Lanac glukoze
riboza
**Ugljeni hidrati**, **ugljikohidrati**, **karbohidrati**, u biokemiji nazvani saharidi ili šećeri, su najrasprostranjenija organska jedinjenja u živom svetu.

Po kemijskom sastavu ugljikohidrati su hidrati ugljika, obično s odnosom atoma vodika i kisika od 2:1 (kao u vodi), empirijske formule C*m*(H2O)*n*, pri čemu *m* može biti različit od *n* (uz iznimke poput deoksiriboze, šećerne komponente DNA - C5H10O4).

Klasifikacija
-------------

Prema stepenu složenosti ugljikohidrati mogu biti:

* monosaharidi
* disaharidi
* oligosaharidi
* polisaharidi.

### Monosaharidi

*Monosaharidi* (prosti šećeri) se hidrolizom ne mogu razložiti na prostija jedinjenja. Prema broju ugljenikovih atoma dele se na trioze, tetroze, pentoze, heksoze i heptoze.

Najvažniji su *pentoze* i *heksoze*, a najpoznatiji monosaharidi su fruktoza, glukoza i galaktoza.

Pentozama (sa 5 atoma ugljenika) pripadaju:

* riboza, koja ulazi u sastav RNK
* dezoksiriboza, koja izgrađuje DNK.

U heksoze spadaju:

* glukoza (glikoza)
* fruktoza.

Glukoza je glavni izvor energije i osnovni transportni oblik šećera u organizmu kičmenjaka.

### Oligosaharidi

Hrana bogata ugljenim hidratima
*Oligosaharidi* (grč. *oligos*: *malobrojno*, *siromašno*) su izgrađeni od 2-10 molekula monosaharida. Najznačajniji su:

* disaharidi (od 2 monosaharida) kojima pripadaju:
	+ maltoza
	+ laktoza
	+ saharoza.

**Disaharidi**, kao npr. *saharoza* služe kao transportni šećeri kod biljaka.

### Polisaharidi

*Polisaharidi* su makromolekuli nastali povezivanjem velikog broja monosaharida u dugačke lance (mogu da sadrže na stotine i hiljade monosaharida).

Prema biološkoj funkciji se dele na *rezervne* i *strukturne* polisaharide.

**Rezervni polisaharidi** predstavljaju molekule u kojima se čuva (skladišti) hemijska energija. Najrasprostranjeniji rezervni polisaharidi su:

* škrob, kod biljaka
* glikogen, kod životinja.

Skrob i glikogen se sastoje od većeg broja molekula glukoze.

**Strukturni polisaharidi** učestvuju u izgradnji ćelijskih delova. Među njima su najrasprostranjeniji:

* celuloza, koja je glavni sastojak ćelijskog zida biljaka,
* hitin, koji zgrađuje skelet zglavkara i
* agar, kojega sadrže alge.

Energetska uloga ugljenih hidrata i insulin
-------------------------------------------

Glikogen se kod kičmenjaka (time i kod čoveka) skladišti u jetri i mišićima. Kada se u krvotoku pojavi višak glukoze, jetra od glukoze sintetiše glikogen (to je pod kontrolom insulina). Kada nivo glukoze u krvi padne, u jetri dolazi do razgradnje glikogena u glukozu, koja zatim prelazi u krvotok. Iz krvotoka glukoza prelazi u ćelije, što je isto pod kontrolom hormona insulina (luči ga pankreas). U ćelijama se razlaganjem glukoze oslobađa energija neophodna za njihov normalan rad. Kada oboli pankreas pa se insulin nedovoljno izlučuje, dolazi do nagomilavanja šećera u krvi, dok istovremeno ćelije *gladuju*, tj. nemaju dovoljno glukoze. Oboljenje nastalo usled toga je dijabetes (šećerna bolest) – smrtonosna bolest, ako se ne leči. Dijabetičari insulin ne uzimaju oralno (preko usta), pošto bi, kao protein, bio razložen u crevima.

Linkovi
-------

* BioNet Skola[*mrtav link*]
* Bioskolos | Arhivirano 2005-12-14 na Wayback Machine-u
* IUPAC-IUBMB Joint Commission on Biochemical Nomenclature (JCBN): Carbohydrate Nomenclature
* Carbohydrates Information
* Carbohydrates detailed
* Carbohydrates Overview
* Carbohydrates and Glycosylation - The Virtual Library of Biochemistry and Cell Biology | Arhivirano 2005-03-01 na Wayback Machine-u
* Consortium for Functional Glycomics

***Ugljeni hidrati*** na Wikimedijinoj ostavi