Súradnice: 48°12′26″S 18°26′45″V﻿ / ﻿48,2072°S 18,4457°V﻿ / 48.2072; 18.4457

**Veľký Ďur** je obec na Slovensku v okrese Levice. Obec vznikla v roku 1960 zlúčením Horného a Dolného Ďura a Rohožnice.

Polohopis
---------

Obec sa nachádza v Levickom okrese. Leží vo východnej časti Hronskej pahorkatiny v doline Ďurského potoka. V chotári je štátna prírodná rezervácia Patianska cerina.

### Vodné toky

Obcou preteká Ďurský potok a nachádza sa v nej Ďurský rybník. Ďurský potok (dĺžka 8,47 km) pramení severne od obce Horný Ďur, ústi do Hrona južne od Kalnej nad Hronom.

Časti obce
----------

Obec sa delí na tri časti, ktoré v minulosti existovali samostatne:

* Horný Ďur
* Dolný Ďur
* Rohožnica

Dejiny
------

### Spoločné dejiny častí obce

Prvé písomné stopy o obci sú z roku 1230, kde bol pri mene držiteľa spomenutý názov *Geurud Mochuna*. V roku 1298 je rovnaký zápis v testamente nachádzajúcom sa v Ostrihome, v roku 1329 na výsadnej listine možno nájsť zmienky týkajúce sa rodiny *Győrödi*, v roku 1370 bola jedenkrát nájdená poznámka o troch *Győrödről*-*Ďúradoch*, aj keď dnes vieme len z dvoch obciach s názvom *Győröd* -*Alsó* a *Felső* (Horný a Dolný), predtým označované *Kis* a *Nagy Győröd*. Držba týchto obcí je spojená s majiteľmi panstva Levice.

Roku 1321 Július z Topoľčianok vydal Levický hrad po smrti Matúša Čáka kráľovi Karolovi Róbertovi. V roku 1330 po atentáte na Karola Róberta ho dostal jeho syn Peter. V roku 1388 kráľ Žigmund Luxemburský daroval Levický hrad a hradné panstvo Ladislavovi zo Šaroviec (Ladislaus de Saro), predkovi rodiny Levických. Roku 1396 syn Ladislava zo Šaroviec sa od tohto roku uvádza v listinách ako Peter z Levíc (de Leva).

V roku 1412 dal kráľ Žigmund listinou *nova donátio ad reá* Istvánovi a Jánosovi Imreovcom obce nazývané *Győrödi* do budúcej držby; ale už v roku 1419 bol ako držiteľ obce s názvom *Nagygyőrödi* uvedený Pobor István – zeman z Ďúra (Győr).

V roku 1434 sa krajom prehnali husiti, vypálili Levický hrad, pričom boli zničené archívne materiály a výsadné listiny zemanov, a spustošili okolité obce.

Listina z roku 1506 uvádza Lévaia a Harasztiaka ako hospodárov v obci, pričom názvy obcí boli uvedené ako *Gyevrevd*.

V roku 1573 Turci zničili dedinu, v roku 1615 boli ako majitelia obce spomínaní aj Forgáčovci, v roku 1663 obec znova prepadli Turci. 
29. októbra 1663 tu táboril Mihail Apaffy I. princ z Transylvánie (1632 – 1690). V rokoch 1709 – 1710 v meste Levice a v okolítých obciach vypukla morová epidémia, ktorá si vyžiadala veľa ľudských obetí.

Po Rákoczyho povstaní panstvo vlastnili Esterházyovci a Schoellerovci, ale Malý Ďúrad patril rodinám Zichyovcov a Péli Nagyovcov. V tej dobe, Velky-Gyurad, mal 330 obyvateľov. V roku 1886 celá dedina vyhorela.

Hranicou obce je *Patyi puszta*, ktorá bola kedysi samostatnou obcou a tiež patrila k panstvu Levice. Už v roku 1321 nájdeme písomné záznamy, keď ju kráľ Karol daroval Michalovi, v roku 1423 patrila ďúradskej rodine Pobor, neskorším zemanom z Ďúra (Győr). V roku 1527 bola uvedená medzi zničenými dedinami. K Győrödu patrila osada Bárcz, ktorá bola potom samostatnou obcou.

### Horný Ďur

Obec sa vyvinula v chotári obce Ďúr, doloženej v rokoch 1205 – 1235 ako *Geurud Superior*, neskôr *Geurud eccelesiastica*, *Geurud Superior* (1278), *Maly Gyurad* (1773), *Maly Jurad* (1808), *Horný Ďúrad* (1920) a *Horný Ďur* (1948), maď. *Felsőgyőröd*.

Podľa záznamov z listín z roku 1298 v maďarskom meste Esztergom patrila sem ešte aj tretia obec *Geurud Mochuna*, všetky 3 mali spoločného majiteľa. Zmienky o tretej obci sú aj z rokov 1329 a 1370 i keď dnes vieme iba o dvoch "Győrödöt" Horný a Dolný, sú signály aj pre tretí, lebo sa ukázalo, že z hľadiska držby je ich história do značnej miery rovnaká.

Obec bola v rokoch 1938 – 1945 pripojená k Maďarsku.

K obci patrili osady Chladnov a Galiba, nachádzajúce sa v blízkosti Mochoviec, doložené v II. a III. vojenskom mapovaní Uhorska v rokoch 1819 – 1869 ako panstvo Kegleviča. Obývané boli približne do roku 1980, dnes sú už opustené.

Na juhovýchodnej strane za obcou vedľa cintorína je Pamätník padlým z roku 1919. Pred budovou bývalej jednotriednej základnej školy stojí drevená zvonica. Za obcou smerom na Rohožnicu je kaplnka Panny Márie Lurdskej.

V obci môžeme vidieť zvyšky tradičnej ľudovej architektúry, a to napríklad studne kryté strieškou vo dvoroch (hlavne pri hlavnej ceste z Vrábeľ do Levíc).

### Dolný Ďur

Obec sa vyvinula v chotári obce Ďúr. Je doložená od roku 1274 ako *Geurud*, neskôr *Welky Gyurad* (1773), *Welký Jurad* (1808), *Dolný Ďúrad* (1920), *Dolný Ďur* (1948), maď. Alsógyőröd.

Patrila zemanom z Ďúra a od roku 1506 panstvu Levice. V roku 1574 zničili obec Turci. Obec mala poľnohospodársky ráz. V rokoch 1938 – 1945 bola obec pripojená k Maďarsku.

### Rohožnica

Existencia obce je doložená od roku 1290 ako *Gekenus*, neskôr *Gekynes* (1322), *Gekemus* (1340), *Ďekýneš* (1808), *Dekeneš* (1920), *Rohožnica* (1948), maď. Kisgyékénes.

Patrila zemanom z Kálnej, v roku 1496 zemanom z Trávnice, od r. 1512 paulínom z Veľkých Loviec, koncom 18. storočia verejným základinám. V r. 1663 ju vyplienili Turci. V rokoch 1938 – 1945 bola obec pripojená k Maďarsku

Zaujímavosťou v obci je ložisko drevného opálu z mladších treťohôr nachádzajúce sa na pravom brehu Ďurského potoka, neďaleko vodnej nádrže.

### Osada Barc

Písomná zmienka pochádza z roku 1273. Patrila rodine Hunt-Poznanovcov a ostrihomskej kapitule.

Kultúra a zaujímavosti
----------------------

### Pamiatky

* Rímskokatolícky kostol svätého Martina v časti Dolný Ďur, jednoloďová baroková stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z roku 1723. Stojí na mieste staršej stredovekej stavby, spomínanej už v roku 1332. Od roku 1655 bol kostol kalvínsky, v priebehu protireformácie striedal majiteľov až sa stal definitívne katolíckym v roku 1714. Interiér je plochostropý, svätyňa je zaklenutá lunetovou klenbou. V priebehu 19. a 20. storočia bol niekoľkokrát opravovaný. Zariadenie kostola je novodobé. Fasády kostola sú členené lizénami, veža je ukončená zvonovitou helmicou.

* Poľovnícky kaštieľ v Dolnom Ďure, dvojpodlažná secesná stavba na nepravidelnom pôdoryse zo začiatku 20. storočia.

* Stĺp sv. Trojice, klasicistické súsošie zo začiatku 19. storočia. Nachádza sa pri katolíckom kostole.

* Socha sv. Floriána z roku 1888.

Osobnosti obce
--------------

### Rodáci

* Július Alexander Ledenyi-Ladziansky (\* 1903 – † 1943), lekár-anatóm, vysokoškolský pedagóg, tvorca slovenskej lekárskej terminológie
* Eduard Vladimír Tvarožek (\* 1920 – † 1999), esperantista, básnik a prekladateľ
* Viliam Obert (\* 1940 – † 2005), literárny vedec a spisovateľ, vysokoškolský pedagóg
* Ján Váňa (\* 1940), generálporučík vo výslužbe, veliteľ 10. leteckej armády / 1. zmiešaného leteckého zboru (1990 – 1992), vojenský a letecký pridelenec v Česku (1993 – 1997)

Referencie
----------

1. ↑   *Registre obnovenej evidencie pozemkov* [online]. Bratislava: ÚGKK SR, [cit. 2011-12-31]. Dostupné online.
2. ↑   *Počet obyvateľov podľa pohlavia – obce (ročne)* [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, rev. 2023-04-03, [cit. 2023-04-12]. Dostupné online.
3. ↑   *Voľby do orgánov samosprávy obcí 2022 : Zoznam zvolených starostov* [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, 2022-10-30. Dostupné online.
4. ↑   *Veľký Ďur - Kostol sv. Martina* [online]. Pamiatky na Slovensku. Dostupné online.
5. ↑   *Register nehnuteľných národných kultúrnych pamiatok* [online]. Pamiatkový úrad Slovenskej republiky. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka obce

Zdroj
-----

* KROPILÁK, Miroslav, ed. *Vlastivedný slovník obcí na Slovensku III*. 1. vyd. Bratislava: Veda, 1978. 532 s.
* FEJÉR, G. (ed.): CDH V/2, s. 118 – 120. Turistika\_cyklotrasy\_dolne\_pozitavie2
* BÁTORA, J.: Archeologické nálezy z Veľkého Ďúra. Archeologické výskumy a nálezy na Slovensku v roku 1975. Nitra 1976, s. 30 – 41.
* BÁTORA, J. – ILLÁŠOVÁ, Ľ.: Skameneliny z okolia Mochoviec. Krásy Slovenska č. 9 – 10.1996, s. 1 (50%)
* Bars vármegye monográfiája szerint "Alsógyőröd Maďarké cirkevné encyklopédie Wikipédia.hu MOL DL 58 410;
* II. a III. vojenské mapovanie Uhorska v rokoch 1819 – 1869
* 
* 

  


| * z
* d
* u
Obce okresu Levice (4 + 85) |
| --- |
| Mestá | 
* Levice
* Šahy
* Tlmače
* Želiezovce

 |
| Ostatné obce | 
* Bajka
* Bátovce
* Beša
* Bielovce
* Bohunice
* Bory
* Brhlovce
* Čajkov
* Čaka
* Čata
* Demandice
* Devičany
* Dolná Seč
* Dolné Semerovce
* Dolný Pial
* Domadice
* Drženice
* Farná
* Hokovce
* Hontianska Vrbica
* Hontianske Trsťany
* Horná Seč
* Horné Semerovce
* Horné Turovce
* Horný Pial
* Hrkovce
* Hronovce
* Hronské Kľačany
* Hronské Kosihy
* Iňa
* Ipeľské Úľany
* Ipeľský Sokolec
* Jabloňovce
* Jesenské
* Jur nad Hronom
* Kalná nad Hronom
* Keť
* Kozárovce
* Krškany
* Kubáňovo
* Kukučínov
* Kuraľany
* Lok
* Lontov
* Lula
* Málaš
* Malé Kozmálovce
* Malé Ludince
* Mýtne Ludany
* Nová Dedina
* Nový Tekov
* Nýrovce
* Ondrejovce
* Pastovce
* Pečenice
* Plášťovce
* Plavé Vozokany
* Podlužany
* Pohronský Ruskov
* Pukanec
* Rybník
* Santovka
* Sazdice
* Sikenica
* Slatina
* Starý Hrádok
* Starý Tekov
* Šalov
* Šarovce
* Tehla
* Tekovské Lužany
* Tekovský Hrádok
* Tupá
* Turá
* Uhliská
* Veľké Kozmálovce
* Veľké Ludince
* Veľké Turovce
* Veľký Ďur
* Vyškovce nad Ipľom
* Vyšné nad Hronom
* Zalaba
* Zbrojníky
* Žemberovce
* Žemliare

 |