Súradnice: 42°02′33″S 24°27′53″V﻿ / ﻿42,042607°S 24,464589°V﻿ / 42.042607; 24.464589

**Kričim** (bulh. Кричим) je mesto (od roku 1969), ktoré sa nachádza v južnom Bulharsku v plovdivskej oblasti. Je centrom a jediným osídleným miestom rovnomenného okresu. Leží na rieke Văča.

Geografia
---------

Kričim leží na severnom úpätí Západných Rodop, ktoré sú podcelkom pohoria Rodopy, na hraniciach s Hornotráckou nížinou. Na južnej hranici mesta sa dvíhajú svahy rodopských dielov Bataška planina a Černatica, samotné mesto sa nachádza v kotline Kričimsko pole, ktoré je z východu ohradené horským hrebeňom Vărchovărch, ktorý je najseverozápadnejším výbežkom rodopského dielu Černatica. Južne od mesta sa nachádzajú priehrady Kričim a Văča. Cez mesto preteká rieka Văča.

Rieka Văča v KričimeMesto sa nachádza v nadmorskej výške približne 230 m n. m. a jeho rozloha je 54,895 km².

Leží 30 kilometrov juhozápadne od oblastného centra, mesta Plovdiv. Priama vzdušná vzdialenosť od hlavného mesta Sofia je 117,809 km.

Klíma je prechodná, kontinentálna.

Obyvateľstvo
------------

### Vývoj počtu obyvateľov

| Rok | Počet obyvateľov |
| --- | --- |
| 1946 | 6 626 |
| 2011 | 8 409 |
| 2013 | 8 253 |
| 2022 | 8 129 |

Dejiny
------

Okolie mesta bolo osídlené už v období neolitu. Na mieste dnešného mesta vznikla prvá osada v priebehu stredoveku. Prvá zmienka o sídle pochádza z osmanských registrov z roku 1576, pričom sídlo je v nich zapísané pod názvom *Kiričme* (bulh. Киричме).

V roku 1861 bola v Kričime založená prvá cirkevná škola (v priebehu stredoveku bolo vzdelávanie zabezpečované chrámovými školami pri monastieroch svätých Kozmu a Damiána a Narodenia Bohorodičky), pričom prvá školská budova bola následne postavená v roku 1864. V roku 1876 bolo v priebehu potláčania aprílového povstania na miestnom cintoríne obesených niekoľko obyvateľov Kričimu. V priebehu rusko-turecká osloboditeľskej vojny bol Kričim oslobodený 21. januára 1878 ruským oddielom plukovníka Maximova. Po oslobodení Bulharska ostal Kričim na základe Berlínského dohovoru na území Východnej Rumélie. V roku 1879 bol v meste postavený pravoslávny Chrám svätých Kozmu a Damiána. 6. septembra 1885 sa Kričim stal v dôsledku zjednotenia Bulharska súčasťou Bulharského kniežatstva.

V roku 1909 bola v Kričime otvorená základná škola. V roku 1912 bolo založené komunitné centrum *Probuda*. V roku 1969 získal Kričim štatút mesta.

Hospodárstvo
------------

Centrálna časť mesta Kričim zvrchu
Významné je poľnohospodárstvo, pričom dôležitými odvetviami sú pestovanie zeleniny, ovocinárstvo a pestovanie viniča, ako aj chov hospodárskych zvierat. Ďalšími dôležitými hospodárskymi odvetviami sú lesné hospodárstvo a ťažba dreva.

Južne od mesta sa nachádzajú priehrady Kričim a Văča s kaskádou štyroch vodných elektrární.

Z výrobného priemyslu je zastúpená výroba kovových súčiastok a výroba chladiacich vitrín.

Potravinársky priemysel je zastúpený výrobou konzerv, ako aj výrobou prírodných ovocných džúsov a mrazeného ovocia.

Zastúpený je aj odevný priemysel, výroba obuvi a výroba kozmetických prípravkov a parfumov.

Kultúrne pamiatky
-----------------

Pohľad na Chrám svätých Kozmu a Damiána v meste Kričim
Na území katastru mesta, v pohorí Rodopy, sa nachádza starobulharský skalný nápis z obdobia vlády cára Ivana Asena II. Nápis má štatút pamiatky národného významu.

Medzi ďalšie kultúrne pamiatky v Kričime a blízkom okolí patria napríklad:

* pravoslávny Chrám svätých Kozmu a Damiána z druhej polovice 19. storočia
* ruiny pevnosti Ivankovo kale z konca 12. storočia na skalnatom hrebeni nad mestom
* ruiny stredovekej pevnosti Malkoto kale na skalnatom hrebeni nad mestom
* ruiny stredovekého Monastiera svätých Kozmu a Damiána v pohorí Rodopy v svahu vrchu Klisura blízkosti mesta
* Monastier Narodenia Bohorodičky na svahu vrchu Klisura približne 5 kilometrov južne od mesta

Chránené územia
---------------

Na okraji mesta sa začína územie prírodnej spravovanej rezervácie *Izgorialoto giune*.

Turizmus
--------

Mesto je východiskovým bodom na mnohé miesta v okolitých častiach pohoria Rodopy, predovšetkým do doliny rieky Văča.

Kultúra
-------

V meste sa nachádza komunitné centrum *Probuda*, ktoré bolo založené v roku 1912 a knižnica.

Infraštruktúra
--------------

### Doprava

Železničná doprava je zabezpečená lokálnou zastávkou vlaku na trase Plovdiv – Peštera.

Autobusovú dopravu predstavuje pravidelné autobusové spojenie Kričimu s mestami Plovdiv, Pazardžik, Stambolijski, Peštera, Bracigovo a Peruštica, ako aj s viacerými dedinami plovdivskej a pazardžickej oblasti.

Galéria
-------

* celkový pohľad na mesto Kričim zvrchu od pevnosti Ivankovo kalecelkový pohľad na mesto Kričim zvrchu od pevnosti Ivankovo kale
* západná časť mesta zvrchuzápadná časť mesta zvrchu
* východná časť mesta zvrchuvýchodná časť mesta zvrchu
* mesto pri pohľade z juhumesto pri pohľade z juhu
* mesto zo severozápadumesto zo severozápadu
* v centrálnej časti mestav centrálnej časti mesta
* v centrálnej časti mestav centrálnej časti mesta
* železný peší most cez rieku Văča v centrálnej časti mestaželezný peší most cez rieku Văča v centrálnej časti mesta
* centrálna časť mesta zvrchucentrálna časť mesta zvrchu
* prírodná spravovaná rezervácia Izgorialoto giune pri mesteprírodná spravovaná rezervácia Izgorialoto giune pri meste

Referencie
----------

1. ↑
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24  KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia: Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 298. (po bulharsky)
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16  CVETANOV, Momčil. Pătevoditel – Oblast Plovdiv, Oblast Pazardžik. Stara Zagora : Domino EOOD. 2020. 220 s. ISBN 9789546513199. S. 97 – 101. (po bulharsky)
4. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34  KOLEKTÍV AUTOROV. Goľama enciklopedija BĂLGARIJA – tom 6 – zna-kru. Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Naučnoinformacionen centăr „Bălgarska enciklopedija". 2012. 4946 s. ISBN 9789548104289. S. 2465 – 2466. (po bulharsky)
5. 1 2 3 4 5 6   *Град Кричим* [online]. bg.guide-bulgaria.com, [cit. 2023-06-12]. Dostupné online.
6. ↑   grao.bg, [cit. 2023-03-10]. Dostupné online.
7. ↑   *Министерство на културата на Република България* [online]. mc.government.bg, [cit. 2023-04-11]. Dostupné online.
8. ↑  CONEV, Rosen. Zaštiteni teritorii i opazvane na biologičnoto raznoobrazie. Sofia : Universitetsko izdatelstvo „Sv. Kliment Ochridski". 2020. 360 s. ISBN 9789540749235. S. 283 – 284. (po bulharsky)
9. ↑   *кричим експрес оод* [online]. krichimekspres.com, [cit. 2023-06-12]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kričim (mesto)**