**Marie Under** (Tallinn, 27. ožujka 1883. – Stockholm, 25. rujna 1980.) bila je estonska pjesnikinja koja se smatra jednom od najvažnijih i najpoznatijih estonskih književnica u historiji. Njezin je značaj bio toliki da je u barem dvanaest zasebnih navrata bila predložena za Nobelovu nagradu za književnost.

Under je rođena 1883. godine u tadašnjem Revalu, kao kći učitelja Priidua (1843. – 1930.) i Leene Under (*née* Kerner; 1854. – 1934.). Marie je bila treće dijete u obitelji, rođena nakon Evangeline (1880. – 1932?.) i Gottrieda (1881. – 1882.) i prije Berte (1885. – 1974.) i Christfrieda (1887. – 1934.). Pohađala je privatnu njemačku školu za djevojčice. Nakon završene škole, radila je kao prodavačica u knjižari, a u slobodno je vrijeme pisala poeziju na njemačkom. Godine 1902. udala se za računovođu Carla Hackera, s kojim je imala dvoje djece, Dagmar i Heddu, dok su živjelu u predgrađu Moskve. Međutim, već 1904. godine zaljubila se u estonskog umjetnika Antsa Laikmu, koji ju je nagovorio da prevede svoju poeziju na estonski i onda ju slao lokalnim novinama na objavljivanje. Dvije godine kasnije, vratila se u Reval.

Godine 1913. upoznala je pjesnika i kritičara Artura Adsona, koji joj je postao ljubavnik. Uz to, on je bio zaslužan za kompiliranje njezinih prvih objavljenih zbirki poezije. Godine 1924. Under se razvela od Carla Hackera i iste godine udala za Adsona, s kojim će biti u braku do njegove smrti 1977. godine. 

Krajem 1910-ih, Under je bila uključena u rad utjecajnog književnog pokreta Siuru. Nazvan po plamenoj ptici iz finske mitologije, pokret je osnovan 1917. godine u duhu ekspresionizma i neoromantizma kao reakcija na formalističku tradiciju pokreta Mlada Estonija. Među ostalim članovima pokreta bili su Peet Aren, Otto Krusten, Friedebert Tuglas, Artur Adson, August Gailit, Johannes Semper i Henrik Visnapuu. Između 1917. i 1919. godine, pjesnici tog pokreta izdali su čak tri zbirke poezije. Visnapuu i Gailit napuštaju grupu 1919. godine zbog sukoba s ostalim članovima, međutim pridružuju im se Johannes Barbarus i August Alle kao novi članovi.

Godine 1922. Marie Under je bila među osnivačima Estonskog saveza pisaca.

Tokom 1920-ih godina, Marie Under je bila čest gost u domu ruskog pjesnika Igora Severjanjina u selu Toili, gdje je često ljetovala. Severjanjin je objavio nekoliko knjiga i prijevoda Underine poezije. Severjanjin, zanimljivo, nje govorio estonski jezik tako da su prijevodi bili prilično doslovni.

Kada je 1944. godine Sovjetski Savez reokupirao Estoniju, Under je s obitelji pobjegla u Švedsku. Gotovo su godinu dana proveli u izbjegličkom kampu prije nego su se 1945. godine preselili u Mälarhöjden, predgrađe Stockholma, gdje će Under živjeti sve do svoje smrti 1980. godine. Pokopana je na groblju Skogskyrkogården u Stockholmu, gdje je i umrla. Dana 9. lipnja 2016. godine, posmrtni ostaci Under i Adsona prebačeni su na groblje Rahumäe u Tallinnu, gdje su pokopani uz Underinu kći Heddu Hacker i sestru Bertu.

Opus
----

* 1917. – "Sonetid", pjesme nastale u periodu 1912. – 1917.;
* 1918. – "Eelõitseng", pjesme nastale u periodu 1904. – 1913.;
* 1918. – "Sinine puri", pjesme nastale u periodu 1917. – 1918.;
* 1920. – "Verivalla", pjesme nastale u periodu 1919. – 1920.;
* 1923. – "Pärisosa", pjesme nastale u periodu 1920. – 1922.;
* 1927. – "Hääl varjust", pjesme nastale u periodu 1923. – 1927.;
* 1928. – "Rõõm ühest ilusast päevast", pjesme nastale u periodu 1923. – 1927.;
* 1929. – "Õnnevarjutus", balade nastale u periodu 1927. – 1929.;
* 1930. – "Lageda taeva all", pjesme nastale u periodu 1927. – 1930.;
* 1935. – "Kivi südamelt", pjesme nastale u periodu 1930. – 1935.;
* 1942. – "Mureliku suuga", pjesme nastale u periodu 1935. – 1942.;
* 1954. – "Sädemed tuhas", pjesme nastale u periodu 1943. – 1954.;
* 1963. – "Ääremail", osam izvornih pjesama i 36 prijevoda;
* 1981. – "Mu süda laulab" (posthumno)

Vanjske veze
------------

* Estonian Literary Magazine article Arhivirano 2002-10-17 na Wayback Machine-u, einst.ee
* Marie Under in pictures, kirmus.ee

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 39419701
* LCCN: n87829983
* ISNI: 0000 0000 8374 0768
* GND: 119247186
* SELIBR: 245871
* SUDOC: 030325102
* BNF: cb12176379m (podaci)
* BIBSYS: 90274653
* MusicBrainz: 55d55082-629b-4f05-baed-663e3a53be27
* NKC: mzk2003181830
* CiNii: DA14883374

 |