**Vyhlásenie k deportáciám židov zo Slovenska** je dokument, ktorý podpísalo 24 osôb, zväčša disidentov, z ktorých viacerí boli katolícki aktivisti. Adresovali ho ako prejav "ľútosti a odprosenia" za deportácie Židov počas vojny židovskej náboženskej obci a židovským spoluobčanom na Slovensku. Bolo zverejnené v októbri 1987, malo však dosah aj mimo Slovenska.

Príprava a zverejnenie
----------------------

Ján Čarnogurský v ankete časopisu *Kritika & Kontext* priznal, že myšlienka Vyhlásenia vznikla v rozhovoroch s Borisom Lazarom, ktorý mu dal prečítať strojopis dizertačnej práce Ivana Kamenca na túto tému. Vyhlásenie bolo kolektívnym dielom. Hlavnými autormi podľa Mikloška boli Korec, Čarnogurský a Jablonický. Hudobný skladateľ Roman Berger, si dodnes myslí, že Vyhlásenie napísali Čarnogurský s Tatarkom.

Text vyšiel v domácom samizdate *Náboženstvo a súčasnosť*, dôležitejšie však bolo jeho publikovanie v zahraničí. Anton Hlinka prečítal Vyhlásenie na zhromaždení bývalých väzňov koncentračného tábora Mauthausen. Text dokumentu potom odvysielali Slobodná Európa i Hlas Ameriky, vyšiel v slovenskej i českej emigrantskej tlači. Vyhlásenie vyšlo aj v takmer všetkých izraelských novinách. (Komunistická tlač písala o koncentračnom tábora Dachau a prítomnosti biskupa Dominika Kalandu.)

Inšpiráciu tohto vyhlásenia možno hľadať aj v exulantskom vyhlásení Rady slobodného Československa, Stála konferencia slovenských demokratických exulantov z roku 1984, ktoré je napísané v slovenčine a tiež deklaruje ľútosť a hanbu.

Signatári (s povolaniami a titulmi z roku 1987)
-----------------------------------------------

* Dominik Tatarka, spisovateľ
* Ján Chryzostom Korec, katolícky biskup bez št. súhlasu
* Hana Ponická, spisovateľka
* Martin M. Šimečka, spisovateľ
* Jozef Jablonický, historik
* Vladimír Jukl, matematik
* František Mikloško, matematik
* Helena Gondová, úradníčka
* Ján Čarnogurský, právnik
* nár. umelec Vincent Hložník, akad. maliar
* Ján Langoš, výskumný pracovník
* Jozef Hlinický, architekt
* Daniel Fischer, akad. maliar
* Eva Trizuljaková, akad. maliarka
* Marek Huba, akad. sochár
* Roman Berger, hud. skladatel'
* Ladislav Čarný, akad. maliar
* univ. prof. Vladimír Haviar, kardiológ
* Milan Bočkay, akad. maliar
* nár. umelec Milan Rúfus, básnik
* Miro Bázlik, hud. skladateľ
* nár. umelec Eugen Suchoň, hud. skladateľ
* Alojz Gabaj, robotník
* Katarína Lazarová, spisovateľka

Reakcie
-------

* Koncom novembra 1987 uverejnili ústredné stranícke denníky Rude právo a Pravda článok *Oneskorená ľútosť a čo sa za ňou skrýva*, podpísaný pseudonymom Ľuboš POKORNÝ, ktorý tvrdil, že ide o provokáciu a signatári sú spolčení s ideovými nepriateľmi socialistického zriadenia v zahraničí... podľa všetkého naleteli agitátorom, ktorí sa im predstavili ako zástupcovia Slovenského zväzu protifašistických bojovníkov.
* Zrejme pod tlakom politickej vrchnosti vydali stanovisko k vyhláseniu aj vtedajší predstavitelia Ústredného zväzu židovských náboženských obcí, ktoré obsahovalo: „Odmietame pseudopatetické a štvavé vyhlásenie malej skupiny občanov, ktorých cieľom je narušiť pokoj a harmonické spolunažívanie občanov židovského vierovyznania s ostatnými občanmi v našom štáte,"
* Z *listu signatárom Vyhlásenia k deportáciám Židovských občanov zo Slovenska z Tel Avivu z feb. 1990* vyplýva, že "reakciou tunajších občanov československého pôvodu bolo obnovenie *Spoločnosti priateľstva Izrael - Československo*".

Obsah a interpretácia
---------------------

Rada slobodného Československa vydala podobné vyhlásenie (k tragédii občanov židovského vierovyznania za druhej svetovej vojny) 14. apríla 1984 (o tri roky skôr), v ktorom sa uvádza:

> ...nacisti z Čiech a Moravy vyviezli 67 tisíc a zo Slovenska, kde ľudácky totalitný režim vydal drastické protižidovské zákony, bolo vyvezené vyše 57 tisíc občanov židovského vierovyznania do nacistických koncentrákov smrti. Prevažná väčšina ich tam zahynula. ... demokratickí Česi a Slováci nemali nič spoločné s týmto ohavným zločinom. Odmietame tiež tézu niektorých inonárodných politických kruhov, že celý slovenský národ nesie zodpovednosť za túto tragédiu, lebo za druhej svetovej vojny podľahol fašizmu. 
> 
> 

Pokiaľ vo vyhlásení z roku 1984 je explicitne uvedený ľudácky totalitný režim, vo vyhlásení z roku 1987 nie je uvedený:

> sa stali uprostred druhej svetovej vojny .. Deportácie a ďalšie protižidovské opatrenia boli v slovenských rukách. Ponechávame historikom spravodlivé posúdenie celkovej absurdnej medzinárodnej situácie tých čias, v ktorej sa všeobecne ustupovalo pred násilím a v ktorej existovali neslýchané tlaky, čo obmedzovali priestor celkom slobodného konania. 
> 
> 

Aj keď hovorca ÚZ ŽNO hodnotil Vyhlásenie pozitívne ako dobre myslený akt, upozorňuje, že už v roku 1987 bolo jasné, že sa niektorí signatári "politicky artikulujú a že vykazujú sympatie k Slovenskému štátu rokov 1939 – 1945."

> ... chceli odprosiť v mene nášho svedomia, v mene ľudskosti a kresťanskí signatári i v mene náboženskej viery ...
> 
> 

Čo vtedajšia Pravda hodnotila ako "provokáciu pohrobkov slovenského klérofašistického režimu a ideovodiverzných centrál."

Vyhlásenie 1990
---------------

Pred Vianocami 1990 prijala Národná rada pod predsedníctvom Františka Mikloška Vyhlásenie k deportáciám Židov zo Slovenska, ktorého text sformuloval poslanec Anton Hykisch a prečítala poslankyňa Zuzana Mistríková. Všetci poslanci prejavili súhlas tým, že povstali z miest.

Referencie
----------

1. 1 2 3  Kritika&Kontext, Časopis roč. IV. 1999, č. 1, s. 21 – 22.
2. 1 2 3 4 5 6 7   Vyhlásenie dvadsiatich štyroch zmenilo pohľad na Slovensko. *Pravda.sk*, 2017-10-19. Dostupné online [cit. 2017-10-21].
3. 1 2  POKORNÝ, Ľuboš. Opožděná lítost a co se za ní skrývá. *Rudé právo*. 1987-11-24, roč. 1987, čís. 276, s. 3. Dostupné online [cit. 2021-09-06]
4. ↑   *Vyhlásenie Rady slobodného Československa k tragédii občanov židovského vierovyznania za druhej svetovej vojny zo 14. 04. 1984 – Wikizdroje* [online]. sk.wikisource.org, [cit. 2021-09-06]. Dostupné online.
5. ↑   *Vyhlásenie Rady slobodného Československa k tragédii občanov židovského vierovyznania za druhej svetovej vojny zo 14. 04. 1984 – Wikizdroje* [online]. sk.wikisource.org, [cit. 2017-10-26]. Dostupné online.
6. ↑   *Narodna rada SR - Dokumenty: Vyhlasenie k deportaciam Zidov* [online]. Národná rada Slovenskej republiky, [cit. 2017-10-21]. Dostupné online.

Pozri aj
--------

* Vyhlásenie Rady slobodného Československa k tragédii občanov židovského vierovyznania za druhej svetovej vojny zo 14. 04. 1984

Zdroje
------

* Slovenské dokumenty k semináři Česko-slovenské vztahy Rok 1989 na dohled – Rok 1989 na dohľad, Liberec 20.--21. 8. 2009  Archivované 2016-03-15 na Wayback Machine (citované tri nasledovné zdroje)
	+ KOREC Chryzostom Ján: Slová pre život. Svedectvá doby (1969 : 1989). Bratislava: LÚČ 2005, s. 108 – 111. Druhé, doplnené vydanie
	+ ČARNOGURSKÝ Ján: Videné od Dunaja. Bratislava: Kalligram 1997, s. 122 – 124
	+ Kritika&Kontext, Časopis roč. IV. 1999, č. 1, s. 21 – 22.
* Vladimír Jancura: Vyhlásenie dvadsiatich štyroch zmenilo pohľad na Slovensko, Pravda 19.10.2017  https://ipravda.sk/res/2017/10/17/thumbs/vyhlasenie\_01-nestandard1.png

WikisourceWikisource
Wikisource obsahuje pôvodné texty súvisiace s témou:
***Vyhlásenie k deportáciám židov zo Slovenska (október 1987)***

WikisourceWikisource
Wikisource obsahuje pôvodné texty súvisiace s témou:
***Vyhlásenie Rady slobodného Československa k tragédii občanov židovského vierovyznania za druhej svetovej vojny zo 14. 04. 1984***