Poloha
**Uralský federálny okruh** (rus. Уральский федеральный округ) je jeden z ôsmich federálnych okruhov Ruska. Nachádza sa v západnej časti ázijskej časti Ruska. Okruh je rozlohou najväčším regiónom Ruskej federácie, má rozlohu 1 788 900 km² a žije tu 12 373 926 obyvateľov (2002). Najväčšími mestami sú Jekaterinburg, Čeľabinsk a Ťumeň. 

Uralský federálny okruh bol založený Výnosom prezidenta Ruskej federácie č. 849 dňa 13. mája 2000 ako jeden z federálnych okruhov nového administratívneho usporiadania Ruska. 

Patrí k ekonomicky najvýznamnejším regiónom Ruskej federácie, produkuje sa tu 16 % hrubého národného produktu a 20 % priemyselnej produkcie krajiny. 42 % vybratých daní v ruskom štátnom rozpočte pochádza práve z tohto okruhu.
V Uralskom federálnom okruhu sa nachádza obrovské nerastné bohatstvo, tretina ruských ložísk ropy, šestina zásob železnej rudy, 10 % drevnej hmoty, viac ako 4 % zásob farebných kovov. Toto územie je bohaté na veľké ložiská bauxitu, chromitu, farebných a vzácnych kovov, fosfátov, baritu, vápenca a ďalších prírodných stavebných materiálov. Ťaží sa tu viac ako 92 % plynu a 68 % ropy Ruskej federácie. Práve odtiaľto pochádza 40 % ruskej produkcie ocele.

Administratívne členenie okruhu
-------------------------------

Uralský federálny okruh tvoria nasledovné subjekty Ruskej federácie:

Administratívne členenie Uralského federálneho okruhu
Štyri oblasti a dva autonómne okruhy.  

1. Kurganská oblasť – administratívne centrum Kurgan
2. Sverdlovská oblasť – administratívne centrum **Jekaterinburg**
3. Ťumenská oblasť – administratívne centrum Ťumeň
4. Chantyjsko-mansijský autonómny okruh\* – administratívne centrum Chanty-Mansijsk
5. Čeľabinská oblasť – administratívne centrum Čeľabinsk
6. Jamalskonenecký autonómny okruh\* – administratívne centrum Salechard
*\* autonómne okruhy sú súčasťou Ťumenskej oblasti*
Hlavným mestom Uralského federálneho okruhu je Jekaterinburg.

Najväčšie sídla okruhu
----------------------

Najväčšími sídlami Uralského federálneho okruhu z hľadiska počtu obyvateľov (údaje podľa odhadu Ruského štatistického úradu z r. 2010) sú:

* Jekaterinburg (rus. Екатеринбург) 1.344 tis.
* Čeľabinsk (rus. Челябинск) 1.096 tis.
* Ťumeň (rus. Тюмень) 580 tis.
* Magnitogorsk (rus. Магнитогорск) 410 tis.
* Nižnij Tagil (rus. Нижний Тагил) 373 tis.
* Kurgan (rus. Курган) 322 tis.
* Surgut (rus. Сургут) 302 tis.
* Nižnevartovsk (rus. Нижневартовск) 248 tis.
* Zlatoust (rus. Златоуст) 189 tis.
* Kamensk-Uraľskij (rus. Каменск-Уральский) 179 tis.
* Miass (rus. Миасс) 152 tis.
* Pervouraľsk (rus. Первоуральск) 134 tis.
* Novyj Urengoj (rus. Новый Уренгой) 120 tis.
* Neftejugansk (rus. Нефтеюганск) 119 tis.
* Nojabrsk (rus. Ноябрьск) 111 tis.
* Toboľsk (rus. Тобольск) 99 tis.

Najvyšší politickí predstavitelia okruhu
----------------------------------------

### Splnomocnenec prezidenta Ruskej federácie

(plný názov funkcie znie: „Splnomocnenec prezidenta Ruskej federácie pre Uralský federálny okruh")

* Piotr Michajlovič Latyšev (rus. Пётр Михайлович Латышев) – od 18. mája 2000 do 2. decembra 2008
* Nikolaj Alexandrovič Vinničenko (rus. Николай Александрович Винниченко) – od 8. decembra 2008 do 5. septembra 2011
* Jevgenij Vladimirovič Kujvašev (rus. Евгений Владимирович Куйвашев) – od 6. septembra 2011 do 14. mája 2012
* Igor Riurikovič Cholmanskich (rus. Игорь Рюрикович Холманских) - od 18. mája 2012 dodnes (2013)

Referencie
----------

1. 1 2   *Факты и цифры* [online]. [Cit. 2011-10-01]. Dostupné online. (v ruštine)
2. ↑  Rosstat/Ruský štatistický úrad. *Численность населения Российской Федерации по городам, поселкам городского типа и районам на 1 января 2010 года* [online]. gks.ru, [cit. 2011-10-01]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Oficiálny portál Uralského federálneho okruhu (v ruštine, angličtine, nemčine)
* Oficiálny portál Splnomocnenca Uralského federálneho okruhu (v ruštine)


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Ruský portál |

| * z
* d
* u
Ruské federálne okruhy |
| --- |
| 
* Centrálny
* Južný
* Severozápadný
* Ďalekovýchodný
* Sibírsky
* Uralský
* Povolžský
* Severokaukazský

 | Ruská vlajka |
| ***^1**  Súčasťou Južného federálneho okruhu sú aj celky Republika Krym a federálne mesto Sevastopoľ, ktoré v rokoch 2014–2016 tvorili samostatný Krymský federálny okruh. Tieto územia sú medzinárodne uznávané ako súčasť Ukrajiny.* |