**Aspremontovci** (Aspremont) alebo staršie **Apremontovci** (Apremont) je rod pochádzajúci z územia dnešného Belgicka, pričom okolo roku 1200 časť rodu prešla do Lotrinska a ako grófi tam vlastnili panstvo. 

Kniežacia línia de Amblisse (dol. 1323) vymrela začiatkom 15. storočia. Prvá zmienka o rode siaha do 12. storočia. Spomína sa tam istý Gobert d'Aspremont ako svetský svedok v listine z roku 1131. Do Uhorska sa rod dostal v 60. rokoch 17. storočia vo vojenskej službe a neskôr manželským zväzkom cisárskeho generála Ferdinanda Goberta a Julianou Barborou Rákociovou.

Dejiny rodu
-----------

Vznik rodu sa datuje do 12. storočia kde sa darovacej listine cisteriánského opáta Christophe Buntken z roku 1131 sa spomína Gobert d'Aspremont ako svetský svedok. Gobert V. d'Aspremont bol menovaný kráľom Ľudovítom IX. (známym aj ako Svätý Ľudovít) do barónského stavu a jeho potomkovia neskôr niesli titul grófov z Aspremontu a Amblise et Dun. Hrad Apremont bol v 12. storočí prestavaný pánom Aspremont-Briey na izolovanej hore neďaleko mesta Commercy, bol hlavným mestom barónie, ktoré patrilo do jurisdikcie biskupstva Metzu. Toto ovládané územie Aspremontovcami zahrňovalo asi 280 miest a dedín.

Dňa 24. marca 1354 bol postavený zámok v barónstve d'Aspremont cisárom Karol IV. ktorý mu udelil určité množstvo kráľovských práv. V roku 1357 mu zase udelil niekoľko zvrchovaných práv, vrátane práva na legitimizáciu bastardov, razenie mincí a vytváranie tabelácií.

Rod sa v čase tridsaťročnej vojny dostal do Čiech, odkiaľ sa premiestila do Uhorska línia Aspremont–Linden, ktorá sa vyčlenila z rodu Aspremont – Reckheim. Manželským zväzkom cisárskeho generála Ferdinanda Goberta (\* okolo 1645 – † 1708) s Julianou Barborou Rákociovou (\* 1669 – † 1717), sestrou Františka II. Rákociho získali časť skonfiškovaných rákociovských majetkov, panstvo Makovica a Veľký Šariš. V roku 1687 sa stal plukovníkom bratislavského pluku. Za zásluhy a vernosť mu Leopold I. udelil 29.11.1694 indigenát. O rok neskôr sa stal kráľovským radcom a komorníkom a v roku 1696 zemplínskym županom. Syn Karol Gobert (manž. kň. Terézia Eszterházy) mal troch synov, v Uhorsku zostal iba Ján Nepomuk Gobert, ktorý získal v roku 1765 indigenát a panstvo Lednické Rovne.  Roku 1769 odkúpil gróf Ján Nepomuk Gobert I. (\* 1732 – † 1805) erdödiovský park (dnešná Medická záhrada) v Bratislave a dal v ňom postaviť pavilónový palác v barokovom štýle (dnes sídlo dekanátu Lekárskej fakulty UK). Bol kráľovským radcom a od roku 1807 komandérom rádu Maltézskych rytierov. Ján udržal aj veľké rodové majetky v Trenčianskej, Gemerskej, Boršodskej a Turnianskej stolici. V Boršode a Gemeri mu patrilo po 15 obcí a Turnianskej stolici až 25.  Posledným mužským členom rodu bol Ján Nepomuk Gobert II. (\* 1757 – † 1819).  Jánom Nepomukom Gobertom uhorská línia rodu vymrela po meči.

Známi príslušníci rodu
----------------------

* Gobert Ier d’Apremont (cca\*1027 – †1061), prvý spomínaný člen rodu
* Albert d'Apremont (\*1030 – †1114), barón d'Aspremont
* Gobert II. d’Apremont (\*1052 cca – †1095/1096), v roku 1084 sa zúčastnil sa v bitke pri Verdun, 10891090 založil Apremontské grófstvo
* Gobert III. d'Apremont (\*1103 – †1141/1157), známy aj ako *Gobert de Briey*,
* Gobert IV. d'Apremont (\*1127 – †1162/63), gróf
* Gobert V. d'Apremont (\*1140 – †1190), barón, gróf d'Aspremont a Amblise et Dun
* Geoffroi I. d'Apremont (\*1162 – †1222), gróf d'Aspremont a Amblise et Dun
* blahoslavený Gobert VI. d'Apremont (\*1187/1191 – †1263), cisterciánský mních, jeho hrobka je v opátstve vo Villers la Ville (Belgicko)
* Gobert VII. d'Apremont (\*1217 – †1279), gróf d'Aspremont a Amblise et Dun, zučastnil sa krížovej výpravy s kráľom Ľudovítom IX.
* Geoffroi III. d'Apremont (\*1255 – †1302), gróf d'Aspremont a Amblise et Dun,
* Ján Nepomuk Gobert d’Aspremont-Lynden (\*1732 – † 11805), postavil letný palác v dnešnej Medickej záhrade Bratislave, po Rákociovcoch zdedil kaštieľ v Lednickych Rovniach
* Ferdinand Charles Gobert d’Aspremont-Lynden (\*1689 – † 1772), vojenský veliteľ, poľný podmaršál, člen Dvorskej vojnovej rady, rytier Rádu Zlatého rúna.

Erb rodu
--------

Aspremont Juliana Barbara, rodená kňažná Rákoczy, 1693 Košice.
Za najstaršiu podobu erbu sa považuje zlatý kríž v červenom doprava naklonenom štíte. Klenotom je červený šesťhranný vankúš so zlatým krížom v korune. Na cípoch je po zelenom pávom pere. Prikrývadlá sú zlato-červené po oboch stranách. Barónsky erb je takmer zhodný. V červenom štíte sa nachádza zlatý kríž, v jeho strede je modrý štít s pravou striebornou orlicou. Klenotom je šesťhranný červený vankúš so zlatým lemom, na cípoch je po zelenom pávom pere. Prikrývadlá sú strieborno-červené po oboch stranách. Grófskym ríšskym variantom je v modrom korunovanom štíte pravá strieborná orlica s červeným štítkom so zlatým krížom. Štítonosičmi sú lesní muži s kyjakmi a bedernými rúškami z lístia. Kráľovský hermelínovo-purpurový stan s ríšskymi čiernymi orlicami na purpure má dve prilby, pravým klenotom je privrátená strieborná vyrastajúca orlica, ľavým na korune sediaci privrátený čierny pes. Ferdinand Gobert odtlačil v roku 1686 pečať so štvrteným štítom so srdcovým štítkom. V prvom a štvrtom červenom poli sa nachádza zlatý kríž so stredovou linkou, v druhom a treťom zlatom červený lev. V srdcovom štítku je strieborná pravá orlica. Na štíte je listová korunka, štít je v hermelínovom stane, po bokoch má po tri ľavé a tri pravé orlice. Pečať Juliany Barbory, manželky Ferdinanda Goberta, je aliančná. Štít manžela je identický s jeho pečaťou, vľavo je štít s Rákoczyovským erbom. Medzi štítmi sa hore nachádza puti a nad ním je na korune zavesený hermelínový plášť. Erb má tri klenoty: v prvom v korune stojí ľavá strieborná orlica, druhým je sediaci čierny pes so strieborným obojkom (niektoré línie zlatý), tretím z koruny vyskakujúci červený lev. Prikrývadlá sú strieborno-modré po oboch stranách, zlato-červené a zlato-červené.

Galéria
-------

* Aspremontovský palác v BratislaveAspremontovský palác v Bratislave
* Hrobka na pamiatku blahoslaveného Gobert VI d'Aspremont Lynden, Opátstvo vo Villers la Ville (Belgicko) pri vchode do kaplnky, vpravo od transeptu opátskeho kostola.Hrobka na pamiatku blahoslaveného Gobert VI d'Aspremont Lynden, Opátstvo vo Villers la Ville (Belgicko) pri vchode do kaplnky, vpravo od transeptu opátskeho kostola.
* Pohrebná nápis Pont-à-Mousson v kostole Saint-Martin: na pamiatku Esther d'ApremontPohrebná nápis Pont-à-Mousson v kostole Saint-Martin: na pamiatku Esther d'Apremont

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6  PONGRÁCZ, Denis. *Atlas osobných pečatí*. 1. vyd. Bratislava : JUDr. M. Trstenský vl.n. 2019. ISBN 9788057011941. S. 17,18.
2. ↑   *Wikiwix's cache* [online]. archive.wikiwix.com, [cit. 2020-01-22]. Dostupné online.
3. ↑   *Aspremont-család. | A Pallas nagy lexikona | Kézikönyvtár* [online]. www.arcanum.hu, [cit. 2020-01-22]. Dostupné online.
4. ↑   *Aspremontovci* [online]. Encyclopaedia Beliana, [cit. 2020-01-18]. Dostupné online.
5. ↑   *Aspremont család. (Linden gróf). | Nagy Iván: Magyarország családai | Kézikönyvtár* [online]. www.arcanum.hu, [cit. 2020-01-22]. Dostupné online.

Literatúra
----------

* Béla Kempelen: *Magyar nemes családok*
* *Encyclopaedia Beliana*, ISBN 978-80-89524-30-3. [cit. 2019-07-23]. Dostupné na internete:

Pozri aj
--------

* Aspremontov letný palác
* Ján Nepomuk Gobert d’Aspremont-Lynden
* Ferdinand Charles Gobert d’Aspremont-Lynden

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Aspremontovci**

Externé odkazy
--------------

* Aspremontovci
* Aspremontovci (po maďarsky)

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Aspremontovci na francúzskej Wikipédii.*

*