**Metatron** (hebrejsky מטטרון alebo מיטטרון) je jedným z anjelov v judaizme a v niektorých vetvách kresťanstva. Nespomína sa v Tanachu (Starom zákone), Novom zákone, ani v tradícii islamu. Zmienky o ňom však existujú v Talmude, Zohare a Druhej Knihe Enochovej. Povesti o jeho pôvode a postavení v nebeskej hierarchii sa rôznia.

Metatron v judaizme
-------------------

### Hechalotická tradícia

Najvýznamnejší text zaoberajúci sa anjelom Metatronom sa nachádza mimo Talmud. Je to *Hechalot Rabbati*, ezoterické dielo, ktorého veľkú časť tvoria exatické výstupy na nebesá a angelológia. V tomto diele má Metatron postavenie takmer zhodné s postavením Boha. Je tu nazývaný "Pán Boh Izraela, Boh neba a Boh zeme, Boh Bohov, Boh morí a Boh zeme". Je tiež označovaný ako 'menší YHVH', ako spolustvoriteľ sveta, ktorému je v nebi preukazovaná úcta totožná s úctou k Bohu.

K Metatronovi sa vraj vzťahuje verš "veď moje meno je v ňom" (Exodus 23, 21). Podľa rabbiho Kirkisaniho to znamená toľko, že slovo "Metatron" je v židovskej gematrii numerickým ekvivalentom slova "Shaddai" (Boh). Tento argument, ktorý použil v debate s odporcami dualizmu, však celkom nezodpovedá Talmudu.

Podľa jednej pasáže Talmudu, keď rabbi Eliša ben Abuja (nazývaný Aher, "Druhý", pretože bol odpadlík od rabínskej tradície), významný učenec v hachalotickej tradícii, vystúpil v extáze do neba, uvidel Metatrona, ako si sadá. Tento akt bol v nebi vyhradený iba Bohu, čo viedlo Ahera ku kacírskemu zvolaniu: "Vskutku sú v nebi dve mocnosti!" Neskorší rabíni vysvetľujú, že Metatronovi bolo dovolené sadnúť si, lebo je Nebeským pisárom, ktorého úlohou je zapisovať skutky Izraela (Chagiga, 15a).

V Talmude sa ďalej píše, že rabínovi Elišovi bolo dokázané, že Metatron nemôže byť druhým bohom, tým, že Metatron dostal 60 rán rozžeravenými prútmi, aby bolo ukázané, že môže byť potrestaný, a teda je iba anjel, nie boh.

### Talmud

Metatron sa okrem Chagigy objavuje na dvoch ďalších miestach Babylónskeho Talmudu: Sanhedrin 38b a Avoda zara 3b. V oddieli Jevamot 16b sa píše, že funkcia Kniežaťa sveta bola presunutá z Michaela na Metatrona.

Hoci Talmud popisuje Metatrona ako "iba" anjela, predsa mu prislúcha titul Pán. Sanhedrin 38b vysvetľuje, že sa k nemu viaže verš "Vystúp k Hospodinovi" (Exodus 24, 1).

### Kniha Enoch

Ďalšia verzia mytológie o Metatronovi sa objavuje v apokryfickej knihe Enoch. Ide údajne o rozprávanie rabbiho Išmaela, ktorého Metatron previedol nebesiami a odhalil mu ich zázraky. Metatron je tu popisovaný dvoma spôsobmi: ako prvotný anjel (Enoch 9, 2-13, 2)a ako premenený Enoch, o ktorom sa v Biblii píše "Enoch chodil s Bohom; ale zrazu ho nebolo, lebo Boh ho vzal." (Genezis 5, 24). Tretia kniha Enoch, nazývaná aj *Sefer Hechalot* (Kniha palácov), popisuje premenu biblického Enocha na anjela Metatrona. Opäť sa tu objavuje motív "menšieho YHVH", keď Metatron hovorí: "On [Svätý]... ma nazval 'menší YHVH' v prítomnosti celej jeho domácnosti na výsostiach, ako je napísané 'veď moje meno je v ňom'." (3 Enoch 12, 5) a ďalej "Tento Enoch, ktorého telo bolo premenené na plameň, jeho žily na oheň, jeho mihalnice na blesky, jeho oči na planúce pochodne a ktorého Boh posadil na trón vedľa svojho Trónu, dostal po svojej nebeskej premene meno Metatron".

Tento výklad súhlasí s dvoma menami Metatrona (v hebrejčine písanými ako מטטרון a מיטטרון). Prvý je údajne premenený Enoch, knieža Prítomnosti; druhý Prvotný Metatron, demiurg a emanácia Prvotnej príčiny.

### Kabalistická tradícia

V Zohari a z neho vychádzajúceho učenia sa objavuje Metatron vo všetkých troch funkciach: ako najvyšší z anjelov, menší YHVH, ktorý prináša Božie slová ostatným anjelom a smie vysloviť aj najtajnejšie Božie meno; ako premenený Enoch, dvojča anjela Sandalfona, premeneného proroka Eliáša; aj ako prvotné stvorenie a spolustvoriteľa sveta. 

V Zohari je Metatron označovaný ako "mladík", titul, ktorý je používaný i v 3 Enoch a ktorý, ako sa zdá, značí služobníka. Podľa toho bol Metatron anjel, ktorý viedol Izraelitov púšťou po ich odchode z Egypta. Metatron býva označovaný tiež ako nebeský Kohen Gadol, veľkňaz, pričom táto funkcia býva pripisovaná i Michaelovi.

Referencie
----------

1. ↑  Scholem, G. 'Major Trends in Jewish Mysticism'. p 67. (voľný preklad 3 Enoch)

Zdroje
------

Schwartz, H. *Tree of souls: The mythology of Judaism*. Oxford University Press, 2004.