Координате: 44° 23′ 35" СГШ, 20° 48′ 07" ИГД

**Кусадак** је насеље у Србији у општини Смедеревска Паланка у Подунавском округу. Према попису из 2002. било је 5691 становника (према попису из 1991. било је 6089 становника).

Историја
--------

Кроз село пролази пруга Београд-Ниш и на његовој територији се налазе четири железничке станице. Има веома добру везу са главним градом Србије и осталим градовима у окружењу као што су Смедерево и Niš.

Има трагова који указују на далеку прошлост. У атару кусадачком нашено је парче украсне плоче, на којој је рељефно израшен римски император као победилац. Ова плоча чува се у београдском народном музеју.

Прве податке о овоме насељу имамо из првих десетина 18. века. За време аустријске владавине 1718-1739. године помиње се ово насеље под именом Kussadak. У списку села и цркава у смедеревском «диштрикту» (срезу) у 1732. години забележен је Кусадак, који тада имао 30 домова и једну цркву «*у шуми*». Ово ће свакако бити црква Пиносава, коју предање доводи у везу са последњим деспотима. Предање вели да су деспоти овде прићешћивали војску. Црква је била од брвна и служила је за сва околна села.

Село није од увек било на данашњем месту, већ северније, на месту које се зове Селиште, а у близини цркве Пиносаве. И данас се ту наилази на трагове од насеља. Предање вели да је ово старо насеље напуштено «*због помора који је завладао*».

Кусадак се помиње у арачки списковима и имао је 1818. г. 107, а 1822. г. 121 кућу. И ови подаци показују да је Кусадак старије насеље, јер долази у ред највећих насеља из тога доба.

Најстарије су породице: Стојаковићи (данас по разним презименима) чији је предак Остаја дошао од Бјелог Поља и населио се прво у Селишту, одакле је «*због помора*» побегао на данашње место; Силијани и Милијани, врло разграната породица са разним презименима, води порекло од браће Силијана и Милијана, који су из «*Старе Србије-из Турске*» пребегли од Турака; Банковићи воде порекло од предка Банка који је дошао «од Сјенице – Старог Влаха;» Кнежевићи – Кораћи који су род Маринковићима у Ковачевцу; Ђаковићи, старином од Косова, чији је предак Милоје Ђак, вођа боне познате под именом «Ђокова буна»   

Године 1846. г. Кусадак је имао 244 куће, а по попсу из 1921. г. у Кусатку је било 997 кућа са 6031 становником.. (подаци крајем 1921. године).

Током Другог светског рата, за време немачке окупације, у Кусатку, као и уопште у Доњој Јасеници, проценат страдалих цивила, као и војника, био је мањи него у већем делу Србије. Највеће страдање у рату се десило 10.августа 1944 када су четници поставили заседу немачком возу. Немци су сазнали за заседу и уместо обичног, послали блиндирани воз. Из воза су отворили ватру и убили 15 кусадачких и два јагњилска четника,као и једног цивила. Касније је велики број људи из села послат на Сремски фронт, где је погинуло преко 100 Кусачана.

Кусадак има око седам хиљада становника и веома је развијено село. У њему се на периферијама налазе две школе до четвртог разреда а у центру села једна већа која је од првог до осмог разреда, Основна школа „Брана Јевтић". У селу се такође налази и манастир Пиносава из 17. века.

Село је веома атрактивно за младе пошто има доста локала где могу да се окупљају, село има и језеро које је окружено великом шумом а и спортске активности су заступљене. Постоје фудбалски клуб и фолклорно друштво које окупља доста младих људи.

Демографија
-----------

У насељу Кусадак живи 4586 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 41,6 година (39,9 код мушкараца и 43,4 код жена). У насељу има 1591 домаћинство, а просечан број чланова по домаћинству је 3,58.

Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 7226 |  |
| **1953.** | 7429 |  |
| **1961.** | 7506 |  |
| **1971.** | 6940 |  |
| **1981.** | 6551 |  |
| **1991.** | 6089 | 5961 |
| **2002.** | 5850 | 5691 |
| **2011.** |  | 4533 |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 5.651 | 99,29% |
| Македонци |    | 9 | 0,15% |
| Хрвати |    | 8 | 0,14% |
| Словенци |    | 1 | 0,01% |
| Руси |    | 1 | 0,01% |
| Бугари |    | 1 | 0,01% |
| Југословени |    | 1 | 0,01% |
| непознато |    | 15 | 0,26% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 22 |    |    | 13 |
| 80+ | 47 |    |    | 86 |
| 75-79 | 87 |    |    | 150 |
| 70-74 | 149 |    |    | 218 |
| 65-69 | 198 |    |    | 198 |
| 60-64 | 159 |    |    | 183 |
| 55-59 | 129 |    |    | 137 |
| 50-54 | 232 |    |    | 161 |
| 45-49 | 265 |    |    | 247 |
| 40-44 | 207 |    |    | 155 |
| 35-39 | 193 |    |    | 193 |
| 30-34 | 177 |    |    | 153 |
| 25-29 | 209 |    |    | 171 |
| 20-24 | 162 |    |    | 147 |
| 15-19 | 152 |    |    | 162 |
| 10-14 | 185 |    |    | 163 |
| 5-9 | 175 |    |    | 128 |
| 0-4 | 150 |    |    | 128 |
| просек | 39.9 |  |  | 43.4 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 1518 | 1597 | 1747 | 1750 | 1735 | 1643 | 1591 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 258 | 337 | 213 | 264 | 212 | 205 | 65 | 24 | 6 | 7 | 3.58 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 2388 | 582 | 1569 | 157 | 72 | 8 |
| Женски | 2374 | 267 | 1575 | 479 | 45 | 8 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 1332 | 196 | - | 1 | 251 | 18 | 35 | 53 | 9 | 631 |
| Женски | 492 | 185 | - | - | 56 | 6 | 2 | 47 | 4 | 70 |
| Оба | 1824 | 381 | - | 1 | 307 | 24 | 37 | 100 | 13 | 701 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | - | 15 | 43 | 14 | 35 | 6 | - | - | 25 |
| Женски | 2 | 7 | 4 | 26 | 77 | 2 | - | - | 4 |
| Оба | 2 | 22 | 47 | 40 | 112 | 8 | - | - | 29 |

Референце
---------

1. ↑  Подаци су узети из: „Насеља" књ.19. др. Б. М. Дробњаковић (1925 г.)Смедеревско Подунавље и Јасеница
2. ↑  Литература „Летопис Подунавских места"(Беч 1998) период 1812 – 1935 г. Летописа, по предању, Подунавских места и обичаји настанак села ко су били Досењеници чиме се бавили мештани
3. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
4. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
5. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

```
==
```

Дробњаковић (1925 г.)Смедеревско Подунавље и Јасеница

* Извор Монографија Подунавске области 1812-1927 саставио Др, Владимир Марган објавјено (1927 г.)„Напредак Панчево,,
* „Летопис": *Подунавска места и обичаји* Марина (Беч 1999 г.). Летопис период 1812 – 2009 г. Саставио од Писаних трагова, Летописа, по предању места у Јужној Србији, места и обичаји настанак села ко су били Досељеници чиме се бавили мештани
* *Напомена*

У уводном делу аутор је дао кратак историјски преглед овог подручја од праисторијских времена до стварање државе Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Највећи прилог у овом делу чине *,»Летописи«* и трудио се да не пропусти ниједну важну чињеницу у прошлости описиваних места.

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |

* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* План насеља на мапи (Mapquest)
* Неколико фотографија и основни подаци о манастиру Пиносава (Клуб путника Србије)

| * p
* r
* u
Општина Смедеревска Паланка |
| --- |
| Азања • Баничина • Бачинац • Башин • Влашки До • Водице • Глибовац • Голобок • Грчац • Кусадак • Мала Плана • Мраморац • Придворице • Ратари • Селевац • **Смедеревска Паланка** • Стојачак • Церовац |