Súradnice: 42°47′00″S 23°16′00″V﻿ / ﻿42,783333°S 23,266667°V﻿ / 42.783333; 23.266667

**Sofijska kotlovina** (bulh. Софийска котловина, doslova *Sofijská kotlina*), známa aj ako **Sofijsko pole** (bulh. Софийско поле, doslova *Sofijské pole*) je geomorfologická jednotka v Oblasti Sofia a v Sofijskej oblasti v juhozápadnom Bulharsku.

Charakteristika
---------------

### Vymedzenie a rozmery

Jedná sa o rozľahlú kotlinu v západnej časti Bulharska na území ktorej sa rozprestiera hlavné mesto Sofia. Zo severu je ohraničená pohorím Sofijska planina (bulh. Софийска планина) (časť Západnej Starej planiny), zo západu, juhozápadu a juhu pohoria Viskjar (bulh. Вискяр), Ľulin (bulh. Люлин) a Vitoša (bulh. Витоша) a z juhovýchodu pohoriami Lozenska planina (bulh. Лозенска планина) a Plana (bulh. Плана)

Dĺžka kotliny je v severozápadno-juhovýchodnom smere približne 75 km a a šírka sa pohybuje od 5 km do 20 km. Zaberá územie s rozlohou približne 1 180 km². Priemerná nadmorská výška na území kotliny je 550 m n. m. pričom toto platí pre rozsiahlu strednú rovinatú časť (práve táto časť kotliny je tzv. Sofijsko pole, aj keď tento názov sa používa aj ako synonymum slova Sofijska kotlovina). Okrajové časti majú pahorkatinový charakter a nadmorská výška sa v nich pohybuje okolo 700 m n. m.. Veľkú časť zaberá bulharská metropola Sofia a jej predmestia, ktoré sčasti zasahujú až do blízkych pohorí. Z juhu na sever preteká kotlinou najdlhšia bulharská rieka Iskar.

### Geológia, klíma, vodstvo a prírodné bohatstvo

Kotlina tvorila v období pliocénu dno sladkovodného jazera. Základovú časť kotliny tak tvoria zeminy a piesky z tohto obdobia. Jazero bolo zavodňované riekou Iskăr a v oblasti kotliny tak ostalo z minulosti aj množstvo riečnych nánosov, ktoré ďalej utvárali povrch. Najviditeľnejšie sú na okrajoch, pri úpätiach pohorí s ktorými kotlina susedí a ktoré dávajú okrajom kotliny pahorkatinový charakter. Na mnohých miestach sa vyskytujú aj blatá. Povrch je charakteristický vysokým stupňom erózie. Severná okrajová časť na ktorú nadväzuje Stará planina je tvorená vrstvami bridlíc z obdobia paleozoika a pieskоvcami, vápencami a zlepencami z obdobia jury a triasu. Naproti tomu južná okrajová časť je tvorená na západ od rieky Iskăr predovšetkým pyroklastikmi z obdobia vrchnej kriedy a na východ od rieky Iskăr pieskovcami a zlepencami z obdobia triasu.

Podnebie je mierne kontinentálne. V zimnom období sú tu charakteristické teplotné inverzie, pre obdobie jari sú typické prejavy tzv. fönu. Priemerná ročná teplota je 9 – 10°C, v januári je dlhodobý priemer okolo -2°C a v júli okolo 20°C. Ročný úhrn zrážok predstavuje približne 550 – 560 mm.

Sofijska kotlovina je odvodňovaná riekou Iskăr a jej mnohými prítokmi, z ktorých najvýznamnejšie sú rieky *Blato* (bulh. Блато) a *Lesnovska reka* (bulh. Лесновска река). Pôdy v doline sú od černozeme v rovinatých nížinných oblastiach, po málo úrodné gaštanové pôdy v periférnych vyšších polohách. Kotlinu charakterizujú veľké zásoby podzemných vôd a množstvo minerálnych a krasových prameňov. Najvýznamnejšie vyvieračky minerálnych prameňov sa nachádzajú v mestách Bankja a Sofia, ako aj v dedinách Pančarevo, Železnica, Bistrica, Rudarci ale aj v iných. Na území kotliny sa nachádzajú náleziská lignitu pri Sofii a pri Slivnici a nálezisko mangánových rúd pri dedine Požarevo.

### Panoráma mesta Sofia


Panoráma kotliny

### Obývané miesta a hospodárstvo

Oblasť je veľmi husto obývaná. V kotline sa nachádza teritórium hlavného mesta Sofie, ako aj mnohých ďalších miest a dedín. Počet obyvateľov kotliny sa aj neustále zvyšuje a to v podstate vo všetkých obývaných sídlach. Kotlina je významným dopravným uzlom Bulharska. Územie kotliny je odlesnené. Pôda je úrodná, pričom ju z veľkej časti tvorí černozem. Okrem zastavanej plochy je územie kotliny tvorené predovšetkým lúkami a obhospodarovanou pôdou. Pestujú sa predovšetkým obilniny, krmoviny a zelenina. Rozšírený je aj chov hospodárskych zvierat.

Galéria
-------

* pohľad z vrcholových častí Vitoše na východnú časť Sofie a Sofijskú kotlinupohľad z vrcholových častí Vitoše na východnú časť Sofie a Sofijskú kotlinu
* pohľad na typický vzhľad Sofijskej kotlinypohľad na typický vzhľad Sofijskej kotliny
* Sofijská kotlina na reliéfnej mapeSofijská kotlina na reliéfnej mape

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29  KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 508. (po bulharsky)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  KADIJSKA, Taňa; BLAŽEVA, Elena; SAVOVA, Mariana. Enciklopedija Sofia. Sofia : Bălgarska akademija na naukite - Naučnoinformacionen centăr "Bălgarska enciklopedija" - Knigoizdatelska kăšta "Trud". 2017. 420 s. ISBN 9549384921. S. 296. (po bulharsky)
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24  MIČEV Nikolaj; MICHAJLOV, Cvetko; VAPCAROV, Ivan; KIRADŽIEV, Svetlin. Geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Izdatelstvo "Nauka i izkuzstvo". 1980. 564 s. ISBN 9532672611. S. 456. (po bulharsky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Sofijska kotlovina**