Súradnice: 49°19′55″S 20°13′41″V﻿ / ﻿49,332°S 20,228°V﻿ / 49.332; 20.228

**Osturnianska brázda** je geomorfologickou časťou Repiska, podcelku Spišskej Magury. Leží v jej severnej časti, v okolí obce Osturňa v kežmarskom okrese.

Polohopis
---------

**Hierarchia**
*Alpsko-himalájska sústava* → *Karpaty* → *Západné Karpaty* → *Vonkajšie Západné Karpaty* → *Podhôľno-magurská oblasť* → *Spišská Magura* → *Repisko* → ***Osturnianska brázda***
\*\*\*
Územie sa nachádza v severozápadnej časti Spišskej Magury a leží na severnom okraji Repiska. Osturnianska brázda zaberá údolie Osturnianskeho potoka, ktorého tok z veľkej časti lemuje obec Osturňa. Na východnom okraji začína intravilán obce Veľká Franková, ktorá však leží už mimo túto časť. Na území Slovenska s touto geomorfologickou časťou susedí len materský podcelok. Západný a severovýchodný okraj vymedzuje štátna hranica s Poľskom.

Osou územia je údolie Osturnianskeho potoka, ktorý tečie západo-východným smerom a následne sa stáča na sever do Poľska. V horskej oblasti Spišskej Magury pramení mnoho potokov, ktoré stekajú do údolia a smerujú do Dunajca. Najvýznamnejšie z prítokov sú Bystrá, Krulovský, Soliskový a Frankovský potok. Celé územie tak patrí do úmoria Baltského mora.

Jedinou prístupovou komunikáciou do Osturnianskej brázdy je cesta III/3109, ktorá v Spišských Hanušovciach odbočuje z cesty II/542 (Spišská Belá – Spišská Stará Ves). Popri Osturnianskom potoku vedie účelová komunikácia s turistickým hraničným prechodom do susednej obce Kacwin.

Chránené územia
---------------

Táto okrajová časť Repiska leží celá v ochrannom pásme Pieninského národného parku. Z maloplošných, osobitne chránených lokalít, sa priamo v Osturnianskej brázde nenachádza žiadna, no v blízkosti je prírodná pamiatka Osturnianske jazero a prírodná rezervácia Malé jazerá a Veľké osturnianske jazero.

Turizmus
--------

Územie Osturnianskej brázdy patrí medzi pokojnejšie oblasti Spišskej Magury. Lákadlom je rázovitá zamagurská obec Osturňa, ktorá je od roku 1979 pamiatkovou rezerváciou ľudovej architektúry. Zaujímavými sú tiež blízke jazerá, ktoré sú chránenými lokalitami. Východným okrajom vedie  červeno značená trasa zo Ždiaru cez Veľkú Frankovú do poľskej obce *Kacwin*. Z pohraničnej oblasti z lokality *Lapszanka* na poľskom území vedie aj  žlto značená trasa cez Osturňu na rázcestie *Magurka* pod rovnomenným vrchom.

Referencie
----------

1. ↑   Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2019-06-16]. Dostupné online.
2. 1 2  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. *Geomorfologické členenie Slovenska* [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2019-06-16]. Dostupné online.
3. 1 2 3 4 5   *mapový portál HIKING.SK* [online]. mapy.hiking.sk, [cit. 2019-06-16]. Dostupné online.
4. ↑   *Register pamiatkových rezervácií* [online]. Bratislava: Pamiatkový úrad SR, 2017-04-24, [cit. 2019-06-16]. Dostupné online.

Pozri aj
--------

* Repisko
* Spišská Magura
* Geomorfologické členenie Slovenska

| * z
* d
* u
Spišská Magura |
| --- |
| Podcelky (časti) | 
* Repisko
	+ Osturnianska brázda
* Veterný vrch
	+ Staroveská kotlina
	+ Ružbašské predhorie

 |
| Veľkoplošné chránené územie | 
* Tatranský národný park (na malej časti)

 |
| Prírodné rezervácie | 
* Goliašová
* Grapa
* Jezerské jazero
* Malé jazerá
* Pod Črchľou
* Veľké Osturnianske jazero

 |
| Prírodné pamiatky | 
* Jaskyňa v Čube
* Jaskyňa v Skalke
* Osturnianske jazero

 |
| Kultúrne a historické pamiatky | Červený kláštor |
| Vybrané vrcholy v Spišskej MagureZoznam vrcholov | 
* Repisko (1259)
* Príslop (1214)
* Prehrštie (1209)
* Magurka (1193)
* Bukovina (1176)
* Slodičovský vrch (1167)
* Smrečiny (1158)
* Suchý vrch (1126)
* Solisko (1123)
* Plontana (1107)
* Vysoký vrch (1104)
* Veterný vrch (1101)
* Spádik (1088)
* Špičiak (1051)
* Plešný vrch (1041)
* Furmanec (1038)
* Grúň (1038)
* Zbojnícky stôl (1020)
* Zlomiská (1019)
* Horbáľová (1010)

 |
| Vybrané sedlá | 
* Magurské sedlo (949)
* Stráňanské sedlo (725)
* Toporecké sedlo (802)

 |