**Japodski sljemenasti poklopci** su dio grobnog ili nadgrobnog objekta izrađeni od kamena, približno u obliku kvadratne ili pravougaone ploče. Sredinom gornje površine išlo je uzdužno "sljeme" koje dočarava izgled krova na dvije vode. Čeona i zadnja strana su izduženo trougaonog ili petougaonog oblika. Sljemenasti poklopci su se koristili u toku rimskog perioda, i nastavili su viševjekovnu japodsku tradiciju opremanja grobova elementima od kamena.

Namjena
-------

Tokom željeznog doba Japodi su posude sa spaljenim ostacima pokojnika pokrivali kamenim ravnim pločama. Pod uticajem Rimljana preuzeli su oblik sljemenastog kamenog poklopca. Poklopci su u obliku krova na dvije vode sa zabatom na prednjoj i užoj strani simbolizirajući pročelje hrama (*edikulu*) ili vječnu kuću (*domus aeterna*). Kod jednog broja sljemenastih poklopaca na čeonoj strani nalazi se latinski nadgrobni natpis s podacima o pokojniku, i ornamenti.

Poklopci na prostoru Bihaća
---------------------------

Na prostoru Bihaćkog polja do sada je registrirano 51 poklopaca za pokrivanje različitih posuda sa paljevinskim ostacima pokojnika ili paljevine u zemlji. Pronađeni su na japodskim nekropolama: 

* U naselju Ribić nađeno je 16 sljemenaka. Svi su bili postavljeni na keramičku posudu s ostacima spaljenog pokojnika, bez natpisa i ornamenata.
* Na Jezerinama u selu Pritoka 10 primjeraka, jedan dio sa natpisom i ornamentima.
* Na Crkvini u selu Golubić 13, sa natpisom i ornamentima.
* Na kasnoantičkoj nekropoli Dolovi sa pretežno skeletnim sahranjivanjem, u sanducima od složenih kamenih ploča, 10 primjeraka, svi sa natpisom.
* za 2 poklopca nema podataka o lokaciji i uslovima nalaza.

Od 51 nađenih poklopaca, 23 nađena su *in situ*, od čega je 18 upotrebljeno za poklapanje keramičkih posuda s ostacima spaljenog pokojnika, 4 za poklapanje pepela pokojnika položenog u zemlju i jedan za poklapanje konstrukcije od kamenih ploča. 

### Natpisi

Od 51-og sljemenastog poklopca nađenih u Bihaćkom polju, 29 je nosilo epigrafske natpise. Manji dio natpisa je sačuvan u potpunosti, ostali su djelimično ili u velikoj mjeri oštećeni.

Domaća imena brojnija su u prvom vijeku naše ere. Uz domaća imena pojavljuju se i autohtone imenske formule (otac, sin, kćer, suprug, supruga), što potvrđuje mišljenje da je sljemenaste poklopce, kao element grobne opreme, upotrebljavalo pretežno domaće, japodsko stanovništvo. Nakon toga, postepeno, i u skladu sa romanizacijom, preovlađuju rimska imena, mada su se autohtona imena i dalje pojavljivala. Poklopci su se u principu izrađivani za mlađe osobe i djecu. 

### Ornamenti

Uz latinske natpise, na 8 se nalaze urezani ornamenti i na 3 tri kombinacija urezanih i reljefno izrađenih ornamenata.

Ornamentika u vidu šesterolisne rozete, rozete na vitlo i koncentričnih krugovi, u suštini odražava astralne (na prvom mjestu solarne) simbole. Šesterolisna rozeta je vodeći simbol i, kao i na urnama, najčešće se javlja u kombinaciji od tri primjerka, što se povezuju s tri položaja sunca (na izlasku, u zenitu i na zalasku). Na osnovu toga, pokojnici sahranjeni pod sljemenastim poklopcima sa simboličnim ornamentima mogu se uvrstiti 
među onaj dio japodskog stanovništva koje je, u antičko doba, prihvatio vjerovanja o kretanju duša pokojnika prema Mjesecu i Suncu i nastavku života u astralnim sferama.

Poklopci i urne
---------------

Ni jedna japodska kamena urna nije otkrivena *in situ*, zajedno s ostalom opremom groba, pa ni sa sljemenastim poklopcem. Dio autora smatra da su japodske urne mogle bit pokrivene sljemenastim poklopcima, nađenim većinom na srednjem toku Une, a neki i u Lici, oslanjajući se na činjenicu, da je na donjoj površini nekih, anepigrafskih poklopaca iz Like usječeno ležište koje odgovara obliku urne s ispustima.

Izvori
------

1. ↑  „Nenad Cambi: BILJEŠKA O JAPODSKIM URNAMA I SARKOFAZIMA". *Sveušilište u Zadru, Zadar, 2003.*. Pristupljeno 5. 9. 2023.
2. ↑  „Alojz Benac-Đuro Basler-Borivoj Ćović-Esad Pašalić-Nada Miletić-Pavao Anđelić - KULTURNA ISTORIJA BOSNE I HERCEGOVINE". *Veselin Masleša, Sarajevo, 1966*. Pristupljeno 9. 2. 2016.
3. ↑  „Branka Raunig: Sljemenasti poklopci iz Bihaćkog polja - Jezerine u Pritoci, s.98.". *ANUBiH - Godišnjak, knjiga 34 (XXXVI)- Sarajevo, 2007.*. Arhivirano iz originala na datum 2023-11-17. Pristupljeno 5. 9. 2023.
4. ↑  „Branka Raunig: UMJETNOST I RELIGIJA PRAHISTORIJSKIH JAPODA". *Djela Akademije BiH, Sarajevo 2004*. Pristupljeno 9. 2. 2016.
5. ↑  „Antonia Kovač: Japodske urne". *Sveušilište u Zadru, Zadar, 20018.*. Pristupljeno 5. 9. 2023.
6. ↑  „DUJE RENDIĆ-MIOČEVIĆ: O NEKIM ZANEMARENIM KOMPONENTAMA KOD »JAPODSKIH URNI« Uz problem njihova datiranja". *Filozofski fakultet u Zagrebu*. Pristupljeno 9. 2. 2023.
7. ↑  „I. Šarić: Japodske urne u Lici". *Vjesnik Arheološkog muzeja u Zagrebu, Vol. 9 No. 1, 1975.*. Pristupljeno 9. 2. 2023.