**Eolski proces** nastaje aktivnošću vetrova, odnosno, zahvaljujući njihovoj sposobnosti da oblikuju površinu Zemlje i drugih planeta. Vetrovi mogu erodovati, transportovati, i deponovati materijale, i predstavljaju efikasne (dominirajuće) agense u regionima sa sporadičnom, retkom vegetacijom i velikom količinom nekonsolidovanih sedimenata. Iako je voda mnogo moćnija od vetra, eolski proces je važan geomorfološki proces u aridnim sredinama kao što su pustinje. Ove procese izučava geomorfologija.

Termin je nastao od imena grčkog Boga Eola, čuvara vetrova.

Erozija vetrom
--------------

Vetar eroduje Zemljinu površinu deflacijom, uklanjanjem fino granulisanih čestica, turbulentnim vrtloženjem vetra i abrazijom.

Sfinga u Gizi, Egipat najverovatnije oblikovani jardang.
Većina deflacionih zona sadrži pustinjski peščani pločnik, pokrivač koji liči na fragmentisanu stenu koja se javlja nakon što su vetar i voda uklonili finije frakcije. Gotovo polovina pustinja na Zemlji je ovakva stenolika deflaciona zona. Stenski pokrivač u pustinjama sa peščanim pločnicima sprečava deflaciju, iznošenje, podinskog materijala.

Tamne, sjajne mrlje, nazvane pustinjska glazura, često se javlja na površini nekih stena u pustinjama. Obično sadržaj ovakvih stena čine mangan, oksidi gvožđa, hidroksidi, i glineni minerali koji uzrokuju ovu pojavu i daju sjaj steni.

Baseni nastali deflacijom, su udubljenja koja su se formirala uklanjanjem čestica vetrom. Oni su obično malih dimenzija, ali mogu biti prečnika i nekoliko kilometara.

Čestice nošene vetrom vrše abraziju kopnena. Udarima i trenjem čestice prave brazde ili male depresije. Ovakvim dejstvom nastaju ventifakti.

Izvajani oblici, koji se nazivaju jardanzi, mogu biti nekoliko desetina metara visoki i nekoliko kilometara dugački a izbrazdani su dejstvom pustinjskog vetra. Čuvena sfinga u Gizi, Egipat, je najverovatnije naknadno izmenjeni jardang.

Transport
---------

Osim erodovanja, u eolskim procesima, vetar je agens kojim se vrši transport čestica. Transportom čestica se smatra premeštanje čestica od mesta erozije do mesta depozicije, odnosno, mesta odlaganja, koji se naziva **akumulacija**. Takođe, jednom nataloženi materijal može biti, što je u eolskom procesu često, ponovo pokrenut do novog mesta akumulacije.

Pokrenute čestice se mogu nalaziti u atmosferi u vidu suspenzije. Vetrovi pri površini Zemlje sadrže suspendovane čestice ne veće od 0.2 milimetara u prečniku. Ove čestice vetar rasejava u vidu prašine ili još finije (sitnije) čestice od prašine one se mogu videti u vidu izmaglice.

Transport vetrom može biti izuzetno veliki reda veličine stotine pa i hiljade kilometara.

Akumulacija
-----------

Taloženjem čestica nastaju akumulacije. Tipičan oblik akumulacije u eolskom procesu jeste pojavni oblik koji se naziva **dina**. U slučaju pojave vetrova velike snage pokreće se velika masa peska koja se suspenduje u vazduhu a ova pojava se naziva peščana oluja (ovo je meteorološki oblik) a opadanjem snage vetra vrši se ponovna akumulacija.

* VentifaktVentifakt
* JardangJardang
* DinaDina

Povezano
--------

* Geomorfologija
* Geomorfološki proces
	+ Eluvijalni proces
	+ Deluvijalni proces
	+ Proluvijalni proces
	+ Koluvijalni proces
	+ Fluvijalni proces
	+ Kraški proces
	+ Glacijalni proces
	+ Marinski proces

Literatura
----------

* Anđelić M. 1990. *Geomorfologija*. Beograd: Vojnogeografski institut
* Marković M. Pavlović R. Čupković T. 2003. *Geomorfologija*. Beograd: Zavod za udžbenike i nastavna sredstva
* Pešić L. 2001. *Opšta geologija - Egzodinamika*. Beograd: Rudarsko-geološki fakultet