Umierajúci Milón, autor: Joseph-Benoît Suvée (1743 – 1807)
**Milón** (starogr. *Μίλων* – *Milón*), syn Diotima z Krotónu, bol najslávnejší zápasník starovekého Grécka. V Olympii dosiahol v 6. storočí pred Kr. až šesť víťazstiev.

Milón zaujíma medzi legendárnymi športovcami starovekého Grécka prvé miesto. Tento obor, ktorého súčasníci zrovnávali s mýtickým Heraklom, zvíťazil v zápasení už ako dorastenec na 60. olympijských hrách v roku 540 pred Kr. ako dospelý muž si ďalšie olivové ratolesti odniesol z Olympie na 62. až 66. hrách v rokoch 532, 528, 524, 520 a 516 pred Kr. na pýtických hrách vyhral sedemkrát, deväťkrát na nemejských hrách, desaťkrát na isthmiských hrách. Svojho premožiteľa si našiel už ako takmer štyridsaťpäťročný muž na olympijských hrách v roku 512 pred Kr. kde ho porazil jeho mladší rodák Timasitheos. Zápasnícke súboje (*palé*) trvali v starovekom Grécku tak dlho, pokým bol súper trikrát zvalený na zem, alebo dovtedy, kým sa jeden z účastníkov súboja nevzdal.

Antický autor Pausanias sa v druhom storočí zastavil v olympijskej *Altide* pri jeho kolosálnej soche, ktorú zhotovil Dameas z Krotónu, a zaznamenal, čo sa o ňom hovorilo. O Milónovi kolovalo mnoho historiek, nevedno do akej miery pravdivých. Údajne si vraj Milón do Altidy sám dopravil svoju sochu, granátové jablko držal v ruke tak pevne, že mu ho nevedeli vytrhnúť a pritom ho stiskom nepoškodil. Keď sa postavil na naolejovaný železný disk, tým čo ho chceli sácaním z neho zhodiť, sa iba smial. Strunu, uviazanú okolo čela, zadržaním dychu, navretím žíl roztrhol. Do rámca týchto historiek patrí aj správa o jeho smrti, zaznamenaná Pausaniom. Keď sa Milón prechádzal po krotónskej krajine, zazrel v poli dub rozštiepený klinmi a spoliehajúc sa na svoju silu strčil do škáry ruky a chcel ho roztrhnúť. Uvolnené kliny ale vypadli a kmeň mu ruky uväznil. Milón bol tak vydaný napospas vlkom, ktorí sa v krotónskej krajine zdržiavali vo veľkom množstve.

Takýchto a podobných historiek sa o Milónovi popísalo v staroveku mnoho, ale Milóna si nesmieme predstaviť len ako horu mäsa, je hodnoverne doložené, že bol žiakom a prívržencom slávneho matematika Pytagora zo Samosu, ktorý na svoju školu upevnil nápis „*Neznalý matematiky sem nevstupuj*". Milón sa teda vyznal v matematike, ba čo viac, napísal vraj aj knihu *O fyzike*, ktorá sa stratila. Podľa Diogena Laertského a iných antických autorov, Milón umrel potom, ako jeho dom zapálili politickí odporcovia Pytagora, vo chvíli, keď Pytagoras a jeho žiaci u neho večerali. Pytagorovi sa podarilo ujsť, ale Milón a väčšina prítomných padla za obeť ohňu a ozbrojencom.

V olympijskom parku soche Milóna náleží pravdepodobne zvyšok guľatého podstavca východne od *buleotéria*, objavený archeológmi počas vykopávok.

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. 1 2 3  Pausanias. *Pausaniás, cesta po Řecku I.*. Praha : nakladatelství Svoboda, 1973. 77-043-86. S. 459.
2. 1 2 3  Vojtech Zamarovský. *Vzkriesenie Olympie*. Bratislava : Šport, 1986. 77-043-86. S. 178 – 179.
3. 1 2  Eusebios, *Kronika* 2,193.
4. ↑  Jan Kvíčala, *Herodotovy dějiny*, poznámky, str. 353.
5. ↑  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 438.
6. 1 2  Strabón, *Geographica* 6,12.
7. 1 2  Diogenes Laertios. *Životopisy slávnych filozofov*. Bratislava : Vydavateľstvo Spolku slovenských spisovateľov, 2007. ISBN 978-80-8061-286-3. S. 307.
8. ↑  Pausanias. *Pausaniás, cesta po Řecku I.*. Praha : nakladatelství Svoboda, 1973. 77-043-86. S. 572 vysvětlivky.

Pozri aj
--------

* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Autoritné údaje: * GND: 10239962X
* LCCN: n2016011560
* VIAF: 42230423
* WorldCat: lccn-n2016011560