Súradnice: 12°11′47″S 69°00′43″Z﻿ / ﻿12,1964°S 69,012°Z﻿ / 12.1964; -69.012

**Curaçao** je ostrov pri pobreží Venezuely, jedna z krajín Holandského kráľovstva. Spolu s ostrovmi Aruba a Bonaire tvorí tzv. ABC ostrovy Záveterných ostrovov a je súčasťou Malých Antíl.

Hoci sa tu bežne hovorí papiamentom, po anglicky a španielsky, úradným jazykom je holandčina.

Ostrov je známy svojimi rezerváciami, kde sú k videniu jedny z najväčších kaktusov na svete (kadushi), najrozličnejšie druhy živočíchov - žaby, vtáky, nejedovaté hady a jašterice. Urbanizmus Antíl a Curaçao je taký preslávený, že sa niektoré miesta dostali i na listinu svetových chránených pamiatok UNESCO. Vo Willemstade sa dá vidieť starý, drevený pontónový most, alebo jedna z najstarších synagóg na americkom kontinente. Zachované stavby sú zmesou z počiatku 18. storočia.

Dejiny
------

Hlavné mesto Willemstad
Pôvodní obyvatelia Curaçao boli americkí Indiáni menom Arawak. Prví Európania, ktorí videli ostrov, patrili k posádke španielskej výpravy vedenej Alonsom de Ojeda v roku 1499. Arawakov (miestnych Indiánov) zdecimovali choroby ako kiahne a osýpky zavedené Španielmi. Ostrov obsadili Holanďania v roku 1634. Holandská západoindická spoločnosť založila hlavné mesto Willemstad na brehu zátoky nazvanej Schottegat. Curaçao bolo v tom čase na okraji záujmu, pretože na ňom nebolo mnoho vecí, o ktoré sa kolonisti zaujímali. Nielenže na ňom nebolo žiadne zlato, ale ani dostatok potravín či vody. Ale prirodzený prístav Willemstad sa ukázal byť ideálnym miestom pre obchod. Obchod a plavba - ale aj pirátstvo - sa stali na Curaçao najdôležitejšími ekonomickými činnosťami. Navyše Curaçao začal zohrávať kľúčové postavenie v atlantickom obchode s otrokmi. Holandská západoindická spoločnosť urobila v roku 1662 z ostrova centrum pre obchodovanie s otrokmi. Holandskí veľkoobchodníci priviedli otrokov z Afriky do obchodnej oblasti nazývanej Asiento. Odtiaľ boli otroci predávaní a naloďovaní do rôznych cieľov v južnej Amerike a Karibiku.

Obchod s otrokmi urobil ostrov bohatším a viedol k pôsobivému koloniálnemu budovaniu stavieb, ktoré tu stoja dodnes. Curaçao má rysy architektúry, v ktorej sa miešajú rôzne holandské a španielske koloniálne štýly. Široký okruh rôznych historických budov vo Willemstade je zapísaný v zozname svetového kultúrneho dedičstva UNESCO. Vidiecke domy (plantážnické domy) a domy v západoafrickom štýle (obydlia otrokov) sú roztrúsené po celom ostrove. Mnohé z nich sú reštaurované a prístupné návštevníkom.

Referendá o nezávislosti
------------------------

Od júna 2000 do apríla 2005 mal každý ostrov Holandských Antíl svoje referendum o ďalšom politickom smerovaní. Obyvatelia vyberali jednu zo štyroch možností:

* tesné väzby s Holandskom
* zostať v spoločenstve Holandských Antíl
* samospráva ako krajina vnútri Holandského kráľovstva (samostatný ostrov v rámci Hol. kráľovstva)
* nezávislosť (plná štátna nezávislosť)

Výsledky referend:

| Ostrov | Dátum referenda | Hlasovanie za tesné spojenie s Holandskom | Hlasovanie za zotrvanie v Holandských Antilách | Hlasovanie za samostatný ostrov v rámci Hol. kráľ. | Hlasovanie za nezávislosť | Referencie |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sint Maarten | 22. júna 2000 | 11,6 % | 3,7 % | 69,9 % | 14,2 % |  |
| Bonaire | 10. septembra 2004 | 59,0 % | 15,9 % | 24,1 % | <1 % |  |
| Saba | 5. novembra 2004 | 86,05 % | 13,18 % | - | <1 % |  |
| **Curaçao** | 8. apríla 2005 | 23 % | - | 68 % | 5 % |  |
| Sint Eustatius | 8. apríla 2005 | 20 % | 76 % | - | 1 % |  |

Dňa 26. novembra 2005 sa konala konferencia medzi vládami Holandska, Aruby, Holandských Antil, a každého nástupníckeho ostrova v Holandských Antilách. Záverečná reč uvádzala, že sa vytvorí samospráva pre Curaçao a Sint Maarten (podobná Arube), plus nový stav pre Bonaire, Saba, a Sint Eustatius (tesné zväzky s Holandskom) a nadobudnú platnosť 1. júla 2007.

V roku 2008 sa na základe predchádzajúceho referenda rozpúšťajú Holandské Antily na jednotlivé ostrovy. Po Arube aj Curaçao získa plne autonómny štatút a má vlastnú vlajku, znak, vládu a samosprávu vo všetkých otázkach okrem zahraničnej politiky a obrany, ktoré zostávajú v kompetencii Holandska. Curaçao má právo vyhlásiť referendum s otázkou o úplnej nezávislosti od Holandska, ak bude chcieť.

Referencie
----------

1. ↑  Bureau for Constitutional Affairs - St. Maarten. *Referendum Comparison* [online]. [Cit. 2008-01-30]. Dostupné online. Archivované 2007-12-07 z originálu.
2. ↑  Kley, Brigitte. *Results Referendum* [online]. Bonaire Talk, [cit. 2007-02-02]. Dostupné online.
3. ↑  Saba Tourist Bureau. *Referendum on the Constitutional Future of Saba 2004* [online]. [Cit. 2007-02-02]. Dostupné online. Archivované 2006-12-30 z originálu.
4. 1 2  van den Berg, Stephanie. *Curacao votes for more autonomy* [online]. Caribbean Net News, 2005-04-11, [cit. 2007-02-02]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Curaçao**

  


| * z
* d
* u
Krajiny Holandského kráľovstva |
| --- |
| 
* Holandsko
* Curaçao
* Sint Maarten
* Aruba

 |

| * z
* d
* u
Štáty a závislé územia v Karibiku |
| --- |
| Štáty | 
* Antigua a Barbuda
* Bahamy
* Barbados
* Dominika
* Dominikánska republika
* Grenada
* Haiti
* Jamajka
* Kuba
* Svätý Krištof a Nevis
* Svätá Lucia
* Svätý Vincent a Grenadíny
* Trinidad a Tobago

 | Karibik |
| Závislé územia | 
* Americké Panenské ostrovy
* Anguilla
* Aruba
* Britské Panenské ostrovy
* Curaçao
* Guadeloupe
* Kajmanie ostrovy
* Martinik
* Montserrat
* Portoriko
* Saint-Martin
* Sint Maarten
* Turks a Caicos

 |