**Trifun "Triša" Kaclerović** (Boka, 14. februar 1879 — Beograd 31. mart 1964) je bio novinar, advokat i levičarski političar, jedan od osnivača Srpske socijaldemokratske partije, a kasnije osnivač i Generalni sekretar Komunističke partije Jugoslavije.

Bio je urednik „Tipografskog glasnika", „Radničkih novina" i „Radnika".

Biografija
----------

Rođen je 14. februara 1879. godine u Boki kod Sečnja.

### Srpska socijaldemokratska partija

*Glavni članak: Srpska socijaldemokratska partija*
Kaclerović je još u mladosti pristupio socijalističkom pokretu u Kraljevini Srbiji. 23. 3. 1903. godine oko 5.000 studenata, đaka i radnika, je izašlo na demonstracije protiv apsolutističkog režima srpskog kralja Aleksandra Obrenovića, koje su organizovali studenti socijalisti Dimitrije Tucović i Triša Kaclerović, jer im nije dozvoljeno održavanje levičarskog skupa. Skup je završio nasiljem, u Beogradu je u sukobu s policijom poginulo pet, a ranjeno šest ljudi. Uhapšeno je više od 120 demonstranata, protiv 27 podignuta je optužnica, a Tucović i Kaclerović su emigrirali iz zemlje.

Kaclerović je jedan od osnivača Srpske socijaldemokratske partije 2.8. 1903. godine i Glavnog radničkog saveza. U saradnji sa Dimitrijem Tucovićem radio je na stvaranju socijalističke federacije balkanskih naroda. Za narodnog poslanika je izabran dva puta. 1908, kada je bio jedini poslanik Socijaldemokratske partije u skupštini, i 1912, kada je pored njega, poslanik bio i Dragiša Lapčević. Kaclerović je političke poteze Pašićevih radikala često tumačio kao "naređenje stiglo iz Moskve".

22. avgusta 1911. godine užički socijalisti su sazvali veliki radnički zbor zbog nepoštovanja Zakona o radnjama, na kojem je u ime Glavne partijske uprave i Glavnog radničkog saveza, govorio Triša Kaclerović. Na osnovu diskusije socijaldemokratskih poslanika u Narodnoj skupštini, Dragiše 
Lapčevića i Triše Kaclerovića, može se zaključiti da su aprilski izbori 1912. godine u Užicu protekli u uslovima policijskog pritiska, korupcije i falsifikovanja izbornih rezultata.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| "| Mi imamo zajmova danas preko 700 i nekoliko miliona dinara. Zna se na što su ti zajmovi trošeni. Više od 2/3 utrošeno je na militarizam, na vojsku, na popunjavanje deficita, koji vojska svake godine čini, i na izdržavanje čitave činovničke vojske. A na narodnu prosvetu, zdravlje, na druge kulturne i važne narodne potrebe niste nijedne pare utrošili iz ovog velikog duga. Posledice su teške i ubistvene u svakom pogledu. Život siromašne mase postaje teži i očajniji, trpeza narodne mase postaje posnija i oskudnija. | "|

1917. godine sa Dušanom Popovićem je emigrirao iz okupirane Srbije.

### Komunistička partija Jugoslavije

*Glavni članak: Komunistička partija Jugoslavije*
Fotografija sa skupa u Kragujevcu gde je govorio Triša Kaclerović protiv Obznane.
Kaclerović je bio jedan od osnivača Socijalističke radničke partije (komunista), aprila 1919. i član Centralnog partijskog veća od septembra 1919. godine. Izabran je za narodnog poslanika, na listi KPJ, novembra 1920. godine. Od proleća 1921. godine nalazio se u rukovodećim partijskim telima KPJ. Os avgusta 1921. godine bio je sekretar, tada ilegalne, Komunističke partije Jugoslavije. Kaclerović je 1922. godine ovako govorio protiv Obznane:

> Kada sam sa jednim ministrom, koji je bio jedan od glavnih tvoraca 'Obznane', govorio o radničkim sindikatima i ukazao mu na njihovu potrebu, jer bez sindikata radnička klasa ne može da živi, rekao mi je taj ministar: 'Da, tako je, ali interes kapitalističke klase nije da se otvore sindikati, jer se mi nalazimo pred ekonomskim prosperitetom. U zemlji ima obilje zlata, nagomilanog novca, preduzeća se renoviraju, stvaraju se nova. Ako se sindikati otvore, onda će radnici tražiti povećanje nadnica i druga poboljšanja, a to će kočiti naš ekonomski prosperitet'. U toj misli, izrečenoj kroz usta tog državnika, i u činjenici da je to stvarno tako, treba tražiti uzrok hajci protiv KPJ. I dan-danas su sindikalne organizacije zatvorene zbog toga što vlasti neće da sindikati smetaju kapitalističkoj privrednoj politici.
> 
> 

Bio je član Centralnog odbora, legalne, Nezavisne radničke partije Jugoslavije (1923-1924). Delegat na Petom kongresu Kominterne 1924. 1928. godine se demoralisan povukao iz svake političke aktivnosti. Zahvaljujući tome, jedini je generalni sekretar KPJ koji je preživeo Staljinovu Veliku čistku 1930-ih.

Penzionisan je 1948. godine kao sudija Vrhovnog suda FNRJ. Umro je 1964. godine u Beogradu.

Dela
----

Naslovnica "Radnika" iz 1924.
Kaclerovićeva važnija dela su:

* „Ruska politika i srpska omladina", 1903.
* „Srpska socijaldemokratska partija prema srpskom seljaštvu"
* „Kragujevački kraval"
* „Martovske demonstracije i Majski prevrat"
* „Radnički pokret u Požarevcu"
* „Cimervaldska konferencija"
* „Militarizam u Srbiji"
* *A New Light on Conditions in Serbia* (sa Dušanom Popovićem), 1918.
* „Obznana 29-XII-1920"
* „Prve samostalne radničke organizacije u Srbiji 1895 do jula 1903"

Od štampanih glasila, bio je urednik „Tipografskog glasnika", „Radničkih novina" i „Radnika". Bio je saradnik „Dnevnog lista", „Narodnog lista", „Radničkog lista", „Okovanog radnika", „Borbe" i drugih.

Politički stavovi
-----------------

### Kritika ruskog apsolutizma

Početkom 20. veka, Kaclerović je bio veliki kritičar ruske imperijalne politike prema Balkanu:

> Nije sišla Rusija na Balkan u licu svoga kancelara da donese sreće srpskom narodu. Ako nam prošlost može da posluži kao učitelj, da li bi mogli naći ma i jedan primer gde je politika ruska bila od koristi za srpski narod? Jedna politika koja je ogrezla u krvi, svirepostima i varvarstvu i ne može imati lepih želja za sreću ma koga naroda.
> 
> 

On je posebno kritikovao rasprostranjenu pojavu rusofilije u srpskoj politici. Kaclerović je tvrdio da ruska politika nije slovenofilska, već samo rusofilska. A rusofilstvo znači "vladu despotizma, vladu knute i tamnice, vladu belog i krvavog terora". 

> Fantastična je ljubav srpskih rusofila prema Rusiji. Sentimentalni su razlozi, razlozi osnovani na zabludi, samoobmani i golom verovanju, na kojima su podigli oni svoju politiku naslona na Rusiju. Osećanje blagodarnosti, bratska, slovenska krv, „osvedočena ljubav" Rusije prema Slovenima — sve je to ušlo u političko veruju srpskih državnika. Otuda mesto ozbiljnog, trezvenog državničkog rada dolaze samo prazne hvale, himne; ovacije, oduševljeni usklici u slavu slovenske, ali ipak zato varvarske i krvave Rusije.
> 
> 

Umesto usklika "zavedenog" javnog mnenja: "živeo car, živela Rusija!" Kaclerović i srpski socijaldemokrati poručuju "nek padne despotizam i ruski carizam, nek nestane eksploatacije ljudi!"

Nasleđe
-------

Jedna ulica u Beogradu, na Voždovcu, nosi njegovo ime.

Literatura
----------

* **Mala enciklopedija Prosveta**, Beograd 1959. godina

Izvori
------

1. ↑  „DEMONSTRACIJE 1903. U SRBIJI: Poginulo pet, ranjeno šest ljudi". Arhivirano iz originala na datum 2011-08-27. Pristupljeno 2012-03-30.
2. ↑  RASKRINKAVANJE PROJEKTA VELIKA SRBIJA
3. ↑  „Period jačanja radničkog pokreta (1909-1914)". Arhivirano iz originala na datum 2016-03-04. Pristupljeno 2012-03-30.
4. ↑  „Građanske partije (1903-1912)". Arhivirano iz originala na datum 2016-03-10. Pristupljeno 2012-03-30.
5. ↑  Srbija i Albanci, Pregled politike Srbije prema Albancima od 1878. do 1914. godine
6. ↑
7. ↑  Zakonima "izbrisali" radnike
8. 1 2  Žan-Žak Mari i Pavluško Imširović – Predgovor srpskohrvatskom izdanju knjige „Trockizam i trockisti". Polinom, Beograd 2011.
9. ↑  Триша Кацлеровић, Руска политика и српска омладина

Vanjske veze
------------

* Триша Кацлеровић, Руска политика и српска омладина
* Триша Кацлеровић, цитати

| * p
* r
* u
Predsjednici Saveza komunista Jugoslavije |
| --- |
| Generalni sekretari (od 1921) | Filip Filipović • Sima Marković • Triša Kaclerović • Đuro Cvijić • Sima Marković • Đuro Cvijić • Jovan Mališić • Filip Filipović • Milan Gorkić • Josip Broz Tito |
| Predsjednici Predsjedništva | Josip Broz Tito • Lazar Mojsov • Dušan Dragosavac • Mitja Ribičić • Dragoslav Marković • Ali Shukrija • Vidoje Žarković • Milanko Renovica • Boško Krunić • Stipe Šuvar • Milan Pančevski |