Smaragd
Gašala smaragd je jedan od najvećih brušenih smaragda u svetu. Ima 858 karata. Nađen je 1967. u rudniku Gošala u Kolumbiji. Pohranjen je u Smitsonijan institutu u Vašingtonu
**Smaragd** (Be3Al2(SiO3)6) je varijetet berila. Zelene je boje sa hromom u tragovima, a ponekad i vanadijumom. Izuzetno je cenjen i po težini se smatra najvrednijim dragim kamenom. Beril ima tvrdoću 7,5 do 8 po Mosovoj skali tvrdoće. Ipak efektivna tvrdoća smaragda je manja zbog fraktura i inkluzija. Većina smaragda ima dosta inkluzija (ubačenih delova) tako da se ipak lakše lome nego što bi se očekivalo po stepenu tvrdoće.

Smaragdi se javljaju u mnogo nijansi zelene i plavozelene boje. Postoji širok spektar jasnoće, koji zavisi od inkluzija i rascepa kristala. Najveću cenu dostiže jasno kamenje sa tamnom, ali živahnom bojom.

Većina smaragda se ulji, da bi se poboljšala jasnoća. Ulje od kedra se često koristi u tu svrhu, jer ima sličan indeks prelamanja. Pri trgovini dragim kamenjem ne prihvata se uljenje zelenim uljem.

U antičkom vremenu smaragdi su se kopali u Egiptu, Austriji i Svatu u severnom Pakistanu. Redak tip smaragda zvan trapiš nalazi se u Kolumbiji. Kolumbijski smaragdi su najcenjeniji zbog jasnoće. Dobri smaragdi kopaju se i u Zambiji, Brazilu, Zimbabveu, Madagaskaru, Pakistanu, Indiji, Avganistanu i Rusiji. Vrednost smaragda ovisi o brušenju, boji, jasnoći i broju karata.

Sintetički smaragd
------------------

Smaragdi su retko i vredno drago kamenje i zbog toga se pokušalo sa sintetičkom proizvodnjom smaragda. Prvi uspešan komercijalni proizvođač sintetičkih smaragda bio je Karol Čatam. Drugi veliki proizvođač je Pjer Žilson, koji ih proizvodi od 1964. Obično se bezbojni beril koristi kao centar kristalizacije. Kristal raste oko 1 milimetar mesečno, tako da se za 7 meseci proizvede smaragd veličine 7 milimetara. Prvi veoma uspešan komercijalni smaragd se prodavao kao "Emerita" ili "Simeraldi", a proizvodnja je bila u Insbruku. Od 1965. do 1975 Junion Karbid proivodi sintetičke smaragde hidrotermalnim procesom. Postižu rast i trećinu milimetra dnevno.

Kulturna i istorijska upotreba
------------------------------

Smaragd sa heksagonalnom strukturom
Smaragd se smatra tradicionalnim dragim kamenom za one rođene u maju, kao i one rođene u znaku bika i raka.

Literatura
----------

* Cooper, J.C. (Ed.) (1992). *Brewer's Myth and Legend*. New York: Cassell Publishers Ltd. ISBN 0-304-34084-7.
* Sinkankas, John (1994). *Emerald & Other Beryls*. Geoscience Press. ISBN 0-8019-7114-4
* Hurlbut, Cornelius S.; Klein, Cornelis (1985). *Manual of Mineralogy* (20th ed.). New York: John Wiley and Sons. ISBN 0-471-80580-7
* Weinstein, Michael (1958). *The World of Jewel Stones*. Sheriden House.
* Nassau, Kurt (1980). *Gems made by man*. Gemological Institute of America. ISBN 0-87311-016-1
* Ali, Saleem H. (2006). The Emerald City: Gemstone mining in Brazil Arhivirano 2013-06-10 na Wayback Machine-u
* World Bank: CASM Initiative Arhivirano 2009-01-07 na Wayback Machine-u
* 
* 
* Arhivirano 2007-07-12 na Wayback Machine-u

Vidi još
--------

* Spisak minerala

| * p
* r
* u
Minerali |
| --- |
| 1. Samorodni elementi | samorodni bakar (Cu) • samorodno srebro (Ag) • samorodno zlato (Au) • gvožđe (Fe) • samorodni sumpor (S) • grafit (C) • dijamant (C) |
| 2. Sulfidi | pirit • halkopirit • pentlandit |
| 4. Oksidi i hidroksidi | spinel • getit • hematit • magnetit • korund • led |
| 5. Karbonati, nitrati, borati | aragonit • azurit • dolomit • kalcit • malahit |
| 6. Sulfati, hromati, volframati, molibdati, vanadati | anhidrit • gips • apatit • karnotit • legrandit • vulfenit • volframit |
| 8. Silikati | almandin • cirkon • andaluzit • topaz • beril • kordijerit • epidot • cojsit |

***Smaragd*** na Wikimedijinoj ostavi