Republika Rumunija je velika evropska zemlja, koja se proteže kroz nekoliko prometno veoma važnih oblasti (srednja Evropa, Podunavlje, Panonska nizija, Balkan, oblast Crnog mora). Zbog toga postoje izvanredne mogućnosti za razvoj saobraćaja i saobraćajne mreže, ali zbog teške skorašnje istorije pravi razvoj ove oblasti tek predstoji.

Rumunija ima razvijen drumski, železnički, vazdušni i vodni saobraćaj. Najveći saobraćajni čvor je glavni grad, Bukurešt, ali zbog prostranstva države i postojanja jakih oblasnih središta, važni saobraćani čvorovi su i Temišvar, Kluž, Konstanca, Brašov, Krajova, Jaši.

Železnički saobraćaj
--------------------

Železnička karta Rumunije
Po najnovijim podacima iz 2004. godine ukupna dužina železničke mreže u Rumuniji je 22.298 km, od čega je 36% elektrifikovano, a 27% su pruge sa dva koloseka. Po ovim pokazateljima Rumunija je četvrta zemlja u Evropi po razvijenosti železničke mreže. Zbog toga i prevoz svim vrstama železnice zauzima visoko mesto u ukupnom saobraćaju u zemlji - pretpostavlja se da je 2004. godine 45% svih putnika u Rumuniji prevezeno upravo železnicom. Međutim, i pored dužoine pruga i značaja za zemlju železnička mreža je u veoma lošem stanju i intenzivno se obnavlja.

Jedini grad sa metroom je Bukurešt, koji je razvijen spram veličine grada i ima 4 linije (pogledati: Bukureški metro). Bukurešt poseduje i železnički prsten oko sebe.

**Železnička veza sa susednim zemljama**:

* Mađarska Mađarska - da
* Srbija Srbija - da
* Bugarska Bugarska - da
* Ukrajina Ukrajina - da, uz promenu širine gaza
* Moldavija Moldavija - da, uz promenu širine gaza

Drumski saobraćaj
-----------------

Karta glavnih drumskih pravaca Rumunije
Autoput A2
Ukupna dužina puteva u Rumuniji u 2004. godini je 198.817 km (od čega je sa čvrstom podlogom 60.043 km). Od toga je dužina važnih državnih puteva 14500 km. Dužina savremenih autoputeva trenutno iznosi svega 280 km, ali se u narednim godinama očekuje brza izgradnja novih deonica. Nacionalni autoputevi nose dvoznačnu oznaku "A+broj".

**Nacionalni autoputevi koji su delovi Evropskih koridora su**:

* Autoput A1 - Bukurešt - Pitešti - Sibinj - Temišvar - Arad - granica sa Mađarskom, ukupna dužina puta je 620 km, od toga do 2008. izgrađeno 127 km na deonici Bukurešt - Pitešti, a kraj gradnje celog puta očekuje se do 2014. godine.
* Autoput A2 - nazvan i "Autoput sunca" - Bukurešt - Fetešti - Černavoda - Konstanca, ukupna dužina puta je 204 km, od toga do 2008. izgrađeno 152 km na deonici Bukurešt - Černavoda, a kraj gradnje celog puta očekuje se do 2010. godine.
* Autoput A3 - nazvan i "Autoput Transilvanija" - Bukurešt - Ploješti - Brašov - Trgu Mureš - Kluž - Oradea - granica sa Mađarskom, ukupna dužina puta je 588 km, do sada neizgrađena bilo koja deonica, prva deonica Bukurešt - Ploješti u izgradnji, a u pripremama za izgradu su deonica od mađarske granice do Kluža.
* Autoput A4 - nazvan i "Autoput Istok-Zapad" - granica sa Moldavijom - Jaši - Pjatra Njamc - Trgu Mureš (veza na autoput A3), ukupna dužina puta je 300 km, planiran početak izgradnje 2008. godina.
* Autoput A5 - nazvan i "Autoput Moldavija" - Ploješti - Buzaj - Fokšani - granica sa Moldavijom, ukupna dužina puta je 314 km, u planu izgradnja deonice do Fokšanija.

**Pored autoputeva postojei veoma važni magistralni putevi sa četiri trake, koji su takođe delovi Evropskih koridora**:

* Bukurešt - Đurđu - granica sa Bugarskom, ukupna dužina puta je 65 km, od toga do 2008. izgrađeno 35 km, a ostatak u izgradnji.
* Fagaraš - Sibinj, veza između autoputeva A1 i A3, planirano 80 km dužine.
* Sebeš - Turda, veza između autoputeva A1 i A3, planirano 80 km dužine.
* 
* Rimniku Sarat - Braila - Galac, krak puta A5.
* Pitešti - Krajova, krak puta A1.

Vodeni saobraćaj
----------------

Kanal Černavoda-Negru Voda
Rumunija je primorska zemlja, ali je morska obala kratka i severnom polovinom močvarna. Zbog toga je razvijena samo jedna luka, Konstanca. Ovaj grad je po pripajanju Rumuniji od beznačajnog naselja postao velika morska luka, jedna od najznačajnijih u Evropi, budući da je to crnomorska luka najbliža srednjoj Evropi. Takođe ovaj grad je i jedno od glavnih središta u državi.

Sa druge strane, rečni saobraćaj je razvijen i međunarodnog je značaja i u osnovi se oslanja na značaj Dunava, koji donjom dužinom toka protiče kroz Rumuniju. Dužina rečnih vodenih puteva u zemlji je preko 1000 km. Najvažnije luke na Dunavu su: Drobeta Turnu Severin, Kalafat, Oltenica, Đurđu, Braila, Galac, Tulćea. Pored Dunava, značajan je i promet kanalom Černavoda-Negru Voda, dužine 67 km.

Gasovodi i naftovodi
--------------------

Gasovod: Dužina tokova je 3.508 km (2006. godine) uz napomenu da se gasovodna mreža veoma brzo razvija, a postoje i planovi za uspostavljanje magistralne gasovodne veze od luke Konstanca do granice sa Srbijom i dalje na zapad.

Naftovod: Dužina tokova je 2.427 km (2006. godine).

Vazdušni transport
------------------

Avioni na aerodromu "Henri Koanda"
Budući da Rumunija prostrana zemlja u Evropi, vazdušni saobraćaj ima veći značaja nego u drugim zemljama. U Rumuniji postoji nekoliko avio-kompanija, od kojih je najpoznatija i najveća TAROM, a druge manje su Romavia, Karpater, Blu Er, Akvila Er, Jon Ćiriak Er.

U zemlji postoji 61 zvanično upisanih aerodroma (pogledati: Aerodromi u Rumuniji), ali samo je 7 od njih uvršteno na listu međunarodnih aerodroma sa IATA kodom (IATA Airport Code):

* Aerodrom "Henri Koanda" u Bukreštu (nekadašnji Otopeni aerodrom)
* Aerodrom "Trajan Vuja" u Temišvaru (nekadašnji Đarmata aerodrom)
* Aerodrom "Aurel Vlajku" u Bukreštu (nekadašnji Baneasa aerodrom)
* Aerodrom "Kluž-Napoka" u Klužu
* Aerodrom "Mihail Kogelničanu" u Konstanci
* Aerodrom "Sibju" u Sibinju
* Aerodrom "Arad" u Aradu

U toku je izgradnja novog međunarodnog aerodroma u Brašovu.

Najveći i najvažniji aerodrom u zemlji je bukureški Aerodrom "Henri Koanda", i danas poznat kao Otopeni. Međutim, najveći porast prometa imao je aerodrom Aerodrom "Trajan Vuja" u Temišvaru zbog udaljenosti grada od drugih većih gradova u zemlji.

U Rumuniji su zvanično upisana i 1 helidrom (2006. godine).

***Saobraćaj u Rumuniji*** na Wikimedijinoj ostavi

Saobraćaj Evropskih zemalja

 **Saobraćaj:** Azerbejdžan • Albanija • Andora • Austrija • Belgija • Belorusija • Bosna i Hercegovina • Bugarska • Vatikan • Gruzija • Grčka • Danska • Estonija • Irska • Island • Italija • Jermenija • Kazahstan • Kipar • Letonija • Litvanija • Lihtenštajn • Luksemburg • Mađarska • Malta • Moldavija • Monako • Nemačka • Norveška • Poljska • Portugalija • Makedonija • Rumunija • Rusija • San Marino • Slovačka • Slovenija • Srbija • Turska • Ujedinjeno Kraljevstvo • Ukrajina • Finska • Francuska • Holandija • Hrvatska • Crna Gora • Češka • Švajcarska • Švedska • Španija - Evropska unija

**Teritorije:** Akrotiri i Dekelija • Grenland • Gernzi • Gibraltar • Jan Majen • Džersi • Olandska Ostrva • Ostrvo Man • Svalbard • Farska Ostrva