Súradnice: 39°54′31″S 41°16′37″V﻿ / ﻿39,90861°S 41,27694°V﻿ / 39.90861; 41.27694

**Erzurum** (arm. *Karin* (Էրզրում) alebo *Ersrum* (Կարին), gr. a historicky *Theodosio(u)polis*) je mesto a správne centrum rovnomennej provincie vo východnom Turecku. V meste sídli významná Atatürkova univerzita. Podnebie v meste je v lete suché, v zime je bežné sneženie, v dôsledku čoho je mesto významným centrom zimných športov v Turecku. V roku 2011 sa tu konala zimná Univerziáda.

História
--------

### Starovek

V staroveku patrila oblasť viacerým lokálnym veľmociam. Významnejšie dejiny mesta sa začínajú v rámci Veľkého Arménska, keď mesto nieslo názov *Karin* a bolo provinčným centrom. Po rozdelení Arménska medzi Rímsku ríšu a Peržanov v roku 387 prešlo do rúk Rímskej ríše. Rimania mesto prestavali a premenovali na *Theodosiopolis* po cisárovi Theodosiovi I. Mesto bolo významnou pohraničnou pevnosťou proti Perzskej ríši, čo živilo záujem rímskych (a byzantských) vládcov o jeho opakované opevňovanie.

### Stredoveké dejiny

Prvýkrát bolo mesto Arabmi dobyté už v roku 653 za vlády kalifa Utmána, avšak následne bolo znovu získané a jeho majitelia sa striedali až do vlády Konštantína V. Začiatkom 8. storočia bolo mesto dobyté arabskými Umájjovcami a stalo sa centrom miestneho emirátu. Dôležitú úlohu v regionálnych dejinách však zohrávali vplyvné arménske rody. V 10. storočí oslabla moc kalifátu a mesto v roku 949 znovu obsadili Byzantínci pod vedením Theofila Kurkua, starého otca neskoršieho cisára Jána I. Mesto v tomto období obývali najmä Arméni a Gréci. Za vlády Bazila II. bolo mesto centrom ibérijskej thémy.

Po bitke pri Mantzikerte sa mesta zmocnili Seldžuci. Miestny klan Saltukovcov sa však v nasledujúcom období podobne ako iné skupiny v Malej Ázii dokázal od centrálnej moci v Seldžuckej ríši pomerne osamostatniť a vládnuť ako nezávislá dynastia. V tomto období mesto získava názov podobný súčasnému názvu (*Arzan al-Rum* a podobné ekvivalenty). Oblasť bola v tomto období miestom bojov medzi Gruzínskym kráľovstvom a tureckými panovníkmi. Samotné mesto sa ako centrum saltuckej moci stalo významným centrom obchodu a kultúry Východnej Anatólie. V roku 1201 mesto získala seldžucká Rumská ríša. Už čoskoro však do oblasti vtrhli Mongoli, ktorý mesto dobyli a vyplienili. Miestni vládcovia navyše Mongolom museli platiť veľkú daň. Lokálnou veľmocou sa následne stala mongolská ríša Ilchanát. Krátko moc nad mestom držal aj Tímúr a následne sa mesto stalo súčasťou Akkojunluskej ríše. V 16. storočí mesto získala perzská dynastia Safíjovcov, avšak už v roku 1514 osmanský sultán Selim I. mesto pričlenil k Osmanskej ríši.

### Novoveké a moderné dejiny

V rámci Osmanskej ríše sa mesto stalo centrom rovnomenného ejalétu. Naďalej bolo ohrozované Safíjovskou Perziou, avšak strategická pozícia na karavánovej ceste z Iránu do Burzy z neho robila i centrum obchodu. Významné boli miestne revolúcie - revolúcia správcu (pašu) Abazu Mehmeda. a povstanie Dželali (pomenované podľa nepravidelných anatolských jednotiek). Mesto v tomto období prešlo i pod dočasnú správu Iránu, avšak následne bolo v roku 1747 opätovne vrátené Osmanom. V rusko-iránskych konfliktoch zohrávalo mesto dôležitú úlohu i naďalej - v roku 1821 sa pri Erzurume uskutočnila veľká bitka v ktorej boli Osmania porazení a v meste bol následne v roku 1823 uzavrený Erzurumský mier. V roku 1847 bol v meste uzavrený ďalší mier s Iránom. 

Mesto bolo takisto viackrát obsadené Rusmi. Prvýkrát v roku 1829. I napriek ďalšie bojom v okolí mesta sa ho Rusom druhýkrát podarilo dobyť v priebehu rusko-tureckej vojny v rokoch 1877 až 1878. Po zmluve zo San Stefano však bolo mesto opätovne Osmanom vrátené. Tretíkrát mesto Rusi získali v roku 1916, avšak po mieri v Brest-Litovsku bolo mesto tretíkrát vrátené Turkom. Významnú úlohu mesto zohralo v dejinách rodiacej sa modernej Tureckej republiky. V roku 1919 sa v meste konal Erzurumský kongres, jedna z prvých udalostí Tureckej vojny za nezávislosť.

Koncom 19. storočia sa v meste pre hamídijské masakry (arménska genocída) znížila arménska kresťanská populácia a prevahu získalo turecké obyvateľstvo.

Pamiatky
--------

* *Madrasa Çifte Minareli*
* *Madrasa Yakutije,* nábiženská škola zo 14. storočia, dnes múzeum
* Veľká mešita (*Ulu džámí*), saltucká mešita postavená v roku 1179, v osmanskom období prešla väčšími rekonštrukciami
* Erzurumská pevnosť (*Erzurum kale*), najstaršia známa pevnosť pochádza ešte z rímskych čias, pevnosť bola viackrát prestavaná, jej súčasťou je aj hradná mešita, ktorá však nevyniká zvláštnou krásou
* tri hrobky saltuckých panovníkov, pochádzajú z konca 12. storočia, nesú mnohé prvky arménsko-gruzínskej architektúry
* kamenný most *Çobandede*
* pamätník rusko-tureckej vojny

Galéria
-------

* Mesto Erzurum, v strede je madrasa Çifte Minareli, vedľa vpravo Veľká mešita, pohľad z hraduMesto Erzurum, v strede je madrasa Çifte Minareli, vedľa vpravo Veľká mešita, pohľad z hradu
* Pohľad na mestoPohľad na mesto
* Pohľad na mestoPohľad na mesto
* Náhľad na mestoNáhľad na mesto
* Seldžucká rytina v kameni s motívom dvojhlavého orla,, 13. storočie, madrasa YakutiyeSeldžucká rytina v kameni s motívom dvojhlavého orla,, 13. storočie, madrasa *Yakutiye*
* Madrasa Çifte Minareli s dvomi minaretmi - tzv. dvojičkamiMadrasa *Çifte Minareli* s dvomi minaretmi - tzv. dvojičkami
* Miesto konania Erzurumského kongresu, významného stretnutia tureckých revolucionárov v roku 1919 pred rekonštrukciou, dnes je budova zrenovovaná a má inú fasáduMiesto konania Erzurumského kongresu, významného stretnutia tureckých revolucionárov v roku 1919 pred rekonštrukciou, dnes je budova zrenovovaná a má inú fasádu
* Justičný palác v ErzurumeJustičný palác v Erzurume
* Yakutiye Medresesi, náboženská škola zo 14. storočia, dnes slúži ako múzeum turecko-islamského umenia a etnografie*Yakutiye Medresesi*, náboženská škola zo 14. storočia, dnes slúži ako múzeum turecko-islamského umenia a etnografie
* Ezrurumská pevnosť (Erzurum kale)Ezrurumská pevnosť (*Erzurum kale*)
* Ezrurumská pevnosť (Erzurum kale)Ezrurumská pevnosť (*Erzurum kale*)
* Ezrurumská pevnosťEzrurumská pevnosť
* Mešita Ulu džámí (Veľká mešita)Mešita *Ulu džámí* (Veľká mešita)
* Saltucké hrobky z konca 12. storočia, nachádzajú sa v centre mesta južne od Veľkej mešitySaltucké hrobky z konca 12. storočia, nachádzajú sa v centre mesta južne od Veľkej mešity
* Saltucká hrobka, detailSaltucká hrobka, detail
* Socha ľudovej hrdinky Nene Hatunovej, známej pre jej odvahu pri dobýjaní obsadenej erzurumskej pevnosti od ruských vojsk v rusko-osmanskej vojne v rokoch 1877 – 1878.Socha ľudovej hrdinky Nene Hatunovej, známej pre jej odvahu pri dobýjaní obsadenej erzurumskej pevnosti od ruských vojsk v rusko-osmanskej vojne v rokoch 1877 – 1878.
* Pamätník rusko-tureckej vojnyPamätník rusko-tureckej vojny
* Pamätník rusko-tureckej vojnyPamätník rusko-tureckej vojny
* Historická fotografia mesta z obdobia bojov prvej svetovej vojnyHistorická fotografia mesta z obdobia bojov prvej svetovej vojny
* Palandöken, tektonické pohorie nad Erzurumom, významné zimné centrum, v roku 2011 sa tu konala zimná UniverziádaPalandöken, tektonické pohorie nad Erzurumom, významné zimné centrum, v roku 2011 sa tu konala zimná Univerziáda

Panoráma mesta
Panoráma mesta

Referencie
----------

1. 1 2 3  THEODOSIOUOPOLIS In:  *The Oxford Dictionary of Byzantium*. Ed. Alexander P. Kazhdan. New York : Oxford University Press, 1991. 2338 s. ISBN 0-19-504652-8. S. 2054.
2. 1 2 3 4 5 6 7  ERZURUM In:  *The Encyclopaedia of Islam*. Ed. B. Lewis, CH. Pellat, J. Schacht. 2nd Ed. Vol. II. C – G. Leiden : BRILL, 1991. 1056 s. ISBN 90-04-07026-5. S. 71. (po anglicky)
3. ↑   *Turkey marks centennial of Erzurum Congress* [online]. www.aa.com.tr, [cit. 2019-11-12]. Dostupné online.

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Erzurum na nemeckej Wikipédii a Erzurum na tureckej Wikipédii.* *O preklad ide v časti pamiatky (de) a infobox (tr)*.