recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Súradnice: 45°45′02″S 21°13′27″V﻿ / ﻿45,750626°S 21,224234°V﻿ / 45.750626; 21.224234

**Katedrálny chrám Troch hierarchov** (rum. Catedrala Ortodoxă din Timişoara o Catedrala Mitropolitană) v rumunskom meste Temešvár je chrám Rumunskej pravoslávnej cirkvi.

Dejiny
------

Chrám sa začal budovať v roku 1937 a dokončený bol v roku 1940. Jeho komplexné dokončenie prerušili roky druhej svetovej vojny a posledné úpravy sa dokončili v roku 1946. Vybudovaný bol podľa návrhu architekta Ioana Traianescu. Chrám je zasvätený trom veľkým svätcom a cirkevným učiteľom, ktorí majú veľkú vážnosť vo východných cirkvách. Sú to svätý Bazil Veľký, svätý Gregor Teológ a svätý Ján Zlatoústy (Ján Chryzostom). Ide o jeden z najvyšších pravoslávnych chrámov na svete. Do chrámu sa môže zmestiť viac ako 4000 veriacich.

Architektúra
------------

Vzorom pre tento pravoslávny chrám sa stala matka pravoslávnych kostolov Hagia Sofia v Konstantinopole. Chrám však okrem byzantských prvkov nesie znaky typickej rumunsko-moldavskej architektúry, ktoré sú doplnené prvkami karpatského architektonického štýlu.

Chrám má až jedenásť chrámových veží, z ktorých najvyššia dosahuje výšku 83,7 metrov.

Ikony napísal ikonopisec Atanasie Demian. Ikonostas má rozlohu 135 metrov štvorcových a je vyrobený z lipového dreva. V suteréne chrámu je zbierka sakrálneho umenia pravoslávnej cirkvi.

Externé odkazy
--------------

* The Metropolitan Cathedral of Banat
Súradnice: 49°13′3.8″S 16°40′6.65″V﻿ / ﻿49,217722°S 16,6685139°V﻿ / 49.217722; 16.6685139

**Kavky** je prírodná pamiatka ev. č. 2154 v brnianskych mestských častiach Brno-Maloměřice a Obřany (k.ú. Malomeřice) a Brno-Vinohrady (k.ú. Židenice). Správa AOPK Brno. Nachádza sa na južnom svahu kóty Hády (424,3 m n. m.). Územím prechádza neverejný náučný chodník.

Ochrana
-------

Predmetom ochrany sú teplomilné stepné a lesostepné rastlinné spoločenstvá s výskytom vzácnych a ohrozených druhov.

Prírodné pomery
---------------

### Geológia

Podložie tvorí sčasti devónsky vápenec, sčasti biotitický granodiorit brnianskeho masívu typu Královo Pole. Pôdy reprezentuje rendzina a antrozem (skládkovanie).

### Flóra

Z drevín sú zastúpené dub plstnatý, dub zimný, hrab obyčajný, jaseň štíhly, javor poľný medzi kríkmi bršlen bradavičnatý, drieň obyčajný, lieska obyčajná, slivka trnková , svíb krvavý alebo vzácna ruža drobnokvetá. Rastlinstvo zastupuje čiernohlávok veľkokvetý čiernohlávok zastrihovaný, astra spišská, kamienka modropurpurová, kamienka lekárska, kosatec pestrý, dúška holá a skorá, plamienok priamy, veronika viedenská, ruža galská a mnoho ďalších. Dohromady bolo popísaných 226 rastlinných taxónov.

### Fauna

Z južných svahov Hádov bolo pôvodne popísaných 25 druhov článkonožcov. Rad druhov tam dosahuje svoj najsevernejší bod rozšírenia. Lokalita je významná aj z hľadiska arachnológie, popísaných bolo niekoľko druhov pavúkov. Z rovnokrídlych sú zastúpené koník modrokrídly, ucholak dvojbodkový alebo cikáda trnková. Bola tu popísaná už vymiznutá pamodlivka dlhokrká. Objavených tu bolo 17 nových druhov blanokrídlovcov. Z chrobákov tam nájdeme fúzača piesočného a ďalšie. Plazy zastupuje slepúch lámavý, vtáky krutohlav hnedý, muchár sivý, strakoš obyčajný alebo vzácnejšia penica jarabá.

Referencie
----------

1. ↑   *Stránky AOPK ČR* [online]. [Cit. 2014-10-05]. Dostupné online. (po česky)
2. ↑   *naucnastezka.cz* [online]. [Cit. 2014-10-14]. Dostupné online. Archivované 2009-02-13 z originálu.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kavky**

Externé odkazy
--------------

* AOPK ČR
* naucna stezka.cz Archivované 2009-02-13 na Wayback Machine

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Kavky na českej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
Chránené územia v okrese Brno-mesto  |
| --- |
| Chránená krajinná oblasť | 
* Moravský kras

 |
| Národná prírodná rezervácia | 
* Hádecká planinka

 |
| Národné prírodné pamiatky | 
* Červený kopec
* Stránská skála

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Babí doly
* Bosonožský hájek
* Břenčák
* Černovický hájek
* Jelení žlíbek
* Kamenný vrch
* Krnovec
* Velký Hornek

 |
| Prírodné pamiatky | 
* Augšperský potok
* Bílá hora
* Holásecká jezera
* Junácká louka
* Kavky
* Kůlny
* Medlánecká skalka
* Medlánecké kopce
* Mniší hora
* Na skalách
* Netopýrky
* Obřanská stráň
* Pekárna
* Rájecká tůň
* Skalky u Přehrady
* Soběšické rybníčky
* Údolí Kohoutovického potoka
* Velká Klajdovka
* Žebětínský rybník

 |
| Prírodné parky | 
* Baba
* Podkomorské lesy

 |
Krajina (zima), 1909
**Kazimir Severinovič Malevič** (ukr. a rus. Казими́р Севери́нович Мале́вич, poľ. Kazimierz Malewicz; \* 23. február 1879, Kyjev, Ruská ríša – † 15. máj 1935, Leningrad, Ruská SFSR) bol ukrajinský maliar pol'ského pôvodu, dizajnér a grafik, predstaviteľ svetovej avantgardy.

Životopis
---------

Narodil sa v Kyjeve poľským rodičom, ktorí neskôr odišli do Kurska.

Je považovaný za zakladateľa suprematizmu, umeleckého smeru v ktorom umelci vizuálne vnemy z okolitých predmetov považovali za nepodstatné a ich snahou bolo vytvoriť svet bez predmetov.

Jeho diela predstavujú mnoho zaujímavých dvojdimenzionálnych postrehov a geometrických obrazcov.

Po Októbrovej revolúcii v roku 1917 sa stal predsedom umeleckého oddelenia moskovského sovietu, riadil *Dielňu nového umenia*, založil *Múzeum umeleckej kultúry*.

V roku 1918 namaľoval obraz *Biela na bielej*, koniec abstrakcie všetkých abstrakcií, a keďže si uvedomil, že jeho abstrakcia už nemá ďalšie pokračovanie, vrátil sa k figuratívnemu umeniu.

Vďaka tomu, že bol Leninovym chránencom, mal v Moskve v decembri 1919 veľkú retrospektívnu výstavu.

Napísal manifest *Od kubizmu k suprematizmu*, bol zakladateľom spolku *Supremus* a je aj autorom učebnice *Cesta od impresionizmu k suprematizmu*.

Medzi jeho najznámejšie diela patrí *Čierny štvorec na bielom pozadí* z roku 1913.

A. Genis v eseji Kosmetická Utopie uvádza: "Ruské dejiny vstrebali a opravili západnú civilizáciu s takou rýchlosťou, s akou Malevič predbehol svetovú avantgardu. (...) Tvrdí sa, že Malevičova geometria sa objavila akoby odnikiaľ. Včera nebola a dnes sa zrodila." 
S týmto však Genis nesúhlasí. Podľa neho Malevičov prevrat pripravila celá ruská kultúra. So svojim Čiernym štvorcom (1913) priviedol k logickému vyústeniu dominantnú ideu ruskej kultúry, ktorá spočívala vo vášnivom hľadaní jednoduchosti a jednoty, oprostení a celistvosti.

Referencie
----------

1. ↑  Запись о рождении в метрической книге римско-католического костёла св. Александра в Киеве, 1879 год // ЦГИАК Украины, ф. 1268, оп. 1, д. 26, л. 13об—14. (po rusky)
2. ↑  *Malewicz Kazimierz - Encyklopedia PWN - źródło wiarygodnej i rzetelnej wiedzy*, „encyklopedia.pwn.pl", [2016-03-11]: Malewicz KAZIMIERZ, ur. 26 II 1878, Kijów, zm. 15 V 1935, Leningrad (ob. Petersburg), rosyjski malarz i teoretyk sztuki, pochodzenia polskiego.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kazimir Severinovič Malevič**

Autoritné údaje: * abART: 14326
* BnF: 119140946
* GND: 118640836
* ISNI: 0000 0001 2121 4081
* LCCN: n80028265
* NK ČR: jn19990210401
* ULAN: 500004959
* VIAF: 14773228
* WorldCat: lccn-n80028265
Súradnice: 49°50′3.50″S 18°35′30.30″V﻿ / ﻿49,8343056°S 18,5917500°V﻿ / 49.8343056; 18.5917500

**Kačice** je dedina obce Žibřidovice, v okrese Cieszyn, v rámci Sliezskeho vojvodstva v južnom Poľsku. Leží na území Tešínska, priamo na českej hranici. Na na západe susedí s obcou Ráj, časťou mesta Karviná. Skladá sa z troch častí: severne *Nižšie Kačice* (alebo *Podsviňošova*), stredná časť *Horne Kačice* a juhozápadne *Otrubkova*. Podľa sčítania v roku 2011 tu žilo 3 173 obyvateľov, rozloha obce je 9.27 km2.

Dejiny
------

Názov Kačice je patronymického pôvodu, odvodený od mena rodiny Kačových, pravdepodobne zakladateľov dediny. Prvá zmienka o nich pochádza z roku 1332. Neskôr, v 18. a 19. storočí, sa vlastníkmi dediny stali Spensovci z Boodenu a od polovice 19.. storočia do konca druhej svetovej vojny Larischovci. Po rozdelení Těšínska v roku 1920 boli Kačice na základe rozhodnutia Konferencie veľvyslancov pripojené k Poľska a odtrhnuté od najbližšieho mesta – Fryštátu.

Pamiatky
--------

Hlavnou pamiatkou je drevený kostol Povýšenia svätého Kríža z roku 1620, postavený pôvodne v Ruptawe (okres Jastrzębie-Zdroj) a prenesený do Kačíc v rokoch 1971 – 1972.

Priemysel
---------

Územie Kačíc je geomorfologicky súčasťou Ostravskej panvy a nadväzuje priamo na ostravsko-karvinskú uhoľnú panvu. Experimentálne vŕtania sa tu robili od začiatku 20. storočia, k zahájeniu výstavby bane však došlo až na konci 70. rokov. Uhoľná *Baňa Morcinek* bola uvedená do prevádzky v roku 1986. Od začiatku však zápasila s ekonomickými problémami a po desiatich rokoch, v roku 1997 sa dal skonštatovať len stav jej trvalej stratovosti. Preto medzi rokmi 1998 až 2001 prebiehala jej likvidácia. V súčasnosti je likvidácia bane považovaná za nepremyslenú, čoho dôkazom je záujem o vydolovanie uhoľných zásob dolu Morcinek z českej strany, z Dolu ČSM.

Galéria
-------

* Baňa MorcinekBaňa Morcinek
* GymnáziumGymnázium
* Požiarna zbrojnicaPožiarna zbrojnica
* Dom LudowyDom Ludowy

Literatúra
----------

* *Wypisy z dziejów Zebrzydowic, Kaczyc, Kończyc Małych i Marklowic Górnych. 1305-2005*. [s.l.] : [s.n.], 2005. ISBN 83-908896-3-3. (po poľsky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kačice (Polsko)**

Externé odkazy
--------------

* Webový portál Kačic
* Informace o Kačicích
Súradnice: 49°12′58″S 18°43′37″V﻿ / ﻿49,216047222222°S 18,727011111111°V﻿ / 49.216047222222; 18.727011111111

**Kostol sv. Štefana Kráľa** je rímskokatolícky kostol v Žiline, postavený v neskororománskom slohu. Ide o najstaršiu architektonickú pamiatku na území mesta a podľa povesti dal tento kostol postaviť prvý uhorský kráľ sv. Štefan na pamiatku bitky, ktorú mal vybojovať s vojskami poľského kráľa Boleslava Chrabrého niekedy na začiatku 11. storočia (uvádzajú sa roky 1018 i 1025). Pôvodne slúžil kostol ako bohoslužobné miesto pre niekoľko okolitých osád. Dnes je súčasťou žilinskej mestskej časti Dolné Rudiny. Kostol je ohradený kamenným múrom so vstupnou bránou a kruhovou baštou z polovice 16. storočia.

Dejiny
------

Kostol sa po prvýkrát spomína v roku 1429 v Žilinskej knihe. Podľa archeologických výskumov (v roku 1995 a 2000) bol kostol postavený začiatkom 13. storočia a v jeho okolí sa nachádzalo šesť alebo sedem stredovekých osád, známych ako *terra de Selinan*.

Kostol svätého Štefana Kráľa
V roku 1762 zmenila vzhľad kostola rozsiahla baroková prestavba, ktorá premiestnila pôvodný vstup z južnej strany na západnú, strop bol nahradený klenbami a malé románske okná boli zamurované a nahradili ich veľké, barokové.

Unikátne sú aj maľby apoštolov v interiéri, datované približne do roku 1260, podobné tým, aké môžeme nájsť v inkubániách z 12. storočia. Mladšie maľby predstavujú uhorských kráľov, sv. Ladislava, sv. Imricha, sv. Štefana a sv. Alžbetu. Pri výskumoch bolo objavených aj 15 kostrových hrobov zo 17. – 18. storočia.

V areáli kostola sa nachádza aj Kaplnka Božieho Tela z konca 14. a začiatku 15. storočia, ktorá slúžila ako kostnica. V jej okolí a interiéri sa našlo až 80 kostrových hrobov datovaných od 12. do konca 19. storočia (najmladšia minca je z roku 1899). V nich sa našlo viacero mincí, dva železné kosáky, hlavica richtárskej palice a bronzový prsteň s nápisom IOACIVE z približne 12. – 13. storočia. Nápis môže byť skratkou latinského *Ioannes cives* (občan Ján).

Kostolík aj areál sú v pomerne dobrom stave. Sú prístupné počas bohoslužieb a kultúrnych podujatí, alebo na objednávku. V noci je osvetlený.

Referencie
----------

1. ↑   *Pamiatkový objekt – podrobnosti* [online]. Bratislava: Pamiatkový úrad SR, [cit. 2017-01-13]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kostol svätého Štefana Kráľa (Rudiny)**

Externé odkazy
--------------

* leták Turistickej informačnej kancelárie mesta Žilina, p. o.
* fotografie na zilina-gallery.sk
* kostol na portáli www.apsida.sk
* na portáli za.mesto.sk
* Portál fary s históriou a obrazmi kostola

  



|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Žilinský portál |
Ka‘ba-je Zardošt
**Ka’ba-je Zardošt** (iné prepisy: **Ka’ba-je Zardušt, Ka’be-je Zardošt/Zardušt, Ka’ba-i Zardošt/Zardušt**) alebo **Ka’ba-je Zartošt** (iné prepisy: **Ka’ba-je Zartušt, Ka’be-je Zartošt/Zartušt, Ka’ba-i Zartošt/Zartušt**), doslova: Zaratuštrova Ka‘ba, je vežovitá kultová stavba v Nakš-e Rostame v Iráne, iba niekoľko kilometrov severozápadne od Perzepolisu. 

Je postavená z vápencových kvádrov svetlej a tmavej farby a jej výška je zhruba 12,6 metra. Väčšina historikov sa domnieva, že ju dal postaviť perzský kráľ Dareios I. z dynastie Achajmenovcov krátko po svojom nástupe na trón (522 pred Kr.). O jej presnej funkcii sa názory dodnes rozchádzajú. Mohlo ísť jednak o chrám, kde bol uchovávaný posvätný oheň, jednak o provizórnu kráľovskú hrobku, ktorá stratila svoj význam po dokončení skalných hrobov v rostamskej skale. Uvažuje sa aj o tom, že tu mohli byť prechovávané kráľovské štandardy alebo posvätné knihy.

V rokoch 1936 - 1939 objavil Erich F. Schmidt pri základoch Ka‘by pod úrovňou terénu trojjazyčný grécko-partsko-stredoperzský nápis kráľa Šápúra I. opisujúci jeho vojny proti Rímu (zhruba v rokoch 242-260 po Kr.). Okrem toho sa tu našiel aj nápis popredného zoroastrického duchovného z 3. storočia, kňaza Kartíra. Obidva nápisy poskytujú cenné svedectvo o politike a organizácii perzskej ríše počas prvých Sásánovcov.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kaʼba-je Zardošt**

Externé odkazy
--------------

* Situačný plán Archivované 2006-06-23 na Wayback Machine
* Článok v Encyclopaedia Iranica
Originálna podoba plagátu z roku 1939
**Keep Calm and Carry On** (v preklade z ang. *Zachovaj pokoj a pokračuj*) je motivačný plagát z roku 1939 distribuovaný vládou Spojeného kráľovstva v rámci prípravy na Druhú svetovú vojnu. Mal za úlohu pozdvihnúť morálku britskej verejnosti, ktorá sa obávala predpokladaných masívnych leteckých útokov na dôležité mestá. V jeho originálnej verzii je na červenom pozadí umiestnený biely nápis, nad ktorým je biela koruna. I keď bolo vytlačených viac ako 2,45 milióna jeho kópií, plagát na verejnosti nebol veľmi známy až do roku 2000, kedy bola jedna z kópií znovu-objavená v kníhkupectve Barter Books v meste Alnwick. Odvtedy ho využilo množstvo súkromných spoločností ako dekoratívnu grafiku pre svoje produkty.

Plagát sa stal vo svete známym aj ako symbol evokujúci viktoriánsku vieru v britský stoicizmus. V súčasnosti je internetovým mémom s množstvom rôznych paródií a imitácií.

Referencie
----------

1. ↑  SLOCOMBE, Richard. *British Posters of the Second World War*. London : Imperial War Museum, 2010. ISBN 9781904897927. S. 6. (po anglicky)
2. ↑  LEWIS, Rebecca. *1939: The Three Posters (PhD Extract)* [online]. 2009-04-05, [cit. 2020-05-26]. Dostupné online. Archivované 2015-04-02 z originálu. (po anglicky)
3. ↑  HUGHES, Stuart. *The greatest motivational poster ever?* [online]. BBC News, rev. 2009-02-04, [cit. 2020-05-26]. Dostupné online. (po anglicky)
4. ↑  THORPE, Vanessa. Keep calm and carry on … bidding for rare poster. *The Guardiand*, 2016-06-26. Dostupné online [cit. 2020-05-26]. (po anglicky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Keep Calm and Carry On**

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Keep Calm and Carry On na anglickej Wikipédii a Keep Calm and Carry On na českej Wikipédii.*
Khatag zo Sikkim v Indii
14-ty Dalajláma obdarúva khatagom Richarda Gerea
Modré khatagy na kamennej stéle v kláštore Manzušir v Mongolsku
**Khatag** (iné názvy: **khatak, khata, katak, kata**, pre Čínu aj **cha-ta**, pre Mongolsko aj **chadag**, pre Rusko aj **chadak**; tibet. ཁ་བཏགས་ - výslovnosť IPA [kʰataʔ], prepis podľa Wylieho *kha btags*, prepis podľa THDL *khatak*, tibetský pchin-jin *kadag*; čín. 哈达 - pchin-jin: *hada*, slov. prepis z čínštiny: *cha-ta*; mong. хадаг - výslovnosť IPA [xɑtk], slov. prepis *chadag*; po buriat. a rus. Хадак - slov. prepis *chadak*) je tradičný obradný šál typický pre budhizmus a iné východné náboženstvá. Používa sa hlavne v Tibete, Mongolsku, Buriatsku (Ruská federácia), Indii a v Číne.

Význam khatagu
--------------

Khatag symbolizuje nevinnosť, mierumilovnosť, dobrú vôľu, pohostinnosť, vyjadruje spoluúčasť darcu voči obdarovanému. Vďaka tejto svojej viacvýznamovosti sa používa ako univerzálny dar - daruje sa pri svadbách, pohreboch, pri narodení dieťaťa, ukončení štúdia, takisto na privítanie alebo rozlúčku s hosťami. V Tibete sa khatag používa ako pozdrav pri sviatku, želanie úspechu, dar pri skončení stavby domu, ako obeta bohom. Takisto sa používa ako vyjadrenie úcty.

Celosvetovo známym je zvyk tibetského dalajlámu, ktorý obdarúva khatagom diplomatov, hostí, hostiteľov na znamenie čistoty a úprimnosti svojich úmyslov a prvý krok k nadviazaniu vzťahov.

O význame khatagu svedčí aj to, že viaceré krajiny jeho vyobrazenie majú aj vo svojich štátnych znakoch - Mongolsko, Buriatsko (Ruská federácia), Kalmycko (Ruská federácia), Agský buriatsky autonómny okruh (Ruská federácia), Tuviansko (Ruská federácia).

Farebnosť a materiál
--------------------

Khatag sa vyrába v rôznych farbách. Pre Tibet je typický biely khatag. Modrý khatag je zas obľúbený v Mongolsku či Buriatsku.

* *Biely* khatag symbolizuje čistotu a dobré úmysly, ale i blahobyt. Obzvlášť u Buriatov a Tibeťanov vyjadruje svätosť.
* *Modrý* khatag je synonymom harmónie, pokoja a dlhovekosti. U Mongolov je modrá farba stelesnením večného modrého neba.
* *Žltý* khatag je farbou ohňa, slnka a života, plodnosti a množenia, dostatku. Pre budhistov je to farba viery a osvietenia.
* *Zelený* symbolizuje aktivitu, Buriati zelenú farbu označujú ako farbu zeme.
* *Červený* khatag vyjadruje bezpečie, neporušenosť a moc. Červenej farbe sa prisudzuje schopnosť odolávať neprajníkom a kúzlam.

Najčastejšie sa tieto šatky vyrábajú z hodvábu a bavlny.

Referencie
----------

1. ↑  Dalai Lama greeting traveler with Kata
2. 1 2 3 4  *„Что символизирует хадак?"* (internetová verzia buriat.časopisu „Belaja jurta")[nefunkčný odkaz]

* "Students for a free Tibet - Khata (Tibetan Scarf)" (v angličtine) Archivované 2011-03-14 na Wayback Machine
***Killing Time*** je 3D first-person hra vydaná spoločnosťou 3DO pre svoju hernú konzolu 3DO v roku 1995. Ide v podstate o ďalšiu variáciu hry Doom, avšak s dôrazom kladeným na celkovú hernú atmosféru.  K nej nemalou mierou prispieva originálny soundtrack, zvukové efekty a prostredie, v ktorom sa hra odohráva. Hra obsahuje veľa videosekvencií, v ktorých účinkujú profesionálni herci. Obdivuhodná je okrem hudobnej stránky tiež presnosť, s akou tvorcovia použili poznatky o starovekom Egypte.

Charakteristika
---------------

Hráč ovláda postavu súkromného detektíva, ktorý je uväznený na ostrove Matinicus, ktorý spadá do štátu Maine. V roku 1932 sa Tess Conway, dedič rozsiahlych nehnuteľností, stratí vrátane svojich priateľov po tom, čo experimentovali s prastarými egyptskými vodnými hodinami, ktoré majú zaručiť nesmrteľnosť. Cieľom hry je nájsť tieto hodiny a odkryť tajomstvo ukryté na Conwayových poliach.

Referencie
----------

1. ↑
2. ↑   *Archivovaná kópia* [online]. [Cit. 2016-07-31]. Dostupné online. Archivované 2016-08-06 z originálu.
3. ↑

Externé odkazy
--------------

* Killing Time na Samobytie
* The Conway Estate - *Killing Time* Fan Site
* Killing time - Music and ambient sounds from the game

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Killing Time na českej Wikipédii.*
Súradnice: 47°20′S 152°31′V﻿ / ﻿47,333°S 152,517°V﻿ / 47.333; 152.517

**Ketoj** (rus. Кетой) je neobývaný ostrov strednej skupiny ruských Kurilských ostrovov. Administratívne patrí do ruskej Sachalinskej oblasti. Ostrov vytvoril rovnomenný stratovulkán.

Geografia
---------

Ostrov má okrúhly tvar, keďže je ako celé súostrovie vulkanického pôvodu. Pozdĺž rovnobežky má šírku 10 km a pozdĺž poludníku 9 kilometrov. Rozloha ostrova činí 73 km². Najvyšším bodom je vrch Ketoj (1 166 m n.m.). Na ostrove sa nachádza činná sopka Pallasa (990 m). V strede ostrova sa nachádza jazero *Malachitovoje*, ktorého vody zaplavili kalderu o šírke okolo 1,6 km a hĺbke 110 metrov, z ktorého vyteká vodný tok *Stočnyj*. Hladina jazera leží v nadmorskej výške 667 m n.m. 

V kaldere sopky Pallasa sú vody jazera *Glazok*, širokého cca 300 metrov a hlbokého 40 m. Na severe ostrova sa nachádza vodopád *Kaskad*. 

Ostrov je oddelený prielivom Rikorda оd ostrovov Ušišir, nachádzajúcich sa 26 km severovýchodne, a prielivom Diany — od ostrova Simušir, nachádzajúceho sa 20 km juhozápadným smerom.

Referencie
----------

1. ↑  Komplexná expedícia na Kurilské ostrovy (r. 2006), Vestník DVO RAN. 2007

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Ketoj**

Externé odkazy
--------------

* Opis ostrova, mapa, fotografie (po rusky)
* Sopka Ketoj na Global Volcanism Program Archivované 2014-10-22 na Wayback Machine (po anglicky)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Кетой na ruskej Wikipédii.*
Zjednodušené geologické zobrazenie Zeme. Kratogény sú ružové a oranžové.
**Kratón** alebo **kratogén** je nejednotne používaný termín, ktorým je zvyčajne označovaná „rozsiahla stabilná štruktúrna jednotka zemskej kôry, obvykle tvorená magmatickými a metamorfovanými horninami, niekedy so slabším sedimentárym pokryvom".

Okrem stability zemskej kôry, trvajúcej často už od obdobia archaika (viac než miliardu rokov) je pre kratóny typická aj jej relatívne väčšia hrúbka. Niektorí za kratóny považujú stabilné jadrá dnešných kontinentov, ktoré nepodľahli procesom kontinentálnych okrajov od prekambria.

Termín *kratogén* navrhol používať Kober (1928), neskôr ho modifikoval Stille (1940) ako *kratón*. V anglosaskej literatúre sa kratóny členia na štíty a platformy. Avšak anglosaské a slovenské ponímanie týchto termínov je iné. V slovenskej odbornej literatúre, ovplyvnenej ruskou geologickou školou, sa väčšinou namiesto termínu kratón používa pre štíty a tabule (platformy v anglosaskej terminológii) termín platforma.

V zmysle geosynklinálnej koncepcie v kratogénoch už neprebiehajú alpinotypné vrásnenia (vrásovo-prešmyková stavba), vyskytujú sa v nich iba zlomy (tzv. germanotypná tektonika). Tvoria jadrá dnešných kontinentov alebo sú pod oceánmi. Existujú už od prekambria.

Referencie
----------

1. 1 2 3  kratogén. In: ČINČURA, Juraj, ed. *Encyklopédia Zeme*. 1. vyd. Bratislava : Obzor, 1983. 717 s. S. 304.
2. 1 2  PETRÁNEK, Jan. *kraton. In: Geologická encyklopedie* [online]. Brno: Česká geologická služba, [cit. 2016-01-05]. Dostupné online.
3. ↑  Craton. In. KUSKY, T. 2005: Encyclopedia of Earth Science. Facts On File, Inc. New York, s. 99-100
4. ↑  Kearey, P. 2001, Dictionary of Geology. Penguin Books Ltd. London, s. 61
5. ↑  Marshak, S. 2013, Essentials of Geology. W. W. Norton & Company, Inc. New York, s. 287-288
6. ↑  Umbgrove, J. H. F. 1947, Pulse of the Earth. Martinus Nijhoff, The Hague, 358 s.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kratón (geológia)**

Externé odkazy
--------------

* The Dynamic Earth @ National Museum of Natural History Archivované 2015-12-24 na Wayback Machine


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál vedy o Zemi |
**Laminovaná drevotriesková doska** (iné názvy: **drevotriesková laminovaná doska, laminovaná triesková doska**, skratky: *LTD* = laminovaná triesková doska, *DTDL* = drevotriesková doska laminovaná) je drevotriesková doska polepená dekoračným laminovacím papierom, ktorý je zaliaty melamínovou živicou. Lamino patrí medzi najlacnejšie a najpoužívanejšie materiály v nábytkárstve. Laminovaná drevotriesková doska nie je to isté, čo laminát.

História
--------

História LTD dosiek siaha do povojnového obdobia (50. roky 20. storočia), keď bola naliehavá potreba okamžite riešiť vysoký dopyt po štartovacom nábytku pre mladé rodiny v Európe. S postupným rozvojom papierenských technológií v 70. a 80. rokoch 20. storočia sa rozširovala ponuka dekorov dosiek, ktoré si upevňovali svoju pozíciu základného materiálu na lacný nábytok.

Dekoračný laminovací papier
---------------------------

Papier má hrúbku cca. 0,08 až 0,2 mm podľa jednotlivých výrobcov. Hrúbky ani mechanické vlastnosti dekoračného papiera nie sú zviazané normami EN.

Rozmery dosiek
--------------

Laminované dosky sa vyrábajú v mnohých hrúbkach pre najbežnejšie aplikácie následnej výroby: 10, 18, 19, 25 mm atď.

Použitie dosiek
---------------

Laminované dosky sa používajú na výrobu korpusov skriňového nábytku, dočasného nábytku s krátkou životnosťou, lacného hotelového nábytku, pre výstavníctvo, reklamné prezentácie, divadelné kulisy, vodorovné plochy s minimálnou záťažou a pod.

Referencie
----------

1. ↑   *Čo je LTD?* [online]. [Cit. 2014-01-29]. Dostupné online. Archivované 2014-03-31 z originálu.

Pozri aj
--------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Chemický portál |

* Laminát
* Laminovaný plast

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku 11009284 na českej Wikipédii.*
**Kristýna Badinková Nováková** (\* 24. apríl 1983 Praha, Československo) je česká filmová herečka.

Biografia
---------

Kristýna vyštudovala cestovný ruch a alternatívne a bábkové divadlo na DAMU. V rokoch 1994 až 1998 bola členkou divadelného súboru *Bílá síť*, od roku 2005 organizuje vlastné divadelné projekty (v roku 2005 premiéra autorského predstavenia ADORE v divadelnom priestore NoD v Prahe).

Do podvedomia divákov sa dostala vďaka filmu *Výchova dívek v Čechách*, kde na seba upozornila v úlohe školáčky Agáty. Tam si ju tiež všimol režisér Jan Hřebejk, ktorý ju pozval na konkurz do roly Jindřišky vo filme *Pelíšky*. Ďalej si zahrala v televíznych seriáloch *Bazén*, *Ordinace v růžové zahradě*, *Letiště* a vo filmoch *Ro(c)k podvraťáků*, *Chyťte doktora*, *Děti noci* a i.

Objavila sa tiež v dokumente *Můj dům, můj hrad* režiséra Pavla Fojtíka a vo filme *Jak jsme natáčeli s Tomem* režiséra Morisa Issu – víťaznej snímky medzinárodnej prehliadky CIAK Junior, kde súťažia krátke filmy, natočené podľa detských námetov. Kristýna Nováková tiež hráva v divadle, napríklad v Studiu Dva: *Dámská šatna*, *Zdravý nemocný*, *Absolvent*.

Bola vydatá za režiséra Jaroslava Fuitu a 25. novembra 2009 sa im narodila dcéra Rozárie, 2013 Mariana. V roku 2016 sa s ním rozviedla. V súčasnosti je druhýkrát vydatá.

Filmografia
-----------

* Jak jsme natáčeli s Tomem (1997)
* Výchova dívek v Čechách (1997)
* Kinetická encyklopedie všehomíra (1998)
* Pelíšky (1999)
* Brnění a rolničky (2001)
* Bespojení (2003)
* Pátek čtrnáctého (2003)
* Světlu vstříc (2003)
* Milenci a Vrazi (2004)
* Bazén (2005)
* Ordinace v růžové zahradě (2005)
* Rána z milosti (2005)
* Letiště (2006)
* Ro (c) k podvraťáků (2006)
* Chyťte doktora (2007)
* Děti noci (2008)
* Taková normální rodinka (2008)
* Dvojka (2009)
* Láska za milion (2009)
* Kuky se vrací (2010)

Externé odkazy
--------------

* Kristýna Nováková na www.csfd.cz
* Kristýna Nováková na www.konobox.cz
* Osobnosti.cz

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Kristýna Nováková na českej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * abART: 30377
* NK ČR: xx0044409
* VIAF: 85581373
**Kimberly Kaye Wyatt** (\* 4. február 1982, Warrensburg, Missouri, USA) je americká speváčka, tanečníčka a choreografka. Pôsobila v skupine Pussycat Dolls. 

Tancu sa venuje už od svojich siedmich rokov a od štrnástich si tak privyrábala na štúdiá. V sedemnástich doštudovala a odletela do Las Vegas, kde chodila na konkurzy. Tancovala na zaoceánskych parníkoch i v kasínach, potom sa presťahovala do Los Angeles. 

V roku 2010 Pussycat Dolls opustila a začala pôsobiť v novej skupine *Her Majesty & The Wolves*, s ktorou vydala album *111*. Momentálne pracuje na svojom debutovom albume a chystá sa vydať prvý singel „Derriere".

Referencie
----------

1. ↑  HERRMANNOVÁ, Nela. *Scherzingerová má zpět Hamiltona, ale rozpadá se jí skupina* [online]. 2010-03-3, [cit. 2011-11-26]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kimberly Wyattová**

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Kimberly Wyattová na českej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * ISNI: 0000 0004 6178 3651
* LCCN: no2017125270
* VIAF: 13150686453912540803
* WorldCat: lccn-no2017125270
*Do 20. rokov 20. storočia sa termín Kirgizi (a varianty) používal buď ako súhrnné označenie pre Kirgizov v dnešnom ponímaní plus Kazachov, alebo ako označenie len pre Kazachov.*
Kirgiz v oblasti pohoria Pamír
**Kirgizi** (zastarano **Kirgizovia**, zriedkavo (bohemizmus) **Kyrgyzi, Kyrgyzovia**; do 20. rokov 20. storočia **Karakirgizi/Karakirgizovia**; slovenský kodifikovaný je len [v jednotnom čísle] tvar "Kirgiz") je turkický národ žijúci najmä v Kirgizsku a sekundárne v Rusku, Číne, Uzbekistane, Tadžikistane a Afganistane. 

Ich jazykom je kirgizština, v 20. storočí sa často používala aj ruština. Do začiatku 20. storočia Kirgizi používali ako literárny jazyk tatárčinu alebo kazaštinu (v severnom Kirgizsku) resp. tatárčinu a uzbečtinu (v južnom Kirgizsku).

Ich náboženstvom je sunnitský islam s mnohými predislamskými šamanisticko-animistickými tradíciami. 

Kultúrne a jazykovo sú veľmi blízki Kazachom a v menšej miere Karakalpakom. Podľa niektorých názorov sú dokonca Kirgizi podskupinou Kazachov. 

Kirgizi do začiatku 20. storočia žili v rodovej organizácii spoločnosti, boli pastiermi a miestami poľnohospodármi.

Etnogenéza Kirgizov pravdepodobne spočívala v miešaní mongolských, východoturkických a kypčackoturkických predkov; vplyv Jenisejských Kirgizov na ich etnogenézu bol pravdepodobne buď slabý alebo žiaden.

Zdroje
------

* Wixman, R.: *The Peoples of the USSR: An Ethnographic Handbook*, str. 107, 108
* *Kirgizové* [online]. Leccos, [cit. 2012-10-12]. Dostupné online. Archivované 2012-11-19 z originálu. (po česky)

Externé odkazy
--------------

* Kirgizové (článok je o Kirgizoch a Kazachoch Archivované 2012-11-13 na Wayback Machine

| * z
* d
* u
Turkické národy |
| --- |
| Historické skupiny národov, kmeňov a klanov | 
* Orchonskí Turci
	+ starí Turci, Modrí Turci
* Jenisejskí Kirgizi
* Kangari
	+ Kanglyovia
* Karluci
* Kidariti
	+ Červení Huni
* Kimakovia
* Kumáni
	+ Polovci
* Kypčakovia
* Kizilbaši
* Ogurskí Turci
	+ o.i. Protobulhari
* Avari
	+ t.j. kmene War [ Var, Uar ] a Chun
* Huni
* Chioniti
* Chazari
* Oguzskí Turci
* Turgeši
* Siung-nu
* Ša-tchuo
* Wusunovia

 |
| Súčasné národy a národnosti | 
* Altajci
	+ Ojroti
* Azerbajdžanci
* Balkari
* Baškiri
* Čulymskí Tatári
* Čuvaši
* Dolgani
* Gagauzi
* Chakasi
* Chaladži
* Chorasánski Turci
* Irackí Turkméni
* Sacha (Jakuti)
* Karačajci
* Karaimi
* Karakalpaci
* Karapapachovia †
* Kaškajovia
* Kazachovia
* Karamanliovia
* Krymčaci
* Krymskí Tatári
* Kumandinci
* Kumyci
* Kirgizi
* Nogajci
* Meschetskí Turci
* Salari
* Sýrski Turkméni
* Šorci
* Tatári
* Telengiti
* Teleuti
* Tofalari
* Turci
* Turkméni
* Tuvianci
	+ Tuvania, Tuvinci
* Ujguri
* Urumovia
* Uzbeci
* Juguri
	+ Žltí Ujguri

 |
Súradnice: 69°43′30″S 30°03′06″V﻿ / ﻿69,72500°S 30,05167°V﻿ / 69.72500; 30.05167

**Kirkenes** (severosámsky *Girkonjárga*, fínsky *Kirkkoniemi*) je administratívne mesto okresu Sør Varanger v kraji Finnmark v severovýchodnom Nórsku. Mesto má 3 440 obyvateľov (2011), a spolu s okolitými obcami Hesseng a Bjørnevatn celkove 7 209 obyvateľov. Mesto má vnútroštátne letisko a železničnú stanicu.

V meste sa nachádza športový klub Kirkenes IF, ktorý sa venuje futbalu, hádzanej a orientačnému behu.

Geografia a klíma
-----------------

Kirkenes sa nachádza v extrémnej severovýchodnej časti Nórska vo fjorde Bøkfjorden, ktorý je časťou fjordu Varangerfjord a je spojený so zátokou Barentsovho mora. Leží asi 240 km severne od Severného polárneho kruhu.

Polnočné slnko svieti od 17. mája do 21. júla. Priemerná teplota je -11,5 °C v januári a 12,6 °C v júli, s ročnými zrážkami 450 mm. Hodnota rekordnej minimálnej teploty bola -41 °C a hodnota rekordného maxima 32,7 °C. Júl 2004 bol najteplejším mesiacom v histórii, s priemernou teplotou 16,9 °C.

Partnerské mestá
----------------

* Rusko  Nikel, Rusko

Referencie
----------

1. ↑   *Kirkenes average conditions - base period 10 last years* [online]. Storm Weather Center, [cit. 2009-12-05]. Dostupné online.
2. ↑   *Normaler for Sør-Varanger kommune (1961-1990)* [online]. Meterologisk institutt, [cit. 2011-03-03]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kirkenes**

Externé odkazy
--------------

* Info o meste Kirkenes (po anglicky)
Nákres Ctesibiusovej klepsydry (3. storočie pred Kr.)
Ancient Persian clock
**Klepsydra** (z gr. „zlodejka vody") alebo **vodné hodiny** alebo zriedkavo **hydrologium** sú akékoľvek hodiny, ktorých fungovanie je založené buď na sledovaní času odtoku vody (tekutiny) z nejakej nádoby (spravidla tenkou rúrkou) alebo na sledovaní času vtoku vody do (spočiatku prázdnej) nádoby s otvorom, ktorá pláva na vode. Používali sa najmä v staroveku, ale ešte aj na začiatku novoveku v Európe. V Grécku sa používali aj ako forma telegrafu. 

Ako časomiera sa klepsydra v Grécku používala na vymedzenie rovnakého času oboch strán pri súdnom spore, na meranie dĺžky nočných hliadok. Tento typ hodín sa objavil už v 2. tisícročí pred Kr. v Indii, Číne a Egypte. Neskôr sa dostali do Grécka a odtiaľ do Ríma. Napríklad ich vynašiel aj Ktésibios z Alexandrie okolo roku 250 pred n.l. .Časom sa klepsydra dočkala rôznych vylepšení mechanického a tvarového spracovania. Ako „telegraf" sa používala napr. v armáde Kartága. Na vzdialených pozorovacích stanovištiach boli klepsydry, ktoré odmeriavali čas trvania ohňového alebo dymového signálu. „Stupnica" časomiery bola rozdelená buď na niekoľko správ, alebo na jednotlivé písmená abecedy.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Klepsydra**

Externé odkazy
--------------

* 
* 
* Archivované 2007-08-11 na Wayback Machine
*
Dno Kaspického mora (vľavo) leží značne hlboko pod hladinou mora, hladina jazera sa však nachádza 28 metrov pod úrovňou mora, takže sa na rozdiel od Bajkalu (uprostred) a Tanganiky (vpravo) neradí medzi kryptodepresie.
**Kryptodepresia** alebo zriedkavo **skrytá preliačina**  je v geomorfológii časť zemského povrchu, ktorá leží nižšie než 0 m n. m. a pritom tvorí dno vodnej plochy (jazera), ktorej hladina je naopak nad úrovňou hladiny svetového oceána. Ide v podstate o preliačinu, ktorá je úplne zatopená vodou.

Najväčšou kryptodepresiou na Zemi je Bajkalské jazero, najhlbšie jazero na svete, ležiace v priekopovej prepadline (najnižšie položené miesto jeho dna má nadmorskú výšku −1 186,5 m, kým jeho hladina leží vo výške 455,5 m n. m.). Veľké kryptodepresie sa nachádzajú aj vo Veľkej priekopovej prepadline v Afrike (jazerá Tanganika a Malawi).

Vznik veľkej časti kryptodepresií je často spojený s ľadovcovou činnosťou. Príkladom sú niektoré horské jazerá (v Alpách napr. Gardské jazero v severnom Taliansku) a množstvo jazier, ktoré vyformovali svojou činnosťou pevninské ľadovce (patria sem napríklad najväčšie európske jazerá – Ladožské, Onežské, Vänern, Saimaa, v Ázii napr. Tajmýrske jazero, v Severnej Amerike Veľké medvedie jazero, Horné jazero a ďalšie).

Referencie
----------

1. ↑  kryptodeprese in: Bradnová, H. et al.: *Encyklopedický slovník*, 1993
2. ↑  V Ottovom slovníku náučnom je český názov uvedený ako "nezjevná depresse"
3. ↑  . Dostupné online. Archivované 2018-12-25 z originálu.

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Kryptodeprese na českej Wikipédii.*
**Kryptomonády** alebo **kryptomonádky** (lat. *Cryptophyta, Cryptophyceae, Cryptomonadida, Cryptomonadales, Cryptistae*) sú taxón (oddelenie, podríša, trieda, rad a pod.) jednobunkovcov (radia sa pod Chromista resp. pod prvoky resp. pod riasy). Ide o jednobunkové jednojadrové mikroskopické riasy, ktoré majú oválny tvar. Niektoré sa pohybujú pomocou bičíkov, iné sú nepohyblivé. Ako súčasť planktónu majú veľký ekologický význam.

Stavba tela
-----------

Povrch bunky pokrýva obal periblast, pod ktorým sú vymrštiteľné telieska - trichocysty. Trichocysty majú aj iné oddelenie; trichocysty kryptomonád sa nazývajú *ejektozómy*. Pod plazmatickou membránou majú bielkovinové doštičky. 

Vyživujú sa fototrofne podobne ako rastliny. Niekedy je však u nich fototrofia kombinovaná s fagotrofiou alebo osmotrofiou, čiže ide o mixotrofiu. Ako všetky eukaryotické organizmy majú fotosyntetické farbivá uložené v chloroplastoch. Chloroplast je len jeden nebo dva. Obsahujú chlorofyly a + c2. Z karoteniodov je u nich najčastejší alfa-karotén, ale vyskytuje sa aj beta-karotén. Z xantofylov obsahujú alloxabtín alebo fykoerytrín či fykocyanín.

Zásobné látky sú uložené v chloroplastoch v telieskach zvaných *pyrenoidy*. Vzácne je vyvinutá aj červená škvrna stigma. Hlavnou zásobnou látkou je škrob.

Rozmnožovanie
-------------

Rozmnožovanie je nepohlavné, delením, pohlavné rozmnožovanie bolo zatiaľ dokázané iba u druhu *Chroomonas acuta*. Nepohlavné rozmnožovanie prebieha pozdĺžnym delením bunky.

Ekológia
--------

Kryptomonády sú odolné voči chladu, z čoho vyplýva ich značný význam v potravinovom reťazci. Sú to prví jarní producenti v sladkých aj morských vodách a kvôli mäkkému povrchu ich zooplanktón dobre strávi. Žijú v rybníkoch a priehradách, antarktických jazerách pokrytých ľadom (druhy *Chroomonas lacustris* a *Cryptomonas sp.*). Nevadí im nedostatok svetla, pretože majú pigmenty, ktoré sú schopné využiť aj malé množstvo svetla. Niektoré sú tolerantné k sírovodíku. Druh *Mesodinium rubrum* žije v symbióze s morským nálevníkom. Niektoré kryptomonády sú pravdepodobne toxické.

Systém
------

Kryptomonády:

* rod *Cryptomonas*
* rod *Campylomonas*
* rod *Chilomonas*
* rod *Chroomonas*
* rod *Rhodomonas*

Externé odkazy
--------------

* Cryptophyta na www.sinicearasy.cz Archivované 2007-12-13 na Wayback Machine
**Klinická lykantropia** alebo **lykantropia** je zriedkavá psychická choroba prejavujúca sa mylnou predstavou postihnutého človeka, že sa môže premeniť na zviera alebo bol premenený na zviera alebo je zviera. Najčastejšie sa identifikuje s vlkom, ale môže to byť aj krava, medveď a iné zvieratá. Podľa toho sa aj prejavuje zvukmi, zmätenosťou a podobne.

Existuje množstvo medicínskych štúdií, ktoré sa venujú tejto problematike - niektorí pacienti dokonca postupne prejavovali správanie rôznych zvierat a niektorí ani nevedeli špecifikovať na aké zviera sa „zmenili".

Najčastejšie býva považovaná za prejav inej choroby - schizofrénie, bipolárnej afektívnej poruchy a klinickej depresie.

Jedným z najznámejších prípadov lykantropie v historických záznamoch je babylonský kráľ Nebukadnesar. Symptómy jeho správania popísané v Biblii zodpovedajú klinickej lykantropii.
Ďalší známy, aj keď spochybňovaný prípad je opísaný v Homérovej Odysee a týka sa posádky Odyseovej lode.

Referencie
----------

1. ↑  Garlipp P, Gödecke-Koch T, Dietrich DE, Haltenhof H (January 2004). "Lycanthropy--psychopathological and psychodynamical aspects". *Acta Psychiatr Scand* 109 (1): 19–22. Dostupné online Archivované 2017-08-14 na Wayback Machine
2. ↑  Dening TR, West A (1989). "Multiple serial lycanthropy. A case report". *Psychopathology* 22 (6): 344–7. Dostupné online
3. ↑  Kroeger, Catherine Clark; Evans, Mary J. (2009). *The Women's Study Bible: New Living Translation* (Second ed.). Oxford University Press.
4. ↑  Larner, Andrew J (September/October 2010). "Neuorlogical Signs: Lycanthropy". *Advances in Clinical Neurocience and Rehabilitation* 10 (4): 50. Dostupné online Archivované 2012-10-30 na Wayback Machine

Pozri aj
--------

* duševná choroba
* psychóza
Súradnice: 50°12′27″S 16°50′51″V﻿ / ﻿50,20750°S 16,84750°V﻿ / 50.20750; 16.84750

**Králický Sněžník** (1 424 m n. m.) (poľ. Śnieżnik Kłodzki) je vrch v rovnomennom pohorí na hranici Česka a Poľska. Názov vychádza z blízkeho mesta Králíky a dlhého obdobia trvania snehovej pokrývky, ktorá môže pretrvať až po dobu 8 mesiacov.

Vodstvo
-------

Vrch je miestom stretu troch hlavných európskych rozvodí: južné svahy sú miestom vzniku rieky Morava, ktorá patrí k úmoriu Čierneho mora, severné a východné svahy odvodňuje Odra do Baltského mora a západná časť patrí do povodia Orlice, ktorej vody putujú do Severného mora.

Vegetácia
---------

Najvyššie časti Králického Sněžníka (nad 1 350 m n. m.) tvoria hole s typickou subalpínskou vegetáciou. Nižšie polohy pokrývajú prevažne smrekové porasty.

Stavby
------

Na vrchole hory stála v minulosti rozhľadňa, postavená v roku 1899 a niekoľko sto metrov pod vrcholom aj útulňa. Obe stavby však boli začiatkom 70. rokov 20. storočia zbúrané. Neďaleko od vrcholu sa nachádza trojmedzný kameň historických krajín České kráľovstvo, Moravské a Kladské kniežatstvo. V nižších častiach na poľskej i českej strane stoja horské chaty, no silnejú hlasy za obnovenie rozhľadne na vrchole.

Ochrana prírody
---------------

Prakticky celý masív Králického Sněžníka je chráneným územím: na českej strane je to *NPR Králický Sněžník* s rozlohou 1 694,67 ha, vyhlásená v roku 1990, na strane poľskej *rezerwat przyrody Śnieżnik Kłodzki*.

Prístup
-------

Vrchol je najľahšie prístupný po  značke z obce Dolní Morava.

Fotogaléria
-----------

* Prameň Moravy pod vrcholomPrameň Moravy pod vrcholom
* Králický SněžníkKrálický Sněžník
* Hora Králický Sněžník z juhuHora Králický Sněžník z juhu
* Hora Králický Sněžník od juhozápaduHora Králický Sněžník od juhozápadu

Externé odkazy
--------------

* NPR Králický Sněžník na Sneznik.cz
* NPR Králický Sněžník na Env.cz

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Králický Sněžník (vrch)**

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Králický Sněžník (hora) na českej Wikipédii.*
| * z
* d
* u
**Kráľovské parky v Londýne** |
| --- |
| Bushy Park · Green Park · Greenwich Park · Hyde Park · Kensingtonské záhrady · Regent’s Park  ·  Richmond Park  ·  St. James’s Park |

St. James’s Park
Regent’s Park
**Královské parky** v Londýne sú pozemky pôvodne vlastnené anglickými alebo britskými panovníkmi pre odpočinok kráľovskej rodiny. S rastúcou urbanizáciou Londýna sa niektoré z nich uchovali ako parky, ktoré sú voľne prístupné pre verejnosť.

Parky
-----

V súčasnosti existuje v Londýne týchto osem kráľovských parkov:

* Bushy Park
* Green Park
* Greenwich Park
* Hyde Park
* Kensingtonské záhrady
* Regent’s Park
* Richmond Park
* St. James’s Park

Hyde Park, Kensingtonské záhrady, Green Park, Regent’s Park a St James's Park vytvárajú najväčší pás zelene v centrálnom Londýne. Bushy Park, Greenwich Park a Richmond Park sa zasa nachádzajú mimo centra, na predmestiach.

Všetky parky spravuje rovnomenná spoločnosť **Royal Parks** a policajnú službu v nich vykonáva Metropolitná polícia. Parky sú financované z vládnych grantov, na rozdiel od bežných parkov, ktoré financuje miestna samospráva. Príjmy z rôznych komerčných služieb sú ďalším zdrojom príjmov na údržbu a obnovu parkov.

Externé odkazy
--------------

* Royal Parks Archivované 2006-08-04 na Wayback Machine; oficiálna stránka Royal Parks (po anglicky)
Turbohriadeľový motor GTD-350
**Klimov GTD-350** (známy aj ako Izotov GTD-350), je sovietsky turbohriadeľový motor, určený na pohon vrtuľníkov. Bol navrhnutý začiatkom 60. rokov 20. storočia v konštrukčnej kancelárii Izotov a neskôr sa vyrábal podnikmi Klimov a PZL. Jeho výroba sa skončila koncom 90. rokov 20. storočia.
Motor GTD-350 poháňa vrtuľník Mil Mi-2, ktorý bol prvým sovietskym vrtuľníkom poháňaným turbohriadeľovým motorom a v službe už vydržal 20 mil. hodín.

Použitie
--------

* Mil Mi-2

Technické údaje
---------------

### Všeobecné údaje

* **Typ**: turbohriadeľový motor
* **Dĺžka**: 1 350 mm
* **Priemer**: 522 mm
* **Hmotnosť**: 135 kg

### Komponenty

* **Kompresor**: 7 stupňový axiálny
* **Spaľovacia komora**: jedna spaľovacia komora
* **Turbína**: jednostupňová

### Výkony

* **Maximálny výkon**: 400 hp (298 kW)
* **Kompresný pomer**: 6.05:1 pri 45 000 ot/min
* **Spotreba**: 365 g/hp/hod

Referencie
----------

1. ↑   *GTD-350* [online]. Klimov, JSC, [cit. 2012-07-15]. Dostupné online. (anglicky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Klimov GTD-350**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Klimov GTD-350 na anglickej Wikipédii.*


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Portál letectvo |
Kostol svätého Legera
**Kláštor Murbach** je jeden z najznámejších benediktínskych kláštorov v Alsasku, v údolí pri päte Grand Ballon vo Vogézach vo Francúzsku.

Kláštor, blízko mesta Guebwiller, založil v roku 727 gróf Eberhard. Svätý Pirmin ho ustanovil ako benediktínske sídlo. Majetok kláštora zahŕňal tri mestá a tridsať dedín. Budovy, zahŕňajúce kostol s jednou z najskorších románskych klenieb, boli zdevastované v roku 1789 počas francúzskej revolúcie dedinčanmi a kláštor bol krátko potom zrušený.

Z románskeho kostola, ktorý bol zasvätený svätému Legerovi, zostala iba priečna loď s dvojicou veží a východný koniec budovy s chórom. Na mieste hlavnej lode je dnes cintorín.

Dejiny
------

Zakladateľ kláštora, gróf Eberhard, brat Luitfrida z Etichonenu, priviedol biskupa Pirmina z kláštora Reichenau na Bodamskom jazere, aby tu vytvoril náboženskú komunitu rádu svätého Benedikta. Gróf Eberhard dal kláštoru veľký majetok a privilégiá zahŕňajúce právo slobodnej voľby opáta. Kláštor bol povinný nechať si tieto práva opätovne potvrdzovať a bol tak závislý od pápeža a rímskeho cisára (po roku 1680 od francúzskeho kráľa). Kláštor bol pod ochranou svätého Legera, ktorý zaviedol benediktínsky poriadok v Burgundsku v 7. storočí.  

Kláštor mal veľkú politickú dôležitosť a Karol Veľký sám nosil titul "Opát z Murbachu" (Pastor Murbacencis) ako svetská osoba v rokoch 782 - 783.

Okolo roku 850 sa Murbach stal jedným z duchovných centier Horného Porýnia; knižnica obsahovala okolo 340 diel teológie, gramatiky a histórie. V tej istej dobe rástla svetová známosť kláštora a kláštor dostal veľa darov. Murbach vlastnil majetok a práva na 350 miestach. Väčšinou v Alsasku, v diecézach Bazilej a Štrasburg; ale aj na pravom brehu Rýna a dokonca v Čiernom lese.  

Toto prvé obdobie prosperity skončilo v roku 936 s inváziou Maďarov do Alsaska. V 13. storočí bol kláštor znovu obnovený. Od 14. storočia začal jeho vplyv upadať. V roku 1759 mnísi opustili benediktínsky poriadok a kláštor sa stal ústavom pre členov šľachty. V roku 1789 počas revolúcie bol kláštor zničený.

V roku 1841 bol zapísaný medzi monument historique.

Referencie
----------

1. ↑  . Dostupné online.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kláštor Murbach**

Externé odkazy
--------------

* História kláštora
* Fotografie

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Klášter Murbach na českej Wikipédii.*
Staročeský kuba
**Kuba** je tradičné české jedlo, ktorého základom sú krúpy a huby (hlavne lievik trúbkovitý). Podáva sa predovšetkým ako obedňajšie jedlo na Štedrý deň, pretože sa podľa zvyku nemá jesť do štedrovečernej večere mäso (drží sa pôst).

Príprava
--------

### Základny postup

Krúpy sa umyjú vo vode. V hrnci sa opraží cibuľa, pridajú sa do nej krúpy a následne soľ. Všetko sa zaleje vodou a nechá sa to variť dovtedy kým krúpy nezmäknú. Potom sa táto zmes spolu s dusenými hubami (sušené huby sa cca dusia 15 minút) položí na omastený pekáč. Môže sa podľa chuti pridať i drvený cesnak. Po dvadsiatich minútach pečenia je jedlo hotové.

### Ďalší spôsob prípravy (východočeský)

Uvarené krúpy sa zmiešajú so sušenými (namočenými a potom uvarenými) hubami, pridajú sa čerstvé škvarky, drvený cesnak, soľ, korenie, rasca a majoránka; môže sa to omastiť masťou. Zmes sa potom v omastenom pekáči (alebo na plechu) v rozohriatej rúre upečie.

### Varianty

Kuba sa pripravuje aj v iných obmenách. 

* Najznámejší je *ryžový kuba*. Ako názov napovedá, namiesto krúp sa použije ryža.
* Existuje aj zemiakový variant, kde sú základnou surovinou zemiaky.

Referencie
----------

1. ↑   *Štědrý den v Čechách* [online]. [Cit. 2008-12-01]. Dostupné online. (po česky)
2. ↑   *Pár tipů na vánoční vegetariánská jídla* [online]. [Cit. 2008-12-01]. Dostupné online. (po česky)

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Kuba (jídlo) na českej Wikipédii.*