**Textotvorné potencia frazém** je možnosť štruktúrneho a sémantického obmieňania frazém v texte. Teória textotvorných potencií frazém sa objavila v polovici sedemdesiatych rokov v bývalom Sovietskom zväze. Analýzou textotvorných potencií sa zisťuje úloha a podiel frazeologických jednotiek v rámci celého inventára jazykových prvkov, ktoré sú podstatné pre daný text a na druhej strane sa skúmajú v rámci tejto teórie spôsoby realizácie frazeologických jednotiek z hľadiska potrieb textu. Výskumy ukázali, že podiel frazeologických jednotiek na výstavbe textu vzrastá s mierou štuktúrnej a sémantickej prestavby jej základnej podoby, čiže s narastaním protirečení na osi uzuálne, resp. ustálené a aktuálne. Od textotvorných potencií treba odlíšiť tzv. derivačné potencie frazeologických jednotiek, ktoré nie sú kontextovo viazané. Textotvorné potencie vyplývajú z troch základných druhov zmien, ktorým podliehajú frazémy v texte. Sú to modifikačné, kombinačné a transformačné zmeny. Pri modifikačných zmenách môže ísť o prestavbu 1) v rámci frazémy, a to

a) zámenou jedného alebo viacerých komponentov,
b) zámenou všetkých komponentov,
c) rozšírením frazeologickej jednotky,
d) zúžením (elidovaním komponentu) frazémy, 2) v okolí frazémy. K tzv. kombinačným zmenám dochádza
a) medzi dvoma frazémami (kontaminácia),
b) medzi frazeologickou jednotkou a slovom, resp. voľným slovným spojením (kalambúr). Pri transformačných zmenách môže ísť o
a) prestavbu frazémy vo vete,
b) rozvíjanie frazémy v nadvetnej štruktúre. Modifikačné, kombinačné a transformačné prestavby východiskovej frazémy sú podmienené nasledujúcimi činiteľmi:
a) využíva sa okazionálna obmena uzuálnych variantov: *pospávať na vavrínoch* oproti *spať/odpočívať na vavrínoch*, zamieňa sa uzuálny komponent aktualizačným prvkom: ***spať** si za slovom, pánboh s nami a **vy** preč*,
b) parafrázuje sa východiskový model: *chcem, teda som, od Svitu do Vrútok,* c) pridáva sa situačno-konkretizačný, resp. aktualizačný prvok: *vodiť za **konkrétnu** retiazku, pod **nenápadnou** pokrievkou*,
d) použije sa v netypickom kontexte: *pohovoriť si o niečom **v kolektíve** medzi štyrmi očami.* Podstatou mechanizmu kombinačných vzťahov medzi frazémou a slovom je aktualizácia denotátu komponentu frazémy: *v očiach mu hrala túžba a v rukách tranzistor, stratiť slušné meno, úspory aj námety.* Pre mechanizmus transformačných zmien je typická celková prestavba frazémy rozložením a konkretizačným rozvinutím niektorých jeho komponentov, napr.: *...príde chlapec a dostane vajíčko, ktoré je múdrejšie ako sliepka.* Frazéma môže fungovať ako nadvetný textotvorný činiteľ. Podstatou takéhoto mechanizmu je autonomizácia istého komponentu frazémy, pomocou ktorého sa rozvíja istý motív: *Ó, vy nevidíte, aký má (moja žena) **dlhý** jazyk! I moja má **dlhočizný**, ani deň na Jána. Mohli by ste sa ním tri razy opásať.* (Kukučín). *Minule vraj drevorubači **odpílili** v lese zbojníka, čo chodil za horárovou dcérou. Horárova dcéra potom plakala. Hovorila, že nemal byť **poleno**.* (Štepka).

Literatúra
----------

* I. I. Černyševa, 1974; D. Dobrovoľskij, 1980; P. Ďurčo, 1986.

*Článok pôvodne čerpal z diela ĎURČO, Peter (ed.). Frazeologická terminológia (1995) uverejneného na webe Jazykovedného ústavu Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied.*