Súradnice: 40°31′00″S 22°12′00″V﻿ / ﻿40,516667°S 22,2°V﻿ / 40.516667; 22.2

**Veria**, úradne prepisované **Veroia**, historicky označované ako **Berea** alebo **Berrhoia**, je mesto v Makedónii v severnom Grécku, ktoré sa nachádza 511 km severozápadne od hlavného mesta Atény a 73 km juhozápadne od Solúna.

Veria je staré mesto; prvýkrát bolo zmienené v spisoch Thucydida v roku 432 pred Kristom, existujú dôkazy, že bolo osídlené už roku 1000 pred Kristom. Veria bola dôležitým majetkom Filipa II. Macedónskeho (otec Alexandra Veľkého) a neskôr aj Rimanov. Apoštol Pavol kázal v meste a jeho obyvatelia boli medzi prvými kresťanmi v ríši. Neskôr, pod Byzantskou a Osmanskou ríšou, bola Veria centrom gréckej kultúry a vzdelávania. Dnes je Veria obchodné centrum Strednej Makedónie, je to hlavné mesto Imathie a sídlo metropolitného biskupa Cirkvi Gréckej v ekumenickom patriarcháte, rovnako ako sídlo katolíckeho titulárneho biskupa.

Rozsiahle archeologické nálezisko Vergina (staroveké Aegae, prvé hlavné mesto Macedónie) sa nachádza 12 km juhovýchodne od centra mesta. Súčasťou náleziska, ktoré je na zozname svetového dedičstva UNESCO, je hrobka Filipa II. Macedónskeho.

História
--------

### Byzantská Veria

Počas Byzantskej ríše Veria rástla a prosperovala, rozvíjala veľkú a vzdelanú obchodnú triedu (grécku a židovskú) a stala sa strediskom stredovekého gréckeho učenia; známky tejto prosperity sa odrážajú v mnohých byzantských kostoloch, ktoré boli v tom čase postavené. Počas 7. storočia sa na územie dostali slovanské kmene Drugovitov, ktoré sa v okolí usadili. Cisárovná Irena mesto nechala prestavať a dočasne bolo po nej aj pomenované ako **Irenopolis**. V byzantsko-bulharských vojnách bola Berrhoia významným strategickým centrom. Po IV. križiackej výprave sa mesto stalo súčasťou Solúnskeho kráľovstva a následne Srbského despotátu. Od neho sa mesto síce ešte podarilo získať na istý čas Byzantskej ríši, ale nakoniec mesto padlo do rúk Osmanom.

* Freska „Zosnutie" (1315) Georgia Kalliergisa v kostole ZmŕtvychvstaniaFreska „Zosnutie" (1315) Georgia Kalliergisa v kostole Zmŕtvychvstania
* Kostol Vzkriesenia z byzantskej éryKostol Vzkriesenia z byzantskej éry
* Pohľad na starú metropolitnú katedrálu svätého PavlaPohľad na starú metropolitnú katedrálu svätého Pavla
* Svätý PatapiusSvätý Patapius

### Osmanská Veria

Pod osmanskou vládou bola Veria aj naďalej regionálnym centrom gréckeho obchodu a učenia a mnoho významných gréckych vedcov (napr. Ioannis Kottounios) tu žilo alebo sa tu narodilo.

### Moderná Veria

Vďaka veľkej, prosperujúcej a vzdelanej buržoázii sa Veria stala jedným z centier gréckeho nacionalizmu v regióne Macedónsko a obyvatelia mesta sa aktívne podieľali na gréckej vojne za nezávislosť. Medzi dôležitých vojenských vodcov počas povstania patrili okrem iného Athanasios Syropoulos, Georgios Syropoulos, Dimitrios Kolemis a Georgios Kolemis; ale, ako to bolo v prípade zvyšku severného Grécka, povstanie bolo nakoniec porazené a Veria sa stala súčasťou moderného Grécka v roku 1912 počas balkánskych vojen.

Galéria
-------

* Oltár sv. Pavla*Oltár sv. Pavla*
* Socha sv. PavlaSocha sv. Pavla
* Pohľad na židovskú štvrť BarabutaPohľad na židovskú štvrť Barabuta
* Kirzikos a byzantský kostol Joulitta (14. storočie)Kirzikos a byzantský kostol Joulitta (14. storočie)
* Kristova freska Georgiosa Kalliergisa (1315) v kostole „Vzkriesenie Krista"Kristova freska Georgiosa Kalliergisa (1315) v kostole „Vzkriesenie Krista"
* Freska v stará metropole Verie (14. storočie)Freska v stará metropole Verie (14. storočie)
* Hamam z Osmanskej éryHamam z Osmanskej éry
* Mešita MedreseMešita Medrese
* Tradičný krojTradičný kroj

Referencie
----------

1. ↑  veria.gr Veria:Its history (greek) Archivované 2008-03-06 na Wayback Machine accessed June 1, 2008.
2. ↑  CENTRE, UNESCO World Heritage. *Archaeological Site of Aigai (modern name Vergina)* [online]. UNESCO World Heritage Centre, [cit. 2019-09-05]. Dostupné online. (po anglicky)
3. ↑  Berroia, Berroia in Macedonia. In:  *The Oxford Dictionary of Byzantium*. Ed. Alexandr Petrovič Každan. New York : Oxford University Press, 1991. 2338 s. ISBN 0-19-504652-8. S. 283 – 284
4. ↑   *The encyclopaedia of Islam.*. Leiden : Brill, 1960 – 2009. (New edition.) Dostupné online. ISBN 900416121X.

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Veria na anglickej Wikipédii.*