|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

|  |
| --- |
| Te - **I** - Xe |
|  Br**I** At     |
| periodni sistem |

 |
| **Opšti podaci** |
| Ime, simbol, atomski broj | Jod, I, 53 |
| Pripadnost skupu | halogenih elemenata |
| grupa, perioda | VIIA, 5 |
| gustina, tvrdoća | 4940 kg/m3, bd |
| Boja

```
 sivocrna  
```
 |
| **Osobine atoma** |
| atomska masa | 126,90447 u |
| atomski radijus | 140 (115) pm |
| kovalentni radijus | 133 pm |
| van der Valsov radijus | 198 pm |
| elektronska konfiguracija | [Kr]4d105s25p5 |
| e- na energetskim nivoima | 2, 8, 18, 18, 7 |
| oksidacioni brojevi | **±1**, 3, 5, 7 |
| Osobine oksida | jako kiseli |
| kristalna struktura | romboidna |
| **Fizičke osobine** |
| agregatno stanje | čvrsto |
| temperatura topljenja | 386,85 K(113,70 °C) |
| temperatura ključanja | 457,4 K(184,3 °C) |
| molska zapremina | 25,72×10-3 m3/mol |
| toplota isparavanja | 20,752 kJ/mol |
| toplota topljenja | 7,824 kJ/mol |
| pritisak zasićene pare | bez podataka |
| brzina zvuka | bez podataka |
| **Ostale osobine** |
| Elektronegativnost | 2,66 (Pauling) 2,21 (Alred) |
| specifična toplota | 145 J/(kg\*K) |
| specifična provodljivost | 8×10-8 S/m |
| toplotna provodljivost | 0,449 W/(m\*K) |
| I energija jonizacije | 1008,4 kJ/mol |
| II energija jonizacije | 1845,9 kJ/mol |
| III energija jonizacije | 3180 kJ/mol |
| **Najstabilniji izotopi** |
| 

| izotop | zast. | v.p.r. | n.r. | e.r. MeV | p.r. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 123I | (veš.) | 13,1 sati | z.e. | 1,23 | 123Te |
| 125I | (veš.) | 59,9 dana | z.e. | 0,178 | 125Te |
| 127I | **100%** | stabilni izotor sa 74 neutrona |
| 129I | (veš.) | 1,57×107 godina | β- | 0,194 | 129Xe |
| 131I | (veš.) | 8,02070 dana | β- | 0,971 | 131Xe |

 |
| Tamo gde drugačije nije naznačeno,upotrebljene su SI jedinice i normalni uslovi. 
 |
| Objašnjenja skraćenica: 
zast.=zastupljenost u prirodi, 
v.p.r.=vreme polu raspada, 
n.r.=način raspada,e.r.=energija raspada,p.r.=proizvod raspada 
 |

Jod
**Jod** (**I**, latinski - *iodum*), ime je dobio po grčkoj reči *ioeides* - ljubičasti.

Istorija
--------

Otkrio ga je 1811 godine Bernard Courtois, što su kasnije potvrdili hemičari Charles Desormes i Nicholas Clement. Osobine joda je 1813 godine bolje ispitao francuski hemičar Joseph Louis Gay-Lussac, koji je ovom elementu dao ime.

Osobine
-------

Jod spada u grupu halogenih elemenata

Jod je čvrsta supstanca, tamnosive boje, metalnog sjaja. Na sobnoj temperaturi jod se javlja u čvrstom agregatnom stanju, kao sjajna plavo-crna supstanca. Pri zagrevanju jod sublimira, gradi ljubičaste pare karakterističnih mirisa koje se pri hlađenju odmah kristališu. 

U čistom obliku jod ima otrovno dejstvo.

Postoji samo jedan postojan izotop joda u prirodi. Radioaktivni izotopi su: 123I,125I,127I129I,131I.  

Jod je kao i svi halogeni elementi veoma reaktivan. U vodi se slabo rastvara, ali ga zato organski rastvarači odlično rastvaraju. Jod je jako dezinfekciono sredstvo, ubija bakterije i gljivice.

Jedinjenja joda
---------------

Jod gradi brojna hemijska jedinjenja u kojima se javlja sa oksidacionim brojem 1, 5 ili 7. Osobine jodovih jedinjenja su slične analognim jedinjenjima broma ili hlora. Najbolje reaguje sa metalima gradeći jodide. 

Najvažnija jedinjenja joda su kalijumjodid, jodoform i jodovodonik.

Fluor, hlor i brom ga istiskuju iz jedinjenja, što se koristi za njegovo labaratorijsko dobijanje: KI + Br22= KBr + I2

Jod u prirodi
-------------

Jod spada u elemente koji su veoma malo rasprostranjeni u prirodi. Veće količine ovog elementa se javljaju u morskoj vodi, a takođe i kao nečistoća u čilskoj šalitri jod se javlja u vidu natrijum-jodata NaIO3. Javlja se i u mnogim namirnicama koje se svakodnevno koriste u ishrani (ako potiču sa terena na kojima se jod javlja na zemlji i u vodi), ali u količinama koje pokrivaju najviše 1/3 dnevnih potreba za jodom:

* 1 kg povrća sadrži 20-30 mcg joda,
* 1 litar mleka - 35 mcg,
* 1 kg - 100-200 mcg

Prženje i pečenje uzrokuje gubitak oko 20% joda iz namirnica, a kuvanje čak 58%!

Primena joda
------------

Jod se koristi u proizvodnji farbi i u fotografiji. U medicini se koristi za lečenje oboljenja štitne žlezde kao i za dezinfekciju npr. jodna tinktura. Radioaktivan izotop joda 131I ima bitnu ulogu u otkrivanju bolesti štitne žlezde. U medicini se jod koristi kao antiseptik u vidu jodne tinkture. Kalijum-jodid se dodaje kuhinjskoj soli radi sprečavanja gušavosti.

Biološki značaj
---------------

Jod je mikroelement koji je neophodan za zdravlje ljudi. On se unosi ishranom i vodom. Zemlja i voda u blizini mora su veoma bogate jodom, a sa udaljavanjem od mora količina joda se smanjuje. 

U telu zdravog čoveka nalazi se 30-50 miligrama joda. Najveće količine se javljaju u štitnoj žlezdi koja ima mogućnost skladištenja joda. Bez joda štitna žlezda ne može da proizvodi hormone tiroksin (T4) i hormon T3, neophodnih za pravilno funkcijonisanje svih ćelija u ljudskom organizmu. 

Nedostatak joda u ishrani i u vodi izaziva bolest gušavost. Ovo oboljenje se uglavnom javlja u krajevma udaljenim od mora, tamo gde se ne dodaje jod u kuhinjsku so. 

Nedostatak joda kod dece prouzrukuje smanjenu mogućnost učenja, pamćenja, usporava rast i fizički razvoj.

Dnevne potrebe za jodom su veoma male i iznose jedva 200 mikrograma, tako da u toku života čovek unese jedva nekoliko grama joda. Trebalo bi znati da neko povrće (uglavnom iz porodice kupusa), sadrži čestice koje mogu pogoršati tok bolesti štitne žlezde.

| Količina joda u 100 grama produkta: |
| --- |
| kavijar | 130 |
| neke ribe | 190 |
| neke ribe | 120 |
| sardine | 99 |
| tunjevina | 53 |
| belo vino | 70 |
| crno vino | 50 |
| sokovi od voća i povrća | 30-40 |
| mleko | 6 |
| beli sir | 40 |
| jaje | 10 |
| šargarepa | 61 |

| potrebe za jodom u različitim periodima života: |
| --- |
| bebe do jedne godine života | 50 mcg |
| deca od 1 do 3 godina | 70 mcg |
| deca do 6 godina | 90 mcg |
| od 6 do 10 godina | 120 mcg |
| mladi | 150 mcg |
| odrasli | oko 200 mcg |
| trudne žene | 230 mcg |
| žene koje doje | 260 mcg |

  

Od dvaneste nedelje plod počinje da stvara svoje hormone iz štitne žlezde. Jod potreban za taj proces uzima od majke, kao i u vreme dojenja, kada je jedini izvor joda za dete majčino mleko. Zbog toga je u tim periodima posebno važno unositi dovoljnu količinu joda.

Na Zemlji oko 1,5 miliardi ljudi živi u rejonima koji su pogođeni nedostatkom joda, a gušavost se javlja kod 600 miliona ljudi.

***Jod*** na Wikimedijinoj ostavi