| **vakuola** |
| --- |
| centralne vakuole kod ćelija Rhoeo discolor ispunjene pigmentomcentralne vakuole kod ćelija *Rhoeo discolor* ispunjene pigmentom |
| **Karakteristike organele** |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| prisutna u: | pojedinim eukariotskim ćelijama |
| broj u ćeliji: | 1 - nekoliko |
| oblik: | sferan |
|
| membrane: | 1 dvoslojna fosfolipidna membrana |
| funkcija: | vidi tekst |

 |

**Vakuole** su membranom oivičene organele pojedinih eukariotskih ćelija, obično sa mnoštvom različitih funkcija. Najčešće su to organele za magaciniranje i/ili sekreciju određenih metabolita, kao i za odigravanje pojedinih reakcija metabolizma. Vakuole su najkarakterističnije za biljnu ćeliju, mada su prisutne i kod drugih, ne-biljnih organizama. U ćeliji može postojati jedna, centralna vakuola, ili ih može biti više kada su najčešće manjih dimenzija.

Najznačajnije funkcije vakuola su:

* uklanjanje nepoželjnih i toksičnih metabolita
* magaciniranje otpadnih materija
* magaciniranje sekundarnih metabolita
* magaciniranje i izlučivanje malih molekula
* odigravanje reakcija koje zahtevaju kiselu sredinu
* omogućavanje ubrzano izduživanje ćelija, odnosno bilo kakvog menjanja zapremine ćelije
* autofagija

Vakuole protista
----------------

  

Neke vrste protista poseduju *hranljive vakuole*, kao deo fagocitotsko-endozomskog aparata. U njima se odvija varenje partikula unetih fagocitozom u ćeliju. Ispunjene su litičkim enzimima, i najčešće se kreću svuda kroz ćeliju izbacujući produkte varenja kroz membranu u citoplazmu.

*Kontraktilne vakuole* nekih trepljara služe ispumpavanju vode iz ćelije radi održavanja osmotske homeostaze. Najčešće su u vidu jedne ili više većih vakuola okruženih radijalnim kanalićima, koji ih pune vodom.

Biljne vakuole
--------------

Vakuole biljne ćelije su obavijene jednostrukom membranom nazvanom tonoplast. Tonoplast je pun proteinskih jonskih kanala koji omogućavaju održavanje unutrašnje homeostaze vakuole i njeno funkcionisanje.

Ćelija može imati 1-2 veće, tzv. centralne vakuole, ili veći broj sitnih vakuola. Mlade meristemske ćelije, kao i ćelije vaskularnog kambijuma, najčešće sadrže veći broj sitnih, dok zrele ćelije imaju jednu, koja zauzima i do 80% zapremine ćelije. 

U biljnoj vakuoli nalazi se tečnost nazvana *ćelijski sok*, koja sadrži vodu, enzime, neorganske soli, toksične metabolite. Ćelijski sok je kisela sredina, i u njoj se odigrava jedan deo katabolizma koji zahteva nisku pH vrednost sredine. Sem ovih, važna funkcija vakuole je u održavanju turgorovog pritiska ćelije na ćelijski zid, i u omogućavanju rasta ćelije magaciniranjem vode. U vakuolama kruničnih listića se magaciniraju pigmenti, važni za održavanje boje cveta.

Vakuole kvasaca
---------------

U ćelijama kvasaca vakuole služe kao kompartmani za magaciniranje aminokiselina i detoksifikaciju materija. Kada organizmi gladuju, u vakuolama dolazi do razgradnje proteina i pojedinih organela (autofagija). Vakuole kvasaca nisu dovoljne istražene.

***Vakuola*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Stanične ili ćelijske strukture i organele |
| --- |
| 
Akrozom • Apoptozom • Bičevi/Treplje • Blefaroplast • Centrozom (MTOC) • Citoplazma • Citoskelet • Ćelijska membrana • Ćelijske depozicije i inkluzije • Ćelijski zid • Endoplazmatični retikulum • Endozom • Goldžijev aparat • Hloroplast • Hromatofor • Jedarce • Jedro • Lizozom • Mezozom • Mitohondrija • Nukleoid • Nukleomorf • Peroksizom • Pirenoid • Plastid • Plazmid • Proteazom • Pseudopodije • Rezidualna tela • Ribozom • Tilakoidi • Vakuola • Vezikula
 |