O pohorí na Mesiaci pozri *Alpy (Mesiac).*

**Alpy** (z. latinského montes albes = "biele hory". Môže mať aj keltský pôvod: "alb" = vysoký, "alpa" = pohorie) sú najvyššie pohorie Európy, delia sa o ne Francúzsko, Taliansko, Švajčiarsko, Nemecko, Lichtenštajnsko, Rakúsko a Slovinsko.

Alpy sú klimatické a vodné rozhranie medzi strednou a južnou Európou. Vyvrásnili v rámci Alpínsko-himalájskeho vrásnenia v druhohorách a treťohorách. Pohorie naväzuje severne od Janovského zálivu na Apeniny, v širokom oblúku na západ obklopujú Pádsku nížinu, rozdvojujú sa pri Lac du Bourget na francúzsku a švajčiarsku Juru a končia po 750 km západovýchodnom výbežku stupňovite na východe pred západopanonskými horami a kopcami na Dunaji pri Viedni. Na severovýchode sú Alpy oddelené od geologicky podobných Karpát Viedenskou kotlinou, na juhovýchode prechádzajú do krasovitého Dinárského pohoria. Na severe klesajú do rakúskeho a nemeckého Predalpska. Na juh je klesanie do Pádskej nížiny strmšie. Celková dĺžka Álp od Janova po Viedeň je asi 1 200 km, šírka 150-200 km, na východe do 300 km. Výška vrcholov v západných Alpách je zhruba medzi 3 000 až 4 300 m, vo východných Alpách o niečo nižšia. Najvyšší vrch Álp je Mont Blanc s výškou 4 808 m.

Geológia Álp
------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Geológia Álp*
Orogenéza Álp (Alpínske vrásnenie) nastala v dôsledku zrážky Apulskej a Euroázijskej platne, pri ktorej bol uzavretý sedimentačný priestor paniev oceánu Tethys. Najdôležitejšie horotvorné pohyby sa v Alpách udiali počas oligocénu a miocénu. Vrstvy hornín, ktoré sa v tejto oblasti nahromadili v priebehu druhohôr a paleogénu boli silným tlakom vytlačené zo skracujúceho sa priestoru na sever a v menšej miere aj na juh. Tlak spôsobil vznik veľkých prevrátených vrás tvorených hrubými morskými súvrstviami, ktoré sa cez seba kĺzali a vytvorili viacero hrubých príkrovov. Do týchto súvrství boli rovnako zavrásnené staršie (hlavne hercýnske) kryštalické horniny budujúce vyššie časti oblastí Mont Blancu, Matterhornu, Penninských Álp a Vysokých Taur.

Súčasný povrch bol v posledných dvoch miliónoch rokoch najviac ovplyvnený glaciálmi. Najmenej 5 ľadových dôb výrazne ovplyvnilo celú oblasť, vytvorilo množstvo horských jazier, údolí tvaru „U" a na severe vytvorilo hladko modelovaný reliéf vápencových hôr. Posledných 10 000 rokov však horské ľadovce ustupujú, pričom po celej oblasti zanechávajú obrovské eratické kamene.

Najvyššie vrcholy Álp (výber)
-----------------------------

Mont Blanc
* nad 4 000 m:

1. Mont Blanc (4 808 m; s ľadovcom), hranice Francúzsko-Taliansko
2. Dufourspitze (4 634 m; Masív Monte-Rosa), hranice Švajčiarsko-Taliansko
3. Dom (4 545 m), Švajčiarsko
4. Weisshorn (4 505 m), Švajčiarsko
5. Lyskamm (4 480 m), hranice Švajčiarsko-Taliansko
6. Matterhorn (4 478 m), hranice Švajčiarsko-Taliansko
7. Dent Blanche (4 357 m), Švajčiarsko
8. Finsteraarhorn (4 274 m), Švajčiarsko
9. Zinalrothorn (4 221 m), Švajčiarsko
10. Alphubel (4 206 m), Švajčiarsko
11. Rimpfischhorn (4 199 m), Švajčiarsko
12. Aletschhorn (4 192 m), Švajčiarsko
13. Dent d'Hérens (4 171 m), hranice Švajčiarsko-Taliansko
14. Breithorn (4 164 m), hranice Švajčiarsko-Taliansko
15. Jungfrau (4 158 m), Švajčiarsko
16. Mönch (4 107 m), Švajčiarsko
17. Écrins (4 101 m), Francúzsko
18. Schreckhorn (4 078 m), Švajčiarsko
19. Gran Paradiso (4 061 m), Taliansko
20. Großes Fiescherhorn (4 049 m), Švajčiarsko
21. Piz Bernina (4 049 m), hranice Švajčiarsko-Taliansko
22. Weissmies (4 023 m), hranice Švajčiarsko-Taliansko

Iné projekty
------------

WikicitátyCommons
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Alpy**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Alpy**