Hatšepsut

Obdobie panovania18. dynastia1479 – 1458 (±20) pred Kr.(**Schneider**: 1467 – 1445, **Shaw** a **Baines**: 1473 – 1458, **Bareš**: 1479 – 1457)**Vlastné meno**

(Reov syn) Hatšepsut (*ḥ3.t-šps.wt*)   
Prvá z dám

**Trónne meno**

Maatkare (*m3ˁ.t-k3-rˁ*)   
Spravodlivosť a duchovná sila Rea

**Horovo meno**

(Hor) Veseretkau (*wsr.t-k3.w*)   
Hojnosť duchovných síl

**Meno Oboch paní**

Vadžetrenput (*w3ḏ.t-rnp.wt*)   
Prosperujúca vekom

**Meno Zlatého Hora**

Neceretchau (*nṯr.t-ḫˁw*)   
S božským zjavením

**Karnacký zoznam kráľov**

**Ø**: Hatšepsut-chenemetamun (*ḥ3.t-šps.wt-ẖnm.t-imn*)   
Prvá z dám, Amonovo objatie

|  |  |
| --- | --- |
| Grécke formy mena | Αμενσις (Manetó, SIA) |
| Iné formy mena | Hatšepsovet, Amesse, Hashepsowe, Hatasu, Hatchepsut, Makare, Makere (moderné varianty) |

**Hatšepsut** alebo **Hatšepsovet** bola kráľovná v starovekom Egypte. Patrila do 18. dynastie a bola v poradí piatym faraónom tejto dynastie. Vládla v rozmedzí približne 1479 – 1458 pred Kr.

Mnohí ju považovali za prvú kráľovnú v histórii a zároveň prvú ženu, ktorá sa stala faraónom. Obidve tieto prvenstvá však patria kráľovnej Neitokret (Nitokretoj, Nitokris) zo 6. dynastie.

Život
-----

Bola dcérou Thutmosa I. a jeho manželky kráľovnej Ahmose. Po smrti svojho otca v roku 1492 pred Kr. sa vydala za svojho polovičného brata Thutmosa II. a získala tak titul *Kráľovná*. So svojím manželom mala iba dve dcéry, Nefrure a Meritre. Po smrti manžela bola ako teta a macocha budúceho faraóna ustanovená do úradu faraóna. Bola vládnucou kráľovnou, to znamená nie iba kráľovou manželkou. Keďže so ženou na tróne nerátali, titulovala sa ako „kráľ", hovorila o sebe v mužskom rode a dávala sa zobrazovať s panovníckou „božskou bradou". Vláda kráľovnej Hatšepsut nebola nešťastná: pretože neviedla žiadne vojny, iba jednu menšiu na zabezpečenie južných hraníc Egypta v Núbii. O to horlivejšie sa venovala vnútornému rozvoju krajiny. Za hlavného poradcu vybrala architekta (volal sa Senenmut a bol pre ňu určite viac ako obyčajným dvorským hospodárom) a zamerala sa predovšetkým na stavebnú činnosť. Dala s veľkými nákladmi dokončiť obnovu miest a chrámov zničených za dlhej okupácie krajiny ázijskými Hyksósmi, podporovala budovanie zavlažovacích zariadení, ťažbu v baniach a lomoch, rozvoj kovovýroby.

Stavby
------

Hatšepsut sa významne pričinila o výstavbu a výzdobu hlavného mesta Vasetu (Téby), konkrétne v chráme Karnak. Predstavuje ich krásne zachovaný ôsmy pylón, ktorého výstavbu začal už Thutmose I. ďalej východná časť chrámu a jeho vonkajší (tretí) ohradný múr, kaplnka pri chráme boha Moncua a iné. Hlavne to boli však štyri obelisky z asuánskej ružovej žuly za štvrtým pylónom stále tam stojí aj jeden najvyšší v Egypte so svojimi 29,5 metrami. Prvenstvo si však zabezpečil jej zádušný chrám v *Dér el-Bahrí*, ktorý je vybudovaný v skale priamo pod obrovským skalným útesom. Je vybudovaný na troch obrovských umelých terasách. Na západnej strane prilieha k chrámu kaplnka bohyne Hathor s 24 stĺpmi, na východnej kaplnka boha Anupa s 12 stĺpmi a otvorený Slnečný chrám boha Re-Horachteja s mohutným podstavcom pre obelisk. Množstvo ďalších Hatšepsutiných stavebných pamiatok sa zachovalo aj na iných miestach starého Egypta. Medzi najpozoruhodnejšie patrí chrám bohyne Pachet v *Bení Hassane* a pozostatky Horovho chrámu vo *Wadí Halfepri* druhom nílskom katarakte. Na Pachetinom chráme unikol Thutmosovej pozornosti veľký 42-riadkový nápis, ktorý je cenným historickým dokumentom, pretože Hatšepsut na ňom uvádza zoznam miest a chrámov, ktoré dala obnoviť po spustošení za hyksóskej nadvlády.

Archeológia
-----------

Hrobku Hatšepsut objavil Th. M. Davis v Údolí kráľov. Má zo všetkých tamojších hrobiek najdlhšiu vstupnú chodbu (vyše 200 metrov). Našiel sa v nej Hatšepsutin sarkofág a vedľa neho aj sarkofág jej otca Thutmosa I.. Kým ešte Hatšepsut nebola vládnucou kráľovnou, začala si budovať hrobku v Údolí kráľovien. Jej sôch sa zachovalo pomerne málo, lebo z najväčšej časti padli za obeť pomste Thutmosa III. Niekoľko sôch stojí dodnes na pôvodnom mieste v *Dér el-Bahrí*, iné sú v Egyptskom múzeu v Káhire a jedna z čiernej žuly v Asuánskom múzeu. Na niektorých má síce „božskú bradu", ale pritom aj ženské črty, napríklad drobnú tvár s nádychom úsmevu.

Externé odkazy
--------------

* SPŠH Košice Zdroj, z ktorého (pôvodne) čiastočne čerpal tento článok

  


|  |
| --- |
| Hatšepsut**18. dynastia** |
| Vladárske tituly |
|
| Predchodca**Thutmose II.** | **Egyptský faraón**1479 pred Kr. – 1458 pred Kr. | Nástupca**Thutmose III.** |

Autoritné údaje: * BnF: 11943631b
* GND: 118546732
* ISNI: 0000 0000 9518 9141
* LCCN: n79075097
* NK ČR: jn20020619003
* VIAF: 67741469
* WorldCat: lccn-n79075097