recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**1. milenijum** je milenijum, odnosno period koji je započeo 1. januara 1. godine (nove ere), a završio 31. decembra 1000. godine.

Pregled
-------

Period je karakterističan po tome što se u njegovo vrijeme prvi put bilježi razvoj potpuno samonikle civilizacije na zapadnoj hemisferi, odnosno mezoameričke civilizacije, od kojih se najviše ističe civilizacija Maja doživljavaju svoj vrhunac, poznat kao tzv. klasično doba.

Isti period bilježi i burne promjene u istočnoj hemisferi, pri čemu je karakteristična sasvim drukčija sudbina dviju svjetskih carstava koja su njome dominirale na samom početku. Na istoku, veliko Kinesko Carstvo pod dinastijom Han se raspalo na tri suparničke države i time započelo viševjekovni period političke nestabilnosti poznat kao Šest dinastija. On je završen obnovom državnog jedinstva pod dinastijama Sui i Tang, iako će Kina ponovno biti podijeljena pred kraj perioda. Usprkos niza ratova i razaranja, u tom periodu je zabilježen procvat kulture, kojoj je dijelom doprinijelo i širenje budizma u Kini, kao i niz tehničkih inovacija. Slični kulturni i tehnološki trendovi se bilježe i u drugim dijelovima Istočne Azije, pri čemu se posebno ističe Japan u kome se razvija civilizacija pod snažnim kineskim uticajem.

Na zapadu Rimsko Carstvo nakon dva vijeka relativnog mira i blagostanja, koji se smatra vrhuncem antičke civilizacije, počinje slabiti i postaje sve manje sposobno obraniti se od najezde barbara sa sjevernih granica koja će konačno dovesti do njegovog nestanka, s time da će istočni dio nastaviti postojati kao Bizantsko Carstvo. Ti su procesi tekli usporedo s pojavom nove religije poznate kao kršćanstvo, koja se širila kako unutar samih granica Carstva, tako i među barbarima, čije se kretanje, poznato kao Velika seoba naroda, nastavilo i nekoliko vijekova nakon pada Carstva te bitno promijenilo etničku kartu Evrope i stvorilo uvjete za stvaranje budućih nacionalnih država. Mjesto nekadašnjeg svjetovnog autoriteta rimskih careva preuzima rimski biskup. odnosno papa, a antički period, odnosno Stari vijek zamjenjuje srednji vijek.

Na području Jugozapadne Azije su iscrpljujući ratovi između kršćanskog Bizanta i zoroastristčkog perzijskog Sasanidskog Carstva ojačali važnost Arabije, gdje se javlja nova religija poznata kao islam. Ona će dati snažan poticaj Arapima da krenu u osvajanja koja će brzo stvoriti novo svjetsko carstvo poznato kao kalifat, u kome će na temeljima ranijih kultura započeti Islamsko zlatno doba.

Većina demografskih procjena o svjetskom stanovništvu navodi kako je ono u usporedbi s prethodnim milenijumom raslo prilično sporo, odnosno kako se možda čak i značajno smanjilo, pri čemu se kao razlozi za to najviše spominju neprestani ratovi, kuge i promjena klime koja je opustošila istočnu hemisferu.

Pronalasci, izumi, pojave
-------------------------

Pronalasci, izumi i pojave| Komunikacije | Matematika i nauka | Poljoprivreda | Transport | Raovanje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. Drvorez
2. Papir
 | 1. Algebra
 | 1. Kava
2. Hmelj
 | 1. Potkova
2. Stremen
3. Magnetski kompas
 | 1. Grčka vatra
2. Šah
3. Barut
 |
| **(Hou) Yan Zhaowendi** ((後)燕昭文帝) |
| --- |
| Porodično ime: | Murong (慕容; mù róng) |
| Osobno ime: | Xi (熙, xī) |
| Posthumno ime: | Zhaowen (昭文, zhāo wén)doslovno:"postižući i uljudan" |
|

**Murong Xi** (慕容熙) (385–407), kurtoazno ime **Daowen** (道文), formalno **Car Zhaowen od (Kasnijeg) Yana** ((後)燕昭文帝), bio je car kineske/Xianbei države Kasniji Yan. Bio je jedan od najmlađih sinova osnivača države Murong Chuija (car Wucheng), a nakon smrti svog nećaka Murong Shenga (car Zhaowu) postao je car zahvaljujući ljubavnoj vezi sa njegovom majkom caricom majkom Ding. Opisan je kao izuzetno okrutan i kapriciozan vladar, koji je povlađivao svojim i hirovima supruge carice Fu Xunying, značajno oslabivši državu. Nakon što je carica Fu umrla 407, napustio je glavni grad Longcheng (龍城, u suvremenom Jinzhouu u Liaoningu) kako bi je pokopao, a što su vojnici u Longchengu isjkoristili kako bi se pobunili i zamijenila ga sa Murong Yunom (car Huiyi), usvojenim sinom Murong Baoa. Murong Xi je nakon toga uhvaćen i pogubljen.

Izvori
------



|  |
| --- |
| Car Zhaowen od (Kasnijeg) Yana**Kuća Murong****Rođen/a:** 385  **Umro/la:** 407 |
| Kraljevske titule |
| Prethodi:**Murong Sheng** | **Car Kasnijeg Yana**401–407 | Slijedi:**Gao Yun** |
| Pretendirane titule |
| Prethodi:**Murong Bao** | **— TITULARNI —*****car Kine***401–407Razlog za neuspjeh sukcesije:Šesnaest kraljevstava | Slijedi:**Gao Yun** |
| **(Qian) Yan Wenmingwang** ((前)燕文明王) |
| --- |
| Porodično ime: | Murong (慕容; mù róng) |
| Osobno ime: | Huang (皝, huǎng) |
| Posthumno ime: | Wenming (文明, wén míng)literary meaning:"uljudan i razumijevajući" |
|

**Murong Huang** (慕容皝) (297–348), kurtoazno ime **Yuanzhen** (元真), formalno **Princ Wenming od (Ranijeg) Yana** ((前)燕文明王) bio je vladar kineske/Xianbei države Raniji Yan koji se tradicionalno smatra njenim osnivačima. Svog oca Murong Huija je naslijedio 333. kao i titulu Vojvode od Liaodonga - udijeljenu od kineske carske dinastije Jin - ali je godine 337. za sebe preuzeo titulu Princ od Yana, što se tradicionalno smatra osnivanjem samostalne države Raniji Yan. (Car Cheng od Jina je retroaktivno priznao Murong Huangovu prinčevsku titulu 341. nakon dosta rasprave među dvorskim funkcionarima.) Tek nakon što je njegov sin Murong Jun u potpunosti prekinuo veze sa dinastijom Jin i sebe proglasio carem godine 353. Murong Huang je posthumno dobio titulu **Car Wenming od (Ranijeg) Yana** sa hramskim imenom **Taizu** (太祖).

|  |
| --- |
| Princ Wenming od (Ranijeg) Yana**Kuća Murong****Rođen/a:** 297  **Umro/la:** 348 |
| Kineska carska porodica |
| Prethodi:**sam sebe** | **Princ od Yana**337–348 | Slijedi:**Murong Jun** |
| Kinesko plemstvo |
| Prethodi:**Murong Hui** | **Vojvoda o Liaodonga**333–337 | Slijedi:**sam sebe** |
**Abitana-Waninân** (Huanian, Abitana-Huanyam, Huanham, Huanyam, Abitâna-Wanyam, Tschapakura dos Abitana-Huanyam).- Pleme ili grupa plemena američkih Indijanaca nastanjenih nekada u području brazilske države Rondônia, uz rijeke São Miguel i Cautario, pritoke Guaporé, i sjeveroistočno od Forte Príncipe da Beira. Pleme Wanyam ili Wanham dalo je cijeloj grupi svoje ime Uanhaman, i trebalo bi im pribrojati skupine poznate kao Kabixi (postoji i istoimeno pleme kod Nambikwara), Kujuna, Kumaná, Cutiana, Matáwa i Urunamakan. Svi su s redom iz Brazila i čine posebnu grupu brazilskih Chapacura, za razliku od pravih plemena Chapacura u koje spadaju Chapacura vlastiti, Herisabocono, Itoreauhip, More ili Itene, Napeca, plemena poznata kao Ocorono, Indijance Kitemoka i Sansimonianos. Od pravih Chapacura naseljenih u Brazilu koji se razlikuju od Uanham Indijanaca spadaju Jamara, Jaru (nisu isto što i Járupi), Pacaas Novos, možda pleme Torá, i skupine Urumí i izumrli Urupá, poznati i kao Gurupá i Arupá. Ovi posljednji ne smiju se pobrkati sa plemenom Arupái ili Urupaya. 
Wanyam Indijanaca danas u novije vrijeme ima možda 140, ali više ne govore svojim jezicima. 

  

Skupina Abitana govori posebnim dijalektom abitana;

Literatura
----------

* Snethlage, Emil Heinrich s.f. Informações sobre Abitana-Wanyam (ms.).

Izvori
------

1. ↑  „Life, expeditions, collections and unpublished field notes of Dr. Emil Heinrich Snethlage". Arhivirano iz originala na datum 2014-10-25. Pristupljeno 2014-08-06.
2. ↑  „Alain Fabre, Chapakura". Arhivirano iz originala na datum 2012-11-25. Pristupljeno 2012-11-25.

Vanjske poveznice
-----------------

* Academia BRASIL-EUROPA. Ed. A.BISPO: E.H. Snethlage (1897-1939)
**9. venecijanski filmski festival** ili **9. međunarodna smotra filmske umjetnosti u Veneciji** (italijanski: ) je održana od 31. augusta do 14. septembra 1941. u Veneciji. Održana je u jeku drugog svjetskog rata u kome se Italija nalazila na strani Sila Osovine. Zbog toga su gotovo svi filmovi bili iz osovinskih ili zemalja pod osovinskom okupacijom, te da imali uglavnom imali propagandni karakter. Mussolinijev kup za najbolji strani film je dobio njemački historijski film *Ohm Krüger*, dok je u kategoriji najboljeg italijanskog filma nagradu dobio fantastični ep *La corona di ferro* koji je, usprkos svega nakon rata često tumačena kao alegorijska kritika Mussolinijevog fašističkog režima.

Iz svih tih razloga se ovaj festival, kao i prethodni (održani 1940.) i sljedeći (održan 1942. godine) ne smatra dijelom službene kronologije manifestacije, te se smatra kako je "pravi" 9. festival održan tek nakon završetka rata 1948. godine.

Vanjske veze
------------

* (`en`) Mostra del Cinema di Venezia ed. 9 - 1941 Arhivirano 2009-12-11 na Wayback Machine-u sull'Internet Movie Database
* Sito ufficiale della Mostra del Cinema di Venezia
* La 9ª Mostra Internazionale d'Arte Cinematografica nell'archivio della Biennale Arhivirano 2014-10-07 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Venecijanski međunarodni filmski festival |
| --- |
| Nagrade | 
* Zlatni lav
* Srebrni lav
* Specijalna nagrada žirija
* Kup Volpi
* Premio Osella
* Premio Marcello Mastroianni
* Queer Lion
* Premio Arca Cinema Giovani

 |
| Po godini | 
* 1932
* 1933
* 1934
* 1935
* 1936
* 1937
* 1938
* 1939
* ~~1940~~
* ~~1941~~
* ~~1942~~
* 1943
* 1944
* 1945
* 1946
* 1947
* 1948
* 1949
* 1950
* 1951
* 1952
* 1953
* 1954
* 1955
* 1956
* 1957
* 1958
* 1959
* 1960
* 1961
* 1962
* 1963
* 1964
* 1965
* 1966
* 1967
* 1968
* 1969
* 1970
* 1971
* 1972
* 1973
* 1974
* 1975
* 1976
* 1977
* 1978
* 1979
* 1980
* 1981
* 1982
* 1983
* 1984
* 1985
* 1986
* 1987
* 1988
* 1989
* 1990
* 1991
* 1992
* 1993
* 1994
* 1995
* 1996
* 1997
* 1998
* 1999
* 2000
* 2001
* 2002
* 2003
* 2004
* 2005
* 2006
* 2007
* 2008
* 2009
* 2010
* 2011
* 2012
* 2013
* 2014
* 2015

 |
**Poljsko groblje u Novom Martincu** nalazi se na području opštine Srbac, Bosna i Hercegovina. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj 2013. godine je donijela odluku da se groblje proglasi za Nacionalni spomenik BiH. Ovu odluku Komisija je donijela u slijedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Martin Cherry, Amra Hadžimuhamedović (predsjedavajuća), Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo.

Historija
---------

Poljsko groblje u Novom Martincu je mjesto sahranjivanja Poljaka koji su naseljavali to područje od 1900. do 1945. godine. U vrijeme austrougarske vlasti na područje Srpca stiglo je 3.000 Poljaka i oko 500 Ukrajinaca, koji su pored šumovitih predjela Novog Martinca naselili i područja Rakovca, Kunove, Resavca i Grabašnice. Postoje još tri poljska groblja i jedno uređeno koje se nalazi u sastavu Partizanskog groblja Srbac u kome je sahranjeno 27 Poljaka iz Poljskog bataljona koji je bio u sastavu 14. brigade Narodno-oslobodilačke vojske Jugoslavije. Oni su sa sobom donijeli radne navike, običaje, kulturu i način obrade zemljišta. Da bi preživjeli, morali su u početku da prave drvene kuće, krče šume i šikare, da bi došli do plodnih oranica. Brzo su se uklapali u životne navike domaćeg stanovništva, od kojeg su takođe primali razne običaje.

Poljaci su se vratili 1946. u poljsku pokrajinu Nova Šlezija, a najviše u Novogrođec, gdje sada ima oko 22.000 stanovnika, od kojih 13.000 vodi porijeklo iz Srpca. Nekadašnja poljska naselja u Srpcu ostala su pusta, ali njihovi potomci nisu zaboravili svoje pretke i nekadašnje običaje. Nakon što su uspostavljeni partnerski odnosi između Srpca i Novogrođeca, Poljaci redovno dolaze u Novi Martinac u obilazak groblja svojih predaka.

Opis
----

Sačuvano je bilo svega nekoliko nadgrobnih oznaka, cijelo groblje je bilo zaraslo u šumu, dok se humke gotovo i nisu vidjele od guste trave. Organizovane su akcije krčenja šiblja i rastinja, a nadgrobni spomenici su uređeni i jasno obilježeni. Trava se redovno kosi, groblje je ogradjeno, a i put je u mnogo boljem stanju.
Imaginarni prikaz Æscwinea u knjizi "Saxon Heptarchy" Johna Speeda iz 1611.
**Æscwine** ili **Erkenwine, Erchenwine** (? - 587?) je bio polulegendarni saksonski poglavica koji se zajedno sa svojim sljedbenicima u prvoj polovici 6. vijeka iz tzv. Stare Saksonije naselio na istočnoj obali Britanije i osnovao Kraljevstvo Istočnih Saksonaca (Essex) i njime vladao sve do smrti 587. Jedini izvor za njegovo postojanje je rukopis iz 9. vijeka koji ga navodi kao dalekog potomka Seaxneta, starogermanskog božanstva koje se smatralo praocem svih Saksonaca, te kao oca Sledda, prvog historijski pouzdanog vladara Essexa. Dio historičara vjeruje da uopće nije postojao, odnosno da je Sledd prvi kralj Essexa.

Literatura
----------

* Yorke, Barbara. "The Kingdom of the East Saxons." *Anglo-Saxon England* 14 (1985): 1-36.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **?**  |  **Kralj Essexa** 527–587 | Slijedi: **Sledd**  |

| * p
* r
* u
Monarsi Essexa |
| --- |
| Æscwine • Sledd • Sæberht • Seaxred • Sæward • Sigeberht Mali • Sigeberht Dobri • Swithhelm • Sighere • Sæbbi • Sigeheard • Swæfred • Offa • Sælred • Swæfberht • Swithred • Sigeric • Sigered • Egbert\* |
| \*ujedno monarh Wessexa, Kenta, Sussexa i Mercije
 |
**Poljsko-osmanski rat 1620-1621. godine** se vodio između snaga Poljsko-Litvanske Unije na jednoj, i snaga Osmanskog Carstva i njihovih vazala na drugoj strani. Uzrok sukoba je bio spor oko kontrole nad Moldavijom, koju je Unija *de iure* smatrala svojom teritorijom, ali koja je *de facto* kao Kneževina bila vazal Osmanskog Carstva. Povod za rat je bilo učestalo uplitanje vodećih poljskih plemića, odnosno *magnata* u unutrašnju politiku Moldavije, a što je od kraja 16. vijeka dovelo do niza tzv. magnatskih ratova, kao i prekogranični upadi kozaka sa poljsko-litvanske teritorije u današnjoj Ukrajini. Neposredni je povod pružio Tridesetogodišnji rat, odnosno sudjelovanje transilvanskog protestantskog princa Gabora Bethlena u borbi protiv katoličke dinastije Habsburg, a što je svojom intervencijom nastojao spriječiti poljski vladar Sigismund III Vasa. Kada se Betlen, koji je također bio osmanski vazal, obratio svojem sizerenu Osmanu II za pomoć, objavljen je rat. U jesen 1620. su poljske snage pokrenule pohod na Moldaviju, ali su uništene u bitci kod Cecore. Sljedeće godine je, pak, veliki pohod Turaka na Poljsku zaustavljen u iscrpljujućoj bitci kod Hotina. Ona je pak, završena mirovnim sporazumom kojim su Poljaci pristali Turcima predati Hotin i obećati da se više neće miješati u moldavske unutrašnje stvari; usprkos toga, obje strane su ishod rata proglasile svojom pobjedom.

Vanjske veze
------------

* Polish Warfare: 1618–1621 War with Turkey
* (`pl`) Wojna 1620–1621
* (`pl`) WOJNY POLSKO TURECKIE W PIERWSZEJ POŁOWIE XVII WIEKU
**Pomaci** (bug. *помаци*) ili **Muslimanski Bugari** (bug. *българи-мохамедани*) su etnička podgrupa Bugara, koja pretežno živi u Bugarskoj, kao i u severoistočnoj Grčkoj. Bugarska statistika ih ne iskazuje posebno. Većinom su islamske veroispovesti, a govore bugarskim jezikom, koji spada u slovensku grupu indoevropske porodice jezika. Većina Pomaka živi u Turskoj oko 360.000, u Bugarskoj oko 67.000 naseljenih na jugu u oblasti Rodopa. Na osnovu jezićke pripadnosti južnih provincija određujemo veoma približan broj muslimana Bugara. Neki sebe smatraju Turcima svega oko 30.000 ali svoj jezik smatraju bugarski. Oni govore izvornim bugarskim dijalektom, U odnosu na Bošnjake Pomaci su gorštačko muslimansko stanovnistvo. Pomaci su druga najveća slovenska muslimanska grupa poslije Bošnjaka. Većina njih sebe u etničkom smislu smatra Muslimanima.

Povezano
--------

* Bugari
* Južni Sloveni
* Sloveni
* Spisak naroda sveta

Vanjske veze
------------

***Pomaci*** na Wikimedijinoj ostavi

* Pomak Leaks Arhivirano 2012-01-14 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Južni Slaveni |
| --- |
| Južnoslavenski narodi | Bošnjaci • Bugari • Crnogorci • Hrvati • Makedonci • Slovenci • Srbi |
| Južnoslavenske etničkegrupe | Bunjevci • Goranci • Gradišćanski Hrvati • Janjevci • Jugoslaveni • Krašovani • Moliški Hrvati/Slaveni • *Muslimani* • Palćeni • Pomaci • Torbeši • Šokci |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* LCCN: sh86001782
* GND: 4201149-8
* SUDOC: 053432320
* BNF: cb13554080x (podaci)
* NKC: ph497321

 |
Poljoprivredne regije kopnene Kine 1986.
Poljoprivrednik iz etničke manjine Hani, poznate po rižnim terasama u Okrugu Yanyang u Yunnanu
**Poljoprivreda u Kini** predstavlja važan ekonomski sektor u kome je zaposleno preko 300,000.000 poljoprivrednika. Kina je prva zemlja po poljorpivrednoj proizvodnji u svijetu, pri čemu su najvažniji proizvodi riža, pšenica, krumpir, sirak, kikiriki, čaj, proso, ječam, pamuk, lan, svinjetina i riba.

Iako je poljoprivredna proizvodnja Kine najveća na svijetu, samo 15% njene kopnene površine je obradivo. Kineske obradive površine, koje čine 10% ukupne obradive površine u svijetu, hrane 20% svjetskog stanovništva. Od tih 1,400.000 km² obradive površine, samo oko 1,2% (116,580 km²) se može trajno obrađivati, a 525.800 km² je navodnjavano. Zemlja je podijeljena na otprilike 200 domaćinstava, od čega u prosjeku svako ima samo 0,65 hektara (1,6 akri).

Ograničene poljoprivredne površine u Kini su bile stalni problem kroz historiju, odnosno uzrokovale kronične nestašice hrane. Dok je produktivnost poljoprivrednih površina kroz vrijeme narasla, pokušaji da ih se proširi na zapad i sjever su imali ograničenog uspjeha, jer je tamošnja zemlja izložena sušoj i hladnijoj klimi nego istok. Od 1950-ih su poljoprivredne površine i pod pritiskom potrebe da se zemljište koristi za industrijska postrojenja i gradska naselja.

Povezano
--------

* Ekonomija Kine

Izvori
------

1. ↑  China: Geography

Vanjske veze
------------

***Poljoprivreda u Kini*** na Wikimedijinoj ostavi

* (`en`) FAO: *China - Agriculture sector*
Za istoimenog nadbiskupa Canterburyja, v. Æthelhard.

**Æthelheard** (što na staroengleskom znači 'Plemenita krma'; ? - 740), također navođen i kao **Ethelheard** ili *Æþelheard*, bio je kralj Wessexa od 726. do 740. Njegovo porijeklo nije pouzdano; postoji jedan nepouzdani izvor koji navodi da je bio šurjak svog prethodnika Inea; u svakom slučaju se može pretpostaviti da bi mogao biti prvi kralj Wessexa koji nije poticao od starog kralja Cynrica.

Kada je Ine godine 726. abdicirao i otišao u Rim da bi se zaredio, nije ostavio nijednog nasljednika, nego je jednostavno rekao da kraljevstvo, prema Bedi, vode "mlađi ljudi". To je dovelo do dinastijskog spora između Æthelhearda i njegovog suparnika Oswalda. Historičari pretpostavljaju da je Oswald mogao imati bolju osnovu za svoje pretenzije, jer ga *Anglosaksonska kronika* naziva potomkom ranog kralja Ceawlina. Međutim, Æthelheard je na kraju pobijedio, a moguće je da mu je u tome pomogao Æthelbald od Mercije, s obzirom da je ostatak vladavine Aethelheard proveo kao mercijski vazal. Godine 733. je, pak, Aethelbald svejedno preoteo niz teritorija od Wessexa, uključujući kraljevsko imanje Somerton.

*Kronika* navodi kako je njegova supruga Frithugyth godine 737. išla na hodočašće u Rim.

Æthelhearda je naslijedio Cuthred, za koga se pretpostavlja da mu je bio rođak ili brat.

V. također
----------

* Porodično stablo kuće Wessex
**Pridvorje** je naselje u Hrvatskoj, regiji Slavoniji u Osječko-baranjskoj županiji i nalazi se u sastavu općine Drenje.

Zemljopisni položaj
-------------------

Pridvorje se nalazi na 160 metara nadmorske visine (središte sela) na jugoistočnim obroncima Krndije. Susjedna naselja: sjeverno se nalazi općinsko središte Drenje, istočno su Preslatinci, sjeveroistočno Kućanci Đakovački, te zapadno je naselje Mandićevac. Pripadajući poštanski broj je 31418 Drenje, telefonski pozivni 031 i registarska pločica vozila DJ (Đakovo). Površina katastarske jedinice naselja Pridvorje je 9,5 km2.

Povijest
--------

Stanovništvo
------------

Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 198 stanovnika.

  

***Kretanje broja stanovnika od 1857. do 2011.***  

  

Od 1857. do 1880. sadrži dio podataka za naselje Mandićevac.

Crkva
-----

U selu se nalazi rimokatolička crkva Sv. Barbare koja pripada katoličkoj župi Sv. Mihaela arkanđela u Drenju i đakovačkom dekanatu Đakovačko-osječke nadbiskupije. Crkveni god (proštenje) ili kirvaj slavi se 4. prosinca.

Obrazovanje i školstvo
----------------------

* Područna škola do 4. razreda koja radi u sklopu Osnovne škole Drenje.

Ostalo
------

* Dobrovoljno vatrogasno društvo Pridvorje.

Izvori
------

1. ↑  Stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima, popis 2011.
2. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr

Vanjske poveznice
-----------------

* Arhivirano 2019-07-20 na Wayback Machine-u
* Arkod preglednik

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Pridvorje (Drenje)** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*


| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Općine Drenje |
| --- |
| Borovik • Bračevci • Bučje Gorjansko • Drenje • Kućanci Đakovački • Mandićevac • Paljevina • Podgorje Bračevačko • Potnjani • Preslatinci • Pridvorje • Slatinik Drenjski |


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal Hrvatska***  |
Tornikiosov napad na Carigrad, ilustracija u Madridskom Skilici.
**Leo Tornikios** (grčki: ; 1047fl. 1047) bio je bizantski plemić i vojskovođa, najpoznatiji po neuspješnom ustanku koji je vodio sa ciljem svrgavanja cara cara Konstantina IX Monomaha.

Rodio se u Hadrijanopolju (današnje Jedrene), u uglednoj armensko-gruzijskoj porodici Tornikios. Stekao je naklonost cara te je imenovan *patrikiosom* i komandantom (*doux*) bizantskih trupa u Meliteni (prema Mihailu Atilatisu), ili možda Iberiji (prema Mihailu Pselu). Psel ga opisuje kao lukavog i ambicioznog političara, koji je brzo zbližio sa carevom sestrom Euprepijom, koja se protivila bratovoj politici. Dok je Leon služio na Istoku, njegovi pristaše u Makedoniji su digli ustanak. Tornikios je smjesta povučen u Carigrad te prisilno zaređen; s druge strane je zadržan na slobodi.

Takvo stanje stvari je iskoristio kako bi 14. septembra 1047. pobjegao u Hadrijanopolj. Tamo se među svojim pristašama proglasio carem, okupio vojsku i sa njom marširao na Carigrad, pod čije bedeme je stigao 25. septembra. Gradska *ad hoc* milicija poslana da ga zaustavi je lako poražena, što je stvrilo paniku u gradu. Tornikios je, međutim, oklijevao i nije iskoristio priliku da naredi juriš. Konstantin je to iskoristio kako bi pozvao pojačanja iz Male Azije. U sljedeća četiri dana - do 28. septembra - Tornikiosve pristaše su dva puta jurišale na gradske zidine, i oba puta su odbijeni. Iako Konstantin nije imao nikakvog vojničkog iskustva i iako je bolovao od gihta, pokazao se dostojnim protivnikom Tornikiosu te je hrabrošću potakao svoje ljude. Tornikios se nakon toga povukao na zapad. Nastojeći povratiti inicijativu, napado je Rhaidestos, ali je odbijen. Tada su ga sljedbenici počeli masovno napuštati. Našao je utočište u crkvi u Boulgarophygonu, ali je odatle na prevaru namamljen u klopku carevih pristaša i zarobljen. Na Božić 1047. je zajedno sa svojim glavnim pristašom po imenu Jovan Vatac oslijepljen. Što se dalje dogodilo s njim, nije poznato.

Izvori
------

1. ↑  Kazhdan 1991: str. 2096–2097.
2. ↑  Kazhdan 1991: str. 2097.
3. ↑  Kazhdan 1991: str. 2097–2098.
4. 1 2 3  Bréhier 1946: str. 245.
5. 1 2 3 4  Kazhdan 1991: str. 2098.

Literatura
----------

* Bréhier, Louis (1946) (French) (PDF). *Le monde byzantin: Vie et mort de Byzance*. Paris, France: Éditions Albin Michel.
* Kazhdan, Alexander Petrovich, ur. (1991). *The Oxford Dictionary of Byzantium*. New York, New York and Oxford, United Kingdom: Oxford University Press. ISBN 978-0-19-504652-6.
**Flavije Ablabije** (Flavius Ablabius) ili **Ablavije** (? - 338) bio je rimski političar i velikodostojnik iz vremena Konstantinove dinastije. Rodio se u siromašnoj paganskoj porodici na Kreti. Kasnije se preobratio na kršćanstvo i ušao u državnu službu, u kojoj je napredovao sve do mjesta *vicariusa* istočnih provincija. Stekao je naklonost cara Konstantina, koji ga je 331. imenovao konzulom. Godine 337. je optužio poganskog neoplatonskog filozofa Sopatera iz Apameje da je magijskim činima spriječio dostavu žita u Konstantinopol, na što je car dao pogubiti Sopatera. Međutim, nakon Konstantinove smrti je zbog bliskosti sa pravovjernim (katoličkim) episkopom Atanazijem došao u nemilost novog, arijancima sklonog cara Konstancija II. Godine 338. ga je Konstancije, pod optužbom - po navodima Libanija lažnom - dao pogubiti.

Ablabije je imao kćer po imenu Olimpija, koja je bila vjerena za Konstansa I. Međutim, Konstans je razvrgnuo zaruke i umjesto toga je dao udati za Arsaka II od Armenije.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi:**Gallicanus, Aurelius Valerius Tullianus Symmachus** | **Konzul Rimskog Carstva**331 Služio/la uz: **Junius Annius Bassus** | Slijedi:**Lucius Papius Pacatianus, Maecilius Hilarianus** |
| Prethodi:**Constantius** | **Pretorijanski prefekt Istoka**329-337/338 | Slijedi:**Septimius Acindynus** |
Koordinate: 38° 57′ SG Š, 21° 45′ IGD

**Prefektura Evritanija** (gr: Νομός Ευρυτανίας - *Nomos Evrytania*) je oblast u Periferiji Središnja Grčka. Prefektura je bez izlaska na more, nerazvijena i retko naseljena. I središte Evritanske prefekture, grad Karpenisi, spada u manja oblasna središta u Grčkoj.

Geografske odlike
-----------------

Prefektura Evritanija se sa istoka graniči se sa prefekturom Ftiotida, sa severa sa prefekturom Kardica, a sa juga i severa graniči se sa prefekturom Etolija Akarnija. Evritanija spada u izrazito brdovite prefekture Grčke sa nekoliko vrhova preko 2000 , a upravno sedište Karpenisi leži na čak 960 m n.v. Ova prefektura ima i planinsku klimu, veoma oštrom za grčke uslove. Najbolji uslovi za život su u malim i uzanim rečnim dolinama.

Stanovništvo
------------

Celokupno stanovništvo Evritanije su etnički Grci. Demografski uslovi u Evritaniji su zbog nepovoljnih prirodnih uslova i lošeg položaja prefekture izrazito nepovoljni - veliki pad stanovništva decenijama, staro i mahom neobrazovano stanovništvo, veliki udeo stanovnika u jako malim zabitim selima.

Istorija
--------

Evritanija je naseljena još u vreme Antike. Kasnije je ovaj prostor bio u okviru Vizantije. Iako je tokom vekova Evritanija bila u sastavu Otomanskog carstva, mesno stanovništvo nikada nije bilo do kraja pokoreno, već je održalo poseban vid autonomije. Posle osnivanja savremene Grčke i naglog razvoja privrede u njenim glavnim središtima u primorju, počelo je iseljavanje stanovništva iz ovog siromašnog kraja. Osipanje mesnog stanovništva je bilo dodatno potpomugnuto Drugim svetskim ratom i Grčkim građanskim ratom, a nisu ga sprečile ni brojne mere poboljšanja (električna struja, TV, savremeni putevi, danas internet) života poslednjih decenija.

Vidi još
--------

* Karpenisi
* Periferija Središnja Grčka

| * p
* r
* u
Grčke prefekture |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atika | SredišnjaGrčka | SredišnjaMakedonija | Krit | Ist. Makedonijai Trakija | Epir | Jonskaostrva | SeverniEgej | Peloponez | JužniEgej | Tesalija | ZapadnaGrčka | ZapadnaMakedonija |
|  |
| 
* Atina
* Istočna Atika
* Pirej
* Zapadna Atika

 | 
* Eubeja
* Evritanija
* Fokis
* Ftiotis
* Boetija

 | 
* Halkidik
* Imatija
* Kukuš
* Pela
* Pijerija
* Ser
* Solun

 | 
* Kanija
* Iraklion
* Lasiti
* Retimno

 | 
* Drama
* Evros
* Kavala
* Rodopi
* Ksanti

 | 
* Arta
* Janjina
* Prevez
* Tesprotija

 | 
* Krf
* Kefalinija
* Lefkada
* Zakintos

 | 
* Hios
* Lezbos
* Samos

 | 
* Arkadija
* Argolis
* Korint
* Lakonija
* Mesinija

 | 
* Kikladi
* Dodekani

 | 
* Kardica
* Larisa
* Magnezija
* Trikala

 | 
* Ahaja
* Etolija Akarnija
* Elis

 | 
* Lerin
* Greben
* Kostur
* Kožani

 |

 |

***Prefektura Evritanija*** na Wikimedijinoj ostavi
**Aerodrom Valjevo**, poznat i kao **aerodrom Divci**, je aerodrom koji se nalazi u Divcima 12 km od Valjeva i blizu planinskog odmarališta Divčibare. Nalazi se uz prugu Beograd-Bar i uz magistralni pravac koji spaja Valjevo sa Beogradom. Opremljen je jednom pistom koja je 1.250 m dugačka i široka 50 m. Travnata pista se prostire pravcem 08/26 i nalazi se na nadmorskoj visini od 147 m. Aerodrom se koristi za obuku i letenje sportskih pilota, jedriličara, padobranaca, motornih zmajeva i paraglajderista.

Planovi
-------

Tokom poslednjih nekoliko godina se poteže pitanje ulaganja u aerodrom da bi podstakao privredni razvoj Kolubarskog okruga i Valjeva kao njegovog centra. Za ulaganja su zainteresovani svi krupni privredni subjekti i Grad Valjevo koji ima udela u vlasništvu. Preduzeće „Aerodrom" Valjevo je akcionarsko društvo. Najveći akcionar preduzeća „Aerodrom" je aeroklub „Valjevo" sa 41,72 odsto akcija. Slede firme Termoelektro sa 23,89 odsto, Ikar sa 16,64 i Vujić Valjevo sa 13,68 odsto. Opština Valjevo ima 2,76 odsto akcija, JP Valjevo-turist 1,05 i Krušik 0,26% akcija.

Delatnost
---------

Na ovom sportskom aerodromu radi škola za obuku pilota firme „Prince Aviation", najjače aviotaksi kompanije u zemlji. U pripremi je otvaranje regionalnog centra za obuku pilota helikoptera, prvog te vrste u Srbiji. „Heli Master" škola će u početku obučavati zainteresovane za sticanje privatnih pilotskih dozvola. Posebno je značajno što škola „Heli Master" ima sve sertifikate međunarodnih asocijacija, pa će njena dozvola važiti za sve zemlje sveta. Kao prvi korak u pretvaranju sportskog aerodroma u komercijalni, na Aerodromu Valjevo se očekuje da tokom proleća 2010. počne sa radom i servis za helikoptere i sportske avione.

Vidi još
--------

* Valjevo
* Kolubarski upravni okrug
* Divci

Spoljašnje veze
---------------

* Članak o servisu za helikoptere i avione u Divcima
* Radio Patak o Aerodromu[*mrtav link*]
* Članak iz Privrednog pregleda[*mrtav link*]
* Stranica Grada Valjeva[*mrtav link*]
* Prince Aviation
* Forum „Naši aerodromi" Arhivirano 2020-07-14 na Wayback Machine-u
* SkyscraperCity

| * p
* r
* u
Aerodromi u Srbiji |
| --- |
| Međunarodni | 
* Nikola Tesla-Beograd
* Batajnica-Beograd
* Vršac
* Morava-Kragujevac/Kraljevo
* Konstatin Veliki-Niš
* Priština
* Ponikve-Užice

 | Srbija |
| Domaći | 
* Bela Crkva
* Bor
* Valjevo
* Zrenjanin
* Jagodina
* Kikinda
* Knjažavac
* Kostolac-Požarevac
* Brege-Kraljevo
* Kruševac
* Mira-Leskovac
* Lisičji Jarak-Beograd
* Čenej-Novi Sad
* Pančevo
* Paraćin
* Progar-Beograd
* Smederevo
* Rudine-Smederevska Palanka
* Veliki Radinci-Sremska Mitrovica
* Stara Pazova
* Subotica
* Trstenik
* Zemun Polje
* Preljina-Čačak

 |
| Vojni | 
* Banjički Vis-Beograd
* Batajnica-Beograd
* Batlava-Podujevo
* Bojnik-Leskovac
* Đakovica
* Kovin
* Lađevci-Kraljevo
* Sjenica
* Slatina-Priština
* Sombor

 |
| Bivši | 
* Jugovićevo-Novi Sad
* Požarevac

 |
Sinoptička karta Europe, listopad 1874.
Današnji izgled prognostičkih karti
**Prognostička karta** grafički je prikaz meteoroloških elemenata u prostoru, u nekom budućem vremenu. Prognostičke karte se danas općenito izrađuju pomoću računala, i to na način da sustav diferencijalnih jednadžbi, kojim se simulira ponašanje atmosfere tijekom vremena, svoje rezultate računanja prosljeđuje softveru za analizu i grafički prikaz. Nakon grafičke obrade, prognostičke karte se ispisuju na papir ili, češće, spremaju u digitalnom obliku pogodnom za prikaz na računalu.

Prognostičkih karata ima svakojakih, onih koje prikazuju prizemne meteorološke parametre (npr. prizemni atmosferski tlak, temperaturu na 2 metra visine, količinu akumulirane oborine tijekom određenog razdoblja i sl.), te onih koje prikazuju vrijednosti meteoroloških elemenata na visini (npr. gibanja zraka, temperaturu, geopotencijal, relativnu topografiju, vrtložnost i sl.). Visinske karte mogu biti za određenu izobarnu plohu (npr. 500hPa) ili pak prikazuju razliku nekog parametra između dvije izobarne plohe (npr. relativna topografija 1000/500 hPa).

Prognostičke karte se, također, najčešće odnose na određeni termin u budućnosti, ali mogu prikazivati i promjenu nekog meteorološkog elementa u određenom periodu. Moguće je i prikazivanje uprosječenih podataka, kako prostorno, tako i vremenski. Uz kvalitetan softver za analizu i grafički prikaz, mogućnosti su praktički neograničene. Vrlo popularan softver za ovu namjenu su GEMPAK i GrADS.

Prognostičke karte omogućuju prognostičaru da "vizualizira" ponašanje atmosfere tijekom prognoziranog razdoblja, dobije uvid o kretanju zračnih masa, kretanju frontalnih zona i baričkih sustava, promjeni količine vlage u atmosferi, da identificira područja s uzlaznim gibanjima zraka, procijeni stabilnost atmosfere, smicanje vjetra po visini i druge bitne parametre za prognozu vremena.

Prognostička karta nipošto nije potpuno točna; svaki prognostički materijal zavisi o kvaliteti prognostičkog softvera, a zbog nepoznavanja točnih početnih uvjeta i determinističkog kaosa, nijedan softver, ma koliko bio kvalitetan, nikad ne može sa 100-postotnom sigurnošću predvidjeti stanje atmosfere u budućnosti. Zbog toga, prognostičar ne smije slijepo vjerovati prognostičkoj karti, već ju uzimati samo kao nužan orijentir za postavljenje vremenske prognoze.

Vanjske poveznice
-----------------

Prognostičke karte za područje Hrvatske:

* Aladin (DHMZ) Arhivirano 2013-06-01 na Wayback Machine-u
Polarne regije
Zemljine **polarne regije** su područja globusa koja okružuju polove, a nalaze se sjeverno od Arktičkog i južno od Antarktičkog kruga. Karakterizira ih polarna klima, ekstremno hladne temperature, jaka glacijacija i ekstremne varijacije u dnevnim satima s 24-satnim danom tijekom ljeta (ponoćno sunce) i trajnom tamom sredinom zime. Središta tih regija čine sjeverni i južni pol, pa stoga tim regijama dominiraju polarne ledene kape koje se na sjeveru nalaze na oceanu, a na jugu na antarktičkom kontinentu.

U Zemljinoj sjevernoj polarnoj regiji nalaze se mnoga naselja, dok se nijedno naselje, osim znanstvenih baza, ne nalazi u južnoj polarnoj regiji, koja je hladnija od sjevernih polarnih regija.

Ostali planeti i prirodni sateliti Sunčeva sustava imaju zanimljive zavojke oko svojih polarnih regija. Zemljin prirodni satelit Mjesec vjerojatno sadrži obilne naslage leda u dubokim kraterima svojih polarnih regija koje nikad ne vide izravnu sunčevu svjetlost. Mars ima polarne kape poput Zemlje, ali se za razliku od Zemljinih ledenih kapa one sastoje većinom od ugljičnog dioksida. Ekstreman nagib Uranove osi uzrokovao je jedinstvenu situaciju u kojoj je svaki pol u određenom dijelu godine gotovo izravno okrenut k Suncu.

Više informacija
----------------

* Geografski pol
* Južni pol
* Sjeverni pol
* Antarktička ekozona

***Polarna regija*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Regije svijeta |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lokacija Afrike | **Afrika** | * Sjeverna
* Supsaharska
	+ Centralna
	
	+ Istočna (Rog)
	
	+ Južna
	+ Zapadna
* Bliski istok
 | Lokacija Oceanije | **Oceanija** | * Australazija
	+ Australija
	+ Zelandija
* Pacifički otoci
	+ Melanezija
	
	+ Mikronezija
	+ Polinezija
* Pacifički obruč
 |
| Lokacija Sjeverne Amerike | **SjevernaAmerika** | * Sjeverna
* Karibi
* Centralna
* Mezoamerika
* Anglo
* Latinska
	+ Hispanska
* Pacifički obruč
 |
| Lokacija Južne Amerike | **JužnaAmerika** | * Južna
* Sjeverna
	+ Gijana
* Zapadna
* Latinska
	+ Hispanska
* Pacifički obruč
 | Lokacija Polarnih regija | **Polarnaregija** | * Antarktik
* Arktik
 |
| Lokacija Azije | **Azija** | * Centralna
* Daleki istok
* Istočna
* Jugoistočna
	+ Kopnena
	+ Pomorska
* Sjeveroistočna
* Sjeverna
* Južna
	+ Indijski potkontinent)
* (Jugo)zapadna
	+ Kavkaz
	+ Bliski istok
* Azija-Pacifik
* Pacifički obruč
 | Oceani svijeta | **Oceani** | * Svjetski
* Arktički
* Atlanski
* Indijski
* Pacifički
* Južni
 |
| Lokacija Evrope | **Evropa** | * Centralna
* Istočna
	+ Kavkaz
* Sjeverna
	+ Skandinavija
	
	+ Baltik
	+ Britanski otoci
* Jugoistočna
	+ Balkan
* Južna
* Zapadna
	+ Beneluks
 | Svjetska mora | **Mora** | * Popis mora
 |

 |
**Prinuda** je nedozvoljeni čin kojim jedno lice prisiljava drugo da izjavi svoju volju u određenom pravcu. Kod prinude nije reč o pogrešnoj predstavi usled koje je izjavljena volja, već o izjavi volje koja je učinjena usled određenog pritiska. Pritisak se može učiniti upotrebom fizičke ili materijalne prinude ili izazivanjem straha kod prinuđenog.

Prinuda je navođenje drugog da se ponaša protiv svoje volje, a po zahtevu onoga koji vrši prinudu. Prinuda se vrši ili samim nanošenjem zla ili pod pretnjom da će se desiti neko zlo ukoliko se ne postupi po primarnom zahtevu. Treba razlikovati termin prinuda u upotrebi u različitim društvenim naukama (pravu, sociologiji, psihologiji npr).

Kod fizičke prinude radi se o potpunom odsustvu volje, a ne o njenom nedostatku tako da ovde i ne može biti reči o nastanku ugovora.

Kod pretnje se pritisak vrši psihičkim putem - izazivanjem straha od buduće opasnosti koja će se desiti samom ugovorniku, njegovoj imovini ili bliskim licima ukoliko ne zaključi određeni ugovor. Zakon o obligacionim odnosima (ZOO) predviđa pretnju kao manu volje zbog koje se može tražiti poništenje ugovora.

Ako ugovorna strana ili neko treći nedopuštenom pretnjom izazove opravdan strah kod druge ugovorne strane tako da je ova zbog toga zaključila ugovor, može tražiti poništavanje ugovora. Strah se smatra opravdanim ako se iz okolnosti vidi da je ozbiljnom opasnošću ugrožen život, telo ili drugo značajno dobro ugovorne strane ili trećeg lica.

Uslovi kod pretnje kao mane volje:

1. Pretnja mora odlučujuće uticati na volju lica; između prinude i izjavljene volje mora postojati kauzalitet i da je ona presudno uticala na donošenje odluke o zaključenju ugovora. Lice zaključuje ugovor jer strahuje da će u suprotnom opasnost koja se stavlja u izgled biti realizovana.
2. Pretnja mora biti ozbiljna; ona treba da predstavlja ozbiljan akt kojim se vrši pritisak tako da izaziva opravdan strah, što se ceni prema okolnostima kontkretnog slučaja.
3. Pretnja predstavlja nedopušten akt; ona je nedopuštena kad predstavlja krivično delo, kad je protivna drugim propisima i uopšte dobrim običajima (shvata se veoma široko).

Literatura
----------

* Jakov Radišić, *Obligaciono pravo*, Beograd 2004.
* Slobodan Perović, *Obligaciono pravo*, Beograd 1982.

Spoljašnje veze
---------------

* Wikimedia Commons ima još multimedijalnih datoteka vezanih za: ***Prinuda***

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* GND: 4794740-8

 |
rečnik Fausta VrančićaReč **poglavnik** je varijanta reči **poglavar** ili **poglavica**.

U istoriji se, do uspostave ustaškog pokreta i NDH retko upotrebljavala.
Tada je dobila značenje koje se ne nadovezuje ni na kakvu hrvatsku pravnu ili političku tradiciju.

Hrvatski enciklopedijski rječnik navodi:

1. *rijetko, zauzeto značenje*: poglavica, glavar.
2. *povijesno*: naslov vođe ustaškog pokreta u NDH.

Prvi spomen te reči nalazi se u rečniku Fausta Vrančića  gde se navodi kao istoznačnica latinske reči "princeps".
U istoriji se, do uspostave ustaškog pokreta i NDH retko upotrebljavala.
Tada je dobila značenje koje se ne nadovezuje ni na kakvu hrvatsku pravnu ili političku tradiciju.

Ante Pavelić nazvan je poglavnikom kada je osnovao ustašku organizaciju u emigraciji u Italiji. To je bila paramilitarna organizacija koja je morala negovati vojničku disciplinu i poslušnost vođi. Prilikom osnivanja NDH, već u proglasu Slavka Kvaternika 10. aprila 1941, isti se naslov na njega primjenjivao u značenju „vođa", tj. harizmatični lider totalitarne države, po ugledu na Hitlerovu titulu firer (nem. *Führer*) i Musolinijevu titulu duče (ital. *Duce*).

Nikada nije ustavom ili nekim zakonom definisana njegova uloga. Samostalno je potpisivao zakonske uredbe, imenovao vladu i držao u rukama sve konce vlasti (odnosno onoliko, koliko su mu Italijani i Nemci dozvoljavali) do samog kraja NDH.

Izvori
------

1. 1 2  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2016-10-23. Pristupljeno 2014-12-25.
|  |
| --- |
| ***Pogled na Toledo*** |
|  |
| **El Greco**, 1597. - 1607. |
| ulje na platnu , 121,3 × 108,6 cm |
| Metropolitan, New York |

**Pogled na Toledo** je jedno od dva preživjelih El Grecovih ulja na platnu koja prikazuju krajolik španjolskog grada Toleda u kojem je slikar proveo veći dio života. Druga slika pod nazivom *Pogled i plan Toleda* se nalazi u Muzeju El Greca u Toledu.

Stil
----

Djelo je specifično jer se u španjolskom slikarstvu tokom renesanse i baroka teško može pronaći slika koja prikazuje izolirani krajolik. Zbog toga se El Grecov Pogled na Toledo smatra prvom slikom krajolika u španjolskoj historiji umjetnosti. Što se tiče zagonetne simbolike djela, ona može biti povezana s mističnim duhom vremena u kojem se grad tada nalazio.

Engleski historičar David Davies tvrdi da ključ razumijevanja El Grecovih djela nude platonizam, drevni novoplatonizam, Plotinova djela, Pseudo-Dionizije Areopagit, tekstovi crkvenih otaca i liturgija.

José Álvarez Lopera, kustos madridskog muzeja Prado je zaključio da je prisutnost "bizantskih sjećanja" utjecala na kasniji rad El Greca, iako postoje mnoga pitanja vezana uz njegove bizantske korijene koja bi trebalo istražiti.

Metropolitan
------------

Pogled na Toledo je ostao u El Grecovom vlasništvu sve do njegove smrti 1614. godine. Pretpostavlja se da je slika nakon toga bila u posjedu njegova sina Jorgea Manuela barem do 1621. Njezin sljedeći vlasnik je bio *Pedro Salazar de Mendoza* iz Toleda koji ju je 1629. prodao *Pedru Lasu de la Vegi* te je bila u vlasništvu obitelji Vega. Kada se obitelj preselila u Madrid, Pogled na Toledo se nalazio u palači *Oñate*.

Prema tvrdnjama agenta *Ricarda de Madraze*, slika 1907. dolazi u vlasništvo pariškog trgovca umjetninama Duranda-Ruela koji ju nakon dvije godine prodaje njujorškoj kolektorici Louisini W. Havemeyer za 70.000 franaka. Nakon njezine smrti 1929. godine, djelo prelazi u muzej Metropolitan u kojem se nalazi i danas.

Izvori
------

1. ↑  Vista de Toledo
2. ↑  D. Davies, "The Influence of Neo-Platonism on El Greco"
3. ↑  J. A. Lopera, "El Greco: From Crete to Toledo", 18. - 19. str.
4. ↑  The Metropolitan Museum of Art - View of Toledo - El Greco (Domenikos Theotokopoulos)
**Leon Radošević** (Sisak, 26. veljače 1990.) hrvatski je profesionalni košarkaš. Igra na poziciji centra u berlinskoj ALBI.

Karijera
--------

Radošević je je karijeru započeo u omladinskom pogonu Cibone, nastupajući za juniore i kadete. Sa Cibonom je 2008. osvojio juniorsko prvenstvo Hrvatske. U finalu je Cibona s 92:85 svladala Zadar, a Radošević je proglašen MVP-em turnira. U rujnu 2008. na pripremama Cibone u Delnicama, zajedno sa još trojicom Ciboninih juniora, dobio je poziv u seniorsku momčad. Kako se je klub u to vrijeme borio sa Zadrom za novi trogodišnji euroligaški ugovor, bilo je pitanje dali će dobiti značajniju minutažu. Kako je rijetko igrao za prvi sastav, Radošević je natrag vraćen u juniore Cibone. U pripremama za novu sezonu 2008./09. ponovo je uvršten u sastav prve momčadi.
To je ujedno i zadnja sezona u kojoj nastupa za drugi sastav Cibone, Rudeš. U sezonu 2009./10. kreće i službeno kao član seniorske momčadi. Od samog početka natjecanja dobiva znatnu minutažu u NLB kako i u Euroligi.

Reprezentacija
--------------

Izbornik Hrvatska U-18 reprezentacije Vlade Vanjak, pozvao ga je na pripreme za EP u Grčkoj 2008. Na pripremama je izborio mjesto među 12 najboljih, a na EP-u je s Hrvatskom reprezentacijom osvojio brončanu medalju. U sljedećem ciklusu s hrvatskom juniorskom reprezentacijom, pod vodstvom trenera Borisa Kurtovića, Radošević je osvojio i brončanu medalju na svjetskom prvenstvu.

Vanjske poveznice
-----------------

* Profil na NLB.com
* Profil na DraftExpress.com
* Profil[*mrtav link*] na FIBA Europe.com

| * p
* r
* u
KK Cibona - trenutačna momčad |
| --- |
| 
4 Vrbanc |
5 Gordon |
7 Bogdanović |
9 Troha |
10 Radošević | 
11 Vukušić |
12 Andrić |
14 Bagarić |
15 Zubčić |
19 Princ |
20 Rozić |
22 Graves |
33 Tomas
Trener: Perasović
 |
Koordinate: 41° 12′ 32" SGŠ, 22° 30′ 09" IGD

**Prdejci** (mak. *Прдејци*) su naselje u Republici Makedoniji, u jugoistočnom delu države. Prdejci su naselje u okviru opštine Đevđelija.

Prirodni uslovi
---------------

Prdejci su smešteni u jugoistočnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg grada, Đevđelije, selo je udaljeno 5 kilometara severno.

Selo Prdejci se nalazi u istorijskoj oblasti Bojmija. Selo je na desnoj obali Vardara, u ravnici. Nadmorska visina naselja je oko 65 m.

Mesna klima je izmenjena kontinentalna sa značajnim uticajem Egeja (žarka leta).

Stanovništvo
------------

Prdejci su prema poslednjem popisu iz 2002. godine imali 514 stanovnika.

Većinsko stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (100%).

Pretežna veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje.

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

* gevgelija.gov.mk Zvanična stranica opštine Đevđelija

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Đevđelija |
| --- |
| **Đevđelija** • 
Bogorodica • 
Gabrovo • 
Davidovo • 
Kovanci • 
Konjsko • 
Mojin • 
Miletkovo • 
Miravci • 
Mrzenci • 
Negorci • 
Novo Konjsko • 
Petrovo • 
Prdejci • 
Sermenin • 
Smokvica • 
Huma |  |
| **(Hou) Yan Wuchengdi** ((後)燕武成帝) |
| --- |
| Porodično ime: | Murong (慕容; mù róng) |
| Osobno ime: | Chui (垂, chuí),ispočetka Ba (霸, bà),nakratko Que (quē, slovo koje ne postoji u Unicodeu) |
| Hramsko ime: | Shizu (世祖, shì zǔ) |
| Posthumno ime: | Wucheng (武成, wǔ chéng)doslovno:"ratnički i uspješan" |
|

**Murong Chui** (慕容垂) (326–396), kurtoazno ime **Daoming** (道明), formalno **Car Wucheng od (Kasnijeg) Yana** ((後)燕武成帝) bio je znameniti vojskovođa kineske/Xianbei države Raniji Yan koji je poslije postao osnivač države Kasniji Yan. Smatra se jednom od kontroverznijih ličnosti kineske historije, s obzirom na burnu vojnu i političku biografiju. Iako su njegove vojničke sposobnosti bile nesumnjive, morao je 369. bježati iz domovine zbog ljubomore regenta Muronga Pinga, te pronašao utočište kod Fu Jiāna, cara države Raniji Qin, komu je 370. pomogao da pokori i uništi Raniji Yan. Međutim, 384. je svog gospodara izdao digavši ustanak prilikom koga je osnovao državu Kasniji Yan, čime je stekao reputaciju izdajnika. Pred kraj života je doživio niz poraza u sukobu sa carem Daowuom (Tuoba Gui) , osnivačem dinastije Sjeverni Wei, a koji se tumače kao početak procesa koji će nakon njegove smrti dovesti do uništenja države Kasniji Yan.

Izvori
------



| Kraljevske titule |
| --- |
| Prethodi:**nema (osnovana dinastija)** | **Princ/car Kasnijeg Yana**384–396 | Slijedi:**Murong Bao (Car Huimin)** |
| Prethodi:**Fu Jiān od Ranijeg Qina** | **car Kine (Sjeveroistočna)**384–396 |
| Prethodi:**Murong Yong od Zapadnog Yana** | **car Kine (Shanxi)**394–396 |
**Murong Yao** (慕容瑤) (? - 386) bio je kratkotrajni car kineske/Xianbei države Zapadni Yan. Bio je sin Murong Chonga (car Wei), odnosno unuk Murong Juna, cara države Raniji Yan. Na vlast je došao nekoliko mjeseci nakon što su njegovi Xianbei podanici krenuli u veliku seobu iz današnje provincije Shanxi na istok, prema postojbini Xianbeija; tome se bio protivio njegov otac koji je ubijen u proljeće 386. U roku od nekoliko mjeseci su se izredala dva vladara - Duan Sui i Murong Yi - koji su ubijeni u pučevima. Murong Yaoa je nakon Murong Yijevog ubistva na prijestolje doveo Murong Heng (慕容恆). Međutim, sa tim se izborom nije složio narod, te je general Murong Yong iskoristio priliku kako bi izvršio još jedan puč. Murong Yao je ubijen, a na njegovo postavljen Murong Zhong, sin Murong Honga, osnivača države Zapadni Yan.

|  |
| --- |
| Princ od (Zapadnog) Yana**Kuća Murong** **Umro/la:** 386 |
| Kineska carska porodica |
| Prethodi:**Murong Yi** | **Princ od Yana**386 | Slijedi:**Murong Zhong** |
| Pretendirane titule |
| Prethodi:**Murong Yi** | **— TITULARNI —*****car Kine***386Razlog za neuspjeh sukcesije:Šesnaest kraljevstava | Slijedi:**Murong Zhong** |