| Šar-planina |
| --- |
| Pogled na zimski centar Popova Šapka |
| Nadmorska visina: | 2,747 |
| Mesto: | Kosovo, Sjeverna Makedonija, Albanija |
| Venac: | Šarsko-Pindsko gorje |
| Koordinate: | 42°04′00″N 20°49′00″E﻿ / ﻿42.06667°N 20.81667°E﻿ / 42.06667; 20.81667 |
| Topo. mapa: | Šar-planina na mapi Severne MakedonijeŠar-planinaŠar-planinaclass=notpageimage| Pozicija Šar-planina na karti Makedonije |
| Starost stena: | tercijar |

**Šar-planina** (mak. *Шар Планина*, alb. ), ili kolokvijalno **Šara** (mak. *Шара*), je planina (i masiv) koja se prostire u južnom dijelu Kosova, sjeverozapadnom dijelu Sjeverne Makedonije i vrlo malom dijelu istočne Albanije.

Geografske karakteristike
-------------------------

Bogovinsko jezero
Šar-planinu karakterizira njeno prostrano bilo, čija dužina po horizontalnoj projekciji iznosi 80 do 85 km, a širina od 10 do 20 kilometara, na njemu se nalaze i dvije visoravni Vraca i Rudoka. Bilo se proteže od Uroševca preko Kačaničke klisure na sjeveroistoku (Kosovo), sa vrhom Ljuboten, pa sve do gornjeg toka rijeka Radike i Vrutoka na jugu u Sjevernoj Makedoniji. Istočna granica planine su Kačanička klisura i Pološka kotlina.

Šar-planina proteže se na površini od 1600 km. od toga 56,25% te površine leži u Sjevernoj Makedoniji, 43.12% na Kosovu i 0,63% u Albaniji. 
Planina se ortogonalno pruža u dva pravca, dio bila od vrha Ljuboten do vrha Karanikola pruža se pravcem sjeveroistok - jugozapad, dok drugi dio, od Karanikole do gornjeg toka Radike i Vrutoka ide pravcem sjever - jug. Ovaj drugi dio masiva koji leži u Sjevernoj Makedoniji znatno je razvedeniji, pa njegovi pojedini djelovi stvaraju utisak zasebnih cjelina - poput središnjeg dijela sa najvišim Titovim vrhom (Titov vrv), zbog toga nose lokalne nazive: Brodska planina, Rudoka, Vraca, Planina Radika itd. Šar-planina se na jugozapadu nadovezuje na planinu Korab (2764 m), na tom dijelu planinsko bilo prelazi u Albaniju.

Šar-planina je nastala za tercijara, - alpskim nabiranjem i pleistocenskom glacijacijom.
Ispod samog bila Šar-planine leže brojni cirkovi, u kojima su se smjestila brojna lijepa glacijalna jezera, zvana *Gorske oči*, ispod zone cirkova formirale su se duboko usečene glacijalne valovske doline, koja su najčešće izvorišta brojnih vodoka. 
Najviši vrhovi Šar-planine su većim dijelom godine pokriveni snijegom i ledom, tako da planina ima 39 jezera, 100 većih izvora i 25 većih rijeka.

Najveća jezera su; Bogovinsko, Crno, Belo, Golem Gjol, Mal Gjol, Krivošinsko, Golemo Dedelbeško, Malo Dedelbeško, Gorno Dobroško i Dolno Dobroško.

Najviši vrhovi Šar-planine su: 

* Titov Vrv (2,747 m), najviši vrh
* Bakerdan (2,704 m)
* Mal Turčin (2,702 m)
* Bristavec (2,675 m)
* Borislavec (266 m)
* Peskovi (2,651 m)
* Rudoka (2,610 m)
* Velika Vraca (2,582 m)
* Piribeg (2,524 m)
* Ljuboten (2,498 m)
* Mala Vraca (2,483 m)
* Karanikola (2,409 m)

Šar-planina

Privreda, turizam, flora i fauna, ljudi
---------------------------------------

Najpoznatiji i najstariji turistički centar na Šar-planini je Popova Šapka u Sjevernoj Makedoniji, povezana žičarom sa obližnjim Tetovom (8 km), - no ona danas više nije u funkciji zbog ozbiljnih oštećenja. To je skijalište na visini od 1700 m, sa 35 km staza, 2 dvosedežnice i 9 ski liftova kapaciteta do 8000 skijaša na sat, sa četiri hotela i više planinarskih domova i privatnih pansiona. Pored njega sa kosovske strane planine beogradski Inex podigao je veliki ski centar Brezovica u općini Štrpce. To je skijalište sa 5 žičara i 5 ski lifta i 16 km staza (900-2,500 m) Dobro razvijeni zimski turizam na ovoj planini naglo je prekinut 1998. godine kada je došlo do rata na Kosovu. 

Vegetacija na planini dijeli se u tri pojasa, do 1,000 - 1200 m rastu sve vrste usjeva i bjelogorične šume (hrast, bukva, kesten), iznad tog prostire se crnogorični šumski pojas do visine od oko 1, 700 m , iznad toga je pojas visokih pašnjaka, koji obuhvaćaju oko 550 km2. Šar-planina je najveća kompaktna površina u Europi pokrivena pašnjacima. Planina je puna stada ovaca koje od brojnih vukova i medvjeda čuvaju nadaleko poznati psi Šarplaninci. 
Od predatora na planini ima risova i orlova. Padine Šar-planine pune su brojnih sela, u kojima se većina ljudi bavi stočarstvom. Na sjevezapadnim padinama Šar-planine u predjelu zvanom Gora žive Goranci.

Etimologija
-----------

Za antike planina je bila poznata pod imenima **Scardus Oros** (Herodot), **Scordi montis** i **Scordus** (Rimljani), zato se smatra da je i današnje ime Šar-planina nastalo od tih starih imena.

Veze
----

* Nacionalni park Šar-planina

Izvori
------

1. ↑  *Rista Nikolić: "Glacijacija Šar planine i Koraba", Beograd, 1912 godina*.

Vanjske veze
------------

* Šar planina
* Dolina Polog Arhivirano 2016-03-22 na Wayback Machine-u