recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Karnatski ratovi** (engl. ) vođeni su sredinom 18. veka između Francuske i Velike Britanije za kolonijalnu prevlast u Indiji. Naziv su dobili po jugoistočnoj obali indijskog podkontinenta. Bili su ograničenih razmera; vođeni su, uglavnom, snagama istočnoindijskih kompanija dveju zaraćenih zemalja uz podršku indijskih feudalaca.

Prvi Karnatski rat
------------------

Predaja Madrasa
Prvi Karnatski rat (1746—1748) izbio je kao odjek rata za austrijsko nasleđe. Francuzi su, u početku, pokušali da na podrućju Azije ostanu neutralni, da pregovorima sa Britancima osiguraju nesmetani rad svojoj kompaniji. Britanska vlada je, međutim, odbila svaki sporazum. Neprijateljstva su izbila posle zarobljavanja francuskih trgovačkih brodova. U nemogućnosti da se sam odupre britanskim snagama, francuski guverner u Indiji Dipleks pozvao je u pomoć flotu sa Mauricijusa koja je, posle duže opsade, uspela da zauzme Madras. Ahenski mir je zaustavio dalje akcije, a Madras je vraćen Britancima.

Drugi Karnatski rat
-------------------

Drugi Karnatski rat (1749—1754) počeo je inicijativom Dipleksa, koji je želeo, koristeći se nezadovoljstvom domorodaca prema Britancima kao i dinastičkim borbama karnatskih feudalaca, da se osveti za izgubljeni Madras i proširi francuske posede. Posle ograničenih akcija, plašeći se zaoštravanja odnosa sa Velikom Britanijom u Severnoj Americi, francuska vlada smenila je Dipleksa i zaključila mir.

Treći Karnatski rat
-------------------

Opsada Madrasa
Treći Karnatski rat (1757—1763) vođen je u okviru sedmogodišnjeg rata. Francuzi, kao i u prvom ratu, nisu želeli da pogoršavaju svoj položaj u kolonijama i izbegavali su otvorena neprijateljstva. Bitka kod Plesija (juna 1757.), posle koje je ceo Bengal pao u ruke Britanaca, odlučila je dalji tok događaja. Ograničeni samo na Pondišeri, bez šireg zaleđa, Francuzi supokušali da pojačanjima iz metropole zaustave dalje nadiranje neprijatelja. Nekoordinirane akcije njihovih pomorskih i kopnenih snaga omogućile su Britancima da, najpre potuku njihovu flotu kod Madrasa, a zatim da unište i njihove snage na kopnu u blizini Vandivaša i osvoje Pondišeri. Time je rešena sudbina francuskih poseda u Indiji.

Povezano
--------

* Rat za austrijsko nasleđe
* Sedmogodišnji rat
* Britanska istočnoindijska kompanija
* Francuska istočnoindijska kompanija

Izvori
------

* Vojna enciklopedija, tom 4 (246)

***Karnatski ratovi*** na Wikimedijinoj ostavi
**Radiološki incident u Goiâniji** (portugalski: ) je bila masovna radioaktivna kontaminacija do koje je došlo u gradu Goiânia u brazilskoj državi Goias nakon što je 13. septembra 1987. godine iz napuštene ukradena kapsula radioaktivnog cezij-klorida (cezij-137) prethodno korištena u radioterapeutske svrhe. Osobe koje su ukrale kapsulu nisu znale za njenu pravu prirodu niti opasnost, te su je pokušali prodati, odnosno pokazivali rodbini, prijateljima i poznanicima. Brazilske vlasti su kontaminaciju doznale tek za petnaest dana, nakon što se bilo teško razboljelo na desetke ljudi kojima je dijagnosticirano trovanje radijacijom. Na radijaciju je testirano 150.000 ljudi, od kojih je bilo pozitivno njih 250, a četiri osobe su umrle. Incident u Goiâniji se smatra jednim od najgorih nuklearnih nesreća nakon černobilske katastrofe.

Vanjske veze
------------

* Detailed Report from the International Atomic Energy Agency, Vienna, 1988
* Similar accidents over the world (short overview)
* The Goiânia Radiation Incident
**Võhma** je grad od 1,280 stanovnika u centru Estonije.

Geografske karakteristike
-------------------------

Võhma leži na sjeveru Okruga Viljandi na raskršću važnih cesta, odmah pored granice sa Okrugom Järva, udaljena 31 km od 
svog administrativnog centra Viljandija i svega 27 km od Türija.

Historija
---------

Nakon dovršetka uskotračne željeznice 1900. i otvaranja željezničke stanice, na tlu dotadašnjeg sela izraslo je naselje, koje je ubrzo postalo trgovačko-industrijski centar tadašnjeg Okruga Sjeverni Viljandi.

Važni događaji bili su 1908. od kad radi lokalna *Privredna komora*, - 1912. kad je osnovana *Zadruga mliječne industrije* i 1928. kad je na inicijativu *Estonskog udruženja za izvoz mesa* osnovana klaonica. Ona je 1935. proširena i izrasla u mesnoprerađivačku industriju i postala motor razvoja grada.

Za Drugog svjetskog rata grad i njegova tvornica poprilično su oštećeni.
Odmah nakon rata 1945. za vrijeme Estonske Sovjetske Socijalističke Republike Võhma je dobila status trgovišta (*alevik*). 
I nakon 1970-ih, mesnoprerađivačka industrija se nastavila razvijati, - 1975. dovršen je novi pogon za preradu mesa.U to vrijeme podignuto puno novih zgrada, što stanbenih što javnih. Nakon ponovnog stjecanja nezavisnosti Võhma je 1993. dobila status grada (lin).

Privreda
--------

Devedesetih kada je Estonija ponovno postala nezavisna, Võhma se zatekla kao grad jednog mesnoprerađivačkog poduzeća, nakon njegovog bankrota 1996. grad je izgubio vitalnost, pa mu se broj stanovnika smanjio.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9   „Võhma" (estonski). Eesti Entsüklopeedia. Pristupljeno 4.12. 2021.
2. 1 2 3 4 5  „*Estonia: Counties, Cities and Towns*" (engleski). City population. Pristupljeno 4.12. 2021.

Vanjske veze
------------

***Võhma*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Võhma linn* (na stranicama općine Põhja-Sakala vald) (`et`)

| * p
* r
* u
Gradovi u Estoniji |
| --- |
| 
* Abja-Paluoja
* Antsla
* Elva
* Haapsalu
* Jõgeva
* Jõhvi
* Kallaste
* Kärdla
* Karksi-Nuia
* Kehra
* Keila
* Kilingi-Nõmme
* Kiviõli
* Kohtla-Järve
* Kunda
* Kuressaare
* Lihula
* Loksa
* Maardu
* Mõisaküla
* Mustvee
* Narva
* Narva-Jõesuu
* Otepää
* Paide
* Paldiski
* Pärnu
* Põltsamaa
* Põlva
* Püssi
* Rakvere
* Räpina
* Rapla
* Saue
* Sillamäe
* Sindi
* Suure-Jaani
* Tallinn
* Tamsalu
* Tapa
* Tartu
* Tõrva
* Türi
* Valga
* Viljandi
* Võhma
* Võru

 | Coat of arms of Estonia |
| Jaanilinn (Ivangorod) i Petseri (Pečori) anektirani su od strane Sovjetskog Saveza 1945. godine te su danas dio Rusije. |
Koordinate: 41° 25′ 28" SGŠ, 22° 16′ 43" IGD

**Čelevec** (mak. *Челевец*) je naselje u Republici Makedoniji, u južnom delu države. Čelevec je naselje u okviru opštine Demir Kapija.

Prirodni uslovi
---------------

Čelevec je smešten u južnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg grada, Kavadaraca, selo je udaljeno 30 kilometara istočno.

Selo Čelevec se nalazi u istorijskoj oblasti Tikveš. Selo je smešteno na južnim planina Konečke planine, dok južno od naselja protiče Vardar, koji je u ovom delu klisurast (klisura Gvozdena Kapija). Nadmorska visina sela je približno 180 metara nadmorske visine.

Mesna klima je izmenjena kontinentalna sa značajnim uticajem Egeja (žarka leta).

Stanovništvo
------------

Čelevec je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imao 52 stanovnika.

Većinsko stanovništvo u naselju su etnički Turci (100%).

Pretežna veroispovest mesnog stanovništva je islam.

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

* opstinademirkapija.gov.mk Zvanična stranica opštine Demir Kapija

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Demir Kapija |
| --- |
| **Demir Kapija** • 
Barovo •
Besvica •
Bistrenci •
Dračevica •
Dren •
Iberlija •
Klisura •
Košarka •
Koprišnica •
Korešnica •
Prždevo •
Strmaševo •
Čelevec •
Čiflik |
Zapruđe
**Zapruđe** zagrebačko gradsko naselje (kvart). Izgrađeno je poslije Drugog svjetskog rata kao dio Novog Zagreba.

Stambeni dio naselja gradio se od 1963. do 1968. gotovo simetričnim modelom. Zapruđe je građeno kao plansko naselje koje bi osim funkcije stanovanja, zadovoljilo i niz drugih potreba stanovništva, no dio predviđene infrastrukture nije izgrađen. Najveći dio Zapruđa izgrađen je montažnim načinom građenja »JU-60« i »JU-61« čije je jedno od obilježja aluminijska oplata pa se te zgrade danas nazivaju »limenkama«. Krajem 1960-ih, nakon završetka izgradnje »limenkâ«, u naselju su sagrađeni neboderi.

Naselje ima oko 8000 stanovnika, a u njemu se nalaze banka, pošta knjižnica, društveni dom, dva dječja vrtića, ambulanta, lanac dućana, mesnica i ostalo.

Šport
-----

* NK Zapruđe, nogometni klub

Literatura
----------

* *Zagrebački leksikon* (knjiga druga). "LZMK", Zagreb 2006. godina, 558.-559. str.

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Zapruđe** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*
**Čajkovica** je dubrovačko prigradsko naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Administrativno pripada gradskom kotaru Komolac.

Zemljopisni položaj
-------------------

Naselje Čajkovica se nalazi ispod masiva stijena po imenu Golubov kamen, ispod lokalne ceste koja od Komolca vodi do Gornjeg Brgata, u blizini izvora rijeke Omble. Do Čajkovice je moguće doći odvojkom ceste koja od Jadranske turističke ceste prije dubrovačke marine skreće u pravcu jugoistoka, pored glavne trafostanice. Od Dubrovnika je udaljena oko 5 km.

Povijest
--------

Čajkovica je tijekom rata u Hrvatskoj bila pod okupacijom JNA pa je u potpunosti opljačkana i spaljena.

Gospodarstvo
------------

Mještani Čajkovice se uglavnom bave poljodjelstvom, a većina stanovnika radi u Dubrovniku.

Stanovništvo
------------

Čajkovica prema popisu stanovništva iz 2011. godine broji 160 stanovnika Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2011.***  

Napomena: U 2001. nastalo izdvajanjem iz naselja Dubrovnik. Od 1857. do 1931. iskazivano kao naselje.

Izvori
------

1. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr

| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Grada Dubrovnika |
| --- |
| Bosanka • Brsečine • Čajkovica • Čajkovići • Donje Obuljeno • Dubravica • Dubrovnik • Gornje Obuljeno • Gromača • Kliševo • Knežica • Koločep • Komolac • Lopud • Lozica • Ljubač • Mokošica • Mravinjac • Mrčevo • Nova Mokošica • Orašac • Osojnik • Petrovo Selo • Pobrežje • Prijevor • Rožat • Suđurađ • Sustjepan • Šipanska Luka • Šumet • Trsteno • Zaton |  |
**Gore Verbinski** (Oak Ridge, 16. ožujka 1964.), američki filmski redatelj i pisac.

Gore je počeo svoju karijeru kao redatelj glazbenih spotova za bendove poput Bad Religion i Monster Magnet, nakon toga se prebacio na reklamne spotove za koje je često bio nagrađivan.

Redateljski debi doživio je sa obiteljskom komedijom *Mouse Hunt* (1997.). Nakon toga usljedio je polovičan uspijeh sa *The Mexican* (2001.), godinu dana kasnije obradio je japanski horor Krug (2002.) s Naomi Watts. Režirao je 2003. godine gusarsku avanturu Pirati s Kariba: Prokletstvo Crnog bisera s Johnny Deppom i Orlando Bloomom u glavnim ulogama. Sljedeći film je bio *The Weather Man* (2005.) s Nicolas Cagem, film je dobro prošao kod kritike, ali je zarada u kinima podbacila.   

Vraća se 2006. godine sa nastavkom Pirata, Pirati s Kariba: Mrtvačeva škrinja koji je bio golem box-office uspijeh zaradivši preko 1 milijardu $. Sredinom 2007. godine dolazi i 3. nastavak Pirati s Kariba: Na kraju svijeta kojeg također režira Gore Verbinski.

Filmografija
------------

* The Ritual (1996) - kratki film
* Mouse Hunt (1997)
* The Mexican (2001)
* Krug (2002)
* Pirati s Kariba: Prokletstvo Crnog bisera (2003)
* The Weather Man (2005)
* Pirati s Kariba: Mrtvačeva škrinja (2006)
* Pirati s Kariba: Na kraju svijeta (2007)

Nagrade
-------

Saturn Award

* 2004: Nominacija za najboljeg režisera: Pirati s Kariba: Prokletstvo Crnog bisera

Amanda award

* 2004: Nominacija za najbolji strani film: Pirati s Kariba: Prokletstvo Crnog bisera

Vanjske veze
------------

***Gore Verbinski*** na Wikimedijinoj ostavi

* IMDb.com

| * p
* r
* u
Filmovi koje je režirao Gore Verbinski |
| --- |
| 1990-e |  *MouseHunt* (1997)  |
| 2000-e |  *The Mexican* (2001) ·  *The Ring* (2002) ·  *Pirates of the Caribbean: The Curse of the Black Pearl* (2003) ·  *The Weather Man* (2005) ·  *Pirates of the Caribbean: Dead Man's Chest* (2006) ·  *Pirates of the Caribbean: At World's End* (2007)  |
| 2010-e | *Rango* (2011)
 |
**Kuru** je neizlečivo degenerativno neurološko oboljenje, odnosno vrsta zarazne spongiformne encefalopatije čija kravlja verzija će krajem devedesetih postati poznata pod imenom kravlje ludilo. Ova bolest stvara fiziološke i neurološke simptome koji vode u smrt. Kuru je bila endemska bolest u plemenu Fore na Papua Novoj Gvineji, a sama reč kuru na jeziku ovog plemena znači *tresti se*. Identifikovana je 1950-ih posle epidemije kurua u ovom plemenu. Simptomi su glavobolja, tresenje udova, gubitak koordinacije trupa, i progresivno pogoršanje stanja do smrti koja nastupa za najmanje 18 meseci. Smatra se da ovu bolest izazivaju prioni i da je srodna Krojcfeld-Jakobovoj bolesti. Poznata je i kao „bolest smejanja", jer oboleli često padnu u stanje patološkog smejanja.

Kuru je istraživao Danijel Karlton Gajdusek, a 1976. je sa Baruhom Blumbergom nagrađen Nobelovom nagradom za medicinu za dokaz da se kuruom mogu zaraziti šimpanze. To je bila prva demostracija zarazne encefalopatije i osnov za proučavanje prionskih bolesti. 

Smatra se da se bolest proširila u plemenu Fore zbog njihovih endokanibalističkih pogrebnih običaja, pri kojima bi rođaci jeli telo pokojnika da bi tako povratili „životnu silu". Srednje vreme inkubacije ove bolesti je 14 godina, a maksimalno do 40.

Izvori
------

1. ↑  Collinge J, Whitfield J, McKintosh E, et al (June 2006). „Kuru in the 21st century—an acquired human prion disease with very long incubation periods". *Lancet* **367** (9528): 2068–74. DOI:10.1016/S0140-6736(06)68930-7. PMID 16798390.
2. ↑  Purdey, Mark. "Explanation of Kuru Disease"
3. ↑  Diamond JM (1997). *Guns, germs, and steel: the fates of human societies*. New York: W.W. Norton. str. p. 208. ISBN 0-393-03891-2.

***Kuru*** na Wikimedijinoj ostavi
**Čudi** (slavenski: , na balto-finskim jezicima: tshuudi, tšuudi, čuđit) je izraz koji su rani ruski ljetopisi koristoli za nekoliko baltofinskih naroda na području današnje Estonije, Karelije i sjeverozapadne Rusije.

Najstariji spomen izraza 'Čudi' datira oko 1100. kada je Nestor njime opisao pretke današnjih Estonaca. Prema Nestoru je Jaroslav I Mudri napao zemlju Čuda godine 1030. i postavio temelje grada Jurjev, (ruski naziv grada Tartuu današnjoj Estoniji). Potom se izraz "Čudi" koristio i za balto-finski narod zvane *volok* za koga se pretpostavlja da predatavljaju Karele.

Druge staroruske kronike opisuje Čude kao jedne od osnivača prve ruske države.

Sjeverni Čudi je izraz za mitski narod iz folklora Sjevernih Rusa i drugih naroda. U mitologiji Komija predstavljaju mitske pretke tog naroda.

Izvori
------

1. ↑  Lind, John H. (2004). „The politico-religious landscape of medieval Karelia". *Fennia* (Helsinki) **182** (1): pp. 3–11.
2. ↑  Ryabinin, E. A. (1987). „The Chud of the Vodskaya Pyatina in the light of new discoveries". *Fennoscandia Archeologica*: pp. 87–104.
3. 1 2  Abercromby, John (1898). *The Pre- and Proto-historic Finns*. D. Nut. str. 13.
4. ↑  FOREST MYTHS by Pavel F. Limerov
**Čitanje s lista** je izraz kojim muzičari nazivaju čitanje prvi put viđenog notnog teksta (*ital*. *Prima vista*, što znači *na prvi pogled*).

Iskusni muzičari mogu čitati notni tekst i bez instrumenta, samim gledanjem u note. Njihov unutrašnji sluh note koje posmatraju odmah pretvara u tonove koje oni čuju u dubini svoga bića.

Ta naučena tehnika *čitanje s lista* (kao i *transpozicija*) naročito je potrebna orkestarskim muzičarima. Njima se obično pre probe podele štimovi (notne deonice koje treba da sviraju) pa ih oni malo prosviraju i posle toga počinje zajednička proba – grupno sviranje.

Kako se vežba čitanje s lista?
------------------------------

Samo strpljivim vežbanjem stiče se lako čitanje notnog teksta kao što se čita običan, slovni tekst. Počinje se vrlo jednostavnim notnim materijalom na sledeći način:

1. Prvo se pogleda notni tekst (predznaci, tonalitet, vrsta takta, tehnički problemi i dr.) i odredi se tempo u kome će se svirati. Ako se u toku sviranja pogreši, ne vraća se da bi se ispravila greška, već se nastavi sa sviranjem do kraja.
2. Sada se vrati na pogrešeno mesto, analizira se i ponovo se odsvira ceo notni materijal u istom tempu.
3. Isti tekst se odsvira i po treći put, samo sada u nešto bržem tempu (onoliko brzo da svi elementi dobrog sviranja mogu da se kontrolišu).
Kasnije se prelazi na vežbanje težih notnih tekstova po istom redosledu — i to u okviru vremenski odeđenog dnevnog vežbanja *čitanja s lista*. Takvim redovnim radom praktikant vremenom uviđa da mu novi notni tekst uopšte ne predstavlja problem.

Izvori
------

1. ↑  Čitanje s lista
2. ↑  Vlastimir Peričić, *Višejezični rečnik muzičkih termina*
3. ↑  Eye movement in music reading
4. ↑  Vlastimir Peričić - Radivoj Lazić, *Osnovi teorije muzike*
5. ↑  Kako se stiče tehnika *čitanja s lista*
6. ↑  Radivoj Lazić, Škola za klarinet: *Učim klarinet IV*

| * p
* r
* u
Muzički pojmovi |
| --- |
| Osnovni pojmovi | 
* Abrevijature
* Agogika
* Akcent
* Artikulacija
* Disonanca
* Fraza i fraziranje
* Improvizacija
* Interpretacija
* Intonacija
* Kompozicija
* Konsonanca
* Korepeticija
* Linijski sistem
* Metronom i metronomske oznake
* Muziciranje
* Muzikalnost
* Nota
* Opus
* Orkestracija
* Publika
* Rečenica
* Repeticija
* Sinkopa
* Stepen
* Stupanj
* Takt
* Točka
* Ton
* Tonalitet
* Tonski sistem
* Transpozicija

 |
| Interpretacija | 
* Muzičar
* Svirač
* Izvođač
* Interpretator
* Solist
* Umjetnik
* Reproduktivni umjetnik

 |
| Obrazovanje | 
* Osnovna muzička škola
* Srednja muzička škola
* Muzička akademija

 |
| Instrumenti | 
* Podjela instrumenata
	+ aerofoni
	+ elektrofoni
	+ idiofoni
	+ kordofoni
	+ membranofoni

 |
| Podjela muzike |
**Eustache I de Grenier** (latinski: ; ? - 15. jun 1123) bio je francuski vitez i križarski vođa koji je nakratko služio kao regent Jeruzalemskog Kraljevstva. Bio je rodom iz mjesta Thérouanne u današnjoj sjevernoj Francuskoj, odakle je 1096. krenuo u Prvi križarski rat kao dio pratnje Huguesa II od St. Pola, u kontingentu Godefroya Bujonskog. Nije se naročito istakao sve do 1105. kada se spominje u bitci kod Ramle, a 1109. je imao važnu ulogu u opsadi Tripolija. Grad Sidon, koji je zauzeo u tzv. norveškom križarskom ratu uz pomoć norveškog kralja Sigurda I, je dobio kao leno 19. decembra 1111. Već ranije je bio stekao leno u Cezareji. Nakon što se oženio za Emelotu ili Emmu, nećaku patrijarha Arnulfa od Chocquesa, dobio je i Jerihon. Kasnije je nadgledao izradu opsadnih strojeva prilikom zauzimanja Tira. Nakon što je 1123. jeruzalemski kralj Balduin II zarobljen od Artukida, izabran je za jeruzalemskog regenta. Na tom je mjestu 29. maja izvojevao odlučujuću pobjedu nad Fatimidima u bitci kod Jibne. Nedugo potom je umro. Na mjestu regenta ga je naslijedio Guillaume I od Buresa.

Sin Eustace II ga je naslijedio u Sidonu, a Walter u Cezareji.

Literatura
----------

* Fulcher of Chartres, *A History of the Expedition to Jerusalem, 1095-1127*, trans. Frances Rita Ryan. University of Tennessee Press, 1969
* William of Tyre, *A History of Deeds Done Beyond the Sea*, trans. E.A. Babcock and A.C. Krey. Columbia University Press, 1943
* Steven Runciman, *A History of the Crusades, vol. II: The Kingdom of Jerusalem*. Cambridge University Press, 1952
* Alan V. Murray, *The Crusader Kingdom of Jerusalem: A Dynastic History 1099-1125*. Prosopographia et Genealogica, 2000.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Hugh Caulis**  |  **Konetabl Jeruzalema** 1123 | Slijedi: **Guillaume I od Buresa**  |
**Črnkovci** su naselje u Hrvatskoj, regiji Slavoniji u Osječko-baranjskoj županiji i pripadaju općini Marijanci

Zemljopisni položaj
-------------------

Zemljopisni položaj naselja je vrlo povoljan s obzirom na državnu cestu D34 koja prolazi cijelim naseljem. Prema sjeverozapadu cesta vodi prema gradu Donjem Miholjcu, a prvim naseljem s kojim graniči su Podgajci Podravski. Južnoistočno graniči sa Marijancima, zapadno sa Bočkincima, a istočno sa Gatom i Veliškovcima naseljima u sastavu grada Belišća. Naselje se nalazi na dvije rijeke: rijeci Karašici i rijeci Dravi.

Stanovništvo
------------

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2011.***

Gospodarstvo
------------

Nekada se u Črnkovcima nalazila poveća gospodarsko- poljoprivredna zona za proizvodnju i obradu poljodjelskih kultura, ali je tijekom rata propala. Naselje ima nekoliko malih obrtnika, a glavna gospodarska grana je poljoprivreda. Naselje se polako obnavlja i raste novi dijelovi sela sa mlađim naraštajima. Selo je poznato po velikom mlinu koji je nažalost izvan uporabe, ali njegova konstrukcija se visoko uzdiže iz daljine. I dan danas selo je poznato po proizvodnji kruha i ostalih pekarskih proizvoda.

Obrazovanje
-----------

U selu se nalazi škola do 4. razreda koja radi u sklopu Osnovne škole "Hrvatski sokol" Podgajci Podravski.

Šport
-----

NK Mladost Črnkovci natječe se u sklopu 2.ŽNL NS Valpovo- Donji Miholjac.

Religija
--------

Vjernici naselja Črnkovci pripadaju katoličkoj župi Sv. Martina biskupa u Podgajcima Podravskim i donjomiholjačkom dekanatu Đakovačko-osječke nadbiskupije. U selu postoji novosagrađena rimokatolička crkva Sv. Lovre u ulice Kardinala Alojzije Stepinca. Ujedno je to i zaštitnik naselja, a crkveni god ili kirvaj se slavi na 10. kolovoza. Više od 90% stanovnika je rimokatoličke vjeroispovijesti.

Ostalo
------

U selu djeluje Dobrovoljno vatrogasno društvo Črnkovci, osnovano 1927. te Športsko ribolovno društvo "Šmuđ" Črnkovci i Udruga mladih "Bećari" Črnkovci- Bočkinci.

Izvori
------

1. ↑  Stanovništvo prema spolu i starosti, po naseljima, Popis 2001. www.dzs.hr
2. ↑  Kućanstva prema obiteljskom sastavu i obiteljska kućanstva prema članova, po naseljima, Popis 2001. www.dzs.hr
3. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr

Vanjska poveznica
-----------------

* 
* Arhivirano 2014-02-02 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Općine Marijanci |
| --- |
| Bočkinci • Brezovica • Čamagajevci • Črnkovci • Kunišinci • Marijanci • Marjanski Ivanovci |
Чубурски поток - ćirilicom
**Čuburski potok** je jedan od mnogih beogradskih vodotoka nestalih usled urbanizacije grada. 

Tekao je pravcem današnjeg Južnog Bulevara (ranije Bulevar Crvene Armije), dolinom južno od današnjih naselja Čubura i Neimar, uglavnom u pravcu zapad-jugozapad. Kod Autokomande se ulivao u Mokroluški potok, koji je takođe pretvoren u podzemni kolektor. 

Izvor ovog potoka (na početku Čuburske ulice) je imao malu izdašnost, pa je na njega bilo postavljeno, ukopano u zemlju, bure bez dna. Ova naprava se nazivala stublina, ili na turskom čubura (*çubura*) i odatle je verovatno potekao naziv potoka i naselja Čubure. Po drugom objašnjenju, naziv potiče od biljke čubar ljubičastih cvetova kojih je navodno bilo dosta oko potoka.

Potok je proticao kroz romsko naselje. Prilikom jedne poplave 1937. se pominje "usko i skoro zatrpano korito" potoka.. Južni bulevar je izgrađen 1939.

Takođe pogledati
----------------

* Bulbulderski potok - naziv takođe objašnjen na osnovu okolne prirode (u ovom slučaju slavuja)

Spoljne veze
------------

* Čuburski potok I i Čuburski potok II[*mrtav link*] - slike Borivoja Stevanovića iz galerije RTS
Koordinate: 41° 58′ 44" SGŠ, 21° 22′ 24" IGD

**Gornji Nerezi** (mak. *Gorno Nerezi*) su naselje u Republici Makedoniji, u severnom delu države. Gornji Nerezi pripadaju gradskoj opštini Karpoš grada Skoplja. Naselje je severno predgrađe glavnog grada.

U Gornjim Nerezima se nalazi čuveni **Manastir svetog Pantelejmona**, čija je crkva podignuta u 12. veku i predstavlja jedan od „bisera" vizantijske arhitekture na tlu današnje Republike Makedonije.

Prirodni uslovi
---------------

Gornji Nerezi su smešteni u severnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg većeg grada, Skoplja, naselje je udaljeno 8 km južno.

Naselje Gornji Nerezi je u severnom delu istorijske oblasti Kršijak, koja obuhvata područje planine Vodno. Selo se smestilo na severnim padinama planine Vodno, sa izvanrednim pogledom na grad Skoplje ka severu. Nadmorska visina naselja je približno 580 metara.

Mesna klima je kontinentalna.

Istorija
--------

Stanovništvo
------------

Gornji Nerezi su prema poslednjem popisu iz 2002. godine imali 314 stanovnika.

Pretežno stanovništvo u naselju su Albanci (90%), a manjina su etnički Makedonci (7%). U selu su prisutni i Turci i Srbi.

Većinska veroispovest je pravoslavlje.

Vidi još
--------

* Grad Skoplje
* Gradska opština Karpoš

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

* www.karpos.gov.mk Zvanična stranica opštine Karpoš Arhivirano 2013-04-02 na Wayback Machine-u (`mk`)

***Gornji Nerezi*** na Wikimedijinoj ostavi

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Karpoš |
| --- |
| **Četvrti Skoplja** (**Karpoš**  • Vlaje  • Vodno  • Donji Nerezi  • Ždanec  • Zlokućani  • Kozlje  • Srednji Nerezi  • Taftalidže  • Trnodol), **Prigradska naselja** (Bardovci  • Gornji Nerezi) |  |
The overall reaction of the classic Claisen condensation.The overall reaction of the classic Claisen condensation.
**Klajzenova kondenzacija** (koju ne treba mešati sa Klajzenovim preuređenjem) je reakcija formiranja ugljenik–ugljenik veze. Ona se odvija između estara, ili estra i nekog drugog karbonilnog jedinjenja, u prisustvu jake baze, što dovodi do formiranja β-keto estra ili β-diketona. Ona je dobila ime po Rainer Ludvig Laizenu, koji ju je prvi objavio 1881 .

Tipovi
------

Klasična Klaizenova kondenzacija, gde se samo jedan enolizabilni estar loristi.

Mišovita Klaizenova kondenzacija, gde se koristi enolizabilni estar ili keton i neenolizabilni estar.

Dikmanova kondenzacija, gde molekul sa dve estarske grupe reaguje intramolekularo formirajući ciklični β-keto estar.

Mehanizam
---------


|  |
| --- |
| Animation zum Reaktionsmechanismus der Claisen-Kondensation |
|

Literatura
----------

* Carey, Francis A. (2006). *Organic Chemistry* (Sixth izd.). New York, NY: McGraw-Hill. ISBN 0-07-111562-5.

Spoljašnje veze
---------------

***Klajzenova kondenzacija*** na Wikimedijinoj ostavi

* Klaizenova kondenzacija
Indra
**Indra** (Sanskrit: इन्द्र ili इंद्र *Indra*) je mitološki bog rata i vremena (vrijeme u meteorološkom smislu). Također je i Kralj Bogova (Deva) i Gospodar Nebesa u hinduizmu. Prvobitno se spominje u Rgvedi kao vrhovno božanstvo i pripisuje mu se herojski karakter ali i da je arogantne i zaljubljive prirode. U indijskoj mitologiji još iz vedskog perioda uvijek zauzima veoma značajno mjesto iako je u kasnijem periodu izgubio nešto od svoje božanske veličine sa novom klasifikacijom bogova i uspostavljanjem svetog hinduističkog trojstva - trimurti. Njegov je status niži od onog kojeg imaju Brahma, Višnu i Šiva. Zato se kaže da je Indra kralj nižih bogova.

Opis
----

Indra se još definira i kao bog groma/munja što mu je i jedno od oružja - Vajra. Pored munje, Indra koristi i luk i strijelu, mrežu i kuku. Njegov slon je golema životinja sa četiri kljove po imenu Airvata. Indra je ratnički bog, zaštitnik drevnih Arijaca. Njegova je veličina ogromna, boja mu je crvenkasta, kosa i brada su mu kovrdžavi. U najranijim opisima Indra u bitkama je jurišao u bornim kolima koje vuku konji. Prije bitke Indra ispija i velike količine some, ritualni vedski napitak od istoimene biljke i raznih dodataka. Iako mu je snaga koju je davala soma uglavnom bila potrebna u borbi, često je pio samo da bi se napio.

Naravno, mnoge legende govore o Indrinim poduhvatima. On je predvodnik Deva (bogova u nebeskom dijelu hinduističke podjele) i elemenata: Agnija (vatra), Varune (voda) i Surje (sunce) u stalnom ratu protiv demonskih Asura iz podzemnog svijeta i protiv Patala, onih koji su suprotstavljeni moralu i principima uzvišenosti (dharma). 

Idra u svakom slučaju nije savršeno biće, njemu se pripisuje veliki broj ljudskih osobina, više nego ijednom drugom božanstvu. Možda mu je iz tog razloga posvećen i najveći broj himni iz drevnih svetih tekstova (Vede). 

Indra živi u području oblaka oko najviših vrhova Planine Meru. Ratnici nakon smrti dolaze na njegov dvor Svarga i tu obitavaju u stanju u kojem nema tuge, bola ni straha a zabavljaju se gledajući ples duhova i igrajući igre. Osim njih, Indrin dvor uveličavaju i bogovi elemenata, nebeski mudraci i veliki kraljevi. 

U hinduističkoj mitologiji postoji veoma mnogo božanstava, njihovih inkarnacija, mitova o njima i brojnim događajima iz njihovog mitološkog života. Sva ova božanstva imaju i mnogo imena, koja uglavnom dodatno opisuju njihove osobine i moći. Mnogi bogovi iz hinduističkog panteona preneseni su i u budizam i druge istočnjačke religije.

Izvori i vanjski linkovi
------------------------

***Indra*** na Wikimedijinoj ostavi

* Encyclopaedia Britannica, Indra
* Indra Arhivirano 2012-01-12 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Hindu mitologija |
| --- |
| Muška božanstva | Šiva • Brahma • Višnu • Rama • Krišna • Ganeša • Murukan • Hanuman • Lakshman • Indra • Surya • *još...* |  |
| Ženska božanstva | Gayatri • Sarasvati • Lakšmi • Parvati • Durga • Jagaddhatri • Shakti • Kali • Sati • Sita • Vaishno Devi • Radha • *još...* |
| Tekstovi | Vede • Upanišade • Purane • Shikshapatri • Vachanamrut • Ramayana • Mahabharata |
**Čateške toplice** ili **Terme Čatež** kako se danas službeno zovu, su terme i sportsko-rekreacijski centar u Sloveniji u općini Brežice.

Geografske i hidrološke karakteristike
--------------------------------------

Kompleks bazena i ugostiteljskih objekata - Terme Čatež leži na nadmorskoj visini od 145 m u kotlini Save (na desnoj obali), odmah nakon ušća rijeke Krke, pored autoputa Ljubljana - Zagreb. Kompleks termi udaljen je oko 1,5 km od naselja Čatež ob Savi i prostire se na aluvijalnoj terasi, praktički gotovo odmah do početka prvih sjevernih obronaka brdovitih Gorjanaca .

*Čateške toplice* opskrbljuje 11 termalnih izvora, iz kojih voda dolazi sa dubine od 300 do 600 m, prosječnog protoka od 60 litara u sekundi i temperature od 42°C do 63°C.

Danas se *Čateške toplice* sastoje od **Ljetne termalne rivijere**, koja je najveći bazenski kompleks u Sloveniji, jer se na površini od 10.000 m² površine nalazi 7 vanjskih bazena, opremljenih umjetnim slapovima i jednim otokom i manje **Zimske termalne rivijere** sa natkrivenim bazenima na površini od 1.800 m². U bazenima je temperatura vode između 32⁰-33⁰ C i 35⁰ - 36⁰ C. Gostima *Čateških toplica* smještaj nude hoteli *Terme*, *Čatež*, *Toplice* i Dvorac Mokrice te kamp i apartmani.

Pored kupanja i saune - Terme Čatež svojim gostima omogućuju i razno razne sportsko rekreacijske aktivnosti; jer imaju brojne trim kabinete, dvorane za fitness i sportske terene, pa se gosti mogu baviti tenisom, mini golfom, biciklizmom, ribolovom i vožnjom čamcima.

Historija razvoja
-----------------

Termalni izvori otkriveni su u Čateškom polju, pored obala Save, prije više od 200 godina. Tako jedan napis o Čateškim toplicama iz 1855. godine govori da su ti izvori bili poznati već 1802.. Tad su se korislili tako, da su tadašnji malobrojni korisnici sami kopali jame oko izvora, ogradili ih granama i u njima se brčkali, u toploj vodi, a nakon tog hladili u hladnoj Savi.
Tek od 1924. Čateške toplice se počinju izgrađivati kao termalno lječilište, ali su svoj pravi bum doživjele nakon Drugog svjetskog rata - 1963. kad su izgrađeni prvi moderni objekti i bazeni, jer se dotad termalna voda crpla sa dubine od 7-12 metara, a to su bile manje količine. Opsežna istraživanja sa bušenjem vršena su 1957. i 1958. ona su otkrila puno snažnije izvore na većim dubinama, pa je to omogućilo proširenje toplica, istraživanja su nastavljena i 1964. tad je otkrivena voda na dubini od 300 metara temperature od 57-64 ºC.

Vanjske veze
------------

***Čateške toplice*** na Wikimedijinoj ostavi

* Terme Čatež d. d. (`sl`)
**Kubna funkcija** u matematici je svaka funkcija oblika:
{\displaystyle f(x)=ax^{3}+bx^{2}+cx+d\,},
gdje je *a* različito od nule.

Karakteristične vrijednosti kubne funkcije
------------------------------------------

{\displaystyle f(x)=x^{3}+3x^{2}-6x-8\,\!} 
Kubna funkcija kao i svaka druga polinomna funkcija ima neke karakteristične vrijednosti koje u koordinatnom sustavu na grafu funkcije predočavaju, na primjer, nulišta funkcije ili njene ekstreme (slika desno).

### Nulišta kubne funkcije

U analizi osobina neke funkcije uobičajeno je najprije naći nulišta funkcije, odn. nultočke grafa funkcije za koje funkcija poprima vrijednost nula. U prikazanom slučaju to vodi rješavanju kubne jednadžbe:

{\displaystyle x^{3}+3x^{2}-6x-8=0\,}
rješenja koje su : 

{\displaystyle x\_{1}=-4,x\_{2}=-1,x\_{3}=2\,}
Točke (-4, 0), (-1, 0) i (2, 0 ) predstavljaju zato nultočke grafa kubne funkcije sa slike.

Ukoliko općenito graf funkcije siječe apscisu, odn. x-os koordinatnog sustava, u tri točke tada će nulišta funkcije biti realni brojevi jer su i rješenja kubne jednadžbe realna. No, međutim, ukoliko graf funkcije siječe x-os samo u jednoj točki, tada će kubna jednadžba imati jedno realno rješenje dok će se dva rješenja nalaziti u domeni kompleksnih brojeva i to kao konjugirano-kompleksni par brojeva.

### Ekstremi kubne funkcije

Kubna funkcija ima dva ekstrema, jedan minimum i jedan maksimum funkcije. Za funkciju

{\displaystyle y=x^{3}+3x^{2}-6x-8\,}
točke ekstrema funkcije nalazimo diferencirajući gornju jednadkost:

{\displaystyle dy=3x^{2}dx+6xdx-6dx\,}
odakle slijedi da je

{\displaystyle dy=(3x^{2}+6x-6)dx\,}
{\displaystyle y'={\frac {dy}{dx}}=3x^{2}+6x-6=x^{2}+2x-2.\,}
Ekstrem funkcije postoji za dy/dx=0, gdje na temelju rješenja kvadratne jednadžbe zaključujemo da će kubna funkcija imati ekstreme u točkama 

{\displaystyle x\_{1,2}=-1\pm {\sqrt {3}}.\,}
O vrsti ekstrema (maksimum ili minumum funkcije) zaključuje se iz druge derivacije funkcije.

Literatura
----------

* Gusić J. Mladinić P. Pavković B, "Matematika 2", Školska knjiga, Zagreb, 2006.
* Antoliš S. Copić A. "Matematika 4", Školska knjiga, Zagreb, 2006.
**Ivica Belošević** (Rijeka, 12. rujna 1909. - Rijeka, 7. listopada 1987.), hrvatski nogometni reprezentativac. Bio je jedan od najboljih braniča u Hrvatskoj i na području cijele Kraljevine Jugoslavije u razdoblju između dvaju svjetskih ratova.

Igračka karijera
----------------

### Klupska karijera

Obrambeni igrač, nakon nastupa u HTŠK Grafičaru (1924.–31.) i Concordiji (1932.–37.) (osvojio (1931./32.). s Građanskim (1937.–41.) osvaja posljednje prvenstvo Jugoslavije (1939./40.).

### Reprezentativna karijera

Nastupio je 11 puta za "A" i 3 puta za "B" sastav bivše države, igrao je tri utakmice za hrvatsku nogometnu reprezentaciju 1940. godine. Njegovih nastupi za reprezentaciju u ono vrijeme su bili veliki uspjeh, jer je na svojem položaju imao jaku igračku konkurenciju (Bernard Hügl, Jozo Matošić, Ernest Dubac)

Trenerska karijera
------------------

Bio je trener zagrebačkih klubova: Amater, Victoria, ZET, Metalac, Grafičar, te NK Metalac Sisak i Slavija iz Varaždina.

Šablon:Sastav Hrvatska 1940-1944
**Kaštel Koriolana Cipika** je stara utvrda u Kaštel Starom.

Kaštel Koriolana Cipika (Cepio, Cippico, Ćipiko) je prvi kaštel koji je sagrađen u Kaštelanskom polju za obranu od Turaka.
Dana 16. kolovoza 1476. trogirski knez Troil Maripietro dopušta Koriolanu Cipiku o svom trošku sagraditi kaštel za zaštitu svojih kolona. Koriolan je morao utvrditi naselje nasipom i jarkom te izgraditi skloništa za stoku. Izgradnja ovog kaštela i izgradnja naselja uz more je početak urbanizacije Kaštela. Kaštel je sagrađen na hridima u moru 1481. godine. Koriolanov kaštel je 1490. godine stradao u požaru. Uz pomoć mletačke vlasti kaštel je obnovljen 1493. godine. Prema tipu utvrde to je utvrđena kuća s dvorištem. Selo koje se formira uz kaštel opasano je s bedemima 1507. godine. Poput ostalih utvrđenih naselja u Kaštelanskom polju, zid oko naselja izgrađen je s triju kopnenih strana, istočni i zapadni zid nastavljaju se u moru do određene dubine. Prvi naseljenici dolaze iz potkozjačkih sela Raduna i Šušnjara. Obitelj Cipiko podjelila je svoj posjed na dva dijela, u svakom se nalazilo naselje (utvrđeno selo) sa kaštelima, Koriolanov kaštel je nazvan Kaštel Stari, a Pavlov Kaštel Novi.

Galerija
--------

* kaštel Koriolana Cipika
* maketa kaštela: pogled s kopna
* maketa kaštela: pogled iznad
* maketa kaštela: pogled s mora
**Kubanski krokodil** (lat. *Crocodylus rhombifer*) je gmaz iz reda krokodila. 

Endem je kubanske močvare Zapata i otoka Isla de la Juventud. Živi uglavnom u slatkovodnim staništima, kao što su močvare, bare i rijeke, i rijetko pliva u slanoj vodi. Kubanski krokodil je najviše od svih krokodila prilagođen kopnu.

Opis
----

S obzirom na veličinu drugih krokodila, mala je vrsta, dug je 2-3.5 metra (postoje neke jedinke koje su dosegle 5 metara). Malo je manji od američkog krokodila. Mužjaci su veći od ženki. Ima kratku, široku glavu s koštanim grebenom koji se nalazi iza očiju. Ima 66-68 velikih zubi.

Ima brojne zanimljive karakteristike koje ga razlikuju od drugih krokodila, kao što su svjetlija boja odraslih jedinki, hrapavije ljuske i duge, snažne noge. Mladi krokodili imaju svjetlu šarenicu, koja s dobi postaje tamnija. 

Dobar je plivač, a također je vješt i u hodanju i skakanju, tako da se jednako dobro snalazi i u vodi i na kopnu. Kontrola temperature je važna, jer ne može metabolički proizvesti toplinu. Upija toplinu sunca ili tople vode, posebno u jutarnjim satima kada je hladan i teturav, ili nakon obroka, kada temperatura podiže metabolizam. Među ovim krokodilima postoji hijerarhija na temelju spola, veličine i naravi.

Ishrana
-------

Mladi kubanski krokodili hrane se malim ribama, vodenim člankonošcima i rakovima, dok prehranu odraslih čine mali sisavci, ribe i kornjače. Kubanski krokodil ima tupe stražnje zube, koji pomažu u drobljenju ljuske kad ulovi kornjaču. U zatočeništvu obično se hrani ribama ili zečevima

Razmnožavanje
-------------

Postoje mnoge nedoumice oko stvarnog načina ponašanja prilikom gniježdenja. Iako postoje izvještaji da se gnijezde u rupama koje iskopaju, zatočeni krokodili grade gnijezdo u obliku nasipa (što je također moguće i u divljini). Ovi krokodili razmnožavaju se u svibnju i lipnju. Moguće je da se gniježdenje odvija ovisno o okolnostima (npr. dostupnost materijala za gnijezdo). Obično se u gnijezdo stavlja 30-40 jaja dugih 5-7.6 centimetara. Mali krokodili izlegnu se nakon 58-70 dana. Spol mladih određuje temperatura gnijezda. Životni vijek kubanskog krokodila je 50-75 godina.

U divljini često se križa s američkim krokodilom, jer im se početak sezone razmnožavanja poklapa. U svim slučajevima, smatra se da su hibridi plodni, i to predstavlja opasnost za genetsku čistoću vrste.

Status zaštite
--------------

Kritično je ugrožena vrsta, misli se da je prije obitavao u Karibima. Ograničeno stanište i raspon čine ga ranjivim. Ljudi su ga lovili toliko da su ga gotovo doveli do izumiranja. Lov se znatno povećao 1990-ih godina zbog prodaje mesa privatnim restoranima. Problem je i hibridizacija, najčešće s američkim krokodilom. Nijedna od ovih prijetnji nije riješena. Provode se mjere zaštite, kao što su programi gniježdenja u zatočeništvu, ponovno uvođenje i zaštićena područja.

Fosili su mu pronađeni na Kajmanskim otocima i Bahamima.

Izvori
------

1. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2016-06-24. Pristupljeno 2013-05-13.
2. ↑
3. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2016-06-24. Pristupljeno 2013-05-13.
4. ↑
5. ↑
6. ↑

***Kubanski krokodil*** na Wikimedijinoj ostavi
**Ivano-Frankivska oblast** (ukrajinski:*Івано-Франківська область*) je administrativna oblast koja se nalazi se u zapadnoj Ukrajini. Upravno središte oblasti je grad Ivano-Frankivsk.

Zemljopis
---------

Ivano-Frankivska oblast ima ukupnu površinu 13.900 km2 i nalazi se na obroncima Karpata u zapadnoj Ukrajini.

Oblast se može podijeliti u tri regije: planinski, brežuljkasti i ravničarski. Karpati se nalaze u južnim i zapadnim dijelovima oblasti, oni zauzimati gotovo polovicu površine cijele oblasti i podijeljene su u Gorgany sa najvišim vrhom Syvulya (1818m) i Chornohory sa najvišim vrhom Goverla (2061m)

Najveća rijeka oblasti je Dnjestar, od ostalih rijeka tu su i Prut, Cheremosh, Bystrytsya i druge.

Jedna trećina oblast je prekrivena šumama. Karpatsko područje posjeduje 10% svih nacionalnih šumskih resoursa.

Klima je blago-kontinentalna sa hladnom i vlažnom ljetima i blagim zimama. Prosječna mjesečna temperatura u lipnju je 18 °C sa 12-16 °C u planinama. Prosječna mjesečna temperatura u siječnju je -4 °C sa -6 °C u planinama. Prosječna količina oborina varira godišnje oko 650 mm do 1.550 mm u planinama.

Administrativna podjela
-----------------------

Ivano-Frankivska oblast dijeli sa na 14 rajona, i 15 gradova od kojih njih pet ima viši administrativni stupanj, također oblast ima i 15 malih gradova i 765 naselja.

Izvor
-----

1. ↑  Etnički sastav Ivano-frankivske oblasti

Eksterni linkovi
----------------

***Ivano-Frankivska oblast*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službena stranica oblasti Arhivirano 2021-02-16 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Ivano-Frankivsk Oblast** |

| * p
* r
* u
Oblasti u Ukrajini |
| --- |
| Čerkaška • Černigivska • Černivačka • Dnjipropetrovska • Donečka • Ivano-Frankivska • Harkivska • Hersonska • Hmeljnička • Kijevska • Kirovogradska • Luganska • Lavovska • Mikolajivska • Odeška • Poltavska • Rivanjska • Sumska • Ternopiljska • Vinička • Volinjska • Zakarpatska • Zaporiška • Žitomirska |  |
Zvonimir II
**Zvonimir II**, princ od Savoje, vojvoda od Aoste, (dana imena: Amedeo Umberto Costantino Giorgio Paolo Elena Maria Fiorenzo Zvonimir) (27. rujna 1943) je poglavar obitelji Savoja, te službeni prijestolonasljednik kratkotrajne Nezavisne Države Hrvatske (sin Tomislava II). Do 7. srpnja 2006. Zvonimir II nosio je naslov vojvode od Aoste, a proglasio se vojvodom Savoje i službenim talijanskim pretendentom na talijansku krunu nakon odluke službenog talijanskog kraljevskog savjeta (koji de facto i de jure postoji).

Mladost
-------

Zvonimir II rođen je u vili Cisterni u Firenci, jedino dijete Tomislava II, kralja Hrvatske, vojvode od Savoje i 4. vojvode od Aoste, te Irene od Grčke i Danske.

Tri tjedna prije Zvonimirova rođenja Italija se predala Saveznicima. Bivša talijanska saveznica Njemačka, pokrenula je uspešnu ofenzivu da okupira Italiju pa su Zvonimira čiji otac je odugovlačio s formalnom abdikacijom do njegovo rođenja uhitili nacisti zajedno s majkom, tetkom i dvojicom rođaka, a poslan je u sabirni logor u Austriju.

Kad je Zvonimir bio star četiri godine, njegov otac umire, te on postaje vojvoda Aoste, princ Cisterne i Belriguarda, markgrof od Voghera, i grof od Ponderana.

Zvonimir studira na Pomorskom sveučilištu Morosini u Veneciji i Engleskoj. Zatim pohađa Pomorsku akademiju u Livornu iz koje maturira kao časnik u talijanskoj Mornarici.

Nakon sudskih i legalističkih problema dotadašnjeg talijanskog pretendenta Vittorija Emanuela on je zbačen s pozicije titularnog talijanskog kralja i na njegovo mesto je postavljen ambiciozni Zvonimir II.

Povezano
--------

* Potencijalni pretendenti na hrvatsko prijestolje

***Zvonimir II*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 92013443
* LCCN: no2006034283
* ISNI: 0000 0000 7830 3686
* GND: 119028670
* SUDOC: 240622898
* BNF: cb120749579 (podaci)
* NLA: 35287555

 |
Sandro Botticelli: Rođenje Venere, mit prisutan i u grčkoj mitologiji
**Venera** je rimska božica ljubavi, ljepote i braka. Njezin je grčki pandan Afrodita. Venerini pandani u drugim religijama su: Turan (Etruščani), Freja (Germani), Ushas] (hinduizam), Hathor (Egipat).

Karakteristike
--------------

Venera je udata za Vulkana, ali ga je stalno varala s Marsom, njegovim bratom. Po Veneri je ime dobio planet Sunčevog sustava. Venera je majka Eneje, praoca Rimljana, te ga je štitila tijekom svih njegovih bitaka, zajedno s Neptunom. Norris Patriticus je sin Venere i Marsa, a također i Amor. Kao božica majčinstva, Venera je bila poznata kao *Venus Genetrix* (*Majka Venera*).

Kult
----

Venerin kult je počeo 293. pr. n. e. kad je ustanovljena svečanost *Vinalia Rustica*. 215. r. n. e. Venerin hram je bio premješten. Venera je imala i mnoge epitete, a štovana je kao donositeljica braka, ljubavi i ljepote. Mnoge mitove o Afroditi preuzeli su Rimljani kao mitove o Veneri. Postojao je njezin hram u Rimu, u Cezarovom forumu.

***Venera (mitologija)*** na Wikimedijinoj ostavi
**Kaštel Pavla Cipika** je stara utvrda u Kaštel Novom.

kaštel Pavla Ćipika
Godine 1512. mletačka vlast dala je dozvolu trogirskom plemiću Pavlu Cipiku, nećaku Koriolana Cipika da sagradi u moru, pored crkve sv. Petra od Klobučca, svoj kaštel i naselje uz njega.

Kaštel je samostalna kula, pravilnog kvadratnog tlocrta, ima prizemlje i tri kata, na četvrtom se nalazio mašikul. Kako je izgrađen u vremenu kada se počinje upotrebljavati vatreno oružje, na kaštelu su se nalazile puškarnice, i otvori za topove. Na južnom pročelju se nalazi balkon i *morska vrata* koja su karakteristična za kaštelanske kaštele.

Do kaštela (kule) izgrađeno je naselje koje je bilo opasano bedemima, na uglovima su se nalazile kule. Na ulazu u selo stajao je pokretni most. Selo je naseljeno izbjeglicama iz potkozjačkih sela Špiljana i Žestinja.

Godine 1517. Turci su opljačkali selo, ali u kulu nisu uspjeli ući. Početkom 1524. godine selo teško strada u velikom požaru. Obitelj Cipiko podijelila je svoj posjed na dva dijela, u svakom se nalazilo naselje (utvrđeno selo) sa kaštelima. Koriolanov kaštel koji je prije izgrađen nazvan Kaštel Stari, a Pavlov Kaštel Novi. 

* Maketa kaštela Pavla Cipika: pogled s kopnaMaketa kaštela Pavla Cipika: pogled s kopna
* Maketa kaštela Pavla Cipika: pogled s moraMaketa kaštela Pavla Cipika: pogled s mora

Izvori
------

Vjeko Omašić, Kaštela od prapovijesti do početaka XX. stoljeća, Dugi Rat, 2001, ISBN 953-97909-1-3
***Hoffman*** je britanski igrani film snimljen 1970. godine u režiji Alvina Rakoffa. Po žanru je mješavina drame i komedije, a temelji se na romanu *Shall I Eat You Now?* irskog pisca Ernesta Gablera. Naslovni protagonist, čiji lik tumači Peter Sellers, je poslovni čovjek koji jednu od sekretarica iz svoga poduzeća (čiji lik tumači Sinéad Cusack) ucjenom prisili da provede tjedan dana u njegovom stanu. Radnja prikazuje kako se ispostavi da ga manje zanima seks, a više psihološka dominacija, što će ispočetka neiskusnoj sekretarici omogućiti da mu se suprostavi vlastitom seksualnom manipulacijom. *Hoffman* se smatra jednim od opskurnijih, ali i neobičnijih naslova u Sellersovoj filmografiji. Film je producirao Bryan Forbes, koji je, navodno u glavnom protagonistu pronašao opis samog sebe; sa druge strane i sam Sellers je tokom produkcije također u naslovnom liku pronašao sebe, te poslije snimanja javno kritizirao film i od producenata bez uspjeha pokušao otkupiti negativ kako bi ga uništio. Nakon premijere nije postigao uspjeh, ali se danas ponekad hvali zbog neobičnog soundtracka Rona Grainera, ali Sellersa u jednoj od svojih "najnormalnijih" uloga.

Uloge
-----

* Mr [Benjamin] Hoffman - Peter Sellers
* Janet Smith - Sinéad Cusack
* Tom Mitchell - Jeremy Bulloch
* Mrs Mitchell - Ruth Dunning
* Predradnik - David Lodge

Vidi još
--------

* *Ne zovi me tatice*, jugoslovenska TV-drama iz 1967. temeljena na istom predlošku

Izvori
------

Vanjske veze
------------

* *Hoffman* na IMDb-u (`en`)
* *Hoffman* na AllMovie-u (`en`)

| * p
* r
* u
Filmovi koje je režirao Alvin Rakoff |
| --- |
| 
* *Passport to Shame* (1958)
* *The Treasure of San Teresa* (1959)
* *World in My Pocket* (1961)
* *The Comedy Man* (1964)
* *Crossplot* (1969)
* *Say Hello to Yesterday* (1970)
* *Hoffman* (1970)
* *Three Dangerous Ladies* (1977)
* *City on Fire* (1979)
* *King Solomon's Treasure* (1979)
* *Death Ship* (1980)
* *Dirty Tricks* (1981)

 |