recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Rádio MAX** bola slovenská regionálna komerčná rozhlasová stanica. Hralo hudbu od 80. rokov až po súčasnosť.

História
--------

Rádio začalo vysielať v novembri 1999 na frekvencii 98,7 MHz. Prvé štúdio bolo zriadené v Nových Zámkoch. V prvých rokoch svojej existencie takmer vôbec nevysielalo moderovaný program. Okrem niekoľkých krátkych spravodajských blokov denne, dvoch moderovaných špeciálok a nahovorených reklamných blokov v jeho programe nebolo žiadne hovorené slovo. Po štyroch rokoch pôsobenia rádio Max prešlo na moderované vysielanie, získalo individuálne koordinovanú frekvenciu v Nitre, a presťahovalo sa z novozámockých priestorov do Nitry. Od januára 2005 vysielalo radio.MAX aj v Nitre na frekvencii 101,0 MHz. Vysielanie ukončilo na konci februára 2019.

Vysielanie
----------

Vysielacia štruktúra radia.MAX bola počas dňa rozdelená do 5 programových celkov:

07:00 – 10:00 : *Max ráno* – ranný program
10:00 – 13:00 : *Max siesta* – doobedno-poobedný program
13:00 – 16:00 : *Ranná šou od jednej do štvrtej poobede* – poobedný dynamický program
17:00 – 18:00 : *Maxim Top Hits* – každodenný hudobný program
18:00 – 19:00 : *Koncert na želanie*
19:00 – 07:00 : Max&Music – nemoderované hudobné vysielanie

Moderátori
----------

Mišo Malicher, Mišo Kožuch, Šalvia, Retro, Mary, Vlado, Fero Kabát

Kaviareň
--------

1. apríla 2008 radio.MAX otvorilo na Párovskej ulici 2 v Nitre svoje nové štúdio, ktoré bolo priamo prepojené s verejnou kaviarňou. Návštevníci mali tak možnosť vidieť ON AIR vysielanie na vlastné oči.

Vysielače
---------

Slovensko: Rádio MaxNR
NZ
Sieť vysielačov rádia Max (október 2016)


| Frekvencia MHz | Vysielač |
| --- | --- |
| 98,7 | Nové Zámky - tepláreň |
| 101,0 | Nitra - mesto, komín Ferrenit |
|

Referencie
----------

1. ↑  www.radia.sk. *Rádio Max sa náhle rozlúčilo s poslucháčmi a stíchlo* [online]. radia.sk, 2019-03-01, [cit. 2019-03-03]. Dostupné online.
2. ↑  Info o rádiu

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka stanice
* Počúvanosť
* Pokrytie rádia

| * z
* d
* u
Rozhlasové stanice na Slovensku |
| --- |
| Stanice SRo | 
* ▉ Slovensko
* ▉ \_FM
* ▉ Devín
* ▉ Regina
* ▉ Patria
* ▉ RSI
* ▉ Klasika/Pyramída
* ▉ Litera
* ▉ Junior

 |
| Multiregionálne stanice | 
* Rádio 7
* Best FM
* Dobré rádio
* Europa 2
* Expres
* Fun
* Melody
* Lumen
* Rock
* Vlna

 |
| Regionálne stanice | 
* Beta
* Frontinus
* Goldies
* Košice
* Liptov
* Mária
* Mirjam
* Rebeca
* SiTy
* Sky
* Šírava
* Trnavské
* Viva
* WOW
* Záhorácke

 |
| Lokálne stanice | 
* Aetter
* BB FM
* Modra
* New Model
* Piešťany
* The End
* Topoľčany

 |
| Internetové stanice (výber) | 
* Dychovka
* Extra
* G-Radio
* Janko Hraško
* Kiks
* Rusyn FM
* Slobodný vysielač

 |
| Študentské stanice | 
* TLIS

 |
| Zaniknuté stanice (výber) | 
* Aktual
* Aligator
* Anténa
* Anténa Rock
* Bratislavské
* DCA
* Hey!
* Jazz
* Kiss
* Max
* Okey
* Prešov
* Ragtime
* Roma
* Sever
* Slobodný slovenský vysielač
* Superádio
* Šport
* Twist
* Viva
* Yes
* Zet

 |
Kristus Kráľ v nemeckom Thuine
**Ježišu, Kráľu** je slovenská duchovná oslávna pieseň k Ježišovi Kristovi. V Jednotnom katolíckom spevníku je označená číslom 498. Jej melódiu zložil slovenský skladateľ Mikuláš Schneider-Trnavský, zostavovateľ Jednotného katolíckeho spevníka.

V Česku je jej ekvivalent pieseň *Ježíši, Králi*, ktorá má v Jednotnom kanonciále číslo 707.

Text
----

**1.** Ježišu, Kráľu neba i zeme,

tebe sa klania anjelov chór, 

velebnosť tvoju v hymnách a piesňach 

vyznáva svätých i svätíc zbor. 

Ukrývaš svoju tvár vo Sviatosti,

lež viera zrie ju tu oslávenú, 

preto my Bohu vo svätostánku

vzdávame úctu a poklonu.

  

**2.** Ježišu, Kráľu neba i zeme, 

blažených duší opojenie, 

zo srdca tvojho osláveného 

plynie im večné potešenie. 

Skrývaš ho pred nami vo Sviatosti, 

túžime za tebou, nebeský zdroj. 

Ježišu, Kráľu neba i zeme, 

so Srdcom svojím nás večne spoj.

  

**3.** Ježišu, Kráľu neba i zeme, 

z lásky k nám telom učinený, 

kam siaha okraj pevniny, mora, 

zneje spev chvály rozochvený. 

Ráč prijať láskavo pieseň našu, 

ktorú ti zo srdca tu spievame, 

požehnaj za to nám telo, dušu, 

ktorú ti, Pane, oddávame.

  

**4.** Ježišu, Kráľu neba i zeme, 

ty si nás krvou svojou spasil, 

ó, kraľuj v srdciach veriacich svojich,

vieru v nás oživ, vieru posiľ. 

Veríme v teba, že ty si Boh náš, 

že si cesta naša i život náš; 

k tvojmu sa Srdcu láskou vinieme,

ty v sebe živý zdroj pravdy máš.

  

**5.** Ježišu, Kráľu neba i zeme,

v kráľovstvo svoje povolaj nás,

až dokončíme púť žitia svojho,

až sa pominie, pozemský čas.

Daj nech k nám príde kráľovstvo tvoje,

v ktorom niet bolestí, nijakých bied,

kde namiesto sĺz a tône smútku,

oblaží verných radostí kvet.

  

**6.** Ježišu, Kráľu neba i zeme,

rodinám všetkým pokoj svoj daj,

srdciam daj svornosť a svätú lásku,

zo Srdca svojho nám vylievaj!

Plameňom lásky tie srdcia zapáľ,

z ktorých už vyhynul jej čistý zdroj,

by vo vernosti a v čistej láske v Rodine svätej,

mali svoj vzor.

  

**7.** Ježišu, Kráľu neba i zeme, 

ó kraľuj v Cirkvi, čos´ založil,

aby nás viedla v tie strany nebies,

ktoré si z lásky k nám pripravil;

nauč nás láske k tej matke dobrej,

ktorá nás spravuje, dietky svoje,

daj jej moc, silu by premáhala

nástrahy pekla, jeho roje.

Refernecie
----------

1. ↑   *Jednotný Katolícky Spevník, pieseň číslo 498* [online]. www.ejks.sk, [cit. 2019-04-24]. Dostupné online. Archivované 2021-06-25 z originálu.
2. ↑   *JKS - Jednotný katolícky spevník* [online]. www.nws.sk, [cit. 2019-04-24]. Dostupné online.
3. ↑  VRABLEC, Štefan (zostavovateľ). *Od srdca k Srdcu*. II. vyd. Rím : Slovenský ústav svätého Cyrila a Metoda v Ríme, 1986. S. 307  –  308.
4. ↑  KYSUCKÝ, J. P. (zostavovateľ). *Nebeské kvietky*. XVII. vyd. Bratislava : Spolok svätého Vojtecha, Trnava v Cirkevnom nakladateľstve, Bratislava, 1970. S. 212  –  213.

Externé odkazy
--------------

* Nahrávka piesne Ježišu, Kráľu od Františka Beera na Youtube
Vlajka výboru
Vlajka výboru (1949-2016)
Mapa piatich severokórejských provincií podľa Južnej Kórei
Mapa oficiálneho administratívneho členenia Kórejskej republiky (Južnej Kórei) z jej pohľadu.
**Výbor pre päť severokórejských provincií** je orgán juhokórejskej vlády, ktorý spadá pod ministerstvo bezpečnosti a verejnej správy.

Bol založený v roku 1949 a je oficiálne zodpovedný za správu piatich kórejských provincií severne od demarkačnej línie medzi Severnou a Južnou Kóreou, keďže juhokórejská vláda formálne tvrdí, že je jedinou legitímnou vládou celej Kórey. Prezident Južnej Kórei vymenúva guvernérov pre každú z týchto piatich provincií, no ich úloha je prevažne symbolická.

Výbor napriek svojmu názvu nehrá úlohu vo vzťahoch Severnej a Južnej Kórei. Tieto záležitosti rieši ministerstvo zjednotenia.

Zoznam piatich severokórejských provincií
-----------------------------------------

| Provincia | Vlajka | Hlavné mesto |
| --- | --- | --- |
| Severný Hamgjong |  | Čchongdžin |
| Južný Hamgjong |  | Hamhung |
| Hwanghä |  | Hädžu |
| Severný Pchjongjang |  | Sinuidžu |
| Južný Pchjongjang |  | Pchjongjang |

Juhokórejské provincie s územím v Severnej Kórei
------------------------------------------------

Dve juhokórejské provincie, Kjonggi a Kangwon, majú oficiálne časť svojho územia v Severnej Kórei. Vláda Južnej Kórei považuje ich guvernérov za hlavu celej provincie, vrátane severných častí.

* Provincia Kjongii: Käsong, okresy Käpung a Jangdan
* Provincia Kangwon: okresy Kimhwa, Ičchon, Tongčchon, Pchjonggang a Höjang

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Výbor pre päť severokórejských provincií na anglickej Wikipédii.*

| * z
* d
* u
KOR Administratívne členenie Kórejskej republiky |
| --- |
| Špeciálne mesto (1) | 
* Soul

 |
| Mesto so špeciálnou samosprávou (1) | 
* Sedžong

 |
| Metropolitné mestá (6) | 
* Pusan
* Tägu
* Inčchon
* Kwangdžu
* Tädžon
* Ulsan

 |
| Provincie (8) | 
* Kjonggi
* Kangwon
* Severný Čchungčchong
* Južný Čchungčchong
* Severná Čolla
* Južná Čolla
* Severný Kjongsang
* Južný Kjongsang

 |
| Provincia so špeciálnou samosprávou (1) | 
* Čedžu

 |
| Päť severokórejských provincií (5) | 
* Severný Hamgjong
* Južný Hamgjong
* Hwanghä
* Severný Pchjongjang
* Južný Pchjongjang

 |
| **^1** Provincie formálne vyhlásené Kórejskou republikou (Južnou Kóreou) na území KĽDR (Severnej Kórei), ktoré si nárokuje. |
***Roadwork*** je tretí román Stephena Kinga publikovaný pod pseudonymom Richard Bachman, vydaný v roku 1981 v mäkkej väzbe. V roku 1985 vyšiel v mäkkej a v tvrdej väzbe ako súčasť antológie *The Bachman Books*. Román zatiaľ nebol preložený do slovenčiny, v českom preklade vyšiel pod názvom "Srovnáno se zemí".

Kniha bola napísaná už v roku 1976 veľmi skoro potom, ako Kingova matka zomrela na rakovinu. King sa pokúsil napísať seriózny román, no podľa čitateľov jeho kníh to dopadlo biedne a ide o najhorší román napísaný pod pseudonymom.

Román je venovaný pamiatke Charlotte Littlefieldovej.

Obsah
-----

Preskočiť obsah diela **Upozornenie.** Článok alebo jeho časť prezrádza zápletku, pointu alebo rozuzlenie diela!

 Opis zápletky alebo rozuzlenia príbehu sa tu končí.

Zaujímavosti
------------

V románe je spomínaná práčovňa Blue Ribbon Laundry. Tá istá práčovňa sa objavuje v románe *Carrie* a v poviedke The Mangler (Mangel) zo zbierky *Night Shift*. Charlotte Littlefieldová, ktorej je kniha venovaná je v románe *It* učiteľkou na strednej škole vo fiktívnom meste Derry. Harry Jones, pracovník z Blue Ribbon Laundry vystupuje v románe *Cujo*.

Referencie
----------

1. ↑   *Archivovaná kópia* [online]. [Cit. 2013-07-12]. Dostupné online. Archivované 2006-11-05 z originálu.

Externé odkazy
--------------

* Stephen King's Official Page (po anglicky)
**Ďalekohľad** (*Telescopium*) je jedno z 88 súhvezdí modernej astronómie. Zaviedol ho francúzsky astronóm Nicolas-Louis de Lacaille, ktorý pomenoval veľa súhvezdí zavedených po 16. – 17. storočí. Pôvodne predstavovalo veľký ďalekohľad spolu s pasážnikom.

Hviezdy a objekty
-----------------

| Hviezda | Meno | Hviezdna veľkosť |
| --- | --- | --- |
| α Tel | α Tel | 3,49m |
| ζ Tel | ζ Tel | 4,1m |
|

Najjasnejšia hviezda alfa Telescopii je modrobiely podobor s povrchovou teplotou 18 400 K. Hľadíme na neho zo vzdialenosti asi 250 ly. Neďaleko alfa Tel, takmer presne východne, sa nachádza optická dvojhviezda piatej magnitúdy delta 1/delta 2 Telescopii. Dunlop 227 je dvojhviezda na južnom okraji súhvezdia. RR Telescopii, nepravidelná premenná hviezda, má extrémne rozpätie magnitúd: od 6,5 do 16,5.

Hoci súhvezdie je blízko Mliečnej cesty a jej najredšie časti dokonca prechádzajú jeho západnou časťou, na pozorovanie toho v ňom veľa nie je. Najlepším pozorovateľským objektom je guľová hviezdokopa NGC 6584 s magnitúdou 9,2. Ďalekohľad obsahuje množstvo slabých galaxií, z ktorých je najlepšie pozorovateľná eliptická galaxia NGC 6868. Na temnej oblohe mimo miest je možné 20-centimetrovým ďalekohľadom pozorovať asi 30 ďalších galaxií, ale všetky sú slabé.

Poloha
------

Obrazec súhvezdia sa zvykne zakresľovať ako malý, skoro pravohulý trojuholníček tvorený hviezdami alfa, zéta a epsilon Telescopii. Stretneme sa aj s verziou, v ktorej sú okrem spomenutého trojuholníčka spojnice zakreslené aj od zéty k lambde, ďalej ku ksí, iote, a vracajú sa k alfe. Tak či onak je však súhvezdie veľmi ťažko identifikovateľné. Základný trojuholníček sa dá nájsť pomocou chvosta Škorpióna – ukazujú naň hviezdy lambda, kappa a iota Scorpii. Celé súhvezdie je vidtieľné od 33° severnej zemepisnej šírky, kde večer kulminuje v júli až v auguste.

| * z
* d
* u
88 súhvezdí modernej astronómie |
| --- |
| 
* Andromeda
* Baran
* Blíženci
* Býk
* Cefeus
* Centaurus
* Ďalekohľad
* Delfín
* Drak
* Eridanus
* Fénix
* Had
* Hadonos
* Havran
* Herkules
* Hodiny
* Holubica
* Hydra
* Chameleón
* Indián
* Jašterica
* Jednorožec
* Južná koruna
* Južná ryba
* Južný kríž
* Južný trojuholník
* Kasiopeja
* Kompas
* Koník
* Korma
* Kozorožec
* Kružidlo
* Kýl
* Labuť
* Lev
* Lietajúca ryba
* Líška
* Lýra
* Maliar
* Malý lev
* Malý pes
* Malý medveď
* Mečiar
* Mikroskop
* Mucha
* Oktant
* Oltár
* Orión
* Orol
* Panna
* Pastier
* Páv
* Pec
* Pegas
* Perzeus
* Plachty
* Pohár
* Poľovné psy
* Povozník
* Pravítko
* Rajka
* Rak
* Ryby
* Rydlo
* Rys
* Severná koruna
* Sextant
* Sieť
* Sochár
* Stolový vrch
* Strelec
* Šíp
* Škorpión
* Štít
* Trojuholník
* Tukan
* Váhy
* Veľký pes
* Veľká medvedica
* Veľryba
* Vlasy Bereniky
* Vlk
* Vodnár
* Vodný had
* Výveva
* Zajac
* Žeriav
* Žirafa

 |
Nádasdy de Nádasd et Fogarasföld František, 1638 Šárvár
**František II. Nádašdy** (maď. II. Nádasdy Ferenc) (\* 14. január 1622, Čachtice – † 30. apríl 1671, Viedeň) bol jeden z najbohatších zemepánov v Kráľovskom Uhorsku, župan Vašskej stolice, kráľovský dvormajster, krajinský sudca i tajný radca.

Život
-----

Narodil sa v protestantskej rodine. Pastori vypestovali v ňom záujem o vzdelanie, zaujímali ho hlavne dejiny Uhorska a tiež teológia. Krátky čas študoval v Siene. 

Mal veľké majetky a jeho príjmy v tom čase dosahovali až 200 000 zlatých. 16. novembra 1633, ako jedenásťročný, sa po smrti svojho otca († 15. október 1633) stal hlavným županom Vašskej stolice. V roku 1643 konvertoval na katolícku vieru. V roku 1645 sa stal kráľovským radcom, v roku 1646 hlavným dvorným správcom a v roku 1664 krajinským sudcom, hlavným županom v Zale a Šomode, tajným radcom. 

V tej dobe stále viac rozširovali Turci svoju moc v slovenskej časti Kráľovského Uhorska, preto boli časté bojové potýčky, na ktorých sa František často zúčastňoval. Zúčastnil sa aj slávnej bitky pri Mogersdorfe a Svätom Gottharde 1. augusta 1664, kde boli Turci po prvýkrát porazení.

Bol jedným z organizátorov sprisahania vedeného Františkom Vešelénim. Toto však bolo prezradené a on bol odsúdený na trest smrti sťatím a popravený vo Viedenskom Novom Meste (Wiener Neustadt). Spolu s ním popravili aj ďalších účastníkov sprisahania Petra Zrínskeho a Františka Krištofa Frankopana. Jeho telo previezli do augustiniánskeho kláštora, ktorý založili Nádašdyovci, v Léke a pochovali do rodinnej krypty. Po smrti celý Nádašdyho majetok prepadol v prospech cisára Leopolda I.

Rodina
------

* *Rodičia*:Pavol Nádašdy a Judita Révaiová
* *Manželka*: Anna Juliana Esterháziová, (28. február 1630 – † 22. január 1669 Pottendorf) dcéra grófa Mikuláša Esterháziho de Galanta a Kristíny Nyariovej de Bedeg s ktorou sa zosobášil 6. februára 1644.

Mali spolu 12 detí:

* František III. Nádašdy (*Manž*.: Rozália Rebeka von Schrattenbach)
* Mikuláš Nádašdy
* Pavol Anton Nádašdy (*Manž*.: Mária Anna von Gilleis)
* Štefan Nádašdy (*Manž*.: Mária Tököli)
* Ladislav Nádašdy (*Biskup*)
* Michal Nádašdy
* Tomáš Nádašdy (*Manž*.: Kristína Draškovičová)
* Alžbeta Kristína Nádašdy (*Manž*.: Mikuláš Draškovič)
* Mária Terézia Nádašdy (*Manž*.: Ján Anton Pálfi)
* Mária Magdaléna Nádašdy (*Manž*.: Ján Draškovič)
* Uršula Nádašdy
* Juliana Nádašdy

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **František II. Nádašdy**

Autoritné údaje: * BnF: 10590777d
* GND: 119071479
* ISNI: 0000000078289941
* LCCN: n2007006273
* NK ČR: jn20000604149
* PIM: PIM86427
* VIAF: 254183540
* WorldCat: lccn-n2007006273
**Kalypso** alebo **Kalypsó** (starogr. *Καλυψώ* – *Kalypsó*, lat. *Calypso*) bola grécka maliarka na prelome 3. a 2. storočia pred Kr.

Grécka maliarka Kalypso tvorila okolo roku 200 pred Kr. Rímsky spisovateľ Plínius, ktorý sa vo svojich spisoch zmienil o niekoľkých gréckych maliarkach, uvádza, že medzi jej najznámejšie umelecké diela patrili portrétne obrazy *Starca*, artistu (alebo gladiátora) *Theodóra* a slávneho tanečníka *Alkisthéna*.

Niektorí odborníci o existecii starogréckej maliarky Kalypso pochybujú. Argumentujú tým, že táto postava vznikla po chybnej interpretácii Plíniovho latinského textu (Naturalis Historia, 35,147), v ktorom je Kalypso uvedená ako jedno z diel maliarky Eurény.

Referencie a bibliografia
-------------------------

1. 1 2  SCHMUCK, Hilmar. *Biographischer Index der Antike*. Berlin : Walter de Gruyter, 2001. 1073 s. ISBN 978-31-1095-441-8. S. 495. (po nemecky)
2. ↑  Paul Chrystal, Fonthill Media, 2017, *Women in Ancient Greece*
3. ↑  Plínius, *Naturalis Historia*, 35,147.
4. ↑  Anthony Corbeill, University of Virginia, *A New Painting of Calypso in Pliny the Elder*. Archivované 2018-04-21 na Wayback Machine

  

Autoritné údaje: * ULAN: 500109770
* VIAF: 96503749
**Jessica Cauffielová** (\* 30. marec 1976, Detroit, Michigan, USA) je americká herečka a speváčka. Je známa z filmov ako *Temná legenda 2* (2000) *Valentín* (2001), *Pravá blondínka* (2001), *Pravá blondínka 2* (2003), *Niekto to rád blond* (2004), *V zajatí rýchlosti* (2005) a *Ice Dreams* (2009).

Detstvo a mladosť
-----------------

Cauffielová sa narodila v Detroite, v štáte Michigan. Jej matka pracuje ako sociálna pracovníčka a otec je spisovateľ, scenárista, filmový a televízny producent. Cauffielová študovala na University of Michigan odbor hudobné divadlo a vokálny jazz, ktoré ukončila bakalárskym titulom. Pred ukončením vysokej školy spievala na výletnej lodi a v jazzových a bluesových kluboch.

Kariéra
-------

### Herectvo

Cauffielová začala svoju hereckú kariéru v divadlách Off-Broadway, v New Yorku. 

V roku 1999 debutovala vo filme, po boku Stevea Martina a Goldie Hawn vo filme *New York, New York alebo Sedliaci v meste*. V rovnakom roku hosťovala v dvoch epizódach televízneho seriálu *Frasier*, kde stvárnila priateľku Davida Hydea Pierceho. 

V roku 2000 si zahrala v komédii *Road Trip* a v horore Urban *Temná legenda 2*, kde si zahrala po boku hercov ako Jennifer Morrison, Matthew Davis, Anson Mount a Eva Mendes. 

V roku 2001 stvárnila postavu Margot v komédii *Pravá blondínka* a svoju rolu si zopakovala aj v druhej časti, natočenej v roku 2003. O rok neskôr, si zahrala v komédii *Niekto to rád blond*. 

V roku 2005 si zahrala vedľajšiu úlohu v komédii *Hádaj kto?* a v rokoch 2006 až 2007 hosťovala v televíznom seriáli *Volajú ma Earl*. 

V roku 2009 natočila krátky komediálny film *Bed Ridden*, pri ktorom sa podieľala aj na produkcii. Zahrala si v ňom po boku Joela Davida Moora, Alana Tudyka a Garretta Morrisa. 

V roku 2025 by mala mať premiéru film *Pravá blondínka 3*, v ktorom by mala účinkovať aj Cauffielová.

### Hudba

Cauffielová má vyštudovaný divadelný spev a klasickú západnú hudbu. Viac ako 20 rokov študovala a vystupovala v západných klasických, hudobných, divadelných, jazzových, popových, bluesových a východných vokálnych médiách. Vie hrať na klavír, gitaru a perkusie. 

10. marca 2004, v deň výročia Dňa tibetského povstania spolu so známym bollywoodskym perkusionistom a skladateľom Sivamanim, vystupovala v indickej Dharamshale pre 14. dalajlámu a približne 20 000 ďalších mníchov a návštevníkov z celého sveta. Nahrala a vydala album v Indii.

Súkromný život
--------------

Cauffielová je certifikovaná inštruktorka meditácie a jogy. Často navštevuje Indiu a Peru, hovorí niekoľkými jazykmi a praktizuje tradičnú šamanskú medicínu. Cauffielová nie je vydatá a má dcéru.

Referencie
----------

1. ↑   *Jessica Cauffiel Biography* [online]. marriedwiki.com, [cit. 2019-10-18]. Dostupné online.

Iné projekty
------------

Externé odkazy
--------------

* Jessica Cauffiel v Internet Movie Database (po anglicky)
* Jessica Cauffiel v Česko-Slovenskej filmovej databáze

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Jessica Cauffiel na anglickej Wikipédii.*

Autoritné údaje:
Ložiská vyrobené z nitridu kremičitého Si3N4.
**Keramický materiál** alebo **keramika** je anorganický tuhý materiál, vyrobený vysokoteplotnými chemickými reakciami z kremičitanov, hlinitokremičitanov, oxidov, nitridov, karbidov, boridov. Všeobecnými vlastnosťami keramických materiálov z chemického hľadiska je nereaktivita, z mechanických vlastností tvrdosť, vysoká tepelná stabilita a krehkosť a z elektrických nevodivosť. Ako tradičná keramika sú označované materiály na báze z (hlinito)kremičitanov (hlavne ílov) ako tehly, porcelán atď. (niektoré sú známe už od neolitu), ostatné materiály sa nazývajú technická alebo inžinierska keramika.

Keramický materiál obsahuje výnimočne jeden druh kryštalickej fázy, spravidla obsahuje viac keramických fáz:

* zvyšky nezreagovaných surovín, 1 alebo viac druhov kryštálov, vzniknutých žiarovými reakciami a často sklo, vzniknuté roztavením tavív a ostatných sklotvorných zložiek
* poslednou fázou býva fáza plynná, uzavretá v póroch

Referencie
----------

1. ↑  TILLEY, Richard. *Understanding Solids: The Science of Materials*. [s.l.] : Wiley, 2004. 616 s. ISBN 0-470-85276-3. Kapitola Metals, ceramics, polymers and composites, s. 159. (po anglicky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **keramické materiály**
**Attila Thewrewk-Pallaghy** (\* 3. marec 1901, Košice – † 1989, Neuilly-sur-Seine) bol uhorský právnik pôsobiaci vo Francúzsku.

Životopis
---------

Patril do šľachtickej rodiny. Bol docentom verejného práva a po páde Rakúsko-Uhorska a abdikácii Karola I. 13. novembra 1918 emigroval do Francúzska. Pallaghy sa neskôr vrátil žiť do Maďarska a pracoval na ministerstve obrany.

Po druhej svetovej vojne definitívne odišiel z Maďarska do Ríma a potom v roku 1949 do Paríža. Attila sa usadil v Neuilly-sur-Seine kde navštevoval maďarskú diaspóru v rámci rôznych spolkov, akými boli napríklad *Združenie slobodných Maďarov Maďarska*, *Združenie bojovníkov za slobodu* a *Uhorskú katolícku misiu*. Bol horlivým katolíkom a mal blízko ku kardinálovi Józsefovi Mindszentymu, prímasovi Maďarska.

Ako profesor Pallaghy pôsobil vo francúzskej televíznej spoločnosti O.R.T.F, kde hosťoval maďarské programy (tvorené od roku 1945). Okrem toho bol do 29. februára 1976 zmluvne viazaný vo výskumnom centre C.N.R.S.. Do dôchodku odišiel toho istého dňa. Spolupracoval aj s historikom Jeanom-Jacquesom Chevallierom, pre ktorého písal historické, biografické alebo tematické štúdie týkajúce sa Maďarska. Je členom Akadémie etických a politických vied. Sám je autorom knihy *Kontinuita práva v maďarskom právnom systéme* z roku 1953.

Pallaghy pozorne sledoval francúzsky politický život a podporoval gaullistický a potom giscardovský režim.

V rokoch 1967 – 1977 napísal v maďarskom jazyku svoje memoáre.

Literatúra
----------

* *Kontinuita práva v maďarskom právnom systéme*, 1953

Referencie
----------

1. 1 2 3 4 5 6  Archival Portal Europe. *23AR/1-23AR/37 – Fonds Attila Thewrewk-Pallaghy* [online]. archivesportaleurope.net, [cit. 2024-03-04]. Dostupné online. Archivované 2014-08-12 z originálu. (po francúzsky)
2. ↑  Archives nationales. *Thewrewk-Pallaghy, Attila (1901-1989)* [online]. Pierrefitte-sur-Seine: siv.archives-nationales.culture.gouv.fr, [cit. 2022-04-21]. Dostupné online. (po francúzsky)
3. 1 2  Archives de France. *Thewrewk-Pallaghy, Attila (1901-1989)* [online]. francearchives.gouv.fr, [cit. 2024-03-04]. Dostupné online. (po francúzsky)

Zdroj
-----

* Osobné dokumenty Attilu Thewrewk-Pallaghyho uchovávané vo francúzskom Národnom archíve v meste Pierrefitte-sur-Seine pod označením 23 AR: Dostupné online (archív)
* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Attila Thewrewk-Pallaghy na francúzskej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * ISNI: 0000000112513119
* VIAF: 163973274
Šablóna:Číselné soustavy**Grécke číslice** sú spôsob zápisu čísel pomocou písmen gréckej abecedy. Ide o príklad nepozičnej číselnej sústavy, podobne ako rímske číslice. Tj. hodnota čísla sa získa jednoduchým súčtom hodnôt použitých znakov, a preto je potrebné mať znaky nielen pre jednotky, ale aj desiatky, stovky a ďalšie rady.

V dnešnom Grécku sa používajú pri podobných príležitostiach ako rímske číslice na Slovensku, na bežné použitie sa používajú arabské číslice.

Popis
-----

Na rozdiel od rímskych číslic, grécke majú znak pre každú jednotku (1 – 9), desiatku (10 – 90) a stovku (100 – 900). Keďže má súčasná alfabeta len 24 písmen a pre prvé tri desiatkové rady je potrebných 27 rôznych symbolov, používajú sa aj tri historické písmená: digama ϝ (alebo stigma ϛ ) pre 6, koppa ϟ pre 90, a sampi ϡ pre 900. Pre tisícky sa používajú rovnaké symboly ako pre rád jednotiek, ale pred ne sa uvedie tzv. spodný znak pre grécke číslo, kód Unicode U+0375: ͵. Hodnoty jednotlivých znakov sa potom jednoducho sčítajú a tým získame hodnotu celého čísla. Príklady: σμϝʹ = 246 ; ͵βιαʹ = 2011.

Aby sa odlíšili čísla od textu, používali sa rôzne metódy: symbol ʹ (znak pre grécke číslo, kód Unicode U+0374) na konci čísla alebo vodorovná čiara („pruh") nad písmenami tvoriacimi číslo.

### Tabuľka hodnôt znakov

| Písmeno | Hodnota |  | Písmeno | Hodnota |  | Písmeno | Hodnota |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| α | 1 |  | ι | 10 |  | ρ | 100 |
| β | 2 |  | κ | 20 |  | σ | 200 |
| γ | 3 |  | λ | 30 |  | τ | 300 |
| δ | 4 |  | μ | 40 |  | υ | 400 |
| ε | 5 |  | ν | 50 |  | φ | 500 |
| ϝ alebo ϛ | 6 |  | ξ | 60 |  | χ | 600 |
| ζ | 7 |  | ο | 70 |  | ψ | 700 |
| η | 8 |  | π | 80 |  | ω | 800 |
| θ | 9 |  | ϟ | 90 |  | ϡ | 900 |

Dnes sa väčšinou používajú veľké písmená, napr. Filip II. zapíšu Gréci ako *Φίλιππος Βʹ* .

Literatúra
----------

* *A Manual of Greek Mathematics*. [s.l.] : [s.n.], 2003. Dostupné online. ISBN 0-486-43231-9. Kapitola Numerical notation and practical calculation, Greek numerical notation, s. 15–18. (po anglicky)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Grécke číslice**

Zdroj
-----

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Řecké číslice na českej Wikipédii.*

*
**Marcello Gandini** (\* 26. august 1938, Turín, Taliansko – † 13. marec 2024, Rivoli, Taliansko) bol taliansky automobilový dizajnér, známy svojou prácou v dizajnérskom štúdiu Bertone. Preslávil sa predovšetkým návrhmi Lamborghini Countach, Lamborghini Miura a Lancia Stratos. Gandini sa zaraďuje k trojici talianskych dizajnérov, narodených v roku 1938, kde ho doplňujú Giorgetto Giugiaro a Leonardo Fioravanti.

V rozhovore s Robertom Cumberfordom, redaktorom magazínu *Automobile*, z roku 2009, Gandini uviedol, že jeho návrhy sú zamerané na stavbu vozidla, konštrukciu, montáž, mechaniku a nie na vzhľad. Gandini bol jedným z dvadsiatich piatich dizajnérov, nominovaných na automobilového dizajnéra storočia.

Referencie
----------

1. ↑  Redazione ANSA. *E' morto Marcello Gandini, designer della più note auto sportive* [online]. ansa.it, 2024-03-13, [cit. 2024-03-13]. Dostupné online.
2. 1 2   *Marcello Gandini – Automotive Designer* [online]. Automobile Magazine, Robert Cumberford, October 2009, [cit. 2022-04-03]. Dostupné online. Archivované 2020-11-11 z originálu.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Marcello Gandini**

Autoritné údaje: * LCCN: no2013074692
* ULAN: 500239956
* VIAF: 150006354
* WorldCat: lccn-no2013074692
**Marta Podhradská** (\* 28. jún 1949, Lehnice) je slovenská poetka, prekladateľka a politička.

Životopis
---------

Vzdelanie získavala v Šamoríne a na filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. Pracovala v Univerzitnej knižnici, vo vydavateľstve Slovenský spisovateľ, od roku 1994 bola pracovníčkou členského ústredia Matice slovenskej, v rokoch 1994 – 1998 bola riaditeľkou tlačového odboru Ministerstva kultúry a od roku 1998 je poslankyňou Národnej rady Slovenskej republiky (za stranu ĽS-HZDS). V súčasnosti učí slovenčinu, literatúru a geografiu v ZŠ Lehniciach.

Tvorba
------

Knižne debutovala v roku 1980 zbierkou básní *Ďaleko na dosah*. Venuje sa najmä písaniu poézie, ale taktiež prekladá z maďarskej a nemeckej literatúry. Vo svojich dielach prezentuje širokú škálu pocitov od dotykov, ľúbostného citu a materstva až po smutné obrazy minulosti Slovenska a priamočiare vyjadrenie občianskych postojov, no v jej tvorbe sa objavujú tiež erotické a filozofické podtóny.

Dielo
-----

* 1980 – *Ďaleko na dosah*, básnická zbierka
* 1984 – *Veterná studňa*, básnická zbierka
* 1987 – *Sonáta časopriestoru* (spoluautor László Cselényi)
* 1997 – *Divé stromy*

Autoritné údaje: * ISNI: 0000000058645953
* NK ČR: ola2002152847
* VIAF: 84965997
**Alergén** je látka, ktorá v organizme vyvoláva alergickú reakciu.

Väčšina alergénov je bielkovinovej povahy. Spúšťajú imunitnú odpoveď alergických osôb, ktorá má nežiaduce klinické prejavy. Medzi alergény patria napríklad pele tráv, burín a stromov, domáce roztoče a potraviny, ako napríklad arašidy, pšenica a kravské mlieko.

Označovanie alergénov v jedle
-----------------------------

Reštaurácie aj výrobcovia potravín musia zvýrazniť na etiketách látky, ktoré môžu vyvolávať alergiu alebo neznášanlivosť. Povinnosť v popise zloženia potravín uvádzať alergény sa týka reštaurácií, jedální, pekární, cukrární, kaviarní, nemocníc, škôl či sociálnych ústavov.

Označovanie alergénov na jedálnych lístkoch sa riadi článkom 44 ods. 1 písm. a) nariadenia EP a Rady (EÚ) č. 1169/2011 z 25. októbra 2011 o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 a (ES) č. 1925/2006 a ktorým sa zrušuje smernica Komisie 87/250/EHS, smernica Rady 90/496/EHS, smernica Komisie l999/l0/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/l3/ES, smernice Komisie 2002/67/ES a 2008/5/ES a nariadenie Komisie (ES) č. 608/2004 (ďalej len ,,nariadenie č. 1169/2011")

Namiesto úplného popisu alergénov sa v reštauráciach používa nasledujúce zjednodušené značenie:

1. Obilniny obsahujúce lepok
2. Kôrovce
3. Vajcia
4. Ryby
5. Arašidy
6. Sójové zrná
7. Mlieko
8. Orechy
9. Zeler
10. Horčica
11. Sezamové semená
12. Oxid siričitý a siričitany
13. Vlčí bôb
14. Mäkkýše

Referencie
----------

1. ↑   *Před alergeny v jídle nás musí varovat i v restauraci* [online]. iDNES.cz, 2014-12-27, [cit. 2019-12-02]. Dostupné online.
2. 1 2   *Označovanie alergénov na jedálnych lístkoch* [online]. Regionálny úrad verejného zdravotníctva so sídlom v Martine, [cit. 2019-12-02]. Dostupné online. Archivované 2021-06-14 z originálu.
3. ↑   *Označovanie alergénov v reštauráciách* [online]. laktoza.sk, [cit. 2019-12-02]. Dostupné online.

Pozri aj
--------

Zoznam alergénov
Detský keramický nočník zo 6. stor. pred Kr. Múzeum Agory v Aténach
Najčastejší vzhľad amisu
**Amis** (starogr. *Ἀμίς* – *amis*) je typ starogréckej keramickej nádoby.

Muži v starovekom Grécku vykonávali svoju potrebu napr. v rohu záhrady alebo nádvoria, či na akomkoľvek mieste, kde sa to považovalo za vhodné (záchod býval i v malej búdke na nenápadnom mieste na dvore, v ktorej bola lavička alebo amis). Mužom na potrebu slúžil i amis (väčšinou keramický ale i z kovu), akýsi prenosný nočník (pisoár), zrejme v tvare džbánu so širokým hrdlom, alebo nádoby v tvare vajca (približne 20 cm vysokej) s otvorom a rúčkou v hornej časti na prenášanie. Amis muži používali najmä v domácnostiach a niekedy aj ako mobilný pisoár napr. na symposiach (symposia boli obľúbenou formou súkromnej zábavy pre mužov). Ženy na svoju potrebu používali skafion (nádobu v tvare člna). Malé deti mali podobne ako dnes nočníky. Špongia (morská huba) slúžila ako toaletný papier a každý jednotlivec mal vlastnú špongiu (po použití sa umyla). Výlučky z týchto nádob sa väčšinou zhromažďovali a následne sa použili ako hnojivo v poľnohospodárstve (zozbieraná moč sa použila aj pri spracovávaní kože).

Referencie
----------

1. 1 2  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 378.
2. ↑   *Klasické Atény*. Bratislava : Tatran, 1970. 61-057-70. S. 47.
3. 1 2  *Antik Cagin Siradan Bir Gununde Atina*   Archivované 2019-02-02 na Wayback Machine
4. ↑   *Klasické Atény*. Bratislava : Tatran, 1970. 61-057-70. S. 45.
5. 1 2  Wolfram Letzner. *Gebrannte Erde: Antike Keramik – Herstellung, Formen und Verwendung*. Hamburg : Nünnerich-Asmus Verlag & Media GmbH, 2015. ISBN 978-39-4575-127-5.
6. ↑  Lesley Adkins & Roy A. Adkins. *Starověké Řecko*. Praha : Slovart, 2011. ISBN 978-80-7391-580-3. S. 439.
7. ↑  Mária Ivanová-Šalingová, Zuzana Maníková. *Slovník cudzích slov*. Bratislava : Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1983. 67-001-83. S. 853.
8. ↑  R. J. Forbes, Brill Archive, 1957, *Studies in Ancient Technology Vol V*, str. 48

Pozri aj
--------

* Typológia starogréckej keramiky
**Tibor Hlista** (\* 30. jún 1967 – † 6. júl 2008) bol slovenský rozhlasový a televízny moderátor a rozhlasový dramaturg..

Vyrastal v Trenčíne. Absolvoval Gymnázium Ľudovíta Štúra v Trenčíne. Vyštudoval Filozofickú fakultu Univerzity Komenského v Bratislave. V médiách začínal ako moderátor Fun rádia, kde pôsobil v rokoch 1990 až 2002. Ku koncu svojho pôsobenia v tomto rádiu vykonával funkciu šéfmoderátora a programového riaditeľa. Po pôsobení v Rádiu Expres v rokoch 2002 – 2004, tak isto na pozícii šéfmoderátora, prešiel do verejnoprávneho Slovenského rozhlasu. Najskôr tam pôsobil ako zástupca šéfredaktora Rádia Slovensko a od roku 2005 jeho šéfredaktor. Od augusta 2006 sa stal šéfdramaturgom prvého okruhu. Od roku 1996 externe pracoval ako moderátor aj pre Slovenskú televíziu, pre ktorú moderoval niekoľko relácií.

Tibor Hlista bol ženatý a mal tri deti. Zomrel na rakovinu mozgu, ktorú mu diagnostikovali v roku 2007.

Referencie
----------

1. ↑   *Tibor Hlista* [online]. www.fdb.cz, [cit. 2015-10-04]. Dostupné online. (po česky)
2. ↑   *Zomrel šéfdramaturg Rádia Slovensko a bývalý moderátor Tibor Hlista* [online]. Trend, 7.7.2008, [cit. 2015-10-04]. Dostupné online.
3. ↑   *Rád spomínal na rodné mesto* [online]. trencin.dnes.sk, 2008-07-28, [cit. 2024-03-04]. Dostupné online.
4. ↑   *Známi umelci, hokejisti a mediálne hviezdy: Tieto zvučné mená drali lavice na trenčianskom gymnáziu!* [online]. trencin.dnes.sk, [cit. 2023-05-22]. Dostupné online.
**Tulsi Gabbardová** (\* 12. apríl, 1981, Americká Samoa) je americká nezávislá politička. V rokoch 2013 – 2021 bola členkou americkej Snemovne reprezentantov, kde zastupovala 2. havajský dištrikt. V roku 2012, keď bola zvolená, sa stala prvou hinduistkou a Samojčankou v americkom Kongrese. V tomto čase bola členkou Demokratickej strany. Je veteránkou z tretej irackej vojny.

Názory
------

Gabbardová podporuje právo na potrat, vystupuje proti transpacifickému partnerstvu, volá po znovuzavedení Glass-Steagallovho zákona, od roku 2012 je za homosexuálne manželstvo. V zahraničnej politike vystupuje proti vojnám s cieľom zmeny režimu ako boli vojny v Iraku, Líbyi a Sýrii, zároveň je proti odstráneniu Bašára al-Asada, argumentujúc, že americká snaha o mocenský prevrat v Sýrii je zdrojom sýrskej utečeneckej krízy.

Referencie
----------

1. ↑  HUANG, Cindey. *"Meet the Incoming Congressional Class Veterans"* [online]. PBS, 2012-11-12, [cit. 2017-04-10]. Dostupné online. (angličtina)

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Tulsi Gabbardová**

Externé odkazy
--------------

* Oficiálna stránka Archivované 2017-03-16 na Wayback Machine

Zdroj
-----

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Tulsi Gabbard na anglickej Wikipédii.*

Autoritné údaje: * GND: 1205839062
* VIAF: 6859156012388949700006
Súradnice: 48°26′01″S 19°22′47″V﻿ / ﻿48,4336°S 19,3797°V﻿ / 48.4336; 19.3797

**Kobylí vrch** (782,3 m n. m.) je vrch v pohorí Ostrôžky. Leží nad obcou Horný Tisovník, približne 12 km južne od Detvy.

Poloha
------

Masív sa nachádza v centrálnej časti pohoria. Leží v Banskobystrickom kraji, na hranici okresov Detva a Lučenec a zasahuje na katastrálne územie obce Horný Tisovník a Ábelová. Najbližším sídlom je na juhozápadnom úpätí situovaný Horný Tisovník, juhovýchodne leží osada Madačka a jej materská obec Ábelová a severne Stará Huta.

Opis
----

Kobylí vrch je súčasťou hrebeňa, ktorý vedie od Páleniska (769 m n. m.) južným smerom na Kruh (589 m n. m.). Severným smerom leží Ostrôžka (877 m n. m.) a Páleniská, západným Javorie (1 044 m n. m.) a Sokolovo bralo (869 m n. m.), južným susedí plytkým sedlom oddelená Vlčia skala (727 m n. m.) a Lysec (716 m n. m.) a východným Budinská skala (765 m n. m.), Stanová (800 m n. m.) a Bralce (817 m n. m.). Oblasť patrí do povodia rieky Ipeľ; západne sa zvažujúce svahy odvodňuje potok Tisovník, voda z východnej časti odteká prítokmi Madačky. V tejto časti pohoria nevedú značené trasy.

### Výhľady

Nesúvislý lesný porast vrcholovej časti umožňuje obmedzený rozhľad. Z vhodných miest s nízkou vegetáciou možno vidieť okolité vrchy Ostrôžok a susedného Javoria, nezriedka však tiež Veľkú Fatru, Nízke Tatry, Poľanu a Veporské vrchy. Južným smerom vidieť viaceré horstvá severného Maďarska.

Prístup
-------

Na vrch nevedie značený turistický chodník, preto prístup je možný poľnými a lesnými cestami z okolitých usadlostí.

Referencie
----------

1. ↑   *Podrobný autoatlas – Slovenská republika 1 : 100 000*. Harmanec : VKÚ, a. s. 2008. ISBN 978-80-8042-509-8. Kapitola Mapová časť, s. 81.
2. 1 2 3 4   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2022-04-22]. Dostupné online.
3. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2022-04-22]. Dostupné online.
4. ↑   *Názvy vrchov, dolín, priesmykov a sediel* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2022-04-22]. Dostupné online.
5. ↑  *Javorie – Ostrôžky. Letná turistická mapa.* 1 : 50 000. Harmanec: VKÚ, a. s.
6. ↑   *Peakfinder* [online]. peakfinder.org, [cit. 2022-04-22]. Dostupné online.

Pozri aj
--------

* Ostrôžky
* Zoznam vrcholov v Ostrôžkach

Externé odkazy
--------------

* Poloha na turistickej mape

| * z
* d
* u
Ostrôžky |
| --- |
| Prírodné pamiatky | 
* Krivánsky potok

 |
| Vybrané vrchyZoznam vrcholov | 
* Ostrôžka (877)
* Javor (821)
* Bralce (817)
* Stanová (800)
* Vrchovina (785)
* Kobylí vrch (782)
* Fekiačov vrch (774)
* Jaseňový vrch (771)
* Páleniská (769)
* Budinská skala (765)
* Pľutov vrch (741)
* Vlčia skala (727)
* Lysec (716)

 |
Atopická dermatitída
**Atopia**, pochádza z gréckeho slova *atopos*, znamená zvláštny, cudzí. Dej, ktorý prebieha atypicky. 

Charakteristikou atopického ekzému je zvýšená citlivosť slizníc dýchacieho a tráviaceho traktu a kože voči látkam z prostredia, ktoré sa vyskytujú v našom okolí. Látky sa dostávajú do organizmu, kde sa stretávajú so zvýšenou reakciou imunitného systému. Atopik tvorí proti týmto alergénom protilátky. Atopia sa vyvinie, ak sa k nej pridá nepriaznivý alergén. Vyskytne sa alergická nádcha, priedušková astma, zápal spojiviek, atopický ekzém. Atopia je dedičná, ak už jeden z rodičov je atopik, predpoklad atopického ekzému u dieťaťa je 50-60%. Ak majú chorobu obaja rodičia, dieťa môže mať atopiu až na 80%.

Atopická dermatitída
--------------------

Atopická dermatitída je ekzém najviac vyskytujúci sa ako kožné zápalové ochorenie u detí, toto ochorenie má približné 3% dospelej populácie. Má veľký význam diagnostikovať túto chorobu včas a podať potrebnú liečbu, aby sa predišlo šíreniu. 

Príznaky atopickej dermatitídy: koža je suchá, na pokožke vznikajú praskliny, cez ktoré sa do tela dostávajú alergény zrýchlene. K príznakom patria pupence, opuch, začervenanie, mokvanie a svrbenie kože. 
Liečba atopického ekzému: choroba sa nedá vyliečiť liekmi, príznaky sa však dajú zmierniť, ale aj úplne potlačiť. Vyžaduje to však veľa trpezlivosti a starostlivosti. Je potrebné zvoliť správnu životosprávu, navštevovať lekára a neporušovať opatrenia. Na liečbu sa používajú krémy a mastičky na hydratáciu pokožky, taktiež prípravky do kúpeľa, užívajú sa antihistaminiká, kortikosteroidy.

Atopický ekzém
--------------

Ak sa na atopický ekzém dostane pleseň z rodu Trichophyton, atopický ekzém sa ešte viac rozšíri. Môžu sa prejaviť aj alergické reakcie v dôsledku kvasiniek rodu Pityrosporum ovale. Kvasinka je v podstate komenzál, čo znamená, že pre zdravú pokožku nemá nepriaznivý vplyv. Zápal však pôsobí aj na imunitu a teda aj na tieto kvasinky. Rozoznávame aj kvasinky z rodu  Candila, ktoré spôsobujú alergické reakcie pokožky pri ekzéme.

Pozri aj
--------

* Anafylaxia
* Alergia
* Potravinová alergia

Referencie
----------

1. ↑   *Atopic Dermatitis Infant - #LLLL* [online]. longlifelomilomi.info, [cit. 2019-05-02]. Dostupné online. [nefunkčný odkaz]
2. ↑  S.R.O, Elite Solutions. *Co je atopie?* [online]. www.pravdyoatopii.cz, [cit. 2019-05-02]. Dostupné online. Archivované 2019-05-02 z originálu. (po česky)
3. ↑   *Definition of atopic eczema* [online]. Foundation for Atopic Dermatitis, 2009-11-11, [cit. 2019-05-02]. Dostupné online. Archivované 2019-05-02 z originálu. (po anglicky)
4. ↑   *The Natural Thyroid Clinic* [online]. 2017-05-29, [cit. 2019-05-02]. Dostupné online. Archivované 2019-05-02 z originálu. (po anglicky)
**Mops** alebo **mopslík** je psie plemeno uznané v FCI pod číslom 253.

Pôvod
-----

Je celkom jasný. Sitnianska 10 Pravdepodobne pochádza z Číny a ide o veľmi staré plemeno (údajne sa podobné psy v Číne vyskytovali pred začiatkom nášho letopočtu). Do Európy sa dostal roku 1516, rýchlo si ho obľúbili najvyššie spoločenské vrstvy. V 17. a 18. storočí patril medzi najpopulárnejšie plemená. V 19. storočí záujem o mopsov prudko klesol a plemeno takmer vyhynulo.

Vzhľad
------

Malý, ale veľmi svalnatý a kompaktný pes zhustených proporcií. Hlavu má veľkú a guľatú, s veľmi krátkou ňucháčovou partiou, so slabým predhryzom a so zreteľne vyznačenými vráskami. Oči tmavé, veľké, guľaté, uši malé, zamatovo mäkké, padajúce dopredu. Nohy veľmi silné, svalnaté a rovné. Telo krátke, kompaktné, so širokým hrudníkom. Chvost vysoko nasadený, skrútený nad chrbtom. Srsť jemná, lesklá a mäkká. Farba svetlohnedá s čiernou maskou alebo čierna. Hmotnosť je okolo 4,1 – 5,8 kg, výška v kohútiku 30 – 35 cm.

Povaha a využitie
-----------------

Je veselý, priateľský k ľuďom aj ku zvieratám, bez stopy agresivity. Nenáročný na priestor a na pohyb. Je spätý s človekom, dožaduje sa fyzického kontaktu. Je ideálny spoločník pre všetky vekové kategórie. Zvláštnosťou mopsa je že v roku 2005 bol prehlásený za najspoločenskejšieho psa. Je to veľmi spoločenský pes.

Bez problémov ho možno chovať jednotlivo. Vzhľadom na skrátený ňufák mu hrozí v horúčavách prehriatie. Pri dlhších prechádzkach je potrebné mu dopriať prestávky a poskytnúť misku s vodou.

Iné projekty
------------

Commons
* Spolupracuj na Commons Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Mops**
Súradnice: 48°29′22″S 19°13′51″V﻿ / ﻿48,4895°S 19,2308°V﻿ / 48.4895; 19.2308

**Kozí hrb** (891,5 m n. m.) je vrch v Javorí. Leží nad osadou Zaježová, približne 12 km juhovýchodne od Zvolena.

Poloha
------

Masív sa nachádza v strednej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Lomnianska vrchovina. Leží v Banskobystrickom kraji, v okrese Zvolen a zasahuje na katastrálne územie obce Pliešovce a mesta Zvolen. V okolí je početné laznícke osídlenie a najbližšími sídlami sú na južnom úpätí samoty Zaježovej, na východnom samoty obce Vígľašská Huta-Kalinka a na západnom ležia usadlosti zvolenskej mestskej časti Môťová a Kráľová.

Opis
----

Kozí hrb je súčasťou hrebeňa, ktorý vedie od Malého Lysca (799 m n. m.) juhozápadným smerom na Štetku (771 m n. m.). Severným smerom susedí Bučina (792 m n. m.), Drieň (887 m n. m.) a Človekovo (844 m n. m.), západným susedí Holý vrch (711 m n. m.) a Sekier (887 m n. m.), južným Hôrka (874 m n. m.), Priečne bralo (1 023 m n. m.) a Králikov vrch (918 m n. m.) a východným Veľký Lysec (886 m n. m.) a Malý Lysec (799 m n. m.). Severnú časť masívu odvodňuje potok Sekier do rieky Slatina v povodí Hrona, voda z južných svahov odteká riekou Krupinica do Ipľa. Na vrchol nevedie značený chodník.

### Výhľady

Vrchol pokrýva súvislý lesný porast, ktorý neumožňuje rozhľad. Z lokalít s nižšou vegetáciou a malých odlesnených častí možno vidieť okolité vrchy Javoria, pri dobrých podmienkach tiež Štiavnické vrchy, Vtáčnik, Kremnické vrchy, Veľkú Fatru, Nízke Tatry, Poľanu a Ostrôžky.

Prístup
-------

Na vrchol nevedie značený turistický chodník, preto prístup je možný lesom z okolitých sídiel.

Referencie
----------

1. 1 2  *Javorie – Ostrôžky. Letná turistická mapa.* 1 : 50 000. Harmanec: VKÚ, a. s.
2. 1 2 3 4   *Mapový portál HIKING.SK* [online]. Denník N, [cit. 2022-04-16]. Dostupné online.
3. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2022-04-16]. Dostupné online.
4. ↑   *Názvy vrchov, dolín, priesmykov a sediel* [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2022-04-16]. Dostupné online.
5. ↑   *Peakfinder* [online]. peakfinder.org, [cit. 2022-04-16]. Dostupné online.

Pozri aj
--------

* Lomnianska vrchovina
* Javorie
* Zoznam vrcholov v Javorí

Externé odkazy
--------------

* Poloha na turistickej mape

| * z
* d
* u
Javorie |
| --- |
| Podcelky | 
* Javorianska hornatina
* Lomnianska vrchovina
* Podlysecká brázda

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Prosisko

 |
| Kultúrne a historické pamiatky | 
* Pustý hrad
* Hrádok Peťuša

 |
| Vybrané vrcholyZoznam vrcholov | 
* Javorie (1044)
* Priečne bralo (1023)
* Homôľka (1013)
* Ďurovie vrch (934)
* Kukučkov kopec (927)
* Makytová (922)
* Králikov vrch (918)
* Vysoká (908)
* Lomné (908)
* Kozí hrb (892)
* Sekier (887)
* Veľký Lysec (886)
* Sokolovo bralo (869)
* Veľký Korčín (863)
* Človekovo (844)

 |

Autoritné údaje: * SNK: 88083
**Priatelia Zeme – CEPA** je občianske združenie, ktoré chráni prírodu a krajinu, presadzuje spoločenskú spravodlivosť, podporujeme vyvážený rozvoj regiónov a posilňuje účasť občanov a občianok na rozhodovaní o veciach, ktoré sú vo verejnom záujme.

Zameriava sa na:

* mitigáciu klimatickej zmeny cez udržateľnú energetiku,
* zlepšovanie financovania z verejných zdrojov,
* podporu dekarbonizácie,
* spravodlivú transformáciu uhlíkovo intenzívnych regiónov.

Spolupracuje s mimovládnymi organizáciami, aktívnymi ľuďmi, samosprávami, ministerstvami a európskymi inštitúciami.

História
--------

V roku 1993 vznikla v Bratislave nadácia Centrum pre podporu miestneho aktivizmu (CEPA). Z jej projektov a aktivít sa sformovali tri nosné programy: Program na podporu občianskych skupín, Ekonomický program a Program Právo vo verejnom záujme.

Program Právo vo verejnom záujme poskytoval právne zastupovanie, osvetu, vzdelávanie a školenia občanov a skupín ohrozených rasizmom, činnosťou firiem a svojvôľou verejných inštitúcií. V rámci tohto programu CEPA navrhovala a presadzovala systémové zmeny, napríklad slobodný prístup občanov k informáciám.

Po prijatí nadačného zákona v roku 1997 nadácia CEPA zmenila právnu formu. Stalo sa z nej občianske združenie CEPA.

Ešte v roku 1997 CEPA iniciovala vznik združenia organizácií Priatelia Zeme – Slovensko.

Od roku 2000 sa aktivity, personál aj rozpočet ekonomického a právneho programu CEPA ďalej rozširoval a oba programy sa čoraz viac osamostatňovali. V roku 2004 vzniklo nové občianske združenie Priatelia Zeme – CEPA (PZ-CEPA), ktoré pokračovalo v realizácii ekonomického programu. Právny program CEPA sa v roku 2006 transformoval do podoby združenia VIA IURIS – Centrum pre práva občana.

Postupne, najmä po útlme sociálneho programu v roku 2008, sa jednotiacou líniou v činnosti Priateľov Zeme – CEPA stala energetika.

### Spolupráca na národnej a medzinárodnej úrovni

Priatelia Zeme – CEPA sú súčasťou siete CEE Bankwatch Network a prostredníctvom záujmového združenia právnických osôb Priatelia Zeme - Slovensko sú členom Friends of the Earth International (FotEI).

Pôsobia tiež v slovenských sieťach a iniciatívach ako Klimatická koalícia a Ekofórum.

Referencie
----------

1. ↑   *RMNO* [online]. ives.minv.sk, [cit. 2023-03-30]. Dostupné online.
2. ↑   *O nás* [online]. Priatelia Zeme - CEPA, [cit. 2023-03-30]. Dostupné online.
3. ↑   *Život po uhlí* [online]. Život po uhlí, [cit. 2023-03-30]. Dostupné online.
4. 1 2 3   *História* [online]. Priatelia Zeme-CEPA, [cit. 2023-03-30]. Dostupné online.
5. ↑   *VIA IURIS - História VIA IURIS* [online]. web.archive.org, 2015-03-02, [cit. 2023-03-30]. Dostupné online. Archivované 2015-03-02 z originálu.
6. ↑   *Member groups list* [online]. CEE Bankwatch Network, [cit. 2023-03-30]. Dostupné online.
7. ↑   *Klimatická koalícia* [online]. [Cit. 2023-03-30]. Dostupné online.
8. ↑   *Ekofórum* [online]. [Cit. 2023-03-30]. Dostupné online.

Externé odkazy
--------------

* Priatelia Zeme – CEPA
* Energoportál
* Udržateľne
* Život po uhlí