recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Veljko Ražnatović** (Rijeka Crnojevića, kod Cetinja, 1920 — Beograd, 1986), učesnik Narodnooslobodilačke borbe i pukovnik avijacije JNA.

Biografija
----------

Rođen je 1920. godine u Rijeci Crnojevića, kod Cetinja.

Kao omladinac se priključio omladinskom revolucionarnom pokretu i 1939. godine postao član Saveza komunističke omladine Jugoslavije (SKOJ). U članstvo Komunističke partije Jugoslavije (KPJ) primljen je u maju 1941. godine.

Nakon okupacije Jugoslavije, 1941. godine učestvovao je u pripremama oružanog ustanka. Bio je učesnik Trinaestojulskog ustanka, a potom je radio kao ilegalac na Cetinju, gde je bio član Okružnog komiteta KPJ za Cetinje.

Posle je prešao u jedinicu, gde je obavljao dužnosti zamenika komandira i komandira čete. Potom je bio član Politodela Desete krajiške udarne brigade, član Politodela 23. srpske divizije i zamenik političkog komesara 46. srpske divzije.

Avgusta 1945. godine bio je postavljen za političkog komesara Vojnog vazduhoplovnog učilišta i radio je na stvaranju novih pukova i vazduhoplovnih baza. Posebno je bio angažovan na organizovanju Komande Vojnog vazduhoplovog učilišta, kao i nastavnog odeljenja i održavanju nastave.

Kasnije se nalazio na službi u Brežicama u Sloveniji, Zagrebu i Pančevu. 

Bio je oženjen Slavkom Josifović (1925—2012), sa kojom je imao ćerke Mirjanu, Jasnu i Biljanu i sina — Željka Ražnatovića Arkana (1952—2000).

Nosilac je Partizanske spomenice 1941. i drugih jugoslovenskih odlikovanja, među kojima su — Orden bratstva i jedinstva prvog reda, Orden partizanske zvezde drugog reda, Orden zasluga za narod drugog reda, Orden za hrabrost i Orden partizanske zvezde trećeg reda.

Literatura
----------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal NOB***  |

* Miloš Milikić Mido *Za naše nebo — Monografija prve klase letača Vazduhoplovnog učilišta 1945-1947*. Beograd 1995. godina.
| Izraelska plemena |
| --- |
| **Plemena*** Ruben
* Simeon
* Levi
* Juda
* Dan
* Naftali
* Gad
* Ašer
* Jisakar
* Zebulun
* Josip
	+ Manaše
	+ Efrajim
* Benjamin
 |
| **Srodne teme*** Djeca Izraela
* Deset izgubljenih plemena
 |
| p • r • u |

**Simeon** ili **Šimun** (heb **שִׁמְעוֹן** *Šim'on*; samaritanski hebrejski: *Šem'un*; grč. Συμεών i Σεμεών; eng. Tribe of Simeon) ime je za izraelsko pleme čiji je rodozačetnik, prema biblijskom izvještaju, bio Jakovljev sin Šimun. Pleme Šimun kasnije se asimilirano u pleme Juda.

Biblija ne donosi posebne granice plemena Šimun. Popis gradova koji su uključeni u područje Šimunovo u Knjizi Jošuinoj (Jš 19,1-9), vjerojatno predstavlja mnogo kasniju administrativnu podjelu Kraljevstva Jude. Ti se gradovi nalaze na krajnjem jugu Judinog teritorija.

Etimologija
-----------

Biblija donosi narodnu etimologiju koja izvodi značenje imena Šimun iz glagola *šma‘* (slušati, čuti). Druga je mogućnost da ovo ime dolazi iz riječi koja u arapskom zvuči *sim‘*, a znači „hijena", gdje bi ona „šimon" bio umanjenica. Takvo oblikovanje imena nije rijetkost kod drevnih semita. Ipak do danas nije jasno koji je pravi izvor ovog imena.

Šimun i Juda
------------

Izraelski arheolog Aharoni pretpostavlja da je postojao plemenski savez između Jude, Šimuna, Kalebovaca i još nekih klanova. Biblijska Knjiga o Sucima spominje poseban savez što je postojao između Jude i Šimuna u slučaju opasnosti. Šimun je, prema tim izvještajima, doista i pomogao Judi protiv kanaanskih naroda (usp. Suci 1,4.17). S druge strane, nema izvještaja o Judinu pomaganju Šimunu, što bi mogao biti još jedan dokaz o ovisnosti toga plemena o Judi.

U Bibliji nema mnogo drugih vijesti o događajima vezanim za ovo pleme, a Šimun se ne spominje nigdje u izvanbiblijskim tekstovima.
**Veljko Gortan** (Preko kod Zadra, 4. maj 1907 –– 23. maj 1985. Zagreb) klasični filolog, prevodilac, redovni profesor latinskog jezika i književnosti Filozofskog fakulteta u Zagrebu.

Život
-----

Klasičnu gimnaziju pohađao u Zadru i Splitu. Studirao klasičnu filologiju u Zagrebu (1925–1929). Školsku 1932/1933 provodi u Francuskoj kao stipendist. Doktorat iz klasične filologije postigao je u Zagrebu 1936.
Radio je kao gimnazijski profesor u Splitu od 1931. i profesor Prve klasične gimnazije u Zagrebu. Od 1936. uz rad u gimnaziji, honorarno je predavao latinski na Filozofskom fakultetu u Zagrebu.
Imenovan je za asistenta na Klasičnom seminaru tog fakulteta 1945. godine, iste godine za docenta na Katedri za latinski jezik i književnost, 1952. postaje izvanredni, a 1958. redovni profesor. Dekan Filozofskog fakulteta u Zagrebu 1950–1952 i član Savjeta toga fakulteta do odlaska u penziju 1977. godine.

Član Jugoslavenske akademije postaje dopisni 1959. redovni 1965. Njen je predsednik od 1972. do 1978.

Delo
----

Glavno područje rada mu je bio hrvatski latinitet i njegova književnost, za što je bio najveći autoritet i u svetu. Izdajući hrvatske latiniste, bavio se i kritikom teksta, prevođenjem i metrikom. Prevodio je i s grčkog i s latinskog, književnike, filozofe, pravnike klasične i srednjovekovne (između ostalih Dekarta, Grocija i Boškovića).
Sarađivao je u časopisu *Živa antika*, *Historijski zbornik*, *Jezik*, *Filologija*.
Bio je član upravnog odbora Hrvatskog filološkog društva, član Hrvatskog društva klasičnih filologa, Matice srpske, Matice hrvatske i Sociéte de Linguistique de Paris.
Bio je član redakcije *Lexicon Latinitatis medii aevi Iugoslaviae* (*Rječnika srednjovjekovnog latiniteta Jugoslavije*) i međuakademijskog odbora za izradu *Rječnika novovjekovnog latiniteta Jugoslavije*.

Nagrade:

* 1972: *Božidar Adžija* za delo *Hrvatski latinisti I–II* s Vladimirom Vratovićem
* 1975: Republička nagrada za životno djelo
* 1965: Orden rada sa zlatnim vijencem
* 1978: Orden rada s crvenom zastavom

Objavio je preko 150 naučnih radova i recenzija.
**Northallerton** (čita se *Nortalerton*) je grad od 10,655 stanovnika na sjeveru Engleske.

On je i administrativni centar (sjedište vijeća) Grofovije North Yorkshire i Distrikta Hambleton.

Geografske karakteristike
-------------------------

Northallerton leži između Nacionalnog parka Yorkshire Dales i Nacionalnog parka North York Moors.

Northallerton je udaljen od Londona, 370 km, od Edinburgha 270 km, od Yorka 50 km i 35 km od Middlesbrougha.

Historija
---------

Prvu crkvu u mjestu podigao je Paulin od Yorka u 7. vijeku, ona je kasnije postala parohijska crkva.

Kod Northallertona se 1138. zbila Bitka barjaka u kojoj su engleske snage pobjedile vojsku Carice Matilde, koju je vodio njezin stric škotski kralj David I.

Preko njegova teritorija su oduvijek vodili putevi prema Edinburghu, promet se pojačao nakon izgradnje Velikog sjevernog puta između Londona i Edinburgha, krajem 18. vijeka, i nakon dolaska željeznice polovicom 19. vijeka.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Francuska, Ormesson-sur-Marne

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Northallerton*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 28. 11. 2016.
2. 1 2 3 4  „*Northallerton County Town Market Town*" (engleski). Northallerton Town Council. Pristupljeno 28. 11. 2016.

Vanjske veze
------------

***Northallerton*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Northallerton* (`en`)
Presjek drveta *Carpinus betulus* na kojem se vidi tamno područje koje je posljedica tiloze, odgovorne za gljivičnu infekciju
**Tiloza** je rastezanje ćelije biljnog parenhima poput mjehura u lumen susjednih sudova. Izraz *tiloza* sažima fiziološki proces i rezultirajuću okluziju u ksilemu drvenastih biljaka kao odgovor na povredu ili kao zaštitu od propadanja u srži drveta.

To je ključni proces u vidu jednog od obrazaca raspadanja drveća (CODIT) i drugih drvenastih biljaka

Anatomija
---------

Promatrane u presjeku pod mikroskopom, tiloze se pojavljuju kao ispupčenja slična balonu koja potiču iz aksijalnih paratrahealnih parenhimskih ćelija u ksilemskom provodnom sudu kroz jame koje ih povezuju. U nekim vrstama može postojati jasna barijera između tiloza koje izviru iz jama u sudove, dok se u drugim slučajevima teško mogu razlikovati.

Uloga u kompartmenizaciji
-------------------------

Tiloza u sudovima cvjetnica suzbija aksijalno širenje gljivičnih hifa i drugih patogena usporavajući njihovo vertikalno širenje s fizičkom barijerom. Sličan proces se događa u golosjemenjačama, jer blokiraju pristup traheidama zatvaranjem jama koji ih spajaju jednu s drugom.
Blokirani sudovi također pružaju zaštitu protiv radijalnog širenja patogena, ograničavajući njihovo horizontalno širenje kroz stabljiku biljke. Zaštita je jača na granicama na kojima se godišnji prstenovi sastaju.
Na efikasnost vertikalnih i horizontalnih barijera utiče brzina kojom ih tiloze uspostavljaju, što je obično brže u zdravijim biljkama.

Uloga u formiranju srcolikog drveta
-----------------------------------

Kako drvo raste, njegov kambij dodaje godišnji prirast (ili prsten) novog drveta, a kod mnogih vrsta drveća, starije drvo prema središtu drveta postaje manje važno za fiziološke procese poput transporta vode i hranjivih materija i pretvara se u srcoliko drvo. Ono nema aktivnu odbranu od infekcije, ali je zaštićeno od infekcija i propadanja blokadom sudova ksilema, tilozama i različitim tvarima kao što su gume, smola i voskovi koji sadrže visoke koncentracije isparivih organskih spojeva kao što su terpeni, koji su toksični za larve insekata i patogene stabala poput bakterija i gljivica. Te proizvode stvara kambij i transportira u središte stanične strukture stabljike, nazvane medularne zrake koje zrače iz središta stabljike, a zatim unose žive aksijalne paratrahealne ćelije parenhima. Kako drvo raste, sadržaj ćelije parenhima prodire u mrtve sudove kroz jamu koja povezuje to dvoje. Zatim ćelija parenhima odumire, onda kad se njegov sadržaj degradira u prazan prostor suhog provodnog suda, a jako djelotvorne tvari koje inhibiraju raspad, osobito tanin, nastaju i apsorbiraju susjedne zidove sudova.

Vanjski linkovi
---------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal Trees***  |


***Tiloza*** na Wikimedijinoj ostavi

* Pictures of tylosis in *Ulmus* (Elm), with detailed description of the process
NexGen Nx586 procesor
**NexGen** je bila kompanija koja se bavila proizvodnjom procesora za PC računala.

### Nastanak

Ova kompanija nastaje 1986. godine s ciljem proizvodnje 80386 kompatibilnog procesora s potpuno novom, nezavisnom arhitekturom. Od svog samog pokretanja Nexgen se potpuno posvećuje svojim dizajnersko-inžinjerskim ciljevima zapuštajući sve druge poslovne aspekte što će ju na kraju uništiti. Prvi svima neprimjećen problem je sam konačni cilj. **Nexgen** koji počinje od ničega želi stvorit procesor koji tada Intel već ima u proizvodnji?!

Zahvaljujući prekasnom izlasku svog procesora na tržište Nexgen se 1990. našao u prvim financijskim problemima od kojih ih spašava Compaq koji postaje glavni sponzor njihovih budućih projekata.

### Proizvodi

Kada je postalo očito da 80386 kompatibilni procesor neće biti konkurentan radi kasnog izlaska na tržište, kompanija se preorjentirala na jače modele. Zahvaljujući tome Nextgen u proljeće 1994. godine izlazi s svojim procesorom Nx586. Odmah s njegovom najavom javljaju se novi, nikad upitni problemi za ovu kompaniju. Preveliko usmjeravanje na stvaranje nove arhikteture procesora rezultiralo je ne obaziranjem na pojedinosti....

Novi procesor nije bio pin kompatibilan s niti jednim drugim na tržištu, pa je za njega bilo potrebno raditi posebne matične ploče. Rezultat svega toga postaje financijski neuspjeh, kojemu sigurno pripomaže i teškoća nalaska tvornice koja bi bila raspoložena proizvoditi Nx586 .

### Prodaja i AMD K6

Polovicom devedesetih godina AMD potresa žestoka kriza. Do procesora Pentium Intel im je bio prisiljen predavati licencna prava na svoje proizvode ( procesori 086, 286, 286, 486 ) tako da do tada oni samo rade klonove konkurenta. Prvi samostalni proizvod AMDa Pentium kompatibilni procesor imena K-5 je bio katastrofa. Kako bi spasili svoju kompaniju od neminovne propasti vodstvo AMD se odlučuje 1996. godine na kupovinu Nexgen-a čiji procesor nove generacije ( koji još nije izašao na tržište ) imena Nx686 ima sigurno najbolji neintel dizajn procesora na svijetu.

Nakon kupovine AMD uvodi inžinjerske umove Nextgena u realnost prisiljavajući ih da svoj procesor oblikuju tako da može stati u utor za Pentium procesore. S tom promjenom Nextgenov procesor Nx686 se počinje na tržištu prodavati s imenom AMD K6 , nakon čega AMD postaje ono što je danas.

U prvom razdoblju taj posljednji procesor tvrtke Nexgen se prodavao pod imenom AMD Nx686 .

***NexGen*** na Wikimedijinoj ostavi
**Tiszaalpár** je selo na jugu Mađarske od 4,897 stanovnika. koje administrativno podpada pod Županiju Bács-Kiskun.

Geografija
----------

Tisaalpar se nalazi u severoistočnom delu Županije Bács-Kiskun između gradova Csongráda i Kiskunfélegyháze na 46°49' SGŠ i 19°59' IGD. Zauzima površinu od 91,13 km²

Istorija
--------

Mesto je postojalo još u srednjem veku. Tokom turskih osvajanja selo je nekoliko puta bilo napuštano pa ponovo naseljavano. Donji Alpar *(Alsóalpár)* je podpadao pod upravu patrijaršije Vac i od 1727. godine je ponovo bio naseljen i od onda više nije napuštan. Dva sela Alpar *(Alpár)* i Tisaujfalu *(Tiszaújfalu)* su 1975. godine objedinjena i od tada naselje nosi ime Tisaalpar.

U ovom mestu se nalazi rekonstrukcija sela i zemljanog utvrđenja *(földvár)* iz Arpadovog vremena.

Znamenitosti
------------

* Rekonstrukcija sela-utvrđenja iz vremena doseljavanja Mađara na prostore Panonske nizije
* Crkva: Katolička crkva iz 18. veka građena u Baroknom stilu
* Tvrđava: Ostaci srednjovekovnog zemljanog utvrđenja

Izvori
------

1. 1 2 3  „Hungary: Bács-Kiskun" (engleski). City population. Pristupljeno 08. 05. 2016.

Spoljašnje veze
---------------

* Tisaalpar u turističkoj razglednici
* Tisaalparske novine
* Fotografije mesta
| Stari zavjet |
| --- |
| *Judaizam, Protestantizam,Katoličanstvo, Pravoslavlje** Knjiga Postanka
* Knjiga Izlaska
* Knjiga Levitska
* Knjiga Brojeva
* Ponovljeni zakon
* Jošua/Isus Navin
* Knjiga o Sucima
* Ruta
* Prva knjiga o Samuelu
* Druga knjiga o Samuelu
* Prva knjiga o Kraljevima
* Druga knjiga o Kraljevima
* Prva knjiga Ljetopisa
* Druga knjiga Ljetopisa
* Ezra
* Nehemija
* Estera
* Job
* Psalmi
* Mudre izreke
* Propovjednik (Kohelet)
* Pjesma nad pjesmama
* Izaija
* Jeremija
* Tužaljke
* Ezekiel
* Daniel
* Hošea
* Joel
* Amos
* Obadija
* Jona
* Mihej
* Nahum
* Habakuk
* Sefanija
* Hagaj
* Zaharija
* Malahija
 |
| *Deuterokanonske knjige** Tobija
* Judita
* Prva knjiga o Makabejcima
* Druga knjiga o Makabejcima
* Knjiga Mudrosti
* Knjiga Sirahova
* Baruh
* Pismo Jeremije proroka
 |
| *Pravoslavlje** Ezra
* Treća knjiga o Makabejcima
* Ode
* Psalm 151
 |
| *Istočno i rusko pravoslavlje** Ezra
 |
| *Istočno pravoslavlje** Jubileji
* Henok
 |
| uredi |

**Obadija** ili **Avdije** je jedna od knjiga Biblije, dio Staroga zavjeta. Pripada u proročke knjige i to u skupinu 12 malih proroka (12 kraćih proročkih knjiga u Starome zavjetu). Biblijska kratica knjige je Ob. Najkraća je knjiga u Bibliji, ima samo jedno poglavlje, koje se sastoji od 21 retka.

Pisac je Obadija (Abdias), čije ime znači "sluga Božji". Ne znaju se podaci iz njegova života. Nije poznato ni vrijeme pisanja ove knjige. Jedni stručnjaci smatraju, da je živio u u doba judejskoga kralja Jorama (848.-841. pne.), a drugi da je živio u vrijeme razaranja Jeruzalema, 586. g. pne. 

Obadija naviješta uništenje naroda Edoma. Oni su višestoljetni neprijatelji izraelskog naroda. Izrael i Edom su potekli od dva brata blizanaca Ezava i Jakova. Još prije nego su se rodili, Bog je navijestio, da će stariji Ezav služiti mlađemu Jakovu. Ezav je zbog toga zamrzio Jakova (Post 27). Kasnije su se pomirili. Od Ezava je potekao edomski narod, koji je mrzio izraelski narod. Sukobljavali su se tijekom stoljeća. Npr. Edomci nisu pustili Izraelce, da prođu kroz njihovu zemlju, kad su otišli iz Egipta (Br 20,14-21) i radovali su se nakon razorenja Jeruzalema 586. g. pne. Narod Edom je postojao do 70 g. i tada nestaju iz povijesti.

U prvih 9 redaka Obadija naviješta propast Edoma. Dalje navodi razloge razloge za to: "Za pokolj i nasilje nad bratom Jakovom sram će te pokriti i nestat ćeš zasvagda (Ob 1,9)". Edomci su se naslađivali, kad je izraelski narod doživio nesreće (Ob 1,12). Na kraju prorokuje Dan Jahvin i spasenje Izraela. 

Obadijina knjiga poručuje, da premda je Bog milosrdan i oprašta, postoje kazne zbog lošeg ponašanja. Kazna se može dogoditi i unutar roda. Izrael i Edom su srodni narodi. Ako pripadnici nekog naroda loše se postupaju prema srodnom narodu, doživjet će kaznu, koju je doživio Edom zbog zlostavljanja Izraela.

Izvori
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  www.hbk.hr/biblija
**Publije Klodije Trazea Pet** (*Publius Clodius Thrasea Paetus*, ? - 66) bio je rimski političar i stoički filozof iz doba Julijevsko-Klaudijevske dinastije.

Bio je rodom iz Patavijuma i poticao iz ugledne i imućne porodice. Bio je oženjen za Ariju, kćer znamenite Arije Starije, te bio tast Helvidija Priska. Pjesnik Persije mu je bio blizak prijatelj.

Uživao je naklonost cara Nerona na samog početku njegove vladavine te je 56. imenovan za carskog konzula, kao i čuvara Sibilskih knjiga. Godine 57. je u Senatu podržao pritužbe Kilikijanaca na okrutnog guvernera Kosucijana Kapitona. Godine 59. je pao u carevu nemilost, nakon što je odbio podržati njegovo ubistvo majke Agripine. Usprkos toga je neko vrijeme zadržao dovoljno uticaja da spasi život pretoru Antistiju koji je 62. bio osuđen za uvredu cara. Od 63. do smrti Trazea se povukao iz javnog života. Godine 66. je optužen za izdaju te je počinio samoubistvo ili pogubljen - Tacitov tekst koji opisuje detalje njegove smrti je izgubljen.

Trazea je u antičkim izvorima slavljen zbog skromnog i jednostavnog načina života koji je bio antiteza Neronovoj raskalašenosti i izopačenosti. Kasnije se pojavio kao jedan od likova u Sienkiweiczevom romanu *Quo vadis*.
**Obala Ujedinjenog Kraljevstva** se smatra dugom u usporedbi sa obalom država slične veličine; smatra se vrlo pristupačnom te raznolikom u svojim oblicima i staništima.

Ordnance Survey, kartografska uprava UK, navodi kako je obala glavnog otoka Velike Britanije duga 17.820 km (11,072,76 milja zaokruženo na 11.073 milje). Ako se obali dodaju i veći otoci, i primijene standardne metode mjerenja dužina obale raste na 31.368 km (19.491 milja).

Nijedno mjesto u UK nije udaljeno više od 113 km od obale. Vjeruje se da na samim obalama živi 3 miliona (od ukupno 60 miliona) stanovnika. Mjesto naudaljenije od obale je Coton in the Elms u Derbyshireu, koje je jedanko udaljeno od Fosdyke Washa u Lincolnshireu; White Sands između Nestona u Cheshireu i Flint (Flintshire) u Walesu; te Westbury-on-Severn Gloucestershire.

Geografija obale UK je raznolika po svojim prirodnim osobinama. Sastoji se od otoka, zaliva, rtova i poluotoka. Od 1,000+ otoka unutar teritorija UK, samo 290 je trajno nastanjeno. Preostali služe u poljoprivredne svrhe i povremeno se nastanjuju, neki su proglašeni prirodnim rezervatima sa ograničenim pristupom, a neki su tek stijene koje izviru iz mora. Najvažniiji otoci i arhipelazi su navedeni dolje.

* Velika Britanija (otok)
* Irska (otok) (sjeverni dio)
* Anglesey
* Canvey Island
* Foulness Island
* Holy Island
* Unutarnji Hebridi
* Islands of Furness
* Isle of Portland
* Isle of Sheppey
* Isle of Wight
* Isles of Scilly
* Lindisfarne
* Lundy Island
* Orkneyski otoci
* Vanjski Hebridi
* Portsea Island
* Shetland

(Valja napomenuti da Kanalsi otoci (uklčjučujući Jersey, Guernsey, Alderney i Sark) te Isle of Man nisu dio UK. Oni su samoupravne krunske zavisne teritorije. Njihove obale ne predstavljaju obale UK.)

Izvori
------

1. ↑  Cartopics > How long is the UK coastline? Arhivirano 2012-05-22 na Wayback Machine-u, The British Cartographic Society.

Eksterni linkovi
----------------

* Ordnance Survey Arhivirano 2003-09-29 na Wayback Machine-u
* BBC Coast programme
* UK coast guide
**PubMed Central** je slobodna digitalna bibliografiska baza podataka naučne literature sa fokusom na biomedicinu i nauke o životu. Ona je proizašla iz onlajn Entrez PubMed biomedicinskog sistema za pretragu literature. PubMed Central je razvila američka Nacionalna medicinska biblioteka (NLM) kao onlajn arhivu biomedicinskih naučnih publikacija. 

Pun tekst svih PubMed Central članaka je slobodno dostupan. Neke participirajuće izdavačke kuće, međutim, odlažu oslobađanje njihovih članaka tokom određenog vremenskog perioda nakon objavljivanja publikacije (često šest meseci). 

Sredinom 2011. arhiva je sadržala oko 2,2 miliona unosa, uključujući artikle, editorijale i pisma. Ona raste najmanje 7% godišnje. Septembra 2004, PubMed Central, PubMed, i srodni NLM servisi su opsluživali oko 1,300 zahteva u sekundi, i isporučivali 1,3 terabajta podataka dnevno.

Vidi još
--------

* MEDLINE, međunarodna baza podataka za literaturu o životnim naukama i biomedicinskim informacijama
* PMID (PubMed identifikator)

Spoljašnje veze
---------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Информатика***  |

* PubMed Central
* PubMed Central FAQ
**Oban** (škotsko-gelski: *An t-Òban* = *Mali zaljev*) je grad na zapadu Škotske od 8,574 stanovnika.

Oban administrativno podpada pod Područno vijeće - Argyll i Bute.

Geografske karakteristike
-------------------------

Oban leži na sjeveru zaljeva Kerrera, 157 km sjeverozapadno od Glasgowa.

Historija
---------

Prije formiranja Argyll i Buta, Oban je bio administrativni centar distrikta Argyll. Iako je sve do polovice 18. vijeka praktički bio maleno selo, brzo je izrastao tako da je do 1890. imao 5000 stanovnika.

Taj rast može se pripisati dolasku željeznice i njegovom razvoju kao parobrodarskog terminala. Iako je i danas Oban zadržao svoj položaj važne luke, iz njega voze trajekti za Vanjske Hebride, - Oban je danas poznatiji po turizmu i trgovačkim vezama sa Highlandsom.

Atrakcije
---------

Dvije građevine dominiraju gradom zamak Dunollie drevna fortifikacija klana MacDougall, koja iako datira iz 12. vijeka, još uvijek ima vidljiv pravokutni toranj i dijelovo bedema. Na brdu iznad grada koči se kamena građevina podignuta po uzoru na Koloseum, koju je podigao John Stuart McCaig.

Svakog septembra u Obanu se održavaju Susreti Argylla jedan od najvećih festivala u Highlandsu.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Oban (Perth and Kinross)" (engleski). City population. Pristupljeno 28. 01. 2015.
2. 1 2 3 4 5  „*Oban*" (engleski). The Gazetteer for Scotland. Pristupljeno 28. 1. 2015.

Vanjske veze
------------

***Oban, Škotska*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Oban* na portalu The Gazetteer for Scotland (`en`)
|  |
| --- |
|  *Ovo je glavno značenje pojma **Njivice**. Za druga značenja, v. Njivice (razvrstavanje).* |

Plaže u Njivicama
\*

**Njivice** (Gnivizze, tal.) su mjesto na Kvarneru, na sjeverozapadu otoka Krka, u Primorsko-goranskoj županiji, administrativno spadaju pod općinu Omišalj. 

Nekada malo ribarsko naselje danas je poznato turističko stjecište gostiju iz europskih i ostalih zemalja.

Povijest
--------

Brodice u luci Njivica.
Njivice se prvi puta spominju u darovnici kneza Ivana Frankopana iz 1474. godine iako je, sudeći prema nekim arheološkim nalazima, naselje mnogo starije. Godine 1710. spominje se uz Njivice naselje "*Villa di Sasso Bianco*" ili Beli Kamik, od čega je danas ostao samo toponim.

Proteklih je stoljeća to bilo malo krčko selo, čiji su se stanovnici uglavnom bavili ribarstvom, maslinarstvom i stočarstvom, te iskorištavanjem šuma.

Turizam
-------

Godine 1930. izgrađen je hotel "Luka" (današnji Jadran) i villa Dinka, što se smatra početkom turizma u Njivicama.
Lijepe plaže, izuzetno plavo more, obilje hladovine i blaga klima, uz izvanredne smještajne kapacitete, osnovne su osobine koje privlače goste, a Njivice pretvara u sve poznatije turističko središte.

Sport
-----

U Njivicama djeluje boćarski klub *Trstena*.

Vanjske poveznice
-----------------

***Njivice*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice turističke zajednice Njivice‑Omišalj
Ovo je članak o Balanchineovom baletu iz 1936. godine.  Za kriminalistički film iz 1957. v. Slaughter on Tenth Avenue (film).  Za Mick Ronsonov album iz 1974. v. Slaughter on 10th Avenue.  Za verziju koju izvodi Ventures, v. The Ventures.  
**Slaughter on Tenth Avenue** je kratki balet iz 1936. za koju je muziku napisao Richard Rodgers, a izvornu koreografiju postavio George Balanchine. Napravljen je za mjuzikl *On Your Toes* gdje predstavlja predstavu u predstavi, odnosno djelo koje u fiktivnom kazalištu nastoji postaviti protagonist. Protagonist je mladi step plesač koji na ulici upozna djevojku gangstera koja će tragično stradati uslijed ljubomore svog momka.

Jedna od najpoznatijih izvedbi je u *Words and Music*, biografskom filmu iz 1948. posvećenu Rodgersu i Hartu gdje glavne uloge plešu Gene Kelly i Vera-Ellen.

Eksterni linkovi
----------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Balanchine Foundation website
 | * Balanchine Trust website
 | * NYCB website
 |

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **muzici** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Steven Peter Luštica** (Canberra, 12.04.1991..), hajdukov igrač hrvatsko-australskog podrijetla. U Australiji je igrao za Gold Coast United. Prvi mu je službeni nastup za Hajduk 13. kolovoza 2011. protiv Istre 1961. kada nastupa u početnom sastavu. Trenutno ima 45 nastupa sa jednim postignuitim golom u 23 službena natjecanja (od toga 2 europska) i 22 nastupa u prijateljskim utakmicama sa dva postignuta gola.

Svoju prvu utakmicu koju je igrao protiv Istre Hajduk je dobio u gostima s 0:3, a sa njime su nastupili i Subašić (branka), James, Maloča, Andrić, Lima, Kukoč, Brkljača, Tomasov, An. Sharbini i Ah. Sharbini. Prvi gol dao je Tomasov u 16. minuti, a ostala dva Anas u 59' i 71'.

Statistika u Hajduku 

| Natjecanje | Nastupi | Golovi |
| --- | --- | --- |
| Prvenstvo | 18 | 1 |
| Kup | 3 | 0 |
| Superkup | 0 | 0 |
| Međunarodne | 2 | 0 |
| Splitski podsavez | 0 | 0 |
| **Ukupno** | **23** | **1**
 |
| Prijateljske | 22 | 2 |
| ***Sveukupno*** | **45** | **3** |

Izvori
------

1. ↑  Statistika na službenim stranicama HNK Hajduka
**Petr Nikolajevič, baron Wrangel** (čit. Pjotr) (ruski ***Пётр Николаевич Врангель***, Zarasai, 15. kolovoza 1878. - Bruxelles, 25. travnja 1928.), general, aktivni sudionik i vođa antiboljševičkog pokreta u ruskom građanskom ratu.

Rođen 15. kolovoza 1878. u Zarasaiju, Litva. Završio Rostovsku realnu gimnaziju (1896.) i Gornji institut u Petrogradu (1901.). U vojni konjički puk stupio 1901. 1902. unaprijeđen u časnika.

Od kolovoza 1918. sudjeluje u ruskoj Dobrovoljačkoj armiji, čiji je zapovjednik postao u siječnju 1919. Od travnja 1920. glavni zapovjednik oružanih snaga Rusije na Krimu. Tamo su njegove jedinice pružale najduži otpor tako da je pad Krima bio ključan za skoru pobjedu Crvene armije. U emigraciji je od studenog 1920. Osnovao Ruski općevojni savez (1924.), ujedinivši sudionike pokreta Bijelih u emigraciji.

Poslije iznenadne i kratke bolesti umro je u Bruxellesu, Belgija 25. travnja 1928. godine. Sahranjen je u Beogradu, u ruskoj crkvi Svete Trojice.



***Pjotr Wrangel*** na Wikimedijinoj ostavi
**Northampton** (čita se *Northempton*) je grad i borough od 222,604 u sredini Engleske, on je i administrativni centar Grofovije Northamptonshire.

Geografske karakteristike
-------------------------

Northampton leži u centru Northamptonshira u regiji Istočni Midlands, na rijeci Nene.

Historija
---------

Northampton je iznikao početkom 12. vijeka kao utvrđeni grad sa zamkom na rijeci Nene. 
Northampton je svoj prvi status grada dobio poveljom - 1189. Gradski bedemi opstali su sve do restauracije monarhije 1660. nakon engleskog građanskog rata; tad su porušeni jer Northampton bio na strani parlamenta i protiv kralja. Tad je porušen i njegov zamak, na njegovom mjestu danas leži željeznička stanica.

Velik dio grada uništen je u požaru 1675. njegova obnova produžila se do kraja 18. vijeka. Podignut je planski oko velikog centralnog trga, u čijem je fokusu crkva Svih svetih. katolička biskupija osnovana je 1850. a izgradnja katedrale započela je 1864. (dovršena je1960.). Iste godine (1864.) izgrađena je i cehovska.palača.

Od 1965. grad se širi po novom urbanističkom planu, kao jedan od novih gradova.

Znamenitosti
------------

Northampton je poznat po obućarskoj industriji i obradi kože. Pored tog u gradu se proizvodi pivo i elektronika. Grad je i važan trgovački centar za Northamptonshire i sjeverni Buckinghamshire.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Njemačka, Marburg
* Francuska, Poitiers

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „United Kingdom: East Midlands" (engleski). City population. Pristupljeno 08. 11. 2016.
2. 1 2 3 4 5  „*Northampton*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 08. 11. 2016.

Vanjske veze
------------

***Northampton (Northamptonshire)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Northampton Borough Council (`en`)

| * p
* r
* u
Distrikti Grofovije Northamptonshire |
| --- |
| Distrikti | South Northamptonshire · Northampton · Daventry · Wellingborough · Kettering · Corby · East Northamptonshire |  |
*Marmaronetta angustirostris*
**Pjegava patka** (lat. *M. angustirostris*) je vrsta ronilice iz monotipskog roda *Marmaronetta* koji je prije bio uključen u potporodicu pravih pataka.

Rasprostranjenost
-----------------

Pjegava patka prije se gnijezdila na području cijelog Sredozemlja, a danas je ograničena na samo nekoliko mjesta u južnoj Španjolskoj i sjeverozapadnoj Africi. Na istoku je preživjela u Iranu, Turskoj, Armeniji, Azerbajdžanu i Iraku, a dalje na istoku u zapadnoj Kini i zapadnoj Indiji.

Ova ptica gnijezdi se u vegetacijom bogatim ribnjacima, jezerima i barama.

Opis
----

Pjegava patka je patka srednje veličine. Nešto je manja od patke pupčanice. Duga je 39-42 cm, a teška je 540 grama. Raspon krila je 55-60 cm.

Perje je svjetlosmeđe do sivosmeđe boje. Glava, vrat i prsa su svjetle krem boje. Područje oko očiju je tamno. To tamno područje može se izdužiti sve do vrata. Rep je bijel. Kljun je dug, crn i uzak.

Kod ove patke spolni dimorfizam nije previše izražen. Glavne značajke su da je mužjak nešto veći od ženke. Ženkama je kljun nešto manji, a tamni prostor oko očiju manje je raširen nego kod mužjaka.

### Pačići

Leđa, vrat i zatiljak su pješčanosmeđe do tamnosmeđe boje. Obrazi, brada i vrat su cimetastosmeđe boje. Na sredini leđa nalaze se dvije male bijele pruge. Kljun je zelenkastosiv. Nokti su smeđe boje. Noge i stopala su sivomaslinasti, a plivaće kožice su smeđe.

Prehrana
--------

Hrani se kukcima i rakovima, a samo manji dio prehrane čini biljna hrana. Hranu pribavlja ronjenjem.

Razmnožavanje
-------------

Partneri za gniježdenje pronalaze se u rano proljeće, rijeđe u zimskim mjesecima. Gniježdenje traje od kraja travnja do prve polovice srpnja. Gnijezdo je jako dobro zaštićeno bujnom vegetacijom. U nekim slučajevima ove ptice su se gnijezdile u špiljama, ili čak u slamnatim kućama. Gnijezdo sadrži devet do trinaest jaja. Isključivo ženke inkubiraju jaja. Inkubacija traje 25-27 dana. Pačić perje dobiva nakon 8-9 tjedana. Na početku iduće sezone parenja mužjak ostavlja ženku, da bi formirao par s nekom drugom patkom.

Izvori
------

* John Gooders i Trevor Boyer: *Ducks of Britain and the Northern Hemisphere*, Dragon's World Ltd, Surrey 1986, ISBN 1-85028-022-3
* Janet Kear (Hrsg): *Ducks, Geese and Swans*. Oxford University Press, 2005, ISBN 0198546459
* Hartmut Kolbe; *Die Entenvögel der Welt*, Ulmer Verlag 1999, ISBN 3-8001-7442-1
* Erich Rutschke: *Die Wildenten Europas – Biologie, Ökologie, Verhalten*, Aula Verlag, Wiesbaden 1988, ISBN 3-89104-449-6
* Collin Harrison i Peter Castell: Field Guide Bird Nests, Eggs and Nestlings, HarperCollins Publisher, ISBN 0007130392, S. 74

Vanjske veze
------------

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak na temu: **Pjegava patka** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Pjegava patka** |
|  | Wikivrste imaju podatke o: **Pjegava patka** |
**Stevenage** (izgovor: [Stivenidž]) je grad i borough od 92,622 stanovnika na jugoistoku Engleske.

Geografske karakteristike
-------------------------

Stevenage leži u Grofoviji Hertfordshire, udaljen šesdesetak km sjeverno od centra Londona, na željezničkoj magistrali za sjever.

Historija
---------

Stevenage je prvi grad kog su osmislili britanski urbanisti, nakon usvajanja Zakona o novim gradovima (New Towns Act) 1946. koji su trebali rastereti prenapučeni London.

Novi grad podignut je pored starog naselja, usputne stanice za kočije. Stari Stevenage je bio trgovište, koje je još 1281. dobilo povelju, sa crkvom iz 12. vijeka i gimnazijom iz 16. vijeka.

Privreda
--------

Stevenage je industrijski sa kompanijama koje pretežno proizvode elektroničke komponente,

Pobratimski gradovi
-------------------

* Njemačka Ingelheim am Rhein, Njemačka
* Francuska Autun, Francuska
* Zimbabve Kadoma, Zimbabve
* Kazahstan Šimkent, Kazahstan

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „United Kingdom: East of England" (engleski). City population. Pristupljeno 19. 12. 2016.
2. 1 2 3 4 5  „*Stevenage*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 19. 12. 2016.

Vanjske veze
------------

***Stevenage*** na Wikimedijinoj ostavi

* Stevenage Borough Council (`en`)
**Sjemenište** (latinski: *seminarium* od semin, semen=sjeme) je teološka škola sa internatom u kojoj se obrazuju budući svećenici u katoličkim i protestanskim crkvama.

Karakteristike
--------------

Sjemeništa u Katoličkoj crkvi mogu biti **mala** (*dječačka*) i **velika** (*bogoslovija*).
U sklopu dječačkoga sjemeništa najčešće se nalazi klasična gimnazija, a uz veliko sjemenište teološki fakultet.

Historija
---------

Prva sjemeništa pojavila su se za ranog srednjeg vijeka (8-9. vijek) po samostanima i kao katedralne škole koje su budućim svećenicima pružale bazično obrazovanje iz latinske gramatike i kršćanskog nauka. Početkom 11. vijeka neka od njih prerasla su u više škole koje su tokom 12-13. vijeka izrasle u univerzitete.

Nakon Tridentskog koncila (1545.-63.) sjemeništa su počela poprimati svoj današnji oblik.

Pandan sjemeništu u Pravoslavnoj crkvi je bogoslovija.

Izvori
------

1. 1 2   „seminary" (engleski). Merriam Webster. Pristupljeno 16.05.2022.
2. 1 2 3   „Sjemenište" (hrvatski). Hrvatska enciklopedija LZMK. Pristupljeno 16.05.2022.
3. ↑   „Forms of Christian education" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 16.05.2022.

Vanjske veze
------------

***Sjemenište*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Sjemenište* (`sh`)
**Nihilizam** proizlazi od latinske riječi *nihil* što u prijevodu znači *ništa*. To je nazor koji poriče vrijednost teorijskih i praktičnih zasada, društvenih normi i ideala. Termin nihilizam prvi puta upotrebljava Turgenjev u romanu Očevi i djeca (1862.) karakterizirajući njime životni stav i poglede svog junaka Bazarova. Nasuprot idolatrijskim shvaćanjima okoline, Bazarov se cinički odnosi prema svakom autoritetu radikalno ispovijedajući jedino naturalističku filozofiju i znanost; no njegovu je posvemašnom kriticizmu stran i svaki konstruktivni društveni napor. Takvo nastrojenje obilježava i ondašnji politički pokret koji se manifestirao anarhizmom, a razvio se osobito među studentskom omladinom. Njihov radikalni i patetični individualizam, i pored naglašene materijalističko- kritičke osnove, treba strogo lučiti od socijalne doktrine Černiševskog, Dobroljubova, Pisareva i njihova kruga.

Širenjem ruske književnosti termin je preuzet na Zapadu, ali bez izrazitije političke konotacije, prvenstveno kao oznaka za svojevrsni ateizam kojeg su prototipovi junaci Dostojevskog: Ivan Karamazov i Kirilov. Takav nihilizam najbolje očituje razglašeni stav: Ako nema boga, sve je dopušteno, tj. tada je najviša vrijednost individualna sloboda, a njena je kruna egzistencijalni izbor samoubojstva.

U filozofiji, pojam nihilizam javlja se uglavnom u dva značenja: kao logičko-spoznajni nihilizam, koji odriče svaku objektivnu vrijednost filozofsko-znanstvene spoznaje te stoji u bližoj vezi s radikalnim skepticizmom, i kao moralno- politički nihilizam, prema kojemu se društvene i političke vrijednosti ne mogu utemeljiti ni na kakvim racionalnim argumentima. Takav se nihilizam javlja kod Seksta Empirika, Gorgije, M. Stirnera, P. Mongréa, Fr. Nitzschea, A. Camusa i dr. a M. Heidegger njime karakterizira opće stanje europskog duha; novog, znanstveno-tehničkog doba.

***Nihilizam*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* LCCN: sh85091922
* GND: 4042306-2
* NDL: 00568157

 |
Koordinate: 45°26′02″N 12°19′59″E﻿ / ﻿45.434°N 12.333°E﻿ / 45.434; 12.333

Pozicija kvarta San Marco u Veneciji
Trg San Marco srce Venecije
**San Marco** je jedan od šest sestiera u Veneciji, u Sjevernoj Italiji, srce Venecije. U kvartu San Marco živi vrlo malo ljudi, svega 4236 (12. decembar 2007.), ali se tu nalazi većina javnih sadržaja Venecije; trgovina, hotela, banaka, ureda, muzeja.

Sestieru San Marco pripada i otok San Giorgio Maggiore preko puta trga San Marco, iako je fizički bliži Dorsoduru.

Historija
---------

Sestiere San Marco, izvorno se zvao **Rivoalto** (od tud i potječe ime Rialto), to je bio nukleus iz kojeg se razvila Venecija, tada zvana latinski *Civitas Rivoalti*. Tu su se u 9. vijeku preselili duždevi iz Malamocca na Lidu.

Znamenitosti
------------

Srce ovog kvarta je Piazza San Marco, na kojem se nalazi većina venecijanskih znamenitosti; Duždeva palača (Palazzo Ducale), sjedište političke moći Mletačke republike od 9. vijeka do propasti republike, Basilica di San Marco, koju su venecijanski duždevi koristili kao privatnu kapelu sve do 1807 (obični građani smjeli su ući u baziliku samo za velike blagdane), Procuratie, Torre dell'Orologio i Zvonik Bazilike sv. Marka.

U sestieru San Marco nalazi se najpoznatije venecijansko kazalište - Teatro La Fenice, crkve San Moisè, Santa Maria Zobenigo, Santo Stefano, San Salvador i palače; Grassi i Dandolo

Mostovi preko Canal Grandea; Rialto i drveni Akademijin most, povezuje San Marco sa susjednim sestierima; San Polo i Dorsoduro, a most Ponte della Paglia preko kanala Rio di Palazzo sa kvartom na jugu Castello.

Izvori
------

1. ↑  Sestiere di San Marco - Venice tourism (pristupljeno 8. 04. 2011.)

Vanjske veze
------------

***San Marco (sestiere)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Sestriere San Marco - the heart of Venice Arhivirano 2011-07-24 na Wayback Machine-u (`en`)

| * p
* r
* u
Venecijanski sestieri |
| --- |
| Cannaregio  •  Castello  •  Dorsoduro  •  Santa Croce  •  San Marco  •  San Polo |
**Sitalk** (latinski: ) (vladao 431 - 424. pne.) bio je jedan od velikih kraljeva Odriskog Kraljevstva u drevnoj Trakiji. Bio je sin kralja Teresa, koga je naslijedio na prijestolju godine 431. pne. Sitalk je uspješnim vojnim pohodima proširio kraljevstvo, tako da se prostiralo od Abdere na jugu do ušća Dunava na sjeveru, te od Crnog mora na istoku do izvora Strume na zapadu. 

Nakon početka peloponeskog rata Sitalk je ušao u savez s Atenjanima i godine 429. pne. napao Makedoniju (tadd pod vlašću kralja Perdike II) i to s velikom vojskom koja je uključivala 150.000 ratnika iz nezavisnih trakijskih plemena (kao što su Diji) i pajonska plemena (Agrijanci i Lejanci). Od pohoda je morao odustati jer mu Atenjani nisu mogli osigurati nužnu opskrbu vojske.

Sitalka su godine 424. pne. ubili Tribali. Naslijedio ga je kralj Seut.

Po njemu je nazvan Sitalk Peak na otoku Livingston u arhipelagu Južnih Shetlanda na Antarktici.

|  |
| --- |
| Sitalk **Odrisko Kraljevstvo u Trakiji****Rođen/a:** nepoznato  **Umro/la:** 424. pne. |
| Prethodi:**Teres I** | **Kralj Trakije**431–424. pne. | Slijedi:**Seut I** |
**Dogovor u Grazu** bio je dogovor o podjeli Bosne i Hercegovine između Republike Srpske, čiji je predstavnik bio Radovan Karadžić, i HR Herceg-Bosne, čiji je predstavnik bio Mate Boban, potpisan 6. 5. 1992. u austrijskom gradu Grazu. Predstavnici najveće etničke skupine u BiH, Bošnjaka, nisu bili pozvani na sastanak. Vijesti o dogovoru u Grazu objavili su državni mediji u središnjim informativnim emisijama.

Franjo Tuđman, u pismu američkom senatoru Robertu Dolu, predstavlja ovaj dogovor kao dio konferencije o Bosni i Hercegovini kojeg je sponzorirala Europska zajednica.

Podjela
-------

Mate Boban i Radovan Karadžić sastali su se u Grazu 5. 5. 1992. Boban i Karadžić vodili su detaljnu raspravu o razgraničenju hrvatskog i srpskog područja u Bosni i Hercegovini. SDS je granicu veće Srbije vidio na rijeci Neretvi, što bi razdvojilo mostar na dva dijela. Na kraju je Karadžić pristao na Bobanov prijedlog da glavna mostarska ulica - Ulica maršala Tita, bude granica između Herceg-Bosne i Republike Srpske. Isto tako prihvaćen je i prijedlog da većinski hrvatski gradovi ostanu dio Herceg-Bosne, dok bi se većinski srpski gradovi u Herceg-Bosni, kao Kupres (51% Srba) i miješani hrvatsko-bošnjački gradovi u srednjoj Bosni pripojili Republici Srpskoj. Jedino je ostalo neriješeno pitanje Posavine i Brčkog. Na kraju su se Karadžić i Boban dogovorili da će prihvatiti međunarodnu arbitražu oko područja u Kupresu i sedam drugih gradova u Posavini. Između Republike Srpske i Herceg-Bosne bila bi minorna bošnjačka država.

Ocjene
------

Miloš Vasić, vojni analitičar tiska *Vreme* izjavio je da je dogovor u Grazu "najvažniji dokument rata" s ciljem da ograniči sukob između hrvatskih i srpskih snaga dozvoljavajući im da se koncentriraju na uzimanje bošnjačkog područja od bosanskih snaga. Hrvati Bosne i Hercegovine ovaj su sastanak vidjeli kao izdaju bošnjačkog saveznika. ICTY ovaj sastanak smatra nastavkom dogovora iz Karađorđeva. *Washington Post* usporedio je ovaj dogovor s Paktom Ribbentrop-Molotov o podijeli Poljske.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  Lukic, Rénéo; Lynch, Allen. Europe From the Balkans to the Urals: The Disintegration of Yugoslavia and the Soviet Union. Oxford University Press. 1996. Str. 210. - 212. ISBN 0-19-829200-7 (`en`)
2. ↑  Melčić, Dunja. Der Jugoslawien-Krieg: Handbuch zu Vorgeschichte, Verlauf und Konsequenzen. VS Verlag. 2007. Str. 424. ISBN 978-3-531-33219-2 (`de`)
3. 1 2  Zlopaša, Ivan. Politička sudbina Hrvata u BiH. Hrvatski blok BiH. 2005. Str. 44.
4. 1 2  Harden, Blaine. Warring Factions Agree on Plan to Divide up Former Yugoslavia Arhivirano 2021-06-10 na Wayback Machine-u. *The Washington Post*. 8. 5. 1992. Preuzeto 13. 9. 2011. (`en`)
5. 1 2 3 4 5  Kumar, Radha. Divide and fall?: Bosnia in the annals of partition. Verso. 1997. Str. 55. ISBN 1-85984-183-X (`en`)
6. ↑  Vasić, Miloš. The pattern of aggression. Balkan War Report. 1993. Str. 8. - 9. (`en`)
7. ↑  Prosecutor v. Tihomir Blaškić - Judgement. Ujedinjeni narodi. 3. 9. 2000. Preuzeto 13. 9. 2011. (`en`)
|  |
| --- |
|  |

***The Oxford Classical Dictionary*** (***OCD***), tj. ***Oxfordski klasični leksikon*** jeste jednotomna enciklopedija na engleskom jeziku koja obrađuje teme vezane za antičku Grčku i Rim. Prvo izdanje objavljeno je 1949. godine (*OCD1*), a uredio ga je Max Cary uz pomoć H. J. Rosea, H. P. Harveya i A. Soutera. Drugo izdanje (*OCD2*), koje su uredili Nicholas G. L. Hammond i H. H. Scullard, izašlo je 1970. godine, a treće izdanje, koje su uredili Simon Hornblower i Antony Spawforth, štampano je 1996. godine (*OCD3*). Godine 2003. objavljeno je revidirano treće izdanje, koje je skoro identično s prethodnim trećim izdanjem. Četvrto izdanje, koje su uredili Simon Hornblower i Antony Spawforth uz pomoć Esther Eidinow, izašlo je 2012. godine. Ovu najnoviju verziju karakterišu tri glavne odlike: prvo, revidiran je tekst oko polovine odrednica; drugo, 90 je novih ili zamenjenih odrednica (19 je zamenjenih); i treće, ažurirana je bibliografija za sve odrednice.

Digitalno i internetsko izdanje
-------------------------------

Treće revidirano izdanje dostupno je na Internetu za članove institucija koje su se pretplatile, bilo na Oxford Digital Reference Shelf Arhivirano 2014-09-06 na Wayback Machine-u ili na Oxford Reference Online Premium.
Treće izdanje (iz 1996) bilo je dostupno i na CD-ROM-u, ali je bilo delimično inkompatibilno s novijim verzijama Windowsa, i kasnije nije revidirano niti ponovo objavljivano. Treće je izdanje dostupno i na InteLex Corporation preko Interneta, ali ne više i na CD-ROM-u (*InteLex* verzija bila je kompatibilna sa svim operativnim sistemima Windowsa).

Zanimljivosti
-------------

Primerak *OCD* tradicionalno se poklanja studentima koji osvoje četiri uzastopne zlatne medalje na Nacionalnom ispitu iz latinskog.

Vidi još
--------

* Pauly-Wissowa, sveobuhvatna višetomna enciklopedija o antici, na nemačkom i na engleskom jeziku.

Eksterni linkovi
----------------

* Oxfordska kataloška odrednica za *OCD*
* Oxford University Press UK, kataloška odrednica za četvrto izdanje *OCD*-a
* Kataloška odrednica na Amazon.co.uk za četvrto izdanje *OCD*-a
* Četvrto izdanje ISBN 978-0-19-954556-8
* Treće revidirano izdanje ISBN 978-0-19-860641-3
* Sažeto izdanje: *Oxford Companion to Classical Civilization* ISBN 0-19-860165-4 (tvrdi povez), ISBN 0-19-860958-2 (meki povez)
***New International Encyclopedia*** (doslovno: "Nova međunarodna enciklopedija") je bila američka enciklopedija koju je prvi put godine 1902. izdala kompanija Dodd, Mead and Company. Poticala je od *International Cyclopaedia* ("Međunarodne ciklopedije") (1884).

Originalno se sastojala od 17 tomova, ali je 1906. povećana na 20 tomova. Drugo izdanje iz 1914. je imalo 24 toma.

Godine 1926. je u Cambridgeu u državi Massachusetts štampan poseban dodatak u izdanju The University Press, koji između ostalog, sadrži i članak o Adolf Hitleru i njegovim aktivnostima u periodu od 1920. do 1924.

*New International Encyclopedia* je sadržavala brojne i raskošne ilustracije i geografske karte, a poseban je naglasak stavljen na biografije. U njenoj izradi je sudjelovalo oko 500 ljudi. Većina članaka koja se odnosi na biologiju je, međutim, danas zastarjela.

Eksterni linkovi
----------------

***New International Encyclopedia*** na Wikimedijinoj ostavi

 
Wikizvor ima originalni tekst vezan uz ovaj članak:
***The New International Encyclopædia***

* The New International Encyclopedia
**NK Jadran Poreč**, jugoslavenski i hrvatski nogometni klub iz Poreča.

Povijest
--------

Nogometni klub Jadran Poreč osnovan je 6. rujna 1948. godine kao dio *Gimnastičkog društva Jadran*. Osnovao ga je poznati hrvatski rukometni djelatnik Lujo Györy. Godine 1953. izdvojio se iz Gimnastičkog društva te postao samostalan klub, a za prvog predsjednika izabran je Mario Guetti. 

Svoje domaće utakmice igra na stadionu *Veli Jože* (kapaciteta 2.000 mjesta) a nastupa u plavim dresovima.

Klub se od 1965. kao jedan od četiri najbolja istarska kluba natjecao u novoosnovanoj zonskoj ligi Rijeka-Istra, čiji je prvak bio u dva navrata, sezone 1976./77. i 1983./84. a tri sezone se natjecao i u Hrvatskoj ligi - jug. 

Najveće uspjehe Jadran doživljava nakon osamostaljenja Hrvatske, kada je sezone 1992./93. reorganizacijom natjecanja postao drugoligaš. Svoju debitanstsku sezonu završio je na 12. mjestu. Pod vodstvom trenera Milana Žeželja dva puta zaredom su osvajali naslov prvaka 2. HNL - zapad, sezona 1996./97. i 1997./98. kada je i poražen u kvalifikacijama za Prvu HNL. U Drugoj HNL natjecao se do sezone 2000./01. kada ispada u Treću HNL - zapad, čiji su prvaci postali sezone 2005./06. Sezonu 2006./07. NK Jadran Poreč završio je na 10. mjestu. 

Klub je 2008. godine proslavio 60. godišnjicu postojanja.

Trenutno se natječe u 3. HNL - zapad.

Bilješke
--------

1. ↑  HOO Arhivirano 2014-08-01 na Wayback Machine-u Nagrada HOO-a Matija Ljubek 2009.

Vanjske poveznice
-----------------

* Nogometni magazin

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Nedovršeni članak* **NK Jadran Poreč** *je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |