**Gita od Veseksa** (engl. , rus. *Gíta Uэ́ssekskaя*; preminula 1098. ili 1107.) bila je ćerka engleskog kralja Harolda II (januar - oktobar 1066) i prva supruga kijevskog kneza Vladimira Monomaha (1113. - 1125).

Gita je bila ćerka Harolda Godvinsona, poslednjeg anglosaksonskog kralja Engleske. U istoriografiji se smatra da je bila Haraldova vanbračna ćerka iz veze sa konkubinom Editom Labudovog vrata.

Kada je njen otac poginuo 1066. u bici kod Hejstingsa, Gita se sa ostalim članovima kraljevske porodice sklonila u Ekseter. Neposredno pre nego što je grad zauzeo novi engleski kralj Vilijam I Osvajač, Gita je 1068. sa srodnicima pobegla u Flandriju, a zatim, u pratnji dva brata, u Dansku gde je vladao njen rođak, kralj Svejn II Estridsen (1047—1075/6) .

Kralj Svejn je zatim posredovao oko Gitine udaje i ona se između 1074. i 1076. godine  venčala sa smolenskim knezom Vladimirom Monomahom, unukom Jaroslava Mudrog. Po dolasku u Rusiju, Gita je verovatno dobila ime Ana. Najstariji sin Gite i Vladimira, budući Mistislav I Veliki, u skandinavskim i zapadnim izvorima se spominje kao Harold, što, možda, ukazuje da je pored ruskog imao i drugo ime u znak sećanja na dedu po majčinoj liniji. 

Dva glavna narativna izvora za poznavanje Gitinog života su *Gesta Danorum* Saksona Gramatika i *Heimskringla* Snurija Sturlusona. Jedini ruski izvor koji je indirektno spominje, Nestorov letopis ili Povest minulih leta, beleži o samo kratku vest o smrti neimenovane žene Vladimira Monomaha 7. maja 1107. godine. Međutim, zahvaljujući istraživanjima ruskog istoričara Aleksandra Nazarenka otkriven je pomen kneginje Gite u sinodiku manastira Sv. Pantelejmona kod Kelna, čiji je priložnik Gita bila najverovatnije još od vremena boravka u Flandriji koja je potpadala pod Kelnsku nadbiskupiju. „Kraljica Gita" je umrla 10. marta , a Nazarenko je iscrpnom analizom podataka o potomcima Vladimira Monomaha zaključio da je Gita krenula na hodočašće u Svetu zemlju u znak zahvalnosti za čudesno isceljenje njenog najstarijeg sina Mistislava i da je na tom putu, koji se poklopio sa Prvim krstaškim ratom, i preminula 1098. godine.

Potomstvo
---------

Vladimir Monomah i Gita od Veseksa imali su brojno potomstvo:

* Mistislav I Vladimirovič Veliki, veliki knez Kijeva (1125—1132)
* Izjaslav Vladimirovič (†1096), knez Kurska i knez Muroma.
* Svjatoslav Vladimirovič (†1114), knez Smolenska i Perejaslava
* Roman Vladimirovič (†1119
* Jaropolk II Vladimirovič, veliki knez Kijeva (1132—1139)
* Vjačeslav Vladimirovič (†1154), knez Turova, veliki knez Kijeva (1139, 1150, (1151—1154)
* Marija (Marina) Vladimirovna (†1146/1147), udata za vizantijskog samozvanca Lava Diogena;
* Evdoksija Vladimirovna
* Efimija Vladimirovna (†1139), druga supruga ugarskog kralja Kolomana
* Agafija Vladimirovna

Literatura
----------

* Vernadski, Georgije (2013). *Kijevska Rusija*. Beograd.

* Nazarenko, Aleksandar (2001). *Древняя Русь на международных путях*. Moskva.

* Obolenski, Dmitrij (1991). *Vladimir Monomah, Šest vizantijskih portreta*. Beograd.

Napomene
--------

1. ↑  Vernadski 2013: str. 358
2. 1 2  Nazarenko 2001: str. 523
3. ↑  Nazarenko 2001: str. 614
4. ↑  Vernadski 2013: str. 110
5. ↑  Nazarenko 2001: str. 589
6. 1 2  Obolenski 1991: str. 97
7. ↑  Nazarenko 2001: str. 600–601
8. ↑  Nazarenko 2001: str. 596–7
9. ↑  Nazarenko 2001: str. 606–608