Tento článok popisuje **geografické pomery v Srbsku**.

Poloha a rozloha
----------------

Poloha krajiny v Európe
Srbsko je vnútrozemský štát, nachádzajúci sa na severe centrálneho Balkánu. Má pretiahnutý tvar v smere severozápad-juhovýchod a rozprestiera sa od nížin Panónskej panvy na severe, cez zvlnenú centrálnu časť, až po výbežky pohorí Dináre, Karpaty a Stará planina v južnej polovici Srbska. Krajine dominuje rovinatá oblasť okolo Dunaja a jeho veľkých prítokov Sáva, Tisa a Velika Morava, vytvárajúce rozsiahle nížiny. Na sútoku Dunaja a Sávy leží najväčšie a súčasne hlavné mesto Belehrad.

Srbsko tvoria autonómne kraje Vojvodina na severe, Kosovo a Metohija na juhu a Centrálne Srbsko. 

### Štátne hranice

Susedmi Srbska sú na západe Bosna a Hercegovina a Chorvátsko, na severe Maďarsko, na východe Rumunsko a Bulharsko, na juhu Severné Macedónsko a Albánsko (resp. medzinárodne sporné a Slovenskom neuznané Kosovo) a na juhozápade Čierna Hora.

Celková dĺžka hraníc je 2 305,5 km, z toho:

Hranice
* Rumunsko Rumunsko: 547,9 km
* Bosna a Hercegovina Bosna a Hercegovina: 363 km
* Bulharsko Bulharsko: 360 km
* Chorvátsko Chorvátsko: 259 km
* Čierna Hora Čierna Hora: 249,5 km
* Severné Macedónsko Severné Macedónsko: 238 km
* Maďarsko Maďarsko: 174,7 km
* Albánsko Albánsko: 113,4 km

### Krajné body

Svetové strany
* najsevernejší bod: blízko mesta Subotica 46°11′25.09″S 19°39′41.38″V﻿ / ﻿46,1903028°S 19,6614944°V﻿ / 46.1903028; 19.6614944
* najjužnejší bod: blízko mesta Rastelicë 41°51′27.78″S 20°37′12.65″V﻿ / ﻿41,8577167°S 20,6201806°V﻿ / 41.8577167; 20.6201806
	+ vlastné Srbsko: blízko mesta Miratovac 42°13′53.81″S 21°41′57.27″V﻿ / ﻿42,2316139°S 21,6992417°V﻿ / 42.2316139; 21.6992417
* najzápadnejší bod: pri obci Bezdan (Sombor) 45°49′1.37″S 18°50′24.65″V﻿ / ﻿45,8170472°S 18,8401806°V﻿ / 45.8170472; 18.8401806
* najvýchodnejší bod: pri obci Senokos (Pirot) 43°11′32.39″S 23°0′20.11″V﻿ / ﻿43,1923306°S 23,0055861°V﻿ / 43.1923306; 23.0055861

Nadmorská výška
* najvyšší bod: Djeravica (2 656 m n. m.) 42°31′58.23″S 20°8′28.25″V﻿ / ﻿42,5328417°S 20,1411806°V﻿ / 42.5328417; 20.1411806
	+ vlastné Srbsko: Midžur (2 169 m n. m.) 43°23′39.17″S 22°40′35.94″V﻿ / ﻿43,3942139°S 22,6766500°V﻿ / 43.3942139; 22.6766500
* najnižší bod: hladina Dunaja (28 m n. m.) pri meste Negotin 44°12′53.29″S 22°40′16.74″V﻿ / ﻿44,2148028°S 22,6713167°V﻿ / 44.2148028; 22.6713167
* výškové rozpätie: 2 628 m

### Rozloha

Rozloha Srbska predstavuje 88 361 km² (bez Kosova 77 474 km²), čo krajinu radí na 19. miesto v Európe a 110. miesto vo svete. Rozlohou podobné sú susedné Maďarsko alebo Rakúsko. Z celkovej rozlohy pokrýva 19 194 km² (24,8%) orná pôda (poľnohospodárska pôda pokrýva 60% územia) a 19 499 km² (25,2%) pokrývajú lesy.

Povrch
------

Scenéria masívu Đeravica
Topografia Srbska je veľmi rozmanitá, čomu zodpovedá výškový gradient, dosahujúci 2 628 m n. m. Úrodné roviny Panónskej panvy sa nachádzajú v severnej časti, južne od Dunaja a Sávy sa krajina vlní a postupne cez pásmo vrchovín a hornatín prechádza do veľhornatín. Na východe do Srbska zasahujú Karpatske planine (Srbské Karpaty), na ktoré z juhovýchodu nadväzuje Stará planina. Západnú a južnú časť územia zaberajú planiny horského pásma Dináre s rozsiahlymi horstvami Kopaonik, Prokletije a Šar planina. V tejto časti dosahujú vrcholy okolo 2 000 m n. m. v pohraničných oblastiach ojedinele až nad 2 500 m n. m.

Najvyšší vrchol Djeravica leží na trojmedzí Srbska, Čiernej Hory a Albánska a dosahuje 2 656 m n. m. Pre územie mimo sporného Kosova je dominantný Midžur (2 168 m n. m.), ležiaci pri bulharskej hranici v pohorí Stara planina. Charakteristické pre tieto pohoria sú tiesňavy a rokliny (významnú roklinu Železné vráta vytvoril Dunaj na hranici s Rumunskom) a jaskynné systémy. Miesto, kde Dunaj opúšťa územie Srbska sa nachádza najnižší bod, ležiaci 28 m n. m.

Rozhodujúcu úlohu pri dotváraní reliéfu zohrali veľké rieky; Dunaj a Tisa pritekajú z Maďarska, Sáva zo západu z Chorvátska. Spolu vytvárajú málo zvlnený terén rozsiahlych nížin, patriacich do Veľkej dunajskej kotliny a pokrývajúce celú severnú časť Srbska. Pri Novom Sade z nížiny vystupuje Fruška gora (najvyšší vrch Crveni Čot (539 m n. m.)), pri Belehrade sa dvíha planina Avala s rovnomenným 511 m vysokým vrchom. V centrálnej časti je rozsiahla nížina Veľkej Moravy, na krajnom východe z Bulharska zasahuje Dolnodunajská nížina a na juhu z Albánska okraj Drinskej nížiny. 

### Planiny

Pohľad na Koritnik
Pohraničná Šar planina
Opakom rovín na severe Srbska sú hornaté oblasti v južnej polovici tejto balkánskej krajiny. Horské oblasti Dinárskej sústavy, nazývané planiny, sa tiahnu od hraníc s Bosnou a Hercegovinou juhovýchodným smerom k čiernohorskému, albánskemu a macedónskemu pohraničiu. Od východne orientovaných horských pásiem Starej planiny a Rilsko-rodopského masívu v bulharskom pohraničí ich oddeľuje kotlina, vytvorená Veľkou a Južnou Moravou. 

**Srbské planiny** sa delia na:

* Rodopske planine
* Karpatsko-balkanske planine
* Dinarske planine

Najvyššie sú pohoria(s maximom nad 2 000 m n. m.)
* Prokletije (Đeravica 2 656 m n. m.)
* Šar planina (Peskovi 2 651 m n. m.)
* Bogićevica (Maja e Rops 2 533 m n. m.)
* Koprivnik (Veternik 2 461 m n. m.)
* Hajla (Hajla 2 403 m n. m.)
* Koritnik (Koritnik 2 393 m n. m.)
* Žljeb (Rusulija 2 381 m n. m.)
* Streočka planina (Streoc 2 377 m n. m.)
* Junička planina (Rasa e Žogit 2 305 m n. m.)
* Ošljak (Ošljak 2 212 m n. m.)
* Stara planina (Midžur 2 168 m n. m.)
* Mokra Gora (Pogled 2 154 m n. m.)
* Suva planina (Bandera 2 098 m n. m.)
* Jezerska planina (Ostrvica 2 092 m n. m.)
* Kopaonik (Pančićev vrh 2 017 m n. m.)
* Paklen (Maja e Vjeljakut 2 014 m n. m.)

### Nížiny

Územie Vojvodiny a severnej polovice centrálneho Srbska pokrýva rozsiahla nížina Panónskej panvy s úrodnou pôdou. Nivy veľkých riek sú čiastočne pokryté lužným lesom, no veľká časť pôdy sa obhospodaruje. Prevláda pestovanie obilnín a kukurice, významnými plodinami sú aj slnečnica, cukrová repa, zemiaky, olejniny, konope a ľan. Hospodárske plodiny dopĺňa pestovanie ovocia a zeleniny.

### Ochrana prírody

Srbsko: Geografia SrbskaNP Đerdap
NP Kopaonik
NP Tara
NP Šar planina
NP Fruška Gora
Národné parky v Srbsku

Poloha na pomedzí stredomorskej a kontinentálnej klimatickej oblasti s veľkým výškovým rozdielom sľubuje rozmanité zastúpenie fauny a flóry. Viaceré najmä horské oblasti Srbska so zachovaným biotopom sú riedko osídlené a len málo dotknuté ľudskou činnosťou, preto boli zahrnuté do chránených území. V krajine sa nachádza päť národných parkov, ktoré majú celkovú rozlohu 165 901 hektárov (1659 km²), čo predstavuje 1,6% rozlohy krajiny. Najstarší a najdostupnejší je NP Fruška gora, vyhlásený v roku 1960, ktorý je v blízkosti Nového Sadu. V príprave je vyhlásenie NP Prokletije.

Srbské národné parky
* Fruška gora (25 393 ha)
* Đerdap (67 698 ha)
* Kopaonik (11 810 ha)
* Tara (22 000 ha)
* Šar planina (39 000 ha)

Zoznam vzácnych a biotopovo bohatých území dopĺňa 22 prírodných rezervácií, 23 prírodných parkov (+ 8 v procese schvaľovania), 64 prírodných pamiatok a 225 ďalších prírodne vzácnych lokalít.

Podnebie
--------

Klíma Srbska odzrkadľuje polohu v južnej časti centrálnej Európy, patriacej do mierneho klimatického pásma. Mierna kontinentálna klíma severnej stepnej oblasti je charakteristická chladnými zimami a horúcimi, mierne suchými letami s rovnomernými, no nie veľmi výdatnými zrážkami. Na planinách sú letá krátke a zimy dlhé s dostatkom snehových zrážok, kotliny a nížiny v južnej časti sú ovplyvňované blízkym Jadranským morom a stredomorskou klímou. V južnej, hornatej časti majú na podnebie značný ochladzujúci vplyv okolité pohoria. 

Priemerná teplota v januári dosahuje v nížinách 0 – -2°C, vo vyšších polohách -2 – -4°C, v júli je to okolo 22°C v nížinách a cca 18°C v hornatých oblastiach. Celoročný priemer nížinatých oblastí dosahuje 10,9°C, v stredných polohách s nadmorskou výškou približne 1 000 m n. m. je to okolo 6,0°C. Najnižšia absolútna teplota v Srbsku -39,5°C bola nameraná 13. januára 1985 v osade Karajukića Bunari v horách na juhozápade krajiny, najvyššia teplota 44,9°C bola pozorovaná 24. júla 2007 v Smederevskej Palanke v centrálnom Srbsku.

Klimatogram Belehradu
**Zrážok** je najviac v horských oblastiach, najmenej v stepných oblastiach v strednom a severnom Srbsku. Počas roka sú nerovnomerne rozdelené, pričom viac ich je na jar a v jeseni. Mimo horských oblastí je dlhoročný priemer na úrovni 550 – 600 mm, v horských oblastiach dosahuje až 1500 mm. Snehová pokrývka sa v nížinách udrží v priemere 40, vo vyšších polohách planín až okolo 120 dní.

### Rastlinstvo

Obrábané lány v Báčke
Veľkú rozmanitosť fauny a flóry zabezpečuje široká paleta prostredí, zastúpených od nížin po veľhory. Lesy pokrývajú viac ako štvrtinu územia krajiny, predovšetkým v juhozápadnej, južnej a juhovýchodnej časti. Nížinaté oblasti s nadmorskou výškou medzi 50 až 200 m sa nachádzajú v severnej časti Srbska, v povodí riek Dunaj, Sáva a Tisa. Tu prevláda tzv. stepné pásmo, ktoré je vďaka rozsiahlym oblastiam černozeme intenzívne poľnohospodársky využívané a typickými zástupcami pôvodnej flóry sú rôzne druhy bylín. Z pôvodných lesostepí sa zachovali riedke porasty topoľov, dubov a jaseňov, na ktoré v podmáčaných oblastiach nadväzujú lužné lesy s prevahou vŕb, jelší a topoľov. Záplavové územia tvoria močiare s ideálnymi podmienkami pre život vodných rastlín i živočíchov. V najvyšších polohách sa vyvinuli vysokohorské lúky tundrového charakteru. Okrem zonálnej vegetácie sú v závislosti od miestnych podmienok zastúpené aj iné typy vegetácie, napr. nížinné lúky, rašeliniská, stepné fragmenty a i.

V stredných polohách prevláda zmiešaný les mierneho pásma, nad hornou hranicou lesa leží (alpská) tundra. V rámci lesného ekosystému sa tu nachádzajú 4 ekoregióny: 

* balkánske zmiešané lesy (srb. *balkanske mešovite šume*; zaberajú väčšinu územia na juh od Sávy a Dunaja),
* panónske zmiešané lesy (srb. *panonske mešovite šume*; zaberajú Panónsku nížinu v okrajových oblastiach),
* dinárske zmiešané lesy (srb. *dinarske mešovite šume*; oblasť v juhozápadnej časti Srbska),
* rodopské zmiešané lesy (srb. *rodopske planinske mešovite šume*; v juhovýchodnej časti Srbska).

Rys je v tamojšej prírode chránený.
### Živočíšstvo

Rôznorodé prostredie v Srbsku vytvára vhodné podmienky pre faunu, čo sa odzrkadľuje vo výskyte až 43,3% živočíšnych druhov, ktoré sú registrované na území Európy. Len v riečnych systémoch a ich blízkom okolí žije 110 druhov rýb a 20 druhov obojživelníkov, plazy sú zastúpené 45 druhmi, vtáky 260 druhmi a cicavce 94 druhmi.

Medzi najčastejšie voľne žijúce druhy živočíchov patria jelene, daniele, srnce, kamzíky, muflóny, diviaky, medvede, rysy, vlky, kuny, jazvece, veveričky, líšky, ale tiež ježe, jašterice, hady a rôzne druhy hmyzu. Podobne bohato je zastúpená skupina vtákov a rýb.

Vodstvo
-------

Mapka hlavných európskych povodí
Na srbskom území sa s Dunajom zlieva niekoľko veľkých riek, pritekajúcich z okolitých krajín. Topografia a zberná oblasť riek určuje ich vodný režim, ktorý je s výnimkou Dunaja snehovo - dažďový, s maximami v marci a apríli počas topenia snehu v horách a krátkodobo počas letných a jesenných búrok a dlhodobejších dažďov. Územie možno rozdeliť na dve odlišné časti; pokým južná polovica Srbska je pramennou oblasťou riek, severnej časti dominujú veľké rieky s menšími lokálnymi prítokmi a riedkou riečnou sieťou. 

Mohutné rieky odvádzajú vodu z 92,4% územia korytom Dunaja do Čierneho mora, z 5,4% územia v južnej časti (Kosovo) prúdi voda riekou Drin do Jadranského mora a z 2,2% rozlohy v južných okrajových častiach prebytočná voda odteká do Egejského mora. Rozvodnica prechádza hrebeňom južne položených (zväčša pohraničných) hôr. 

### Rieky

Povodia v Srbsku
Srbskému územiu dominuje povodie Dunaja (nachádza sa tu 10,3% jeho povodia) a Veľkej Moravy, významné sú tiež povodia Sávy s Kolubarou, Driny s Uvacom a Limom, Drinu a Timoku. Riečny systém veľkých riek sa využíva na lodnú dopravu, pričom na Dunaji, Sáve, Tise i Veľkej Morave premávajú aj väčšie lode. Na srbskom území sa priemerný prietok Dunaja zdvojnásobuje a pri vstupe do Bulharska dosahuje okolo 6000 m³/s. Hoci všetky kratšie prítoky majú vodné stavy závislé od aktuálnych zrážok, prietoky Dunaja a čiastočne aj Drávy (ktorá sa do Dunaja vlieva z chorvátskej strany) ovplyvňuje topenie snehu a ľadovcov v Alpách, čím ich prietoky kulminujú s miernym oneskorením. Hladinu výrazne dvíhajú letné búrky a dlhšie obdobia výdatných jesenných dažďov v povodí prítokov. Na viacerých riekach sú postavené vodné elektrárne, no zachovali sa aj meandrujúce úseky, obklopené lužnými lesmi s bohatým biotopom. 

Desať najdlhších riek v Srbsku
* Dunaj (v Srbsku 588 km, celkovo 2 857 km)
* Zapadna Morava (308 km)
* Južna Morava (295 km)
* Ibar (276 km)
* Drina (220 km, celkovo 346 km)
* Sáva (206 km, celkovo 945 km)
* Timok (202 km)
* Velika Morava (185 km)
* Tisa (168 km, celkovo 966 km)
* Nišava (151 km, celkovo 218 km)

### Vodné plochy

Vlasinsko jezero v južnom Srbsku
Na území Srbska je málo prirodzených jazier, zväčša sa však vyskytujú v horských oblastiach na juhu. Z vodných plôch dominuje Đerdapsko jezero, ktoré vzniklo prehradením Dunaja v úžine Železné vráta. Priehradný múr s výškou 60 metrov vytvára jazero s dĺžkou až 150 km pri šírke 2 – 8 km a plochou 163 km² (celková plocha je 253 km²). Umelo vytvorenou vodnou plochou je aj Vlasinsko jezero na rieke Vlasina s plochou 15 km², najväčším prirodzeným je ale Palićko jezero na severe Vojvodiny, ktoré má 4,2 km² a je súčasťou Prírodného parku Palić.

Územnosprávne členenie
----------------------

Administratívne členenie Srbska
*Bližšie informácie v hlavnom článku: Administratívne členenie Srbska*
*Bližšie informácie v hlavnom článku: Zoznam miest v Srbsku*
Územie Srbska je rozdelené na tri celky; dva autonómne kraje dopĺňa vlastné centrálne Srbsko. Tieto sa ďalej členia na obvody, zodpovedajúce našim okresom. Zaujímavosťou je fakt, že v celom Srbsku je iba 24 miest (gradovi), menšie no početnejšie sú *mestské obce* (gradska naselja; s min. 2000 obyv.) a najpočetnejšie sú základné správne jednotky, zodpovedajúce našim obciam (naselja). 

Základné delenie
* **autonómne kraje** (**autonómne pokrajiny**):
	+ Autonómny kraj Vojvodina s hlavným mestom Nový Sad
	+ Autonómny kraj Kosovo a Metohija (nepresne Kosovo) s hlavným mestom Priština, v súčasnosti pod medzinárodnou správou a ktorý sa 17. februára 2008 vyhlásil za zvrchovanú republiku
* a zvyšné územie, tzv. **Centrálne Srbsko**

Poznámky
--------

1. ↑  Niektoré zdroje uvádzajú 2026, 2246 alebo 2351,8 km
2. ↑  Podľa článku Geografija Srbije na srbskej wiki.

Referencie
----------

1. ↑  Zavod za zaštitu prirode Srbije (srbsky)
2. ↑  Fauna Srbska
3. ↑

Externé odkazy
--------------

* Srbsko na mzv.sk
* Základné údaje
* Info o krajine

Zdroje
------

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Geografija Srbije na srbskej Wikipédii, Geography of Serbia na anglickej Wikipédii a Srbija na srbskej Wikipédii.*
* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Nacionalni parkovi Srbije na srbskej Wikipédii, Gradovi u Srbiji na srbskej Wikipédii a Spisak reka u Srbiji na srbskej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Administratívne členenie európskych krajín |
| --- |
| 
* Albánsko
* Andorra
* Arménsko
* Azerbajdžan
* Belgicko
* Bielorusko
* Bosna a Hercegovina
* Bulharsko
* Cyprus
* Česko
* Čierna Hora
* Dánsko
* Estónsko
* Fínsko
* Francúzsko
* Grécko
* Gruzínsko
* Holandsko
* Chorvátsko
* Írsko
* Island
* Kazachstan
* Lichtenštajnsko
* Litva
* Lotyšsko
* Luxembursko
* Maďarsko
* Macedónsko
* Malta
* Moldavsko
* Monako
* Nemecko
* Nórsko
* Poľsko
* Portugalsko
* Rakúsko
* Rumunsko
* Rusko
* San Maríno
* Slovensko
* Slovinsko
* Spojené kráľovstvo
* Srbsko
* Španielsko
* Švédsko
* Švajčiarsko
* Taliansko
* Turecko
* Ukrajina
* Vatikán

 | Mapa Európy |
| 
Teritória, kolónie a zámorské územia:
Faerské ostrovy (DK)
Gibraltar (GB)
Guernsey (GB)
Jersey (GB)
Man (GB)
Územia so sporným postavením:
Kosovo
Podnestersko
Severný Cyprus
 |