**Spišské Podhradie** (mađarski: *Szepesváralja*, njemački: *Kirchdorf*) je grad u Prešovskom kraju u istočnoj Slovačkoj koji upravno pripada okrugu Levoča.

Spišské Podhradie se nalazi u podnožju Spiškog dvorca koji se spominje još 1174. godine kao naselje Zipser Nijemaca s vlastitom crkvom i svećenikom. Svećenićko naselje *Spišská Kapitula* (njemački: *Kirchdorf* = crkveni grad) se nalazi na brdu s druge strane grada, a s drge strane dvorca Spišské Podhradie je spojeno sa starim selom Žehra. Pored ovih spomenika koji su upisani na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi, Spišské Podhradie ima nekoliko renesansnih trgovačkih kuća i jedinu preživjelu sinagogu u regiji.

Spišské Podhradie ispod Spiškog dvorca

Povijest
--------

Naselje se prvi puta spominje 1249. godine u povelji Bele IV. a 1412. godine Žigmund Luksemburški mu daje gradska prava, te pravo tržnice 1456. godine. U gradu je 1245. izgrađena katedrala sv. Martina, da bi od 1662.-65. dobila i biskupski dvor i zidine, a 1776. postala je biskupijom Spiš (mađarski: *Szepes*, njemački: *Zips*, poljski: *Spisz*, latinski: *Scepusium*).
Grad je bio izarito poznat po svojim cehovskim udruženjima obrtnika koji su podizali znamenite cehovske zgrade.

U 19. stoljeću stanovnici su većinim Nijemci i Židovi, a grad počiva na proizvodnji opeke, kamenolomu vapnenca travertina i pilanama, te je od 1894. povezan željeznicom.

Njenu crkvenu četvrt, Spišská Kapitula, posjetio je papa Ivan Pavao II. 1995. godine.

Znamenitosti
------------

Spiški dvorac zajedno sa Crkvom Svetog Duha u Žehri i crkvenim središtem Spišská Kapitula, uvršten je na UNESCO-vu listu svjetsku kulturne baštine 1993. godine. God. 2009. ovim spomenicima priključen je i slavni oltar Majstora Paula od Levoča i povijesno središte Levoča s mnogim romaničkim građevinama.

### Spiški dvorac (*Spišský Hrad*)

Izgrađen u 12. stoljeću, jedan od najvećih dvoraca u srednjoj Europi, bio je političko, upravno, ekonomsko i kulturno središte pokrajine Szepes. Sve do 1464. pripadao je mađarskim kraljevima, a do 1528. pripada obitelji Zapolja, te od 1531. do 1635. mađarskoj plemićkoj obitelji Thurzo, te od 1638.-1945. godine obitelji Csáky koji su ga morali predati Čehoslovačkoj.

Izvorno je bio romanički dvorac na dva kata okružen masivnim zidinama koji je u drugoj polovici 13. stoljeća dobio romaničko-gotičku baziliku. Tijekom 14. stoljeća naselje izvan zidina je uklopljeno u dvorac čime mu je udvostručena veličina, a potpuno je obnovljen u 15. stoljeću. Zidine dvorca su povišene a uz vanjske zidine je niknulo i novo naselje. Kasnogotička kapela je dodana oko 1470. godine, a za vrijeme vladavine Zapolja gornji dvor je pretvoren u udobnu obiteljsku rezidenciju u duhu renesanse 16. stoljeća.

God. 1780. dvorac je zapaljen i od tada je ruina, a u drugoj polovici 20. stoljeća je dijelom obnovljen i otvoren za javnost, a dijelom se obavljaju arheološka iskapanja.

Dvorac je samo 2006. godine privukao više od 170.000 posjetitelja.

### Spišská Kapitula

Kapela sv. Elizabete u Spiškom dvorcu
Staro srednjovjekovno crkveno središte u blizini dvorca, između kojih je grad Spišské Podhradie, je divno očuvan primjer crkvene arhitekture. Sastoji se od Crkve sv. Martina, bivšeg samostana, sjemeništa i samo jedne ulice s oko 30-tak kuća, sve zatvoreno zidinama od 1662.-65. godine s Gornjim i Donjim gradskim vratima.

Katedrala je izgrađena od 1245. do 1273. u romaničkom stilu s gotičkim odlikama. Ona je jedna od najvećih i najzanimljivijih srednjovjekovnih građevina u Slovačkoj. Posjeduje više kamenih oltara i mauzolej je mnogih gospodara Dvorca Spiš. Njene slike iz 1317. godine prikazuju krunidbu hrvatsko-ugarskog kralja Karla Anžuvinca.

* Spiški dvorac iz zrakaSpiški dvorac iz zraka
* Spišská KapitulaSpišská Kapitula
* Katedrala sv. MartinaKatedrala sv. Martina
* Ulica s pogledom na dvoracUlica s pogledom na dvorac
* Glavni trgGlavni trg

Stanovništvo
------------

Po popisu stanovništva iz 2006. godine grad je imao 3.826 stanovnika.

* Slovaci 92,33 %
* Romi 6,83 %
* Česi 0,16 %
* Ukrajinci 0,05 %

Prema vjeroispovijesti najviše je rimokatolika 89,23 % , ateista 4,66 %, grkokatolika 2,75 %, i luterena 0,87 % .

Izvori
------

1. ↑  Statistical Office of the Slovak Republic (www.statistics.sk). Hustota obyvateľstva - obce. Preuzeto 2024-03-28. Postavke: *om7014rr\_obc: AREAS\_SK*, *om7014rr\_ukaz: Rozloha (Štvorcový meter)*. Vrijednosti za 2023-06-31/2023-07-01.
2. ↑  Statistical Office of the Slovak Republic (www.statistics.sk). Počet obyvateľov podľa pohlavia - obce (ročne). Preuzeto 2024-03-28. Postavke: *om7101rr\_obc: AREAS\_SK*.
3. ↑  Statistical Office of the Slovak Republic (www.statistics.sk). Hustota obyvateľstva - obce. Preuzeto 2024-03-28. Postavke: *om7014rr\_obc: AREAS\_SK*. Vrijednosti za 2023-06-31/2023-07-01.
4. ↑  Spiški grad otbvara svoja vrata ()
5. 1 2  „Municipal Statistics". Statistički zavod Slovačke. Arhivirano iz originala na datum 2007-11-16. Pristupljeno 05. 01. 2008.

* Horváth, Tibor, *Szlovákia*, 1999. Budapest: Cartographia. ISBN 963-353-180-2

Vanjske poveznice
-----------------

* Službena stranica grada
* Službena stranica dvorca ()

### Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Spišské Podhradie** |

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Slovačkoj |
| --- |
|  | 
Rudarski grad Banská Štiavnica • 
Historijski centar Bardejova • 
Karpatske i njemačke prašume bukve1) • 
Krške špilje Aggteleka i Slovačkog krša 2) • 
Gradovi Levoča i Spišské Podhradie s okolnim spomenicima (Dvorac Spiš, Spišská Kapitula i Žehra) • 
Slovačke drvene crkve na Karpatima • 
Selo Vlkolínec
 | Slovačka zastava |
| **Slovačka nematerijalna svjetska baština**

Fujara i njezina glazba |
| 
1) Zajednička svjetska baština Slovačke i Ukrajine 
2) Zajednička svjetska baština Mađarske i Slovačke  |