Месне заједнице Панчева
**Војловица** (*мађ.*: *Hertelendyfalva*, *нем.*: *Wojlowitz*) је данас један од градских делова града Панчева и има статус месне заједнице. Центар Војловице је удаљен 3,32 km од центра Панчева и налази на 44° 50' 46,9" северне географске ширине и 20° 40' 04,95" источне географске дужине. Данашња популација износи око 8.500 становника и то српске, мађарске и словачке националности.

Порекло имена
-------------

Калвинистичка црква у Војловици
Војловица је основана 21. јула 1883. године под називом Хертелендифалва (*мађ.*:*Hertelendyfalva*) по Јожефу Хертелендиju (*мађ.*:*Hertelendy József*). Свој данашњи назив је добила 1922. године, и то по православном Манастиру Војловица (основаном 1404. године) у чијем шумовитом залеђу је село подигнуто.

Историја
--------

У периоду од 1856. године до 1869. године почело је велико насељавање предела поред Дунава који се простирао од Титела преко Панчева па до Ковина, тада знаног по имену Маријина земља (*мађ.*:*Máriaföld*) и обухватао је 154.790 ланаца земље које је требало украсти од Дунава.

У ту сврху су основали седам нових насеља. Између Титела и Панчева је основано Опово (Кенигсдорф − *нем.*:*Königsdorf*), Глогоњ (Гизелахајм -*нем.*: *Gisellaheim*), Бело Блато (Еишемхајм − *нем.*:*Eisemhajm* ) и Книћанин (Рудолфсгнад − *нем.*:*Rudolfsgnad*). А између Панчева и Ковина су основани Мариенфелд/Хертелендифалва, Иваново и Ђурђево. Укупно је насељено са 8.638 досељеника. Насељеници су били немачке, мађарске, словачке и бугарске националности. 

Међутим велике поплаве из 1869. 1870. 1871. и 1876. године су потпуно уништиле постојећа села па се становноштво преселило на сигурнија места. Становници Мариенфелда који су преживели све ове страхоте заједно су са 200 породица Секеља из Андрашфалве-Буковина 1883. године населили Војловичку шуму, која се налазила између Панчева и Старчева, и основали данашњу Војловицу.

Новоосновано село је примило становништво састављено од три различите мађарске, словачке и немачке националности и свакој је припала једна улица. Улице су биле широке, равне и дугачке, засађене дудовима.

Становништво је у почетку преживљавало лети радом на изградњи насипа на Дунаву, а зими сечом дрва а наравно и радом на малом комаду земље коју су отели од Дунава и после по договору добили је од државе. Према једном запису из 1912. године већина хране коју је користило Панчево је стизало из Војловице, тако да је и то био један од извора прихода у селу.

24. септембра 1902. је подигнута и реформатска црква у Војловици и први свештеник је био Томка Карољ (*мађ.*:*Tomka Károly*). У овој новооснованој цркви се чувају сви подаци, црквене књиге, које су донете из Андрашфалве 1883. године.

Презимена првих насељеника, Секеља, у Војловици
-----------------------------------------------

Балог (*Balog*), Балинт (*Bálint*), Биро (*Biró*), Бисак (*Biszák*), Бута (*Buta*), Чеке (*Cseke*), Ереш (*Erős*), Фаркаш (*Farkas*), Фехер (*Fehér*), Геце (*Gecző*), Ђерфи (*Györfi*), Катона (*Katona*), Кантор (*Kántor*), Келемен (*Kelemen*), Кемењ (*Kemény*), Керекеш (*Kerekes*), Кираљ (*Király*), Киш (*Kiss*), Ковач (*Kovács*), Куруц (*Kuruc*), Лечеи (*Löcsei*), Мартон (*Márton*), Мате (*Máté*), Нађ (*Nagy*), Немет (*Német*), Ембели (*Ömböli*), Пап (*Pap*), Пушкаш (*Puskás*), Рац (*Rác*), Сакач (*Szakács*), Секељ (*Székely*) и Варга (*Varga*).

Култура и обичаји
-----------------

* Културне заједнице словака и мађара (*мађ.*:*Tamási Áron*), сваке године одржавају традиционалне годишње фестивале посвећене жетви и жетвеним обичајима.
* Сеоска слава је свети Михајло (*мађ.*:*Szent Mihály Arkangyal*), који пада на 29. септембар, али се увек слави у недељу до тог празника.

Познати Војловчани
------------------

* Јулија Бисак
* Katarina Kalmar (Katarína Kalmárová)

Спољашње везе
-------------

* Војловица на Викимапи

***Vojlovica (Pančevo)*** na Wikimedijinoj ostavi