NOS LEO POLDVS VNIVERSITAS CASSOVIENSIS - pamätná tabuľa Košickej univerzity
Zakladateľ biskup Benedikt Kišdy
Listina Kráľovskej akadémie z roku 1791
Niekdajší areál Košickej univerzity vedľa Premonštrátskeho kostola na Hlavnej ulici
**Košická univerzita** (lat. *Universitas Cassoviensis*) bola univerzita protireformačného zamerania založená v Košiciach v roku 1657. Pôvodne ju spravovali jezuiti. V roku 1776 prešla na štát s názvom Košická kráľovská akadémia (lat. *Academia Regia Cassoviensis*). Od roku 1850 fungovala ako *Právnická akadémia* do roku 1922, keď bola zrušená.

Založenie univerzity. Zlatá bula Leopolda I.
--------------------------------------------

Myšlienkou založiť v Košiciach univerzitu sa zaoberal už pred rokom 1654 zakladateľ Trnavskej univerzity Peter Pázmaň. Plán sa podarilo zrealizovať až jeho priateľovi, jágerskému biskupovi Benediktovi Kišdymu fundáciou z 26. februára 1657. Na jej založenie zložil čiastku 40 000 toliarov. 
Rímsky cisár a uhorský kráľ Leopold I. potvrdil 7. augusta 1660 zlatou bulou, vydanou v Grazi, text Kišdyho zakladajúcej listiny a zrovnoprávnil ju s ostatnými univerzitami v Svätej rímskej ríši nemeckého národa (Praha, Viedeň, Trnava, Kolín nad Rýnom, Mohuč, Ingolstadt a inými). Slávnostné vyhlásenie zlatej buly sa uskutočnilo súčasne s prvými promóciami na konci letného semestra roku 1661.

Založenie univerzity v Košiciach malo posilniť pozície Habsburgovcov v Hornom Uhorsku, ktoré bolo často okupované odbojnou protestantskou šľachtou v početných protihabsburských stavovských povstaniach. Jej pôsobenie malo taktiež silný ideologický význam pri vytlačovaní Turkov z Uhorska. To vyjadrila vo svojom pozdrave pri príležitosti vydania zlatej buly aj Viedenská univerzita prianím, aby aj mládež, pripravená v Košiciach vedecky a vojensky, triumfovala nad moslimami. Na prelome 17. a 18. storočia bola najvýchodnejšie položenou univerzitou v Európe.

Košická univerzita pod vedením jezuitov
---------------------------------------

Košická univerzita mala právo udeľovať doktoráty, licenciáty a bakalaureáty. Významné bolo ustanovenie o vzájomnom uznávaní akademických stupňov s ostatnými univerzitami. Organickou súčasťou Košickej univerzity bolo jezuitské gymnázium. Naviazalo na skoršie založené kolégium (1650), malo vlastného dekana a nazývalo sa *facultas linguarum*. Slúžilo ako šesťročná prípravka na univerzitné štúdium. Po jeho absolvovaní sa pokračovalo na trojročnej filozofickej fakulte. Dominantné postavenie mala štvorročná teologická fakulta. Okrem toho mala univerzita od roku 1712 i právnickú katedru. Vlastná právnická fakulta vznikla až v roku 1777. 

Vyučovacím jazykom bola latinčina. Pôsobil tu rad osobností ako Martin Palkovič, Samuel Timon, Štefan Kaprinai, Karol Wagner, Juraj Sklenár, Michal Lipšic, Gabriel Serdaheli a František Borgia Kéri, ktorí významným spôsobom ovplyvnili rozvoj uhorskej vedy a vzdelanosti. Na univerzite prednášali študentom všetkých národností vtedajšieho Uhorska riadni a mimoriadni profesori. Prednášajúci sa zväčša striedali medzi pôsobením v Trnave a v Košiciach.

Univerzita bola veľmi dobre vybavenou inštitúciou. Okrem gymnázia popri nej fungovali konvikt pre výchovu šľachticov (od 1659), kňažský seminár (od 1665), univerzitná knižnica a tlačiareň (založená 1674). V roku 1681 vybudovali pre univerzitné potreby na mieste bývalého Kráľovského domu ranobarokový kostol (dnes Premonštrátsky kostol, označovaný z tohto dôvodu aj ako univerzitný), čím sa univerzitný areál značne rozšíril. Univerzita vlastnila viaceré obce na Spiši, v Abovskej a Zemplínskej stolici a z gemerských miest jej patrila Jelšava.

Košická kráľovská akadémia
--------------------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Košická kráľovská akadémia*
Po zrušení jezuitského rádu v roku 1773 prevzal univerzitu štát a pod názvom *Alma universalis episcopalis* pokračovala do roku 1776, keď bola pretvorená na Košickú kráľovskú akadémiu. Vtedy na základe vládneho ustanovenia Ratio educationis stratila svoju samostatnosť a bola právne filiovaná jedinej uhorskej univerzite prenesenej z Trnavy do Budína. 

Akadémia pozostávala z dvojročnej filozofickej a dvojročnej právnickej fakulty. Výučba teológie bola presunutá do arcibiskupského mesta Jáger. Právo promovať jej však ostalo. Z tohto obdobia sa preslávil jeden z jej poslucháčov Michal Baluďanský, ktorý študoval v Košiciach v rokoch 1785 - 1787. Stal sa zakladateľom a prvým rektorom Petrohradskej univerzity (1819-1821).

Právnická akadémia
------------------

Od roku 1850 sa na akadémii vyučovalo iba právo, preto aj jej názov zmenili na *Právnická akadémia*. Po pričlenení Košíc do Česko-Slovenska bolo rozhodnuté akadémiu zrušiť. Došlo k tomu v roku 1922. K tristoročnej tradícii Košickej univerzity sa dnes hlási Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach ako aj Teologická fakulta Katolíckej univerzity v Ružomberku so sídlom v Košiciach.

Referencie
----------

1. ↑   *História univerzity* [online]. Košice: Univerzita Pavla Jozefa Šafaríka v Košiciach, 2009-03-06, rev. 2016-10-06, [cit. 2021-11-14]. Dostupné online.
2. ↑   *Poslanie a história* [online]. Košice: Teologická fakulta Katolíckej univerzity v Košiciach, 15.12.2009, [cit. 2010-04-11]. Dostupné online.

Zdroje
------

* *350. výročie Košickej univerzity : jubilejný zborník príspevkov z medzinárodnej vedeckej konferencie Košice 27. februára 2007*. Košice : Teologická fakulta Katolíckej univerzity, 2007. ISBN 978-80-7165-640-1. S. 253.
* Košická univerzita. In:  *Malá encyklopédia Slovenska*. Bratislava : Veda, 1987. S. 245.
* HALAGA, Ondrej Richard. *Právny, územný a populačný vývoj mesta Košíc*. Košice : Východoslovenské vydavateľstvo, 1967. 83-024-67. S. 79-80, 97.


|  |  |
| --- | --- |
| Portal | Košický portál |

Súradnice: 48°43′15″S 21°15′28″V﻿ / ﻿48,720873°S 21,257858°V﻿ / 48.720873; 21.257858

Autoritné údaje: * NK ČR: xx0233210
* VIAF: 1117155466464902160001