recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Protest u New Yorku
Roza Parks je odbila da se povinuje rasističkim zakonima, pokrenuvši crnački pokret za građanska prava u SAD.
**Građanska neposlušnost** ili **građanski neposluh** je odbijanje građana da se povinuju zahtevima i zakonima vlasti, na nenasilan način i uz kolektivno masovno učešće. Građanski neposluh označava nenasilni otpor primarno kao sredstvo za izražavanje svojih pogleda.

Istorijski primeri su Gandhijev pokret otpora u Indiji tjekom borbe za neovisnost od Britanske kolonijalne dominacije, Mendelini protesti u Južnoj Africi protiv apartheida, Martin Luther Kingova borba američkih crnaca za građanska prava, protesti protiv Miloševićevog režima u Srbiji, tokom poslednje decenije 20. veka, i anti-ratni pokreti širom svijeta. Jedan od prvih slučajeva masovnog građanskog neposluha bila je Egipatska revolucija protiv britanske okupacije u 1919 godini.

Iz ugla političke filozofije, građanska neposlušnost se odnosi na namjerno kršenje zakona sa ciljem da se privuče pažnja ili koriguju nepravde u zakonu, ili određene politike koje praktikuju državne institucije. Politički filozofi su zainteresovani za mnoga pitanja koja dolaze kao rezultat građanske neposlušnosti. Neka od njih su: Kako opravdati akcije građanske neposlušnosti? Kakav odgovor treba da stigne od pravnih institucija kada je građanska neposlušnost opravdana? Da li građanska neposlušnost treba da se odvija javno bez upotrebe sile i/ili sa voljom da se odgovori na moguće sankcije?

Američki filozof Henry David Thoreau je opisao motive takvog ponašanja u svom eseju 1849. *građanski neposluh* (originalni naslov "Resistance to Government (1849)").

Izvori
------

1. ↑  Delovi članka su preuzeti iz knjige Ivana Vidanovića „Rečnik socijalnog rada", uz odobrenje autora.

Povezano
--------

* pasivni otpor
* nenasilje

Eksterni linkovi
----------------

***Građanska neposlušnost*** na Wikimedijinoj ostavi

* Politika otpora i teorija građanske neposlušnosti — literatura Arhivirano 2011-05-31 na Wayback Machine-u
* Top 5 primera građanske neposlušnosti
* Godine raspada, istorijat protesta u Beogradu
*Za ostale upotrebe, v. Crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije (razvrstavanje).*

Glavni oltar u crkvi Uznesenja Blažene Djevice Marije.
**Crkva Uznesenja Marijina**, zvana *Duomo* ili Zborna crkva u Rijeci. Smještena je na kraju Užarske kale (*Cale dei Canapini*), nekad glavne prometnice u Starom gradu (*Zitavecia*).

Povijest
--------

Crkva je prvotno izgrađena u ranom srednjem vijeku na ruševinama rimskih termi. Majstor Juraj iz Zadra obnovio je 1442. postojeću trobrodnu baziliku i povisio joj glavni brod. Crkva je popravljena i nakon mletačkog razaranja Rijeke 1509. godine.

Ponovno je iz temelja obnovljena 1695. godine, a između 1716. i 1726. obitelj Orlando, kranjski plemići i riječki patriciji, dograđuju prostrano svetište usred kojega je njihova grobnica.

Glavni oltar je djelo Mislejeve ljubljanske radionice, a četiri kipa svetih Simona, Ane, Margarete i Antona djela su uglednog padovanskog skulptora Jacopa Contiera. Strop svetišta ukrašen je kvalitetnim baroknim štukaturama. U osam bočnih kapela smješteni su višebojni mramorni oltari, koje su izradili barokni kipari Pasquale Lazzarini, Antonio Michelazzi i Sebastiano Petruzzi u XVIII. stoljeću. Oltarne pale djela su slikara Ivana Frane Gladiha (Predaja ključeva, 1640.), Valentina Metzingera (sv. Filip Nerej, 1753. sv. Anton, 1750.), a riječki slikar Ivan Simonetti kopirao je u XIX. stoljeću Tizianova djela "Uznesenje" za glavni oltar i "Sv. Ivana Krstitelja" za istoimeni oltar.

Zidove u unutrašnjosti crkve oslikao je poznati talijanski dekorativni slikar Augusto Pagliarini 1932. godine, a kao motiv je uzeo štukature u svetištu. Na inicijativu i po sugestiji Andrea Ljudevita Adamića, gradski arhitekt Joseph Storm izradio je 1824. godine projekt za današnje pročelje, u koje je ukomponirao gotičko-renesansnu prozorsku ružu datiranu u 1516. godinu. Skulpture na zabatu postavljene su 1890. godine.

Ispod sadašnjeg poda, načinjenog 1901. godine, nalazi se 75 grobnica srednje dubine do 2,5 m. Kamene ploče s tih grobnica uzidane su u vanjski sjeverni zid crkve, a njihovi natpisi povijesna su svjedočanstva o riječkom stanovništvu.

### Kosi toranj

Uz crkvu je zvonik, samostalna građevina u podanku koje je uzidano kamenje iz rimskih ruševina. Datiran je iznad luka ulaznih vrata 1377. godinom. Ložu za zvona s gotičkim otvorima, zvonik je dobio u vrijeme obnove crkve koncem XV. stoljeća. Zvonik, je prema mjerenjima iz 1920. godine, nagnut za 40 cm i nazvan je *Kosi toranj*.

Povezani članci
---------------

* Znamenite riječke građevine

Izvor
-----

* Službene stranice Grada Rijeke Arhivirano 2013-10-02 na Wayback Machine-u

Literatura
----------

* Radmila Matejčić: *Kako čitati grad: Rijeka jučer, danas*, Rijeka, 2007. (ISBN 978-953-219-348-0)
* Radmila Matejčić: "Barok u Istri i Hrvatskom primorju", u: *Barok u Hrvatskoj*, Zagreb, 1982

Vanjske poveznice
-----------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije u Rijeci** |
**Ivica Fekete** (Orahovica, 19. studenog 1927.) je bivši hrvatski političar i bivši gradonačelnik Osijeka.

Zbog svojih zasluga smatra se jednim od najznačajnih gradonačelnika Grada Osijeka.

Životopis
---------

Ivica Fekete rođen je 1927. u željezničarskoj obitelji u Orahovici. Nakon završene osnovne škole radio je u željeznici kao vježbenik nadzornika pruge.

Kasnije je ipak nastavio obrazovanje u Učiteljskoj školi u Osijeku. 1953. dobio je posao u osnovnoj školi u Čepinu, gdje je kasnije postao i ravnateljem. Istovremeno je i studirao, pa je 1964. diplomirao na Fakultetu političkih znanosti. Iste godine postao je tajnikom općinske organizacije Socijalističkog saveza.

1969. izabran je za odbornika Skupštine općine, a tada novoizabrani gradonačelnik Jozo Petović predložio ga je za potpredsjednika Skupštine općine Osijek.

1974. Fekete je postao osječkim gradonačelnikom, te se u dva mandata na toj dužnosti zadržao do 1982.

Nakon toga bio je saborski zastupnik, a kasnije i potpredsjednik Sabora.

1990. je otišao u mirovinu.

Povezano
--------

* Dodatak:Popis osječkih gradonačelnika

Izvori
------

1. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2013-04-01. Pristupljeno 2014-07-26.

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Nedovršeni članak* **Ivica Fekete** *je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Jovan "Jovica" Stanišić** (30. 7. 1950.) bio je srpski obavještajac poznat po tome što je bio načelnik Resora Državne Bezbednosti, odnosno srpske tajne službe između 1991. i 1998. godine. U tom svojstvu on je naoružao i komandirao srpskim paravojnim formacijama Crvene beretke, Arkanovi tigrovi, Škorpioni za vrijeme ratova u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini. Trenutno mu se na haškom Tribunalu sudi zbog ratnih zločina.

Karijera
--------

Jovica Stanišić rođen u selu Ratkovo, općina Odžaci, AP Vojvodina, 30. 7. 1950. godine. Za Službu državne bezbednosti (SDB) tadašnje SR Srbije je počeo raditi 1975. godine. Postepenim napredovanjem dolazi 1991. godine na poziciju zamjenika šefa Resora Državne Bezbednosti. Iako je bio samo zamjenik on je tada *de facto* preuzeo upravljanje tajnom službom. 

Stanišić postaje šef specijalnih operacija među koje spada i upravljanje Milanom Martićem, predsjednikom Republike Srpske Krajine s kojim je za vrijeme rata zajedno gađao hrvatsko selo Lovinac u septembru 1991. godine. U tom svojstvu Stanišić počinje stvaranje paravojnih srpskih formacija. Kao nagradu za uspjehe u Hrvatskoj 31. 12. 1991. godine Jovica Stanišić postaje i *de jure* šef Resora Državne Bezbednosti. 

Od 1992. godine Stanišić je stupio kontakt s američkom obavještajnom službom CIA i postao njen doušnik.  Tokom posljednjih mjeseci rata u Bosni i Hercegovini shvativši promjenu političke klime Stanišić i Biljana Plavšić će postati glavni zagovornici sklapanja mirovnog sporazuma po kojem tamošnji Srbi dobivaju kontrolu 49% države.

Na položaju šefa RDB-a Stanišić je ostao sve do 27. 10. 1998. godine kada je smijenjen, navodno zbog sukoba s tadašnjim predsjednikom SRJ Slobodanom Miloševićem. Na mjestu čelnika RDB ga je zamijenio Radomir Marković. No i nakon toga je, prije svega zbog svojih ličnih poznanstava, ostao uticajan pripadnik ostati uticajan pripadnik obavještajne zajednice.

Haški tribunal je protiv Stanišića digao optužnicu u kojoj ga se tereti zbog sudjelovanja u kriminalnoj organizaciji koja je organizirala, naredila, izvršila ili na drugi način pomogla pogubljenja i protjerivanja Hrvata, bosanskih Muslimana, bosanskih Hrvata i drugih nesrba s područja takozvane Republike Srpske Krajine (konkretno područje SAO Krajina, Slavonija, Baranja i Zapadni Srijem) i područja u BiH:Bijeljina, Bosanski Šamac, Doboj, Mrkonjić Grad, Sanski Most, Zvornik i drugih.  Stanišić je uhapšen od strane srpskih vlasti za vrijeme akcije *Sablja* te izručen haškom sudu gdje se nalazi do današnjeg dana. Početak suđenja je godinama odgađan zbog Stanišićevih tvrdnji da je previše bolestan da bi u njemu mogao učestvovati.

Povezani članci
---------------

* Arkanovi tigrovi
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini

Izvori
------

1. ↑  Zvornička operacija planirana u Beogradu
2. ↑  Martic "Provoked" Croatian Conflict
3. ↑  „Jovica Stanišić, šef Miloševićeve tajne policije, radio za CIA-u". Arhivirano iz originala na datum 2009-04-17. Pristupljeno 2010-05-03.
4. ↑  JOVICA STANISIC AND FRANKO SIMATOVIC INDICTED BY THE ICTY FOR CRIMES AGAINST HUMANITY AND WAR CRIMES
Machos.
**Mačo** je posuđenica iz španjolskoga jezika koja označava muškarca koji se očituje prekomjernom muškošću  ili snažnim unutarnjim osjećajem muškosti i ponosa koje naglašava i prikazuje (ponekad često i pretjerano) prema van.

Mačoi uglavno vjeruju u superiornost muškaraca nad ženama i da je "ženama mjesto u kući".

Ovaj pristup često služi i kao opravdanje za nasilje u obitelji.

Mačo pretpostavlja suprotnost mekušca.

Regionalne i kulturološke razlike u konotacijama
------------------------------------------------

U nekim dijelovima svijeta pojam se rabi pejorativno ili kao psovka.

Međutim, npr. u Meksiku riječ ima pozitivne konotacije. Mačo se tamo smatra prepoznatljivim čovjekom. Slično je u mnogim zemljama u Srednje i Južne Amerike.

Stav mača u zemljama poput Koreje, Rusije i u brojnim muslimanskim zemljama ćesto se smatra prihvatljivim ili poželjnim.

U španjolskom se jeziku pojam "macho" primjenjuje na životinje samo da bi ih se označilo "muškim", kao suprotnost za riječ "žena" ("*hembra*").

Najčešće konotacije
-------------------

Pojmu "mačo" obično se pripisuju sljedeće osobine:

* Konzervativan način razmišljanja (npr. "žene spadaju u kuhinju!")
* Uvredljivo, razmaženo i agresivno ponašanje
* Narcizam
* Grubo i bahato ponašanje
* Praksa rituala borbe za vlast ili natjecanja (npr. hrvanje, nezakonite ulične utrke automobilima)
* Tendencija iskazivanjem predmetima koji bi trebali služiti podizanju prestiža ili statusnih simbola (kao što je impozantan automobil, motocikl, nakit)
* Osobito mačo ponašanje pripisuje se često različitim subkulturama kao primjerice kod bildera, huligana, hip-hop scene, skinheads scene itd.

Povezano
--------

* Seksizam
* Šovinizam

Izvori
------

1. ↑  Entry for *macho* at dictionary.com
**Kerestinec** je jedno od naselja u današnjem gradu Sveta Nedelja, čijem poštanskom uredu (broja 10431) i pripada.

Ime
---

Naziv mjesta dolazi od mađarske riječi "Kereszt" što u prijevodu znači "križ." 
Prema predaji, u blizini kerestinečkog dvorca, koji je bio u vlasništvu hrvatsko-mađarske plemićke obitelji Erdödy, postojala je drvena kapelica svetoga Križa, prema kojoj je mjesto i dobilo ime.

Povijest
--------

Kerestinec je u povijesne udžbenike ušao zbog niza događaja vezanih, većinom, oko samog kerestinečkog dvorca.

Tako se 6. veljače 1573. godine u Kerestincu odigrala jedna od bitaka Seljačke bune, u kojoj je podban Gašpar Alapić porazio seljačku vojsku.  

U periodu između dva svjetska rata, u Kerestincu su se 1936. ponovo pobunili seljaci, ovoga puta zbog načina na koji je tadašnja srpska žandarmerija postupala prema njima. Tzv. Kerestinečka buna je ugušena uz pomoć vojske, a pobunjenicima su izrečene rigorozne kazne.   

Za vrijeme II. svjetskog rata, dvorac je poslužio ustaškim vlastima kao zatvor. U tom kerestinečkom logoru, živote su izgubili mnogi mladi intelektualci i ljevičari, poput Augusta Cesarca.

U novije doba, Kerestinec je postao središte kulturnog života samoborskog kraja.
Početkom devedesetih, osnivanjem Općine Sveta Nedelja, Kerestinec postaje jedno od naselja u njenom sastavu i započinje snažan gospodraski i društveni razvoj.

Kerestinec danas
----------------

Danas je Kerestinec jedna od gradskih četvrti Grada Svete Nedelje.

Kerestinec je i nadalje kulturno središte, a nosilac današnjih kulturnih aktivnosti, uz župu, je i Kulturno umjetničko društvo Kerestinec (KUD Kerestinec), najstarija udruga na području Kerestinca, te najstarija kulturna udruga Grada Svete Nedelje, osnovana 1932. godine.

Uz KUD, u Kerestincu djeluje i Dobrovoljno vatrogasno društvo Kerestinec (DVD Kerestinec), također s tradicijom vatrogastva u Kerestincu dugom preko pedeset godina. Kerestinčani su, zapravo pioniri vatrogastva u Svetoj Nedelji.

Nositelji sportskog života su Nogometni klub TOP Kerestinec, osnovan 1961. godine te Športsko ribolovno društvo "Som". U svjoj podužoj povijesti, i nogometaši i ribiči ostvarili su zavidne uspjehe.

Godine 2001. je osnovana župa Uzvišenja sv. Križa koja obuhvaća naselja Kalinovicu i Žitarku.

Povezano
--------

* Logor Kerestinec

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Kerestinec** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*


| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Grada Svete Nedelje |
| --- |
| Bestovje • Brezje • Jagnjić Dol • Kalinovica • Kerestinec • Mala Gorica • Novaki • Orešje • Rakitje • Srebrnjak • Strmec • Sveta Nedelja • Svetonedeljski Breg • Žitarka |
*Za ostala značenja, vidi Nehaj (razvrstavanje).*
Tvrđava Nehaj, poznata kao i "*Kula Nehaj*", a koja se nalazi na brdu Nehaj je simbol grada Senja
**Nehaj** je naziv za brdo koje se nalazi iznad grada Senja.

Naziv *Nehaj* dolazi od pojma *Ne hajati*, što bi u današnjem kontekstu moglo značiti kao *Ne brini* ili *Ne mari*.

Povijest
--------

Ovo brdo je dobilo takav naziv od strane Uskoka koji su na njemu sagradili tvrđavu Nehaj u obrambene svrhe. Brdu su nadjenuli to ime jer su njime htjeli naglasiti građanima grada Senja, i svima onima koji su živjeli u blizini grada Senja, da se ne brinu ili da ne mare da će netko osvojiti ovo brdo, tj. Tvrđavu Nehaj, dok su god oni na njemu u svojoj utvrdi.

To se u ovome slučaju i obistinilo jer dok je god na brdu bilo Uskoka, ni jedan ga napadač nije uspio osvojiti, što je ujedno i značilo sigurnost za grad Senj koji se nalazi u podnožju brda. Samim graditeljima tvrđave jedini i osnovni cilj je bio obrana grada i ometanje Mlečana i Turaka u njihovim prodorima i osvajanjima.

No, ubrzo je sklopljen mir između Habsburgovaca i Mlečana, a jedan od uvjeta mira je bio iseljavanje Uskoka iz tvrđave Nehaj i Senja zbog stalne bojazni koju su zadavali Mlecima i Turcima. Taj čin je označavao siguran nestanak Uskoka sa povijesne pozornice, te izloženost ovih područja stalnim osvajačkim i pljačkaškim pohodima Turaka i Mlečana.

Povezani članci
---------------

* Senj
* Tvrđava Nehaj
* Uskoci
**Neognathae** (neognate) su infrarazred ptica koje zajedno sa paleognatama, čine podrazred Neornithes ili suvremene ptice. Postoji oko 10 000 vrsta neognata koje su podijeljene na dva nadreda Galloanserae i Neoaves

Najvažnije obilježje po kojem se ptice iz ova dva nadreda razlikuju je građa njihovog nepca. Osim te, ne postoji nikakva druga posebno izražena razlika između Paleo- i Neognathae. Tako i u skupini Neognathae postoje neletači, kao što su pingvini, kakapu iz reda papiga ili kagu, ptica iz reda ždralovki. Najveća ptica iz ove skupine je andski kondor, ptica iz porodice američkih strvinara, duga je i do 1,30 metara, a raspon krila može biti čak do 3,20 metara. Ovaj pogled na sistematiku ptica novija istraživanja mitohondrijskog DNK

Najstariji nađeni fosili neognata potječu iz kasne krede, prije oko 70 milijuna godina. Već ime **neo**- sugerira tradicionalni pogled, da su se one razvile iz **paleo**gnata. No, ovaj pogled na sistematiku ptica prema kojem se prvo razdvajanje ptica odvilo upravo između ove dvije skupine, dovode u pitanje novija istraživanja mitohondrijskog DNK. Rezultati sugeriraju, da su se vrapčarke prve odvojile od svih drugih ptica, još u vrijeme rane krede, prije oko 110 milijuna godina. Ovaj pogled otvara pretpostavku, da su svojstva neognata prvobitna, dok su svojstva nepca paleognata vjerojatno neotenija, zadržavanje osobine mlade životinje i u odrasloj fazi. To bi značilo, da su paleognati samo skupina u okviru neognata, a da neognata nisu zapravo monofilijska skupina, ne okupljaju sve potomke istih zajedničkih predaka.

Klasifikacija
-------------

Podrazred:

Galloanserae
Red:
Anseriformes,
Galliformes
Podrazred:

Neoaves:
Porodica:
Aegothelidae
Otididae
Scopidae
Red:
Apodiformes
Balaenicipitiformes
Caprimulgiformes
Charadriiformes
Ciconiiformes
Coliiformes
Columbiformes
Coraciiformes
Cuculiformes
Falconiformes
Galbuliformes
Gaviiformes
Gruiformes
Mesitornithiformes
Musophagiformes
Opisthocomiformes
Passeriformes
Pelecaniformes
Phoenicopteriformes
Piciformes
Podicipediformes
Procellariiformes
Psittaciformes
Sphenisciformes
Strigiformes
Trogoniformes
Turniciformes

Povezani članci
---------------

* Ptice

Izvori
------

1. ↑  Phylum Chordata[*mrtav link*]
2. ↑  Subclass Neognathae (neognath birds)

Izvori
------

* Mindell, David P. & Brown, Joseph W. (2005): The Tree of Life Web Project - Neornithes Arhivirano 2013-09-12 na Wayback Machine-u. Version of 2005-DEC-14. Retrieved 2008-JAN-08.
* Mindell, David P.; Brown, Joseph W. & Harshman, John (2005): The Tree of Life Web Project - Neoaves Arhivirano 2013-11-05 na Wayback Machine-u. Version of 2005-DEC-14. Retrieved 2008-JAN-08.
**Neodređene zamjenice** koriste se kako bi zamijenile nešto neodređeno, općenito ili niječno.

Neodređene zamjenice dijele se na:

* **neodređene**

*netko, nešto, neki, nekakav, nečiji  

gdjetko, gdješto, gdjekoji, gdjekakav  

tkogod, štogod, kojigod, kakavgod, čijigod*

* **niječne**

*nitko, ništa, ničiji, nikakav*

* **opće**

*itko, išta, ikoji, ikakav  

svatko, svašta, svaki, svačiji, svakakav, sav  

ma tko, ma šta, ma koji, ma kakav, ma čiji, ma kolik  

kojetko, koješta, kojekakav  

bilo tko, bilo što, bilo koji, bilo čiji, bilo kakav  

tko god, što god, koji god, čiji god, kakav god*

Deklinacija neodređenih zamjenica
---------------------------------

Neodređene zamjenice složene sa *tko, što, koji, čiji, kakav, kolik*, jednako se tako i sklanjaju, kao što se i zamjenice *neki* i *svaki* mijenjaju kao pridjevi u određenom obliku.

Zamjenica *sav* posebno se sklanja:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Jednina**| N | **sav** | **sva** | sve (svo) |
| G | sveg(a) | sve | sveg(a) |
| D | svem(u) | svoj | svem(u) |
| A | sveg(a)za neživo - sav | svu | sve |
| V | sav | sva | sve |
| L | svem(u) | svoj | svem(u) |
| I | svim(e) | svom | svim(e) |

 |  | 

**Množina**| N | svi | sve | sva |
| G | svih, sviju | svih, sviju | svih, sviju |
| D | svim(a) | svim(a) | svim(a) |
| A | sve(a)  | sve  | sva  |
| V | svi | sve | sva |
| L | svim(a) | svim(a) | svim(a) |
| I | svim(a) | svim(a) | svim(a) |

 |

Pravila
-------

Zamjenice *tkogod, štogod, kojigod, kakavgod, čijigod* – znače netko ili nešto.
Zamjenice *tko god, što god, koji god, čiji god, kakav god* – znače bilo tko ili bilo što.

* *Reci mi štogod.* (nešto)
* *Što god da mi kažeš, prihvatit ću mirno.* (bilo što)
* *Ako te tkogod upita, zaniječi!* (netko)
* *Tko god da te pita, baš te briga!* (bilo tko)

Kad se neodređene zamjenice slažu s veznicima *i, ni* (*itko, išta, ikakav, nitko, ništa, nikakav…*) koriste se s prijedlozima te se oni umeću između veznika i odnosne zamjenice:

* ni od koga (od nikoga)
* ni za što (za ništa)
* i pred čim (pred ičim)
* ni s kakvim (s nikakvim)
* ni s kim, ni sa kim (s nikim)
* i s kim, i sa kim (s ikim)
* ni uz kakav (uz nikakav)
* ni u sred čega ( u sred ničega )
Zapadna obilaznica
**Zapadna obilaznica Osijeka** ili **Zapadna osječka obilaznica** je cesta (zapravo izmještena državna cesta D7) u smjeru sjever-jug od Švajcarnice u Baranji, preko Osijeka, do Čepina u Slavoniji, dugačka gotovo **25** km. Kroz Osijek prolazi između Retfale i Višnjevca, nadvožnjakom premošćujući Ulicu Josipa Jurja Strossmayera.

Dionica Osijek-Švajcarnica
--------------------------

Dionica od Čvorišta Strossmayer (Osijek) do Čvorišta Švajcarnica dugačka je **11** km. Izgrađena je 2007. godine i puštena u promet 7. XI. 2007. Na njoj se nalazi 12 objekata: nadvožnjaka, podvožnjaka, mostova, prolaza za životinje, a najveći je 660,6 metara dugački most preko rijeke Drave. Novu prometnicu otvorio je tadašnji predsjednik Hrvatskoga sabora Vladimir Šeks, a blagoslovio tadašnji predsjednik Hrvatske biskupske konferencije (HBK) i đakovačko-srijemski biskup msgr. Marin Srakić.

Na toj dionici nalazi se samo jedno ukrštanje i to s cestom Darda - Gospodarska farma Topolik. Dionicu vrijednu 303 milijuna kuna izgradili su, prema projektu Instituta građevinarstva Hrvatske d.d. Poslovnog centra Osijek, Osijek-Koteks d.d. Osijek, Hidroelektra niskogradnja d.d. Zagreb, Đuro Đaković montaža d.d. Slavonski Brod, Dalekovod d.d. Zagreb i druge kooperantske tvrtke. Dionica preusmjerava tranzitni promet iz Baranje i Mađarske (i za Baranju i Mađarsku) i rasterećuje promet u Dardi, Bilju te u osječkoj Trpimirovoj ulici.

Na dionici se u budućnosti planira gradnja Čvorišta Tvrđavica.

Izvori
------

1. ↑  Ministarstvo, mora, prometa i infrastrukture: *"Puštena u promet zapadna osječka obilaznica"*, pristupljeno 16. XII. 2017.[*mrtav link*]

* Pejić, Darko : *"Svečano otvorena zadnja dionica zapadne obilaznice Osijeka duga gotovo 25 kilometara koja će prometno povezati Slavoniju i Baranju : Cesta koja će rasteretiti središte Osijeka"*. Glas Slavonije, 86, 27595, 2-3 - Osijek, 8. XI. 2007.
Trgovina GameStop u Sjedinjenim Državama (2014)
**Pumpanje dionica GameStopa 2021.** bio je kratkotrajan, namjerno izazvan, špekulacijski mjehur u kom su cijene dionica američkog maloprodajnog lanca GameStop porasle sa nešto manje od 20 dolara na početku godine na preko 500 dolara na vrhuncu.

Skok dionice potaknula je internet zajednica *r/wallstreetbets* (odjeljak internet foruma Reddit), čiji su članovi, mali investitori, koordinisali akciju istovremene i naprasne kupnje velikog broja ovih dionica, što im je podiglo cijenu i smanjilo dostupnost na tržištu. Budući da se nekoliko hedge fondova ranije kladilo na pad ovih dionica u shemi kratke prodaje (shodno čemu su bili u situaciji da ih moraju otkupiti po uvećanoj umjesto po umanjenoj cijeni), pretrpjeli su milijarde dolara gubitka. Ubrzo se ovaj fenomen proširio na dionice brojnih drugih tvrtki koje su bile u shemi kratke prodaje, na primjer u slučaju američkog kino operatora AMC Entertainment.

Zbog nedostatka položenih sredstava osiguranja kod klirinških kuća, nekoliko brokerskih kuća, uključujući Robinhood, TD Ameritrade / Charles Schwab, Interactive Brokers i Webull  u SAD i Trade Republic na njemačkom tržištu, 28. januara 2021. godine onemogućilo je kupovinu ovih dionica, ostavivši istovremeno mogućnost njihove prodaje, što je okarakterisano kao manipulisanje cijenom. To je izazvalo brojne i oštre kritike, pa su direktori ovih društava pozvani da svjedoče u Kongresu, koji je o ovom događaju pokrenuo istragu.

Povezano
--------

* Špekulacija
**Trapani** (latinski: *Drepanon*, grčki: *Δρέπανον*) je administrativni centar istoimene talijanske provincije provincije Trapani, u regiji Sicilija od 69 241 stanovnika.

Geografske i klimatske karakteristike
-------------------------------------

*Trapani* leži na krajnjem sjeverozapadu Sicilije, udaljen 110 km zapadno od Palerma. Kod Trapanija se spajaju Tirensko i Sredozemno more. Grad leži na poluotoku, na mjestu gdje završava priobalna ravnica zapadne Sicilije, koja na sjeveru i istoku prelazi u brdoviti kraj. Iznad grada izdiže se brdo Erice na kom se smjestio gradić Erice, iz kog se pruža lijep pogled na grad i okolicu.

Historija
---------

Grad su osnovali Elimljani, drevni prastanovnici Sicilije u blizini Eriksa, mjesta gdje je po predaji sahranjen - Eriks, njihov istoimeni mitski junak. Ime *Drepanon* je dobio od Grka koje je oblik prirodne luke podsjetio na srp.

Za vrijeme prvog punskog rata grad su ga osvojili Kartažani - 260. pne. te im postao važna pomorska baza. Pokušaj Rimljana da ga unište, doveo do njihovog katastrofalnog poraza u bitci kod Drepana, ali je grad na kraju rata 241. pne. došao pod rimsku vlast. Potom je dijelio sudbinu Sicilije pod Vandalima, Bizantom i Arapima, sve dok ga nije osvojio normanski kralj Roger I i učinio važnom lukom.

Značaj *Trapanija* opao u 17. vijeku, ali se nakon drugog svjetskog rata razvija zbog blizine popularnih turističkih odredišta.

Stanovništvo
------------

Prije pola vijeka grad je imao svega 20% manje stanovnika nego sada. Poslednjih decenija broj stanovnika u gradu opada.

Znamenitosti
------------

Katedrala *San Lorenzo*
Najveće znamenitosti *Trapanija* nalaze se u njegovom historijskom centru, to je crkva *San Agostino* iz 14. vijeka, velika bazilika *Maria Santissima Annunziata*, izgrađena od 1315. - 1332. temeljno restaurirana 1760. barokna katedrala *San Lorenzo* (1635.), romanička crkva *Santa Maria di Gesù* i barokni Palazzo della Giudecca (Casa Ciambra).

Privreda
--------

*Trapani* je velika luka tog dijela Sicilije iz koje se izvozi sol i vino.
Grad ima tvornice ribljih konzervi i prehrambenih proizvoda, i puno pogona za obradu mramora. Razvijeno je i solarstvo, u obližnjim solanama.

Galerija slika
--------------

* Stari deo TrapanijaStari deo Trapanija
* Ulica GaribaldiUlica Garibaldi
* Procesija u graduProcesija u gradu
* Statua GaribaldijaStatua Garibaldija

Gradovi prijatelji
------------------

* Rumunjska, Constanţa
* Francuska, Les Sables-d'Olonne

Izvori
------

1. ↑  „*ITALY: Sicilia*" (engleski). Citypopulationde. Pristupljeno 08. 06. 2013.
2. 1 2 3 4 5  „*Trapani*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 08. 06. 2013.

Vanjske veze
------------

***Trapani*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice grada ()
* *Trapani* na portalu Encyclopædia Britannica ()
Povorka na Riječkom karnevalu**Riječki karneval** je skup događanja koji se održavaju u Rijeci u doba karnevala.

Manifestacije Riječkog karnevala
--------------------------------

Riječki karneval se sastoji od sljedećih manifestacija:

* karnevalske povorke
* karnevalske fešte
* izbor kraljice Riječkog karnevala
* karnevalski bal koji se održava u Guvernerovoj palači
* karnevalski koncerti
* karnevalske izložbe
* metalom protiv karnevala
* karnevalski sportovi
* dječje karnevalske povorke

Krasica u pravilu ima najmasovniju i najmaštovitiju karnevalsku grupu
Vrhunac karnevala su maskirane povorke koje prolaze centrom grada, zadnje nedjelje prije Pepelnice.

Simbol Rijeke Riječki moretti - morčići
U karnevalu sudjeluju povorke iz raznih krajeva Hrvatske i inozemstva. Motivi koje prikazuju povorke se kreću od tradicionalnih do modernih, a dosta česta tema je podrugivanje aktualno političkoj situaciji.

Običaj karnevalskog života sa povorkama i plesom njeguje se više od sto godina, a u novije vrijeme se od 1982. obnavlja se tradicija organiziranog karnevala u obliku povorki kakav je bio početkom XX. st.. Na karnevalu 2007. godine sudjelovalo je 95 grupa sa više od 10.000 sudionika, te 100.000 gledalaca.

Povorke se kreću kružno od rive (Putnička obala), preko Delte i završavaju na Korzu. Duž ove trase postavljeno je 6 podija na kojima voditelji predstavljaju sudionike.

Posebnost karnevala je sudjelovanje tzv. zvončara, ogrnutih ovčjom kožom i sa zvonom oko pojasa.
Tradicionalno na samom kraju festivala prolaze Halubajski zvončari, koji sudjeluju na Riječkom karnevalu od samih početaka.

Nastup Halubajskih zvončara je nešto što se mora doživjeti u živo
Uspješnom organizacijom karnevala grad Rijeka postao je član Evropske unije karnevalskih gradova.

Povezani članci
---------------

* Poklade
* Zvončari
* Reli Pariz-Bakar

Vanjske veze
------------

***Riječki karneval*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice Riječkog karnevala
* FECC - Europska udruga karnevalskih gradova
* Maskare.com - Web stranica posvećena Maškarama
Samba
**Samba** je tipičan brazilski ples koji ima izvore u starim glazbenim folklornim motivima. Brazil su u 16. stoljeću kolonizirali Portugalci koji su doveli robove iz Afrike. Slično kao i na Kubi, pomiješali su se glazbeni motivi Portugalaca, crnaca i prvobitnih Indijanaca. Razvoj brazilske glazbe i plesa bili su pod utjecajem obreda u slavu bogova, a afrički izvori su bili prigodne naravi. Na svečanostima se plesalo i po više dana. Jedan od prvih poznatih brazilskih plesova u tim prigodama bio je *batuque*, prvo zajedničko ime za plesove s tipičnim bočnim kretanjem. Batuque je bio prethodnik sambe. Ime samba je izvedenica iz afričke riječi «*semba*», što znači bočno kretanje. U Brazilu razlikujemo više oblika sambe; prva je *samba de moro* koja se pleše po ulicama za vrijeme karnevala. Druga, *samba carioca* koja je iz Rio de Janeira i predstavlja nam poznati oblik sambe. Postoji i *baiao* kao oblik sambe. Ime potječe iz brazilskog grada Bahia, koji je središte brazilske crnačke kulture. *Baiao* je više sentimentalan ples, lakši, sporiji oblik sambe u tužnom stilu. Samba se prvi puta pojavila u Europi 1924. godine, ali je pravi prodor doživjela tek 1948. u svom pojednostavljenom obliku. Samba je izborila svoje mjesto na plesnom parketu svojom lakoćom i bezbrižnošću. Plesači se jednom vrstom valovitog gibanja u tijelu kreću po dvorani, a ono proizlazi iz gibanja zdjelicom. Samba je veseo ples pun ritma koji se posebno izražava u stilu koji je nešto različitiji od drugih latinoameričkih plesova.Uz Sambu u Brazilu je poznata igra Ginga.

Povezani članci
---------------

* Samba (glazba)

***Samba (ples)*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* NKC: ph412788

 |
**Sinjski arambaši**, tj. priprema tradicijskog jela sinjski arambaši uz vitešku igru Sinjsku alku nalaze se na popisu zaštićenih nematerijalnih kulturnih dobara Ministarstva kulture Hrvatske. Naziv arambaši vjerojatno ima porijeklo u harambaši koji je vođa čete alkarskih momaka, a sarmice su se slagale u glinene posude kao vojnici.

Sinjski arambaši su dosta slični sarmi, no uz par bitnih razlika: meso za punjenje se ne melje, već se sjecka nožem. U meso se dodaju i različite vrste sušenog mesa, cimet, muškatni oraščić i klinčići, a ne dodaje se riža.

Priprema
--------

Radi se od miješanog nasjeckanog goveđeg i svinjskog mesa, sjeckane sušene slanine, koje se sa začinima savije u listove kiselog kupusa, te u namašćenu posudu slaže sitno izrezani kiseli kupus, arambaši, dodaju se domaće kobasice (sudžuk), ovčje suho meso (kaštradina), sve prekrije listovima kiselog kupusa, zalije vodom i bez miješanja kuha nekoliko sati.

Povezano
--------

* Sarma
* Hrvatska kulturna baština

Izvori
------

1. ↑  Popis zaštićenih nematerijalnih kulturnih dobara Ministarstva kulture Hrvatske
Dio Sušaka
**Sušak** je danas (istočni) dio grada Rijeke.

Podjelom Rijeke nakon talijanske okupacije Slobodne Države Rijeka, potvrđenom Rimskim ugovorima Italije i Jugoslavije (1924.), Sušak ostaje u Kraljevini SHS i administrativno-političkim putem postaje "gradom".

1. veljače 1948. godine održani su izbori za Gradske narodne odbore u Rijeci, čime su stvoreni temelji za spajanje Rijeke i Sušaka. Gradski narodni odbori Sušaka i Rijeke predložili su Prezidijumu hrvatskog Sabora da se oba grada spoje u cjelinu, a 10. veljače 1947. godine Mirovnim ugovorom između FNRJ i Italije u Parizu, 175 km2 međunarodno pravno pripalo je Jugoslaviji, odnosno Hrvatskoj. 
Dana 12. veljače 1948. godine, održana je prva sjednica NO Rijeka kada je i osnovan Kotar Rijeka.

Slavni ljudi
------------

* Hrvoje Šarinić, hrvatski političar

Povezani članci
---------------

* Prva sušačka hrvatska gimnazija

* Granica na Sušaku 1929. godineGranica na Sušaku 1929. godine
* Most preko Rječine 1945. godineMost preko Rječine 1945. godine

Izvor
-----

1. ↑   Arhivirano 2008-02-20 na Wayback Machine-u Muzej grada Rijeke
2. ↑   Službene stranice grada rijeke

Vanjske veze
------------

* "Ilustrovani list", br. 39, 1923 (foto početka nove luke na Brajdici)

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Trani** (latinski: *Turenum*) je jedan od tri glavna grada talijanske provincije Barletta-Andria-Trani u regiji Apulija od 55 786 stanovnika.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Trani* je biskupski grad na jugoistoku Apeninskog poluotoka, koji leži uz obalu Jadranskog mora, udaljen 45 km sjeverozapadno od Barija.

Historija
---------

*Trani* je naselje iz rimskihi vremena, kad se zvao **Turenum**. Grad je procvjetao u srednjem vijeku za vladavine Normana i švapske dinastije Hohenstaufen, kao centar trgovine sa Bliskim istokom. 

Luka u Traniju
Iz *Tranija* je potekao - 1063. *Ordinamenta Maris* prvi pisani zakonik o pravilima ponašanja u pomorstvu, za koji se drži da je prvi na Mediteranu.

Znamenitosti
------------

Historijskim srednjovjekovnim centrom grada dominiraju dvorac, kojeg je između 1233. - 1249. podigao car Svetog rimskog carstva Fridrik II. i crkva *Ognisanti* (Svi sveti) iz 12. vijeka. Tu su još i *Palazzo Caccetta* iz 1458. i veličanstvena katedrala *San Nicola Pellegrino* podignuta u stilu apulijanske romanike, čiji je izgradnja započela još 1094. *Nicola Pellegrino* bio je mladi Grk - *Peregrinus*, koji je poginuo u gradu, njega je papa Urban II. proglasio svetim.

Privreda
--------

*Trani* je centar poljoprivrednog kraja, poznat po muškatnom vinu i kamenolomima.
Njegov mramoru se izvozi u Švicarsku i Njemačku.

Grad ima i nešto industrije koja proizvodi namještaj, a za lokalnu ekonomiju je važno i ribarstvo i turizam.

Izvori
------

1. 1 2  „*Italy: Puglia*" (engleski). Citypopulationde. Pristupljeno 04. 07. 2013.
2. 1 2 3 4 5  „*Trani*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 07. 07. 2013.

Vanjske veze
------------

***Trani*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice grada ()
* *Trani* na portalu Encyclopædia Britannica ()
Muzej Međimurja u središnjoj palači čakovečkog Starog grada.

**Muzej Međimurja Čakovec** zavičajni je muzej, osnovan od strane Međimurske županije.

Povijest
--------

Muzej Međimurja osnovan je 1954. godine kao Gradski muzej. Danas je to muzej zavičajnog tipa s regionalnim djelokrugom. Stari grad Zrinskih u kojem je on smješten predstavlja spomenik kulture od nacionalne vrijednosti i značaja. Muzej je nadležan za područje Međimurske županije.

Muzej je nakon osnivanja najprije bio smješten u prostorima vanjske utvrde Starog grada Čakovca, a kasnije je premješten u unutrašnju palaču. Stalni muzejski postav otvoren je 1955. godine i tijekom godina je stalno proširivan i obogaćivan, tako da danas obuhvaća oko 5.000 četvornih metara.

Ranije se muzej nalazio u prostorima vanjske fortifikacije Starog grada

Djelatnost
----------

Djelatnost muzeja definirana je zakonskom legislativom vezanom uz muzeje. Muzej radi na sustavnom prikupljanju, čuvanju, restauriranju, konzerviranju, prezentaciji te trajnoj zaštiti muzejske građe s područja nadležnosti muzeja. Uz to, on daje i niz stručnih usluga iz svoje domene.

Građa
-----

Muzejska građa vezana je prvenstveno za područje Međimurja. Muzej ima pet odjela: arheološki, etnografski, kulturno-povijesni, povijesni te likovnu galeriju. Važan segment galerijskog odjela je Memorijalna zbirka Ladislava Kralja Međimurca (1891.-1976.). Muzejski fond sadrži 18.993 eksponata od regionalnog, pa i nacionalnog značaja, smještenih u ukupno 51 zbirki, uključujući lapidarij, koji se nalazi u atriju unutrašnje palače Starog grada.

U ustanovi se provodi digitalizacija građe po muzejskim odjelima.

Usluge
------

Muzej Međimurja pruža usluge stručne pomoći iz područja djelatnosti muzeja, organizira održavanje predavanja, vršenje stručnog vodstva, pružanje usluge informiranja vezano uz aktivnosti, organiziranje specijaliziranih izložbi, objavljivanje stručnih publikacija i drugo.

Galerija
--------

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ulaz u zgraduMuzeja Međimurja | Svečanost otvorenja Noći muzeja u Čakovcu | Jedna od izložbenihdvorana | Izložbene vitrineu predvorju | Lapidarij u atriju palačeStarog grada  | Izložbena vitrinau etnografskom odjelu  |

Izvori
------

* Ministarstvo kulture (preuzeto 14. studenog 2008.‎)

Povezano
--------

* Popis muzeja u Hrvatskoj

Vanjske poveznice
-----------------

* Mrežne stranice Muzeja Čakovec Arhivirano 2011-08-21 na Wayback Machine-u
* Muzeji Hrvatske na internetu, Muzej Međimurja Čakovec Arhivirano 2009-03-27 na Wayback Machine-u
* Web-stranice Muzeja Međimurja Arhivirano 2012-09-07 na Wayback Machine-u

 **Napomena:** Ovaj tekst ili jedan njegov dio preuzet je s mrežnih stranica Ministarstva kulture Republike Hrvatske. Vidjeti dopusnicu Ministarstva kulture.
Države utemeljiteljice Svete alijanse: Habsburška Monarhija, Rusko Carstvo i Pruska.
**Sveta alijansa** je organizacija koju su osnovale države pobjednice u ratu protiv Napoleona. Osnova organizacije bila je borba protiv Napoleona i revolucije. Vodeću ulogu u Svetoj alijansi imale su Austrija, Rusija i Pruska.

Tijek
-----

Organizacija je osnovana 26. rujna 1814. zbog Napoleonovih ratova. Glavni osnivač je bio ruski car Aleksandar I. U alijansu nije primljeno Osmansko Carstvo. Glavni vođe bili su austrijski kancelar Klemens Metternich i ruski car. 1815. su udruženim vojskama porazili Napoleona u Bitci kod Waterlooa. Kasnije su se savezu priključile sve tadašnje europske države osim Velike Britanije, Osmanskog Carstva i Papinske Države. Uključila se i Francuska u kojoj je restauriran stari poredak od prije Francuske revolucije. Nakon Napoleonovog poreza i Bečkog kongresa, osnovni cilj Svete alijanse je očuvanje starog konzervativnog društvenog poretka u Europi koji se temelji na feudalizmu i apsolutističkoj vlasti vladara, a protiv liberalnih ideja koje je Europom širio Napoleon.

Raspad
------

Sveta alijansa se ubrzo raspala jer su događaji pokazali da su članice potpuno različite u politici. Prvi povod je bio pokret španjolskih kolonija u Latinskoj Americi za odcjepljenje. Kada je došlo do sukoba, Ujedinjeno Kraljevstvo je blokiralo pomoć alijanse. Drugi je bio ustanak Grka za osamostaljenje od Osmanskog Carstva. Godine 1830. organizacija se raspala.

Povezani članci
---------------

* Aachenski kongres

Vanjske veze
------------

* Sveta Alijansa na Proleksis enciklopedija

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 305069243
* GND: 4159380-7
* HDS: 017226
* NKC: ph1055285

 |
Palača u prvom planu
Palača Prve hrvatske štedionice
**Palača Prve hrvatske štedionice** monumentalna je zgrada koju je na zagrebačkoj Ilici dala sagraditi Prva hrvatska štedionica 1898.-1900.

Povijest
--------

U roku od svega petnaest mjeseci u središtu Zagreba izgrađena je 1898.-1899. palača Prve hrvatske štedionice. Impozantnu, reprezentativnu i bogato urešenu trokatnicu s podrumima, visokim prizemljem i kupolom koja obuhvaća Ilicu, Preradovićev trg i dio Bogovićeve ulice i ima ukupnu površinu od oko 10.200 m2 izgradili su domaći sinovi od domaćega materijala, a u zgradu su ugrađeni i mnoge tehničke novosti za ono doba. U Viestima družtva inžinira i arhitekata u Hrvatskoj i Slavoniji od 1. listopada 1900. arhitekt Josip pl. Vancaš podrobno opisuje zgradu, gradnju i sudionike.

Ova velika poslovno-stambena zgrada, osim prostorija štedionice imala je pivnicu (s ledarom za rashlađivanje pića), narodni kasino, mnoge trgovine, 20 velikih najamnih stanova te 8 podvorničkih stanova. Prostorije su se grijale radijatorima s toplom vodom iz centralne kotlovnice te toplim zrakom. Stanovi su imali kupelji s kupeljskim pećima, električna zvonila, a poslovni prostori kućne telefone. Zgrada je imala autonomnu električnu centralu snage 32 kW a motori pokretani plinskom turbinom snabdijevali su 1350 žarulja snage 16-25 svijeća. Po noći (radi noćnog mira) rasvjeta se osiguravala sustavom akumulatora koji bi se po danu punili. Banka je imala dva čvrsta trezora od betona i traverza, a za noćnu sigurnost bili su zaduženi štedionički stražari.

Građevina je izgrađena na betonskim temeljima. Nosivo ziđe svrstano je u tri kategorije, ovisno o opterećenju (opeka u vapnenom mortu, opeka u cementnom mortu, klinker opeka u cementnom mortu). Ugrađeni su materijali koje danas više ne poznajemo: pregradni zidovi ljeveni su od sadrenog cementa, ravni krovovi su od drvenog cementa, neke žbuke su od papirosita (njeka kamenu slična i tvrda bielkasta žbuka). Po mnogim detaljima zgrada je naročita: obiluje kipovima reljefima, štukaturama, kovanim stubišnim ogradama, lijepim kaljevim pećima...I za današnje prilike čini se nedostižnim da bi se tako velika zgrada za samo sto dana mogla sagraditi do krova, a za petnaest mjeseci i svečano otvoriti. U izvedbi je, što na gradilištu, što u radionicama, sudjelovalo 600-800 domaćih majstora i radnika.

Svi nositelji posla poimenično su navedeni i pohvaljeni za savjestan rad. Troškovi građenja ove velebne građevine iznosili je 123 krune/m2. A toliko je u to vrijeme iznosila mjesečna plaća bolje plaćenog činovnika!

Povezani članci
---------------

* Oktogon (Zagreb)

Izvori
------

1. ↑    Dražen Aničić, Palača Prve hrvatske štedionice u Zagrebu, časopis Građevinar, Volumen: 52, Godina: 2000, Broj: 3, Stranice: 0UDK: ISSN (tisak): 0350-2465, ISSN (on-line): 1333-9095 (prisupljeno 15. kolovoza 2012. s dopusnicom

Vanjske veze
------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Palača Prve hrvatske štedionice** |
|  | U Wikimedijinu spremniku nalazi se još materijala na temu: **Oktogon** |
|  | Wikizvor ima izvorni tekst na temu: **Palača prve hrvatske štedionice u Zagrebu** |
**Sveti Malahija** (irski jezik: *Maelmhaedhoc Ó Morgair*) (1094. - 2. studenog 1148.), nadbiskup Armagha i jedan od najvećih reformatora u onome što je poznato kao Irska Crkva.

Rodio se u obitelji Ó Morgair, a kršten je imenom Maelmhaedhoc (kasnije latinizirano u Malahija).
Za svećenika ga je 1119. zaredio sv. Celsus. Obavljao je niz dužnosti unutar hijerarhije Crkve, a u svom poslanju je bio neumoran.
Putovao je u današnju Francusku da se usavrši u liturgiji i teologiji. Irsku Crkvu podvrgnuo je rimskoj vlasti, a uveo je i rimsku liturgiju. Zbog intriga dvije godine nije mogao preuzeti dužnost na koju je bio imenovan. Poznavao je utjecajne crkvene naučitelje onoga doba, ali najpoznatija stvar koja se veže uz njegovo ime je vizija posljednjih 112 papa. Mnogi vjeruju da je on napisao *proročanstvo papa* u kojem piše da će posljedni, 277. papa, nositi ime Petar II. Umro je, kada je drugi put posjetio Francusku, na rukama svetog Bernarda. Spomendan mu je 3. studenog da se ne kosi s blagdanom dušnog dana dan ranije.

Povezano
--------

* proročanstvo papa
Vasilij Maksimov, "Sve je prošlost" (1889).
**Prošlost** je skup vremena prošlih događaja iz prethodnog razdoblja, dakle prije određene točke u vremenskoj skali. Postoje različita shvaćanja i ovisno o predmetu razlikuje se koliko vremena od događaja mora proći da bi se moglo govoriti prošlosti.
Prošlost se nalazi na vremenskoj skali prije sadašnjosti i na nju se nema utjecaja, dakle prošlost je nepromjenjiva.

**Jučer** se odnosi se na nedavnu prošlosti osobito na posljednji kalendarski dan.

Znanost koja se bavi proučavanjem prošlih događaja i zbivanja je povijest.

Gramatika sprksohrvatskog jezika
--------------------------------

Gramatika srpskohrvatskog jezika ima četiri prošla glagolska vremena:

* pluskvamperfekt (pretprošlo vrijeme)
* perfekt
* imperfekt
* aorist

Fizika
------

U vezi s promjenom idejne koncepcije vremena nakon pojave Einsteinove Posebne teorije relativnosti, pojmovi prošlosti, sadašnjosti i budućnosti doživjeli su re-interpretacije.

U Znanstvenoj fantastici vremenska putovanja omogučavaju fiktivni povratak u prošlost što može dovesti do paradoksa.

Povezano
--------

* Fosil
* Arhaizmi
* Muzej
* Nostalgija
* Arheologija
* Sadašnjost
* Budućnost
**Sportske novosti**, hrvatski športski dnevni list iz Zagreba. Ranije izlazio pod nazivima *Ilustrirane fiskulturne novine* i *Narodni sport*.

Prvi broj izašao je 9. kolovoza 1945. kao nastavak tradicije Ilustriranih sportskih novosti, najpoznatijih predratnih hrvatskih športskih novina, koje su izlazile od 1936. do 1941. a glavni im je urednik bio Vladimir Bičanić.

IFN pokrenute su na inicijativu Miroslava Habuneka i u početku su izlazile tjedno. Od 10. prosinca 1945. list nosi naziv *Narodni sport*. Od ožujka 1949. list izlazi dvaput tjedno; ponedjeljkom i petkom, a od 1951. triput tjedno.

Početkom 1962. godine list ulazi u sastav kuće *Vjesnik*, te mijenja ime u Sportske novosti, od 1. ožujka, izlazeći pet puta tjedno (osim srijedom i petkom). Od 1967. izlaze svakim danom osim nedjelje. List je 1974. izdavan u 100.000 primjeraka i takva naklada ostala je sve do 1987. godine. Sportske novosti su bile najtiražniji športski list u Jugoslaviji. Takvoj izvanrednoj prodaji pridonijela je stručnost novinara, velik broj suradnika, inovacije u grafičkom uređivanju, orijentacija prema regijama, obuhvatno praćenje međunarodnog športa - posebno velikih međunarodnih športskih natjecanja. Velikoj nakladi su pridonijeli i značajni športski uspjesi u tadašnjoj državi.

Izdavane su i športske revije (SN revija, Sport magazin, Super Sport). Povremeno SN izlaze i nedjeljom, a od 2001. redovito.

Višegodišnji urednik šahovske rubrike bio je poznati hrvatski šahist Mario Bertok.

Novine su privatizirane 1992. godine i vlasnik je postao Vice Međugorac, a od 2000. vlasnik je tvrtka Europapress holding.

Od 8. ožujka 2008. postoji i internetsko izdanje Sportskih novosti na adresi www.sportske-novosti.hr

2008. godine Sportske novosti su dobile Trofej podmlatka, najvišu nagradu Hrvatskog nogometnog saveza.

Glavni urednici
---------------

* Miroslav Habunek (1945.-1962.)
* Vladimir Orešković (1962.-1972.)
* Zvone Mornar (1972.-1984.)
* Vilko Luncer (1984.-1991.)
* Darko Tironi (1991.-1999.)
* Janko Goleš (1999.-2001.)
* Branko Tuđen (2001.-2008.)
* Robert Šola (2008.-)

Povezano
--------

* Sportaši godine Sportskih novosti
* Žuta majica Sportskih novosti - izbor najboljeg nogometaša sezone

Izvori
------

1. ↑  Neovisni javni šahovski portal[*mrtav link*] Umro međunarodni šahovski majstor Mario Bertok