi majú neoceniteľnú historickú i architektonickú hodnotu. 

Dychová hudba začala písať prvé stránky svojej histórie po vzniku prvej česko-slovenskej republiky v roku 1920. Hudba hrávala na zábavách v obci a v okolitých dedinách. Pozývali ich na svadby v týždni i v sobotu. Táto zostava muzikantov s malými zmenami vydržala až do roku 1945. V roku 1947 sa dychová hudba rozpadla.

Dobrovoľný hasičský zbor v Novej Vsi nad Žitavou utvorili v roku 1866. Richtár a celá obecná pospolitosť s dobrovoľnými hasičmi zadovážili ručnú a neskôr motorovú striekačku. Dobrovoľný hasičský zbor v Novej Vsi nad Žitavou vydal v roku 1951 pamätné diplomy za vernú službu svojim dlhoročným členom.

Panstvo z Gýmešského, Nitrianskeho, Levického či Starotekovského hradu malo svoje poľovné revíre na okolí a organizovalo poľovačky na lesnú zver. Zachované poľovné trofeje v kaštieľoch a zemepanských kúriách v obciach Požitavia sú svedkami tejto záľuby bohatých rodín. Domáci poľovníci založili organizovanú skupinu až po roku 1945. Cieľom dobrovoľnej organizácie poľovníkov bola starostlivosť o ochranu, chov a lov zveri. Oráčiny chotára okolo Novej Vsi nad Žitavou oživujú toky Žitavy a Drevenice, údolie rybníka a zvyšky hájov na *Jovke*. Na vodnej nádrži sa zdržiava časť vtáctva vo svojich hniezdach a ďalšie prilietajú za potravou. O *Poľovnom ochrannom spolku* v Novej Vsi nad Žitavou je prvý záznam v kronike obce z roku 1956.

### Pútnický areál Studnička

Socha Panny Márie v pútnickom areáli Studnička
Zaujímavosťou obce je pútnický areál Studnička. Nachádza sa v západnej časti novoveského chotára ktorá má miestopisné pomenovanie *Konopnice* a *Chrástočky*. Pútnický areál je zasvätený Panne Márii Kráľovnej. Nad potokom Drevenica, je vybudovaný trojklenbový Turecký most ako jedinečná architektonická pamiatka z 15. storočia, z obdobia tureckého pustošenia. Na tomto moste bola v minulosti mýtnica a vyberalo sa tu mýto. Takmer do konca 20. storočia bol most funkčný. Do dnešného dňa ho domáci nazývajú „turecký most". Niekoľko desiatok metrov od tohto mosta vyviera, podľa miestnej kroniky už od roku 1860, prameň príjemne chladnej a osviežujúcej vody. Asi od roku 1874 na tomto mieste vyjadrujú veriaci svoju úctu, vďaku i prosby Panne Márii. V roku 1954 pápež Pius XII. vyhlásil sviatok Panny Márie Kráľovnej a od roku 1969 sa oslavuje vždy 22. augusta. Práve tento sviatok sa stal hlavným dňom Mariánskej púte v Novej Vsi nad Žitavou. V blízkosti prameňa bol najskôr postavený drevený stĺp so soškou Panny Márie, neskôr bola soška uložená v malej kaplnke. Po prvej svetovej vojne v roku 1918, sa z ruského zajatia vrátili muži z obce. Ako prejav vďaky zasadil Jakub Remiš okolo prameňa tri lipy a jeden javor. Ich koruny do dnešného dňa tvoria nad Studničkou živý chrám. Samotný areál je opradený množstvom zaujímavých príbehov. Ústnym podaním sa tieto príbehy zachovali do dnešných čias.

Šport v obci
------------

### TJ AC Novan

V obci sídli futbalový klub TJ AC Novan Nová Ves nad Žitavou (celý názov: *Telovýchovná jednota atletický klub Novan Nová Ves nad Žitavou*). Vznikol v roku 1925 pod názvom AC Novan. V roku 1928 vznikol druhý klub mládeže – dorast a od roku 1947 zlúčenie s mužmi AC NOVAN.

#### Dejiny klubu

Historické názvy klubu
* 1925: AC Novan
* 1956: JRD Sokol
* 1957: Sokol Novan
* 1967: TJ Družstevník
* 1976: TJ JRD Úspech
* 1987: TJ Agrokombinát
* 1996: ŠK Forplast
* 2005: AC Novan

Úspechy
* 1958 – 1959 – 1.miesto III.C triedy v okrese Vráble - muži postupujú do II.C triedy v okrese Nitra.
* 1959 – 1960 – 1.miesto II.C triedy v okrese Nitra - muži.
* 1968 – 1969 – 4.miesto II.B triedy v okrese Nitra - dorast.
* 1970 – 1971 – 1.miesto II.B triedy v okrese Nitra - muži postupujú na majstrovstvá okresu Nitra.
* 1977 – 1978 – 1.miesto na majstrovstvách okresu Nitra - dorast postupuje do I.B triedy západoslovenského kraja.
* 1978 – 1979 – 1.miesto I.B triedy - dorast postupuje do 1.A triedy Západoslovenského kraja.
* 1986 – 1987 – 4.miesto na majstrovstvách okresu I.triedy juh - muži postupujú do I.A triedy severovýchod západoslovenského kraja.
* 1992 – 1993 – 3.miesto I.A triedy severovýchod západoslovenského kraja.
* 1994 – 1995 – muži boli zaradený do V.ligy severovýchod západoslovenského kraja.
* 1996 – 1997 – 3.miesto v V.lige severovýchod západoslovenského kraja - muži postupujú do IV.ligy severovýchod západoslovenského kraja.

Významné udalosti
Súbor:AC NOVAN - Slovensko 1995.jpgAC NOVAN - Slovensko, 1995
Od 3. do 11. mája 1989 vycestovali futbalisti do Francúzska. V Alençone vyhrali zápas s výsledkom 7:3. Družobné styky začali dňa 1. mája 1986, keď Francúzi navštívili Novú Ves nad Žitavou. Domáci vyhrali 4:0.

Výber niektorých zaujímavých futbalových stretnutí futbalistov klubu TJ AC Novan so športovými klubmi:

* Nová Ves nad Žitavou – Žilina – rok 1976
* Nová Ves nad Žitavou – Bernburg (Nemecko), roky 1976 a 1977
* Nová Ves nad Žitavou – Slovan Bratislava, rok 1985
* Nová Ves nad Žitavou – Alençon (Francúzsko), roky 1986 až 1989
* Nová Ves nad Žitavou – Slovensko, rok 1995 (tréner Jozef Vengloš, zápas bol súčasťou osláv 70. výročia organizovaného futbalu)

Oslavy 70. výročia organizovaného futbalu v Novej Vsi nad Žitavou sa konali dňa 3. júna 1995. Pamätný priateľský zápas s reprezentáciou Slovenska si pozrelo viac ako tritisíc divákov. Diváci videli hrať zvučné mená ako napríklad Ľubomíra Moravčíka, Ladislava Molnára, Vladimíra Weisa, Mareka Penksu, Ivana Kozáka, Karola Praženicu, Jaroslava Timka, Miloša Gloneka (rodáka z Novej Vsi nad Žitavou). Futbalové stretnutie skončilo 9:1 víťazstvom reprezentácie Slovenska.

Významné osobnosti
Súbor:Oslavy.jpgPríchod slovenskej reprezentácie
Niektorí športovci sa uplatnili aj v iných mužstvách a vo vyšších súťažiach:

* Viktor Kováč (Žitavany, Vráble)
* Jozef Balog (Vráble)
* Milan Kováč (Levice)
* Július Pavlov (Zlaté Moravce)
* Jaroslav Buranský ml. (Slovan Bratislava, Hurbanovo, Nitra)
* Jaroslav Buranský st. (Nitra)
* Dušan Molnár (Vráble)
* Miloš Glonek (Zlaté Moravce, Trnava, Slovan Bratislava, reprezentant SR)
* Dušan Uhrin (bývalý tréner Sparty Praha a reprezentácie Česka)
* Filip Balaj (FC Nitra, MŠK Žilina, FC ViOn Zlaté Moravce - Vráble, MKS Cracovia, FC Zlín)

Galéria klubu AC Novan
* AC Novan, rok 1958AC Novan, rok 1958
* Diváci na futbalovom zápaseDiváci na futbalovom zápase
* Brankár – Anton MladýBrankár – Anton Mladý
* Slovenská reprezentácia v obciSlovenská reprezentácia v obci
* AC Novan proti reprezentácii SlovenskaAC Novan proti reprezentácii Slovenska
* Vítanie slovenskej reprezentácieVítanie slovenskej reprezentácie
* Zápas so slovenskou reprezentáciouZápas so slovenskou reprezentáciou
* Nová Ves nad Žitavou – HC Slovan Bratislava, rok 1973Nová Ves nad Žitavou – HC Slovan Bratislava, rok 1973
* Nová Ves nad Žitavou – HC Slovan Bratislava, rok 1973Nová Ves nad Žitavou – HC Slovan Bratislava, rok 1973
* Nová Ves nad Žitavou – Bernburg (Nemecko), roky 1976 a 1977Nová Ves nad Žitavou – Bernburg (Nemecko), roky 1976 a 1977

Referencie
----------

1. ↑   *Registre obnovenej evidencie pozemkov* [online]. Bratislava: ÚGKK SR, [cit. 2011-12-31]. Dostupné online.
2. ↑   *Počet obyvateľov podľa pohlavia – obce (ročne)* [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, rev. 2023-04-03, [cit. 2023-04-12]. Dostupné online.
3. ↑   *Voľby do orgánov samosprávy obcí 2022 : Zoznam zvolených starostov* [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, 2022-10-30. Dostupné online.
4. ↑  Pavol Hrubík: *Historické parky*, in: "Krásy Slovenska", R. LXIX, č. 5/92, s. 8-9
5. ↑   *TJ AC NOVAN Nová Ves nad Žitavou* [online]. sportnet.sme.sk, [cit. 2024-01-13]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka obce Nová Ves nad Žitavou
* E-kronika obcí
* Oficiálna stránka klubu TJ AC Novan

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Nová Ves nad Žitavou**

| * z
* d
* u
Obce okresu Nitra (2 + 60) |
| --- |
| Mestá | 
* Nitra
* Vráble

 |
| Ostatné obce | 
* Alekšince
* Báb
* Babindol
* Bádice
* Branč
* Cabaj-Čápor
* Čab
* Čakajovce
* Čechynce
* Čeľadice
* Čifáre
* Dolné Lefantovce
* Dolné Obdokovce
* Golianovo
* Horné Lefantovce
* Hosťová
* Hruboňovo
* Ivanka pri Nitre
* Jarok
* Jelenec
* Jelšovce
* Kapince
* Klasov
* Kolíňany
* Lehota
* Lúčnica nad Žitavou
* Ľudovítová
* Lukáčovce
* Lužianky
* Malé Chyndice
* Malé Zálužie
* Malý Cetín
* Malý Lapáš
* Melek
* Mojmírovce
* Nitrianske Hrnčiarovce
* Nová Ves nad Žitavou
* Nové Sady
* Paňa
* Podhorany
* Pohranice
* Poľný Kesov
* Rišňovce
* Rumanová
* Svätoplukovo
* Štefanovičová
* Štitáre
* Šurianky
* Tajná
* Telince
* Veľká Dolina
* Veľké Chyndice
* Veľké Zálužie
* Veľký Cetín
* Veľký Lapáš
* Vinodol
* Výčapy-Opatovce
* Zbehy
* Žirany
* Žitavce

 |