Koordinate: 40° 45' 06" SG Š, 73° 58' 31" ZGD

**Krajsler zgrada** (engl. ) je oblakoder i poseban simbol Njujorka, visok 319 m, koji se nalazi na istočnoj strani Menhetna na raskrsnici 42. ulice i Leksington Avenije.

Istorija
--------

Prvobitno sagrađena za Krajsler Korporaciju, zgrada je trenutno u zajedničkom vlasništvu korporacije TMW Real Estate (75%) i Tishman Speyer Properties (25%). Krajsler zgrada je bila prva struktura na svetu koja je prešla 1000 stopa u visini (305 metara). 1931. godine, Empajer stejt bilding joj je oduzela mesto najviše zgrade na svetu, a trenutno je druga po visini u Njujorku.

Kamen temeljac je položen 19. septembra 1928. godine. U vreme kada je zgrada podignuta, građevinci Njujorka su bili u mukama jakog takmičenja da se sagradi najviši oblakoder sveta. Krajsler zgrada je građena prosečnom brzinom od 4 sprata nedeljno i nijedan radnik nije umro/poginuo tokom izgradnje. Malo pre završetka radova, zgrada je bila u rangu sa zgradom Vol strit 40, arhitekte H. Krega Severansa. Severans je kasnije dodao još dva sprata svojoj zgradi koja je ponela titulu najviše zgrade sveta (ova konstrukcija je izuzimala „strukture", kao što je Ajfelova kula)

Ne želeći da ga prevaziđu, arhitekta Vilijam Van Alen je tajno već bio nabavio dozvolu da sagradi 58,4 metara visok vrh, koji se gradio unutar zgrade. Vrh, sačinjen od nerđajućeg čelika „Nirosta", postavljen je na vrh zgrade 23. oktobra 1929. godine, čineći Krajsler zgradu ne samo najvišom zgradom na svetu, već i najvišom strukturom na svetu. Van Alen i Krajsler su uživali ovu titulu manje od godinu dana, kada je ona pripala Empajer stejt bildingu. Krajsler zgrada je otvorena za javnost 27. maja 1930. godine uz otvarajuću ceremoniju. Zgrada je renovirana 1978. godine, kada je ulazna sala konstruisana u granitu, mermeru i čeliku. Vrh je doživeo restauraciju koja je završena 1995. godine.

Arhitektura
-----------

Krajsler zgrada je poznati primer Art deko arhitekture, a prepoznatljiv ukras kule je baziran na elementima koji su se koristili kod Krajsler automobila. Uglovi 61. sprata su ukrašeni orlovima, replikama ornamenata sa haube Krajsler automobila iz 1929. godine[*nedostaje referenca*]. Na uglovima na 31. spratu nalaze se replike zatvarača za grejanje Krajsler automobila iz 1929. godine.

Lobi je slično elegantan. Kada je zgrada prvi put otvorena, postojala je javna galerija blizu vrha, koja je nakon nekoliko godina pretvorena u restoran, ali nijedan od ova dva zdanja nije mogao da se opstane tokom Velike depresije, tako da je na tom mestu napravljena privatna trpezarija nazvana *Cloud Club*. Najviši spratovi zgrade su uski sa niskim, zakošenim tavanicama i dizajnirani su većim delom zbog spoljašnjeg izgleda. Unutrašnjost je bila pogodna jedino za držanje radio i druge mehaničke i električke opreme.

Poslednjih godina, Krajsler zgrada je nastavila da bude omiljena među Njujorčanima. Leta 2005. godine, njujorški Muzej oblakodera je zamolio stotinu arhitekata, građevinaca, kritičara, inženjera, istoričara i naučnika, između ostalih, da odaberu omiljenih 10 od 25 novih njujorških kula. Krajsler zgrada je bila na prvom mestu, jer je preko 90% ljudi stavilo tu zgradu na njihovu listu.

Prepoznatljiv profil Krajsler zgrade je inspirisao slične oblakodere širom sveta, uključujući One Liberty Place u Filadelfiji.

Galerija
--------

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Literatura
----------

* *Skyscrapers*, Antonio Teranova, White Star Publishers, 2003 (ISBN-8880952307)

Spoljašnje veze
---------------

***Chrysler Building*** na Wikimedijinoj ostavi


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal SAD***  |

* Priča Krajsler zgrade Arhivirano 2008-12-28 na Wayback Machine-u na CBS forumu
* Članak na Salon.com (02/2002)
* Pogledi na Krajsler zgradu Arhivirano 2007-08-26 na Wayback Machine-u
* NYCfoto.com Arhivirano 2006-11-17 na Wayback Machine-u - fotografije Krajsler zgrade
* Slike njujorške arhitekture - Krajslerova zgrada
* 3D model zgrade za upotrebu u programu Google Earth Arhivirano 2006-10-20 na Wayback Machine-u
* 3D model zgrade za upotrebu u programu Google Earth[*mrtav link*]

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 316594263
* LCCN: sh94003508
* GND: 4390482-8
* SUDOC: 092414834

 |