Súradnice: 48°39′42″S 21°05′07″V﻿ / ﻿48,661643°S 21,085401°V﻿ / 48.661643; 21.085401

**Hodkovský potok** je potok v západnom Above v povodí vodného toku Šemšiansky potok v širšom povodí Idy na území obce Hodkovce v okrese Košice-okolie. Geomorfologická kategorizácia polohy Hodkovského potoka: geomorfologická oblasť Lučensko-košická zníženina; geomorfologický celok Košická kotlina; geomorfologický podcelok Medzevská pahorkatina. Hydrologické poradie Hodkovského potoka: 4-33-01-053.

Opis toku
---------

Hodkovský potok má dĺžku 3,4 km s prameňom vo výške 375 m na južnom okraji lesného komplexu Obecné a poľnohospodárskeho lánu Dlhé v obci Hodkovce; tečie južným smerom cez pole Dlhé lemovaný príbrežným porastom drevín v dĺžke cca 700 m až po severnú hranicu intravilánu Hodkoviec, kde je v nadmorskej výške 335 m na potoku malá viacúčelová vodná nádrž; v ďalšom priebehu preteká južným smerom cez intravilán v dĺžke 500 m. Pri výstupe z intravilánu Hodkoviec križuje cestu II/548 z Košíc do Jasova tvoriacu južnú hranicu intravilánu a spájajúcu susedné dediny Nováčany a Šemšu; po opustení intravilánu nepodstatne zmení smer na juhozápad a tečie cez poľnohospodársky extravilán v dĺžke 2,3 km, kde je v dolnej polovici lemovaný príbrežnou stromovou vegetáciou až po hodkovsko-paňovskú obecnú hranicu, kde ako ľavostranný prítok ústi do Slaného potoka v nadmorskej výške 254 m Slaný potok je ďalej pravostranným prítokom Šemšianskeho potoka, ktorý ústi do Čečejovského potoka. Hodkovský potok je tokom IX. rádu; v svojom priebehu nemá prítoky.

Pôvod názvu
-----------

Názov Hodkovský potok vznikol prenesením názvu obce Hodkovce, na území ktorej potok pramení, preteká i ústi a súbežným vytvorením dvojslovného názvu. Prvou zložkou názvu je prídavné meno utvorené z názvu obce *hodkovský* vo význame *lokalizovaný na území obce Hodkovce* a druhou zložkou je všeobecné podstatné mena *potok* označujúce *menší prirodzený vodný tok*. Podobným spôsobom sa tvoril veľmi veľký počet názvov menej významných slovenských potokov. Príbuznú motiváciu má i názov potoka Hodkovec (povodie Cirochy), potoka Hodoň (pravostranný prítok Domanižanky) i potoka Hodonský potok (ľavostranný prítok Myjavy).

Názov obce *Hodkovce*, pôvodne *Hodkovci*, vznikol ako názov usadlosti potomkov alebo príbuzných bývajúcich v nej, ktorej zakladateľovo osobné meno malo podobu starobylého slovanského predkresťanského osobného mena *God(i)slav/Godoň* a po 12. storočí *Hod(i)slav/Hodoň* a z neho domácka podoba osobného mena → *Godo/Hodo* so zdrobneninou → *Godko/Hodko*, ktorá bola rozšírená toponymickou príponou *-ov-ec* s významom *miesto patriace Hodkovi alebo s touto osobou ináč spájané*.

Je pozoruhodné, že dva najstaršie písomné záznamy názvu z dnešnej obce Hodkovce sa viažu k vodnému toku a nie k usadlosti: 1318 *flumen Hothkou*, 1319 *flumen Hudkow*, ktoré treba čítať ako *Hodkov potok*; až pri opise hraníc panstva Šemša 1418 máme prvýkrát doložený názov usadlosti (dnešnej obce) *Hothkowch* čiže *Hodkovec*; pomenovací akt potoka i usadlosti prebehol v slovenskom jazykovom prostredí; po prisídlení maďarského obyvateľstva bol tento geografický názov podľa zákonitostí preberania cudzích slov do maďarčiny prevzatý a modifikovaný do podoby → *Hodkóc* a neskôr *Hatkóc*, podobne ako Glogovec (neskôr Hlohovec), Maťovské Vojkovce, Volkovce, Zlaté Moravce, Bojovec → Galgóc, Vajkóc, Valkóc, Aranyos Marót, Bajót. Prítomnosť spoluhlásky *h* v maďarskej podobe názvu Hatkóc svedčí o tom, že prevzatie do maďarčiny prebehlo po prvej polovici 12. storočia (kedy sa v slovenčine udiala zmena *g → h*). Podobný vývoj názvu mali aj *Hodkovce*, dnešná časť obce Žehra (okres Spišská Nová Ves): 1293 *Hodcouch*, 1452 *Hodkocz*. Porovnaj aj dnešné *Hadovce*, mestská časť Komárna, s najstaršími písomne doloženými záznamami 1247 *Gothouch*, 1268 *Kothouch/Gothouch*, ktoré treba čítať *Godovec* a po prevzatí do maďarčiny a modifikácii 1360 *Gadouch*, 1383 *Kadouch*, 1452 *Gadocz* s čítaním *Gadóc*; tu prítomnosť spoluhlásky *g* v maďarskej podobe názvu svedčí o tom, že prevzatie do maďarčiny prebehlo pred prvou polovicou 12. storočia.

Referencie
----------

1. ↑  Rozhodnutie Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky č. P-2144/2007 zo dňa 30.3.2007 o štandardizácii 566 názvov nesídelných geografických objektov vodných tokov a vodných plôch. Príloha č. 1. Spravodajca ÚGKK SR, 2007, ročník 39, čiastka 2, s. 40. Dostupné online na  (cit. 2021-04-11).
2. ↑  Názvy vodných tokov. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky. Dostupné online  (cit. 2021-06-07).
3. ↑   *Vlastivedný slovník obcí na Slovensku*. 1. vyd. Diel I. Bratislava : Veda, 1977. 526 s. S. 423.
4. ↑  GYÖRFFY, György: Az Árpád-kori Magyarország történeti földrajza, I. A-Cs, Akadémiai kiadó, Budapest, 3. vydanie 1987 (1. vydanie 1966). 907 s. ISBN 963-05-4200-5
5. ↑  HORŇANSKÝ, Imrich: Bola na okolí Komárna vysoká koncentrácia hadov, alebo Hadovce a či Hodovce? S. 112 – 118. In: Osudy slovenských geografických názvov, Bratislava, Panslovanská únia, 2016, 232 s. ISBN 978-80-970685-6-1.

  


| * z
* d
* u
Vodné toky v povodí **Idy** |
| --- |
| *Ida* → *Bodva* → *Slaná* → *Tisa* → *Dunaj* |
| Vodné toky | 
Bociansky kanál · 
Brezinský kanál · 
Cestický potok · 
Čečejovský potok · 
Čonkáš · 
Daromný potok · 
Gombošský kanál · 
Hlboký potok · 
Hodkovský potok · 
Horský potok · 
Chudý kanál · 
Chymský kanál · 
**Ida** · 
Idčiansky potok · 
Idiansky potok · 
Janícky potok · 
Jelšový potok · 
Kanál · 
Kanský potok · 
Kobylský potok · 
Komárovský kanál · 
Konotopa · 
Krivý kanál · 
Lesný potok · 
Lúčny kanál · 
Mokranský potok · 
Nováčanský potok · 
Ortovský potok · 
Panský potok · 
Perínsky kanál · 
Poliansky kanál · 
Repiskový kanál · 
Rešický potok · 
Rieka · 
Rovný kanál · 
Rudolfov potok · 
Ružový potok · 
Saňovský potok · 
Seleška · 
Slaný potok · 
Stavenec · 
Šacký kanál · 
Šemšiansky potok · 
Široký kanál · 
Veľkoidiansky náhon · 
Vydumanec · 
Vyšnolánsky kanál · 
Zámčisko · 
Zlatín
 |
| Vodné plochy | 
Vodná nádrž Bukovec · 
Vodná nádrž Janík · 
Vodná nádrž Lánec · 
Paňovský rybník · 
Perínske rybníky · 
Vodná nádrž Pod Bukovcom · 
Sivé jazero · 
Rybník Šemša · 
Vodná nádrž Šemša
 |