**Bitka na Rudom poli** bola bitka, ktorá sa odohrala 9. novembra 1431 deň pred svätým Martinom na Rudom poli medzi Ilavou a Košecou. Bitka sa odohrala medzi husitmi a Uhrami, v ktorej proti sebe stálo 10 až 15-tisíc mužov. V rokoch 1428 – 1433 sa uskutočnilo niekoľko vpádov husitských vojsk na územie Uhorska. Pri prvých vpádoch uhorské vojsko nedokázalo výraznejšie čeliť husitským vojskám.

Prípravy a predohra
-------------------

V septembri 1431 sa konala štvrtá husitská výprava. Husiti vpadli na Slovensko v dvoch prúdoch - táboriti pod vedením Prokopa Holého cez stredné Považie a sirotkovia zo Sliezska cez Jablunkovský priesmyk. Obe skupiny sa stretli pri Žiline, ktorú vyplienili a spoločne postupovali do Liptova. Tam sa časti bojovníkov v noci z 26. septembra s využitím ľsti a pomocou bývalého kastelána Jána z Messenpeku, podarilo obsadiť hrad Likavu. Na hrade potom zanechali vojenskú posádku. V priebehu výpravy sa na husitskú stranu pridávali aj miestni obyvatelia. Husitské boje pokračovali cez Prievidzu a Topoľčany, kde údajne sirotci zanechali posádku pod velením Jana Šmikovského ze Žďáru. V októbri husiti dobyli Nitru, čo bol najväčší úspech spanilej jazdy. Potom, ale naplno vypukli rozpory medzi veliteľmi oboch zväzov. Prokop Holý chcel výpravu ukončiť a vrátiť sa, pretože situáciu v Uhorsku už nepovažoval za bezpečnú. Zatiaľ čo Ján Čapek zo Sán chcel v úspešnej misii pokračovať. K tomu sa pridali spory o delení koristi a horšiace sa počasie. 
Táboriti stačili opustiť Uhorsku a hoci boli prenasledovaní tak nedošlo k žiadnemu väčšiemu stretnutiu. Cestou bol však zničený most cez Váh pri Hlohovci. Keď sa sirotkovia chceli vrátiť na Moravu, mosty cez Váh našli zničené a v pätách im bolo uhorské vojsko. Jediná úniková cesta viedla najbližším brodom pri Ilave a Košeci.

Bitka
-----

Sirotkovia sa na strednom Považí vracali zo svojej výpravy a chceli prejsť v Hlohovci na druhú stranu rieky Váh, aby sa vrátili na Moravu. Most bol však strhnutý a preto pokračovali proti prúdu rieky. Uhorské vojsko im pripravilo pri Ilave pascu. Bitka sa odohrala na poli medzi Košecou a Ilavou. Počas bitky utrpeli husiti citeľné straty. Zvyšky vojsk sa potom stiahli Púchovskou dolinou naspäť na Moravu.

Husiti boli dlho neporaziteľní, na Slovensku však prehrali v dvoch veľkých bitkách a to pri Trnave a na Rudom poli pri Ilave.

Následky
--------

Bitka mala pre mesto Ilava, ďalekosiahle dôsledky. Keď Ilavu ovládli husiti, občania Ilavy im v ich boji a pôsobení na Považí pomáhali. Keď Žigmund Luxemburský pri Ilave porazil husitov a vyhnal ich z mesta, potrestal Ilavanov tak, že dal mesto zrovnať so zemou. Občanov mesta vyhnal a zakázal im mesto postaviť znova. Preživší Ilavania sa stiahli do hôr a založili dedinu Iliavka (malá Ilava). Keď hnev Žigmunda Luxemburského opadol, povolil opätovné vystavanie mesta a návrat jeho obyvateľov. Väčšina obyvateľov sa do Ilavy vrátila, avšak niektorí ostali bývať i naďalej v horách, v dedinke Iliavka.

Mesto sa postavilo opäť a vrátili sa mu pôvodné mestské výsady, dokonca od Žigmunda dostalo aj ďalšie významné výsady. Podstatou zrovnania mesta, bola predovšetkým jeho modernizácia a rozšírenie na lepšom mieste s vybudovaním šíjových priekop poskytujúcich mestu lepšiu ochranu ako mestské hradby.

Bitka v naračných prameňoch
---------------------------

Kronika Bartoška z Drahoníc:261-290 opisuje bitku takto:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „ | Avšak kněz Prokůpek, Čapek, tehdy hejtman sirotků, ... zůstali spolu s vojskem sirotků kolem a poblíž města Ilavy v Uhrách. Bylo jich ... přes sedm tisíc jízdních i pěších a více než trista vozů. A tu proti nim vytáhli shromáždění Uhři i nekteří Češi, sloužící panu králi Zikmundovi, a Moravané a po devět dní za sebou s nimi sváděli boje, takže se nakonec dalo před nimi řečené vojsko sirotků na útěk a při tom útěku ztratili prý dvě stě padesát či méně vozů s děly a rúznými věcmi a vrátilo se jich sotva dva tisíce a padesát či méně vozů. Jiní však, jako Zikmund z Hořovic, byli Uhry zajati, pobiti královými lidmi, nebo se utopili ve zmíněné řece (Váh). | "|
| – Koniec spanilej jazdy roku 1431, porážka husitov pri Ilave |

Referencie
----------

1. ↑  Na Považí sa odohrá krvavá bitka
2. ↑  ČORNEJ, Petr. *Velké dějiny zemí koruny české V. 1402-1437*. Praha : Paseka. S. 505-514.
3. ↑  Na bitku na Rudom poli nezabudli, vrátili sa k nej
4. 1 2    *Ze správ a kronik doby husitské*. 1. vyd. Praha : Svoboda, 1981.

Externé odkazy
--------------

* Husitské spanilé jazdy na Považí Archivované 2020-08-13 na Wayback Machine
* Lysý, Miroslav: Husitské vpády do Uhorska v rokoch 1428 – 1431, Historický časopis
* Sirotčí výpravy na Slovensko

| * z
* d
* u
Bitky stredovekého Uhorska |
| --- |
| Kniežacie Uhorsko(907-1000) | (907) Bratislava • (955) pri Lechu • (998) Veszprém |  Bitka pri Rozhanovciach 1312 |
| Arpádovská dynastia | (1044) Ménfő • (1068) Kerlés • (1074) Mogyoród • (1097) Gvozd • (1116) Lucké pole • (1132) pri rieke Slaná • (1146) pri rieke Fischa • (1241) pri rieke Slaná • (1246) na Litave • (1260) Kressenbrunn • (1278) Moravské pole • (1282) pri jazere Hód |
| Uhorské ťaženia na juhozápadnú Rus | (1099) na rieke Wiar • (1245) Jarosław |
| Mongolské vpády | (1241) 1. vpád a bitka pri rieke Slaná • (1285) 2. vpád • (1288) 3. vpád a bitka pri Starom Sączi |
| Anjouovská dynastia | (1312) Rozhanovce • (1330) Posada |
| Spanilé jazdy husitov do Uhorska | (1430) Trnava • (1431) Rudé pole / Ilava |
| Bratríci v Uhorsku | (1449) Somoš (Drienov) • (1451) Lučenec • (1458) Blatný Potok • (1467) Veľké Kostoľany |
| Uhorsko - turecké vojny | (1396) Nicopolis • (1444) Varna • (1448) Kosovo • (1456) Belehrad • (1526) Moháč |