O rovnomennej rímskej provincii pozri *Africa (provincia).*

**Afrika** je rozlohou druhý najväčší a počtom obyvateľov druhý najľudnatejší svetadiel. Má asi 30,3 miliónov km², vrátane priľahlých ostrovov, pokrýva 6% celkovej plochy planéty a 20,4% z jej celkovej rozlohy súše. 1,3 miliárd obyvateľov (v roku 2013) žijúcich v Afrike predstavuje viac ako 15% svetového obyvateľstva.skibidi toilet

  

V Afrike sa nachádza 54 suverénnych štátov, 9 závislých území a dva "de facto" nezávislé štáty, ktoré však nie sú uznané svetovým spoločenstvom. 
Obyvateľstvo Afriky je najmladšie zo všetkých kontinentov; 50 percent Afričanov je mladších ako 20 rokov.

Etymológia
----------

Názov **Afrika** sa v západnej kultúre začal používať vďaka Rimanom, ktorí používali názov *Africa terra* – „zem kmeňa Afri" – pre severnú časť tohto kontinentu, označovanú ako Provincia Afrika s hlavným mestom Kartágo (dnešné Tunisko).

*Afri* (mn. č. jedn. č. Afer) bol kmeň, pravdepodobne Berberi, ktorý sídlil v Severnej Afrike v okolí Kartága. Pôvod slova Afer môže súvisieť s fenickým *`afar*, prach, používaným tiež vo väčšine ďalších semitských jazykoch.
Medzi ďalšie možné pôvody slova Afrika, ktoré sa často kladú za pravdepodobné, patria:

* latinské slovo *aprica* znamenajúce "slnečný";
* grécke slovo *aphrike* znamenajúce „bez chladu". Toto vysvetlenie bolo navrhnuté historikom Leom Africanom (1488 – 1554), ktorý predpokladal, že ku gréckemu slovu *phrike* (φρίκη, „chlad a hrôza") bol pridaný záporný prefix „a-", čo malo označovať zem bez chladu a hrôzy. Nakoľko k zmene výslovnosti *ph* na *f* došlo niekedy okolo 10. storočia, s veľkou pravdepodobnosťou je táto teória nesprávna.

Staroveká Afrika ležala západne od Egypta, kým pomenovanie Ázia označovalo Anatóliu a krajiny východne od nej. Egypt a Levanta mali v tom čase nejasné zadelenie medzi týmito dvoma časťami. Počas Perzskej ríše boli dávané skôr do súvisu s Áziou, kým definitívnu hranicu medzi Afrikou a Áziou nestanovil geograf Ptolemaios (85 – 165). Stala sa ňou Suezská úžina a Červené more. Prv než Európania skutočne spoznali rozľahlosť tohto kontinentu, dostal sa pojem Afrika do ich povedomia.

Geografia v Afrike
------------------

Politická mapa Afriky
Svetadiel obklopuje Stredozemné more na severe, Indický oceán na východe až juhovýchode, Suezský prieplav na severovýchode, Atlantický oceán na západe a Južný oceán z juhu. Približne v strede pretína Afriku rovník a prechádzajú ňou aj oba obratníky. Vzdialenosť od najsevernejšieho bodu, Ras ben Sakka v Tunisku (37°21' s), po najjužnejší, Strelkový mys v Južnej Afrike (34°50'00" j), predstavuje približne 8 000 km. a od Kapverdských ostrovov na západe, 17°33'22" z, po Mys Hafun v Somálsku na východe, 51°27'52" v, približne 7 400 km Pobrežie Afriky má kvôli malej členitosti dĺžku len 26 000 km, kým Európa s tretinovou rozlohou má pobrežie dlhé 32 000 km.

Najväčším štátom Afriky je Alžírsko a najmenším Seychely, súostrovie v Indickom oceáne. Najmenším pevninským štátom je Gambia.

### Podnebie, flóra a fauna

Podnebie Afriky sa pohybuje od tropického po subtropické na vrcholoch jej najvyšších pohorí. Severná časť je prevažne suchá až púšťová, kým v centrálnej časti prevládajú savany a dažďové pralesy. Medzi týmito oblasťami sa tiahne sahel a step. Na juhu sa vyskytuje každé z týchto vegetačných pásiem.

Afrika sa môže pýšiť azda najväčším počtom a rozmanitosťou druhov zveri – mäsožravce (ako napr. levy, hyeny a gepardy), bylinožravce (ako napr. byvoly, vysoká zver, slony a žirafy), fauna pralesov (ako napr. plazy, primáty, hmyz) – voľne žijúcej v minimálne kultivovanom prostredí.

Štáty a závislé územia
----------------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Zoznam štátov Afriky*
Štáty sú v tabuľke rozdelené podľa schémy geografických regiónov používaných OSN.

Ekonomika
---------

Hoci má obrovské prírodné zdroje, Afrika zostáva najchudobnejším a najmenej rozvinutým kontinentom. Je to výsledok kombinácie viacerých faktorov, medzi inými rozšírenie smrteľných chorôb (predovšetkým malárie a HIV/AIDS), skorumpovaných vlád, ktoré sa často dopustili závažných porušení ľudských práv, zlyhania centrálneho plánovania, vysokej úrovne negramotnosti, nedostatku zahraničného kapitálu a častých kmeňových a vojenských konfliktov (od partizánskych vojen až po genocídy). Podľa zoznamu krajín sveta na základe Indexu ľudského rozvoja, ktorý zostavuje Organizácia spojených národov, v roku 2013 bolo všetkých 12 najnižšie postavených krajín v tomto rebríčku (176. až 187.) z Afriky.

Viaceré krajiny kontinentu ale v ostatných rokoch zaznamenali rýchly rast hospodárstva. Medzi inými napríklad Angola, Nigéria, Etiópia, Mozambik a Rwanda. Afrika je k roku 2013 ekonomicky najrýchlejšie rastúcim kontinentom. Značnú časť tohto rastu možno pripísať rozšíreniu informačných technológií, predovšetkým mobilným telefónom.

Obyvateľstvo
------------

Populácia Afriky sa za posledných 40 rokov rapídne zvýšila, a preto je relatívne mladá. V niektorých afrických štátoch je viac ako polovica populácie mladšia ako 25 rokov. Celkový počet ľudí v Afrike vzrástol z 229 miliónov v roku 1950 na 630 miliónov v roku 1990. V roku 2021 sa počet obyvateľov Afriky odhaduje na 1,4 miliardy. V južnej, strednej a juhovýchodnej Afrike je väčšina osôb hovoriacich bantuskými jazykmi (súčasť nigero-konžskej jazykovej rodiny). Bantusky hovoriace národy zo Sahelu sa postupne rozširovali cez väčšinu subsaharskej Afriky. Obyvatelia západnej Afriky hovoria predovšetkým nigersko-konžskými jazykmi, hoci sa nachádzajú aj niektoré nilosaharsky a afro-ázijsky hovoriace skupiny. Najväčšie a najvplyvnejšie sú etnické skupiny Joruba, Igbo, Fulani, Akan a Wolof. Na centrálnej Sahare sú najvýznamnejšie skupiny Mandinka alebo Mande. Čadsky hovoriace skupiny, vrátane Hausa, sa nachádzajú v severnejších častiach regiónu najbližšie k Sahare a nilo-saharské komunity, ako sú Songhai, Kanuri a Zarma, sa nachádzajú vo východných častiach západnej Afriky hraničiacej so strednou Afrikou. Národy severnej Afriky tvoria tri hlavné domorodé skupiny: Berberi na severozápade, Egypťania na severovýchode a národy hovoriace nilo-saharsky na východe. Arabi, ktorí prišli v 7. storočí nášho letopočtu, zaviedli do severnej Afriky arabský jazyk a islam. Semitskí Feničania (ktorí založili Kartágo) a Hyksósovia, indoiránski Alani, indoeurópski Gréci, Rimania a Vandali sa usadili aj v severnej Afrike. V Maroku a Alžírsku zostali v 21. storočí významné berberské komunity, zatiaľ čo v menšej miere sú ľudia hovoriaci berbersky prítomní aj v niektorých regiónoch Tuniska a Líbye. Berbersky hovoriaci Tuaregovia a iné často kočovné národy sú hlavnými obyvateľmi saharského vnútrozemia severnej Afriky. V Sudáne, hoci prevláda arabská kultúra, ho väčšinou obývajú skupiny, ktoré pôvodne hovorili nilosaharsky, ako sú Núbijci, Fur, Masalit a Zaghawa, ktorí sa v priebehu storočí rôzne miešali s migrantmi z Arabského polostrova. Malé komunity afroázijsky hovoriacich nomádov Beja možno nájsť aj v Egypte a Sudáne. V Africkom rohu niektoré etiópske a eritrejské skupiny (ako Amhara a Tigrajci) hovoria jazykmi semitskej vetvy afro-ázijskej jazykovej rodiny, zatiaľ čo Oromovia a Somálci hovoria jazykmi z kušitskej vetvy. 

Na základe štatistík tvorili kresťania rôznych denominácií v posledných rokoch (uvádzané štatistiky sú z rokov 2018 až 2022) približne 49 % africkej populácie. Druhé najrozšírenejšie náboženstvo v Afrike – islam (väčšina sunnitov, početná množina nekonfesných moslimov, malá menšina šiitov) –, zaznamenalo 42% africkej populácie. V Afrike existuje nespočet tradičných náboženstiev ako sú thron, jorubské náboženstvo, bwiti, serer, zulu, odinala, vodun. V subsaharskej Afrike je bežné vyznávanie kresťanstva alebo islamu spolu s niektorým z tradičných náboženstiev (viacpočetná náboženská identita), existujú aj eklekticizmy a synkretizmy (konkrétne napríklad synkretizmus vodunu a kresťanstva). Existujú aj ďalšie kultúrno-náboženské fenomény ako je Nkisi Nkondi.

Galéria
-------

* Sahara, severná Afrika.Sahara, severná Afrika.
* Veľká mešita v Djenné. Ukážka sudánsko-sahelskej architektúry. Mali, západná Afrika.Veľká mešita v Djenné. Ukážka sudánsko-sahelskej architektúry. Mali, západná Afrika.
* Ganvié, Benin.Ganvié, Benin.
* Baobaby, Malawi, južná Afrika.Baobaby, Malawi, južná Afrika.
* Egypt, severná Afrika.Egypt, severná Afrika.
* Káhira, Egypt, severná Afrika.Káhira, Egypt, severná Afrika.
* Mauritánia, severná Afrika.Mauritánia, severná Afrika.
* Masaj, Tanzánia, východná Afrika.Masaj, Tanzánia, východná Afrika.
* Himba, Namíbia, južná Afrika.Himba, Namíbia, južná Afrika.
* Herero, Namíbia, južná Afrika.Herero, Namíbia, južná Afrika.
* Samburu, Keňa, východná Afrika.Samburu, Keňa, východná Afrika.
* Tuareg, Mali.Tuareg, Mali.

Referencie
----------

1. ↑  Sayre, April Pulley. (1999) *Africa*, Twenty-First Century Books. ISBN 0-7613-1367-2.
2. ↑  2013 World Population Data Sheet,  Archivované 2013-12-27 na Wayback Machine
3. ↑  Pozri List of sovereign states and dependent territories in Africa.
4. ↑
5. ↑  Lewin, Evans. (1924) *Africa*, Clarendon press.
6. 1 2  (1998) *Merriam-Webster's Geographical Dictionary (Index)*, Merriam-Webster. pp. 10 – 11. ISBN 0-87779-546-0.
7. ↑  Hoare, Ben. (2002) *The Kingfisher A-Z Encyclopedia*, Kingfisher Publications. p. 11. ISBN 0-7534-5569-2.
8. ↑  Richard Sandbrook, The Politics of Africa's Economic Stagnation, Cambridge University Press, Cambridge, 1985 passim
9. ↑  , United Nations
10. ↑  , Africa's impressive growth, The Economist
11. ↑  , The world’s fastest-growing continent, The Economist
12. ↑  Mobile Phones and Economic Development in Africa by Jenny Aker, Isaac Mbiti :: SSRN
13. 1 2 3   *World Population Prospects - Population Division - United Nations* [online]. population.un.org, [cit. 2022-10-02]. Dostupné online.
14. ↑   *Africa - The World Factbook* [online]. www.cia.gov, [cit. 2022-10-02]. Dostupné online.
15. ↑   Q&A: The Berbers. *BBC*, 2004-03-12. Dostupné online [cit. 2022-10-02]. (po anglicky)
16. ↑  HAVELKA, Ondřej. *Tuaregové: muslimové s křesťanskou minulostí a polyteistickými berberskými kořeny* [online]. Dingir, [cit. 2022-10-02]. Dostupné online. (po česky)
17. ↑  BLENCH, Roger. *The Linguistic Prehistory of the Sahara*. Cambridge : Cambridge University Press, 2019. (Trans-Saharan Archaeology.) DOI: 10.1017/9781108634311.014. Dostupné online. ISBN 978-1-108-47408-5. S. 431–463.
18. ↑   *Encyclopædia Britannica*. London : Encyclopædia Britannica, 2003. S. 306.
19. ↑   *African Christianity* [online]. 2020-03-18, [cit. 2022-10-02]. Dostupné online. (po anglicky)

Iné projekty
------------

WikicitátyCommonsWikislovník
* Spolupracuj na Wikicitátoch Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Afrika**
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Afrika**
* Spolupracuj na Wikislovníku Wikislovník ponúka heslo ****Afrika****

Externé odkazy
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Africký portál |

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
* Oficiálny zoznam názvov štátov Afriky a ich oblastí, stav 1996
* Oficiálny zoznam názvov hlavných miest štátov a administratívnych miest Afriky, stav 1996

**Anglicky:**

* "Afrika". The Columbia Gazetteer of the World Online. 2005. New York: Columbia University Press.

Pohyb kontinentov

| Milióny rokov dozadu |  |  |  | 1100 – 750 |  |  |  |  |  | 600 – 550 |  |  |  |  |  | – 200 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ↗ | Arábia |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ↗ | Madagaskar |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ↗ | India |
|  |  |  |  |  | ↗ | Kongo |  | ↓ |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ↗ | Afrika | → | Afrika |
|  |  |  |  |  | ↗ | Patagónia |  | ↓ |  |  | ↗ | Sibír |  |  |  | ↓ |  |  | ↗ | Atlantika | → | Južná Amerika |  |  |
| Atlantika | ↘ |  | ↗ | Západná Arábia |  | ↓ |  |  | ↗ | Baltika | ↘ |  |  |  |  |  |  | ↗ | Austrália |  |  |
| Ur | → | Rodinia | → | Východná Gondwana | → | Protogondwana | → | Pannotia | → | Laurentia | → | Euramerika(Laurussia) | → | Pangea | → | Gondwana | → | Antarktída | → | Antarktída |  |  |
| Arktída | → | Nena | ↗ |  | ↘ | Západná Gondwana | → | Protolaurázia | ↗ |  | ↘ | Gondwana | ↗ |  | ↘ | Laurázia | → | Laurentia | → | Severná Amerika |  |  |
| Baltika | ↗ |  |  |  | ↘ | Baltika | ↗ |  |  |  |  |  | ↓ | Avalónia |  |  |  |  | ↘ | Eurázia |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | ↘ | Laurentia | ↗ |  |  |  |  |  | ↓ | Severná Čína |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | ↘ | Sibír | ↗ |  |  |  |  |  | ↓ | Južná Čína |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| **Oceány** |  |  |  | Mirovia |  |  |  |  |  |  |  |  |  | Prototethys, Paleotethys |  | Panthalassa |  | Tethys |  |  |  |  |  |  |

* vodorovné a šikmé šípky - rozdelenie a spojenie
* zvislé šípky - postupné pripájanie a oddeľovanie


| * z
* d
* u
Regióny sveta |
| --- |
|  **Afrika:** Severná • Západná • Stredná • Východná • Južná |
|  **Amerika:** Severná • Stredná • Južná |
|  **Ázia:** Juhovýchodná • Juhozápadná • Južná • Severná • Stredná • Východná |
|  **Európa:** Severná • Stredná • Východná • Západná • Južná |
|  **Austrália a Oceánia:** Austrália • Nový Zéland • Melanézia • Mikronézia • Polynézia |
|  **Polárne oblasti:** Antarktída • Arktída |
|  **Oceány:** Atlantický • Indický • Južný • Severný ľadový • Tichý |
| Pozri tiež *svetadiely sveta* a *kontinenty* |

| * z
* d
* u
Štáty a závislé územia v Afrike |
| --- |
| Severná Afrika | 
* Alžírsko
* Egypt
* Líbya
* Maroko
* Sudán
* Tunisko
* Západná Sahara

 |  |
| Južná Afrika | 
* Botswana
* Eswatini
* Južná Afrika
* Lesotho
* Namíbia

 |
| Západná Afrika | 
* Benin
* Burkina
* Gambia
* Ghana
* Guinea
* Guinea-Bissau
* Kapverdy
* Libéria
* Mali
* Mauritánia
* Niger
* Nigéria
* Pobrežie Slonoviny
* Senegal
* Sierra Leone
* Togo

 |
| Východná Afrika | 
* Burundi
* Džibutsko
* Eritrea
* Etiópia
* Keňa
* Komory
* Madagaskar
* Malawi
* Maurícius
* Mozambik
* Rwanda
* Seychely
* Somálsko
* Tanzánia
* Uganda
* Zambia
* Zimbabwe

 |
| Stredná Afrika | 
* Angola
* Čad
* Gabon
* Južný Sudán
* Kamerun
* Kongo
* Konžská demokratická republika
* Rovníková Guinea
* Stredoafrická republika
* Svätý Tomáš a Princov ostrov

 |
| Závislé územia | 

|  |  |
| --- | --- |
| Francúzsko | 
* Mayotte
* Îles Éparses
* Réunion

 |
| Portugalsko | 
* Madeira

 |
| Španielsko | 
* Ceuta
* Melilla
* Chafarinas
* Peñón de Vélez de la Gomera
* Peñón de Alhucemas
* Perejil
* Kanárske ostrovy

 |
| Spojené kráľovstvo | 
* Svätá Helena
* Britské indickooceánske územie

 |

 |
| **^1** *Sčasti v Ázii*, **^2** *Zahŕňa závislé územia Ascension a Tristan da Cunha* |