**Jan Václav Antonín Stamic** (Havlíčkův Brod, 18. lipnja 1717. – Mannheim, 27. ožujka 1757.) je bio češki kompozitor i violinist, jedan od značajnijih skladatelja klasicizma i reformator klasične simfonije. Tokom svog kasnijeg boravka u Mannheimu, Stamic je bio poznat po germaniziranom obliku imena, **Johann Wenzel Anton Stamitz**. Danas se Stamica smatra osnivačem Manhajmske škole, čiji su članovi, iako osjetno manje važni, bili i njegovi sinovi Carl i Anton. Iako ga se danas uglavnom smatra klasicističkim kompozitorom, Stamic je zapravio jedan od kompozitora koji je označio prijelaz iz baroka u klasicizam.

Stamicova obitelj potječe iz današnjeg Maribora u Sloveniji, mada je on rođen u današnjem češkom mjestu Havlíčkův Brod 1717. godine. Nakon jedne akademske godine, Stamic napušta Sveučilište u Pragu kako bi se posvetio sviranju violine. O njegovom životu od 1735. do 1741. kada je primljen na dvor u Mannheimu, ne zna se gotovo ništa. Njegovo primanje na dvor vjerojatno je bila posljedica različitih poznanstava nastalih u tom periodu.

Dana 1. srpnja 1744. Stamic se oženio Marijom Antonijom Luneborn, s kojom je imao petoro djece - Carla, Mariju Franzisku, Antona te dvoje djece umrle u djetinjstvu. Tokom ljeta 1754. godine, Stamic je vjerojatno napravio put u Pariz, gdje je ostao jednu godinu i javno izvodio svoja djela. U Parizu je objavio i svoja Orkestralna tria, op. 1, a moguće i druga djela. U Mannheim se vjerojatno vratio 1755. godine. Umro je 27. ožujka 1757. u dobi od 39 godina.

Što se njegova opusa tiče, Stamic je najpoznatiji po svojim simfonijama i orkestralnim djelima, međutim u historiji klasične glazbe ostat će zapamćen po reformi klasične simfonije. Osim što je proširio orkestar, Stamic je uveo četverodijelnu strukturu simfonije (brzi stavak - spori stavak - menuet i trio - *presto* ili *prestissimo*) u standardnu upotrebu. Iako se primjeri četverodijelnih simfonija mogu naći i prije Stamica, on je bio prvi koji ju je konzistentno koristio u svojim djelima. Značajan je i po doprinosu razvoju sonatne forme.

| * p
* r
* u
Klasicizam i prosvjetiteljstvo |
| --- |
| XVII. vijek  • XVIII. vijek |
| Književnici | Tituš Brezovački **•**  Pierre Corneille **•**  Denis Diderot  **•**  Carlo Goldoni **•**  Filip Grabovac **•**  Baron d'Holbach **•**  Andrija Kačić Miošić **•**  Matija Petar Katančić **•**  Gotthold Ephraim Lessing  **•**  Molière **•**  Alexander Pope **•**  Jean Racine **•**  Matija Antun Reljković **•**  Jean-Jacques Rousseau **•**  Markiz de Sade **•**  Voltaire |
| Skladatelji | Carl Philipp Emanuel Bach **•**  Johann Christian Bach **•**  Wilhelm Friedemann Bach **•**  Julije Bajamonti **•**  Ludwig van Beethoven **•**  Christoph Willibald Gluck **•**  Joseph Haydn **•**  Ivan Mane Jarnović **•** Leopold Mozart **•**  Wolfgang Amadeus Mozart  **•**  Antonio Salieri **•**  Domenico Scarlatti **•**  Luka Sorkočević **•** Jan Václav Stamic  **•**  Franz Xaver Süssmayr |
| Umjetnci | Jacques-Louis David **•**  Jean Auguste Dominique Ingres **•**  Nicolas Poussin **•**  Karl Friedrich Schinkel **•**  Jacques-Germain Soufflot |
| Filozofija | Jean d'Alembert **•**  Jeremy Bentham **•**  Condorcet **•**  Denis Diderot **•**  Adam Ferguson **•**  Johann Gottfired von Herder  **•**  David Hume **•**  Immanuel Kant **•**  John Locke **•**  Charles de Montesquieu **•**  Jean-Jacques Rousseau **•**  Voltaire |
| Politika | Benjamin Franklin **•** Fridrik II. Veliki  **•**  Thomas Jefferson **•**  Josip II. **•**  Katarina II. Velika  **•**  James Madison **•**  Marija Terezija **•**  Petar I. Veliki |
| Kultura | Deizam **•**  *Enciklopedija* **•**  Fiziokratizam **•**  Liberalizam **•**  Prosvijećeni apsolutizam |
| << Barok **•**  Romantizam >> |