**Železničná trať Ružomberok – Korytnica** bola úzkorozchodná železničná trať, ktorá v rokoch 1908 až 1974 spájala mesto Ružomberok s nízkotatranskými kúpeľmi Korytnica.

Plány a projekty
----------------

Obyvatelia Liptova sa od začiatku rozvoja železničnej dopravy na území Slovenska snažili o priame železničné spojenie Liptova so stredným a južným Slovenskom. Roku 1869 sa usilovali predstavitelia Liptovskej župy a mesta Ružomberka o to, aby uhorská severná železnica viedla z Lučenca cez Banskú Bystricu do Ružomberka. Magistrát mesta Ružomberok sa v apríli 1869 uzniesol, že poskytne na túto stavbu stavebné pozemky a stavebný materiál. Prípoj ku Košicko-bohumínskej železnici však postavili cez Turiec. Trať Zvolen – Vrútky otvorili v auguste 1872.

Koncom 19. storočia sa stala predmetom úvah, ale aj konkrétnych plánov, výstavba železnice z Banskej Bystrice do Ružomberka. Uvažovalo sa aj o železničnom spojení Ružomberka s Dolným Kubínom. V polovici 20. rokov 20. storočia je opäť na pretrase stavba železnice Banská Bystrica – Ružomberok. Podľa pôvodných plánov mala merať až 66 km. Roku 1927 intervenovali zástupcovia Banskej Bystrice, Ružomberka a Dolného Kubína a poslanci zo Slovenska u vlády, aby sa postavila železnica z Banskej Bystrice do Ružomberka a odtiaľ do Dolného Kubína. V rokoch 1943 a 1944 sa opäť ozývajú hlasy za postavenie tejto železnice. Kvôli vojne sa však tento projekt nerealizoval. A v období socializmu už tento projekt nebol na programe dňa.

Výstavba železnice
------------------

Už roku 1898 sa uvažovalo využiť stavebné plány železnice Banská Bystrica – Ružomberok na postavenie železnice Ružomberok – Korytnica. Roku 1906 bola založená akciová spoločnosť Miestna železnica Ružomberok – Korytnica iniciátormi projektu boli Korytnický lekár Dr. Jozef Ormai a železničiar Štefan Angyal. Stanovy akciovej spoločnosti boli schválené 12. decembra 1906. Jej cieľom bolo postaviť železnicu na prepravu dreva a na osobnú dopravu pre prepravu kúpeľných hostí do kúpeľov v Korytnici. Pôvodný projekt s normálnym rozchodom (1 435 mm) sa napokon nerealizoval. Schválený bol nakoniec variant s úzkym rozchodom (760 mm). Tento fakt však znamenal súdny proces mesta Ružomberok s vládou Budapešti, ktorá musela vrátiť subvencie, ktoré mesto prispelo na normálny rozchod.

Oproti pôvodnému plánu bol spoločnosťou Mandel a Révész realizovaný len 23,564 km dlhý úsek z Ružomberka údolím riečky Revúcej a Korytnickou dolinou do kúpeľov Korytnica. Otvorenie Miestnej železnice Ružomberok – Korytnica bolo 5. júna 1908. Spočiatku bola prevádzkovaná Košicko-bohumínskou železnicou, od roku 1921 ČSD. Posledným dňom prevádzky bol 28. september 1974 a následne bola unikátna trať vrátane zvršku zlikvidovaná, aby ustúpila rozvíjajúcej sa automobilovej doprave.

Zastávky na trati
-----------------

Trať mala 9 zastávok a dĺžku 24 km.

Stanice a zastávky na trati:

(posledný názov / km poloha / pôvodný názov):

* Ružomberok = km 0,000 / Ružomberok
* 1. Ružomberok malá stanica = km 2,266 / Ružomberok papiereň
* 2. Ružomberok-Biely Potok = km 5,427 / Biely Potok
* 3. Ružomberok-Trlenská = km 6,652 / Trlenská dolina
* 4. Ružomberok-Jazierce = km 7,976 / Biely Potok papiereň
* 5. Ružomberok-Podsuchá = km 11,420 / Somsichov prameň
* 6. Liptovská Osada = km 15,279 / Osadianska píla
* 7. Liptovská Osada obec = km 16,436 / Osada obec
* 8. Liptovská Osada-Patočiny = km 20,549 / Patočinská dolina
* 9. Korytnica kúpele = km 23,467 / Korytnica kúpele

Lokomotívy a vagóny
-------------------

Ako prvá dodávala tri lokomotívy typu 51.2 pre železnicu budapeštianska fabrika MÁVAG. Počas prvej svetovej vojny boli premiestnené k Heeresfeldbahn a slúžili na trati Gardena Fleimstalbahn a vojenskú prepravu na Predných Dolomitoch. Po roku 1918 ostali lokomotívy v talianskom Tirolsku. Talianske štátne dráhy ich neskôr umiestnili na miestnu železničnú trať Mori – Arco – Riva v Trentine.

Prevádzka bola dočasne zachovaná vďaka lokomotívam z Borzsatalskej dráhy (dnes Ukrajina). Neskôr prišli lokomotívy triedy kkStB – rady U, ktoré boli na trati používané až do roku 1959. Od päťdesiatych rokov Česko-slovenské štátne dráhy jazdili na trati s dieslovými lokomotívami radu T47.0. Pre osobnú prepravu bolo nakúpených 10 nových vagónov typu *Balm/u* od ČKD Tatra. Po zrušení trate boli premiestnené do Jindřichovho Hradca, pre JHMD kde jazdia dodnes. Pôvodná parná lokomotíva U37.006 je ako pamätník umiestnená v parku pred železničnou stanicou v Ružomberku.

Snahy o obnovu trate
--------------------

Zrušenie trate v roku 1974 prinieslo vlnu nespokojnosti miestnych obyvateľov aj návštevníkov kúpeľov Korytnica. Po roku 1989 bolo niekoľko snáh zo strany mesta Ružomberok, miestneho občianskeho združenia a nadšencov trať obnoviť. V súvislosti s kandidatúrou na olympijské hry v roku 2002 na Slovensku, sa myšlienkou výstavby dopravného systému v Revúckom Podolí zaoberali aj ŽSR. Jednou z alternatív bola električka podobne ako vo Vysokých Tatrách. Posledná myšlienka obnovy pochádza z roku 2012.

V novembri na Svätú Katarínu 2017 bol po vyše 40 rokoch miestnymi nadšencami vypravený motorový vozeň M131.1 „Hurvínek" na vyše 2 km trase Ružomberok – Ružomberok malá stanica. V roku 2018 sa čiastočne obnovila prevádzka na existujúcej 3,1 km trati zo stanice Ružomberok – Ružomberok malá stanica – Zápalkáreň pre letnú víkendovú dopravu konvenčným motorákom, s dreveným vozňom pre bicykle.

V prvej letnej sezóne 2018 Korýtko prepravilo spolu 7 100 ľudí. Z toho v letnej sezóne 5 600 cestujúcich a na mimoriadnej jazde 9. júna 2018 na Korýtkofeste ďalších 1 500 cestujúcich. Projekt "Korýtko vlakom bicyklom", za sebou už tri letné sezóny, kde spolu doteraz po meste previezol viac ako 16 000 cestujúcich.

Cyklokorytnička
---------------

*Bližšie informácie v hlavnom článku: Cyklokorytnička*
V lete 2016 bola otvorená cyklotrasa „Cyklokorytnička", vybudovaná prevažne na telese zaniknutej úzkokoľajky.

Referencie
----------

1. 1 2  GULÍK, Jozef. *Železnička zvaná Korytnička* [online]. Trnava: VLAKY.NET, 2010-06-09, [cit. 2019-01-13]. Dostupné online.
2. ↑  KUBÁČEK, Jiří. *História železníc : 1873 – 1918 : Miestne železnice : Úzkorozchodná miestna železnica Ružomberok – Korytnica* [online]. Bratislava: Železnice Slovenskej republiky, [cit. 2019-01-13]. Dostupné online. Archivované 2020-02-02 z originálu.
3. ↑   *Koncept obnovy korytnickej železnice* [online]. Mesto Ružomberok, [cit. 2019-01-13]. Dostupné online. Archivované 2019-01-14 z originálu.
4. ↑  KLÍMA, Miroslav. *Korýtkofest 2018 pozýva do histórie aj súčasnosti* [online]. Trnava: VLAKY.NET, 2018-05-26, [cit. 2019-01-13]. Dostupné online.
5. ↑  BREZÁK, Ctibor; TASR. Ružomberok: Namiesto úzkokoľajky funguje CykloKorytnička. *sme.sk* (Bratislava: Petit Press), 2016-06-11. Dostupné online [cit. 2019-01-13]. ISSN 1335-4418.

Literatúra
----------

* LICHNER, Dušan. *To bola naša Korytnička*. 1. vyd. Žilina : Žilinská univerzita, 2014. 111 s. ISBN 978-80-554-0867-5.
* KONTÚR, Slavomír. *Z Ružomberka do Korytnice : dejiny miestnej železnice a kúpeľov do roku 1918*. 1. vyd. Prešov : Fornex plus, 2021. 360 s. ISBN 978-80-972149-1-3.

Pozri aj
--------

* Zoznam železničných tratí na Slovensku

Externé odkazy
--------------

* História úzkokoľajnej železnice Archivované 2016-12-20 na Wayback Machine na webe mesta Ružomberok
* Po stopách Korytničky – článok na Vlaky.net (2015)

  


| * z
* d
* u
Železničná infraštruktúra na Slovensku |
| --- |
| Hlavné trate | 
* 100
* 110
* 120
* 125
* 127
* 130
* 140
* 150
* 160
* 169
* 170
* 180
* 188
* 190

 | Slovensko |
| Ostatné trate | 
* 101
* 113
* 114
* 116
* 121
* 123
* 126
* 128
* 129
* 131
* 132
* 133
* 135
* 141
* 143
* 145
* 151
* 152
* 153
* 154
* 162
* 171
* 172
* 173
* 174
* 181
* 182
* 183
* 184
* 185
* 187
* 191
* 193
* 194
* 195
* 196
* Širokorozchodná

 |
| Trate s prerušenou osobnou dopravou | 
* 112
* 115
* 117
* 122
* 124
* 133
* 134
* 136
* 142
* 144
* 161
* 163
* 164
* 165
* 166
* 167
* 168
* 186
* 192

 |
| Lanové a pozemné dráhy | 
* Tatranská Lomnica – Lomnický štít
* Starý Smokovec – Hrebienok
* Štrba – Štrbské Pleso (ozubnicová železnica)

 |
| Úzkorozchodné historické a múzejné trate | 
* ČHŽ
* KOLŽ (HLÚŽ, OLŽ)
* KDŽ
* PLŽ
* NPŽ
* LŽK

 |
| Zrušené trate | 
* Rimavská Sobota – Poltár
* Ružomberok – Korytnica
* Piešťany – Vrbové
* Počkaj – Baňa Lucia
* Devínske Jazero – Stupava
* Kvetoslavov – Šamorín
* Lučenec – Halič
* Gemerské spojky

 |
| Medzinárodné koridory | 
* IV. koridor
* V. koridor
* VI. koridor

 |


| * z
* d
* u
Ružomberok |
| --- |
| Samospráva | 
* *Primátor:* Igor Čombor (od 2018)
* Erb
* Vlajka
* *Čestní občania*
* *Mestské časti:* Biely Potok
* Černová
* Hrboltová
* Rybárpole
* Staré Mesto
* Vlkolínec

 |
| Geografia | 
* *Vodstvo:* Váh
* Revúca
* *Chránené územia:* Brankovský vodopád
* Bukovinka
* Jánošíkova kolkáreň
* Jazierske travertíny
* Krkavá skala
* Matejkovský kamenný prúd
* Salatín
* Smrekovica
* Vlčia skala

 |
| Dejiny | 
* Súbor pamiatok k osobnosti Andreja Hlinku

 |
| Pamiatky a stavby | 
* Kaštieľ svätej Žofie
* Kostol Panny Márie Ružencovej
* Kostol Povýšenia svätého Kríža
* Kostol svätého Ondreja
* Kultúrny dom Andreja Hlinku
* Mauzóleum Andreja Hlinku
* Radnica
* Ústredná vojenská nemocnica SNP
* *Zoznam kultúrnych pamiatok*
* *K:Stavby*

 |
| Doprava | 
* *Cestná:*
* D1
* I/18
* I/59
* *Letecká:* Letisko Ružomberok
* *Železničná:* Železničná stanica Ružomberok
* Železničná trať Žilina – Košice
* Železničná trať Ružomberok – Korytnica
* *K:Doprava*

 |
| Námestia a ulice | 
* *Námestia:* Námestie Andreja Hlinku
* *Ulice:* Žilinská cesta
* *Považská ulica*
* *Zoznam*

 |
| Školy | 
* Katolícka univerzita
* Gymnázium
* Gymnázium sv. Andreja
* Gymnázium
* Obchodná akadémia
* Stredná odborná škola polytechnická
* Škola úžitkového výtvarníctva
* *K:Školy*

 |
| Šport | 
* MBK Ružomberok
* MFK Ružomberok
* Štadión MFK Ružomberok
* *K:Šport*

 |

Súradnice: 48°59′18″S 19°16′50″V﻿ / ﻿48,988222°S 19,280491°V﻿ / 48.988222; 19.280491