"Nestorov pehar" iz Mikene
**Nestorov pehar** odnosi se na scenu u Homerovoj *Ilijadi*, u kojoj se opisuje pehar izuzetne lepote koji pripada Nestoru, kralju Pilosa, kao i na dva arheološka nalaza: jedan pehar koji je Heinrich Schliemann pronašao u Mikeni i nazvao *Nestorovim peharom* jer je u njemu prepoznao predmet opisan kod Homera, te jedna glinena posuda za piće iz 8. veka pne. koja je pronađena u Pitekusama na ostrvu Ishiji u današnjoj Italiji i na kojoj se nalazi znameniti natpis koji tu posudu naziva *Nestorovim peharom*.

Nestorov pehar u *Ilijadi*
--------------------------

Homerova *Ilijada* (XI, 632–637) opisuje veličanstveni zlatni pehar (zapravo, δέπας = veliki vrč u kojem se vino mešalo s vodom), koji pripada Nestoru, kralju Pilosa:

Prekrasni postavi kondir, što òd kućē bješe ga starac  

donio; čavliće zlatne po sèbi je imao kondir,  

uha je četiri imo, okò svakōg po dva golúpka  

kljȕvāhu zlatna, a dvȉje odòzgō bȉjahu nȍge.  

Teško je drugi tko sa stola micao kondir,  

pun kada bješe, al' Nestor starìna ga dȉzāše lako.
Odnosno, u drugom prevodu:

Prelepi postavi pehar, što starac ga doneo beše  

od kuće, čavliće zlatne po sebi ima taj pehar,  

četiri on ima uha, kod svakog kljucaju po dva  

goluba zlatna, a dve odozdo stoje mu noge.  

Jedva bi drugi neko sa stola mahnuo pehar  

pun on kad beše, al' Nestor ga stari dizaše lako.

Pehar iz Mikene
---------------

Heinrich Schliemann je 1876. u Mikeni iskopao tzv. krug grobova A, gde je u nekoliko šaht-grobova pronašao mnoštvo skupocenih predmeta izrađenih od zlata i drugih metala i minerala (alabaster, gorski kristal i drugi). U grobu IV pronađeni su najvredniji nalazi, a među njima i jedna zlatna posuda, koju je Schliemann nazvao "Nestorovim peharom", po peharu opisanom u *Ilijadi*. Schliemann je verovao da ovi šaht-grobovi (nazvani tako jer su i po nekoliko metara duboki) potiču iz razdoblja trojanskog rata, pa je smatrao da je u grobu V bio pokopan Agamemnon. Međutim, već tada mnogi arheolozi nisu prihvatili Schliemannovo povezivanje mikenskih šaht-grobova s homerskim herojima. Ti grobovi danas se obično datiraju u period između 1600. i 1500. pne. dakle oko tri veka pre trojanskog rata (ako se taj rat uopšte prihvati kao istorijski događaj). Tako bi i "Nestorov pehar" iz Mikene bio u položen u jedan od tih grobova par stotina godina pre no što ga je Nestor navodno upotrebio pod Trojom.

Pehar pronađen u Mikeni, osim što je mnogo manji, razlikuje se od onog opisanog kod Homera po još nekoliko aspekata. Pehar iz Mikene ima dve drške (οὔατα = "uha" kod Homera), dok obaj u *Ilijadi* ima četiri. Takođe, Homerov na svakoj drški ima po dve figure goluba, dok mikenski ima samo jednu ptičju figuru po drški, i to ne figuru goluba, nego sokola.

Ovaj se pehar danas čuva u Nacionalnom arheološkom muzeju u Atini.

Posuda iz Pitekusa
------------------

"'Nestorov pehar" iz Pitekusa na Ishiji
Tzv. "Nestorov pehar" iz Pitekusa zapravo je jedna glinena posuda za piće (kotyle), koju je tokom arheoloških iskopavanja 1954. pronašao Giorgio Buchner u jednom grobu na drevnom grčkom lokalitetu Pitekusa na ostrvu Ishiji u Napuljskom zalivu. Posuda pripada geometrijskom periodu (oko 750–700. pne.), a najverovatnije je napravljena na Rodosu i doneta na Ishiju trgovačkim brodom koji je možda sagrađen na ostrvu Eubeji. Pitekuse su kao grčku koloniju i osnovala dva polisa s Eubeje ― Halkida i Eretrija.

Na tom peharu urezan je kasnije jedan natpis od tri stiha, a posle je ta posuda poslužila kao pogrebni dar za jednog dečaka. Natpis je danas znamenit zbog toga što predstavlja jedan od najranijih primera pisane poezije na grčkom jeziku i jedan od najstarijih poznatih zapisa na grčkom alfabetu uopšte, uz tzv. dipilonski natpis iz Atine. Naime, oba ta zapisa datiraju se okvirno u period između 740. i 720. pne. i povezuju se s pismom koje je u najstarije doba bilo u upotrebi na Eubeji.

Natpis na posudi iz Pitekusa
Zapis je oštećen, pošto su neki delovi s površine posude izgubljeni. Napisan je ranim eubejskim oblikom zapadnogrčkog alfabeta, i to s desna na levo. Tekst natpisa glasi:

> 
> ΝΕΣΤΟΡΟΣ:...:ΕΥΠΟΤΟΝ:ΠΟΤΕΡΙΟΝ  
> ΗΟΣΔΑΤΟΔΕΠΙΕΣΙ:ΠΟΤΕΡΙ..:AΥΤΙΚΑΚΕΝΟΝ  
> ΗΙΜΕΡΟΣΗΑΙΡΕΣΕΙ:ΚΑΛΛΙΣΤΕΦΑΝΟ:ΑΦΡΟΔΙΤΕΣ
> 

To se obično ovako transkribuje na klasični grčki (s nedostajućim delovima datim u uglastim zagradama):

> 
>   
>   
> 
> Nestorov pehar sam ja, dobar da se iz njeg' pije:  
>  ko smesta iz ovog pehara sve do dna ispije, njega  
>  žud će uhvatiti za Afroditom krasno ovenčanom.
> 

Prvi stih je izvorno u trohejskom metru, a drugi i treći su heksametri, premda skandiranje drugog ista nije sasvim pravilno. Ispitivači se danas slažu da tekst predstavlja duhovitu aluziju na Nestorov pehar, kako je opisan u 11. pevanju *Ilijade*, s obzirom na komični kontrast između velelepnosti Homerovog pehara i jednostavnosti glinene posude za piće. Postoji nekoliko tumačenja, od kojih neka posežu za emendacijom teksta, da bi se objasnio humoristički učinak navodne nedoslednosti između prvog stiha i ostala dva. Prema jednoj emendaciji, prvi bi stih trebalo da glasi: "" (= "Nestorov kup je možda dobar, ali..."), a prema drugoj: "" (= "Nestorov pehare, gubi se! Ovaj je bolji..."). Prema trećoj hipotezi, ovaj je natpis nastao na nekoj "igri ispijanja pića": jedan učesnik napisao je prvi stih, a zatim je drugi učesnik trebalo da nastavi pesmu dodavanjem svog stiha itd. Ovoj teoriji ide u prilog formulacija poslednjeg stiha, koji zapravo kaže, premda vrlo elegantno, da će se onaj koji je popio seksualno uzbuditi.

Natpis se često smatrao aluzijom na *Ilijadu*. Barry B. Powell[*mrtav link*] naziva ga "prvom književnom aluzijom u Evropi". Međutim, drugi ispitivači to negiraju i tvrde da su opisi Nestorovog pehara postojali u mitološkim pričama i usmenom predanju nezavisno od Homerovih pesama.

Ovaj "Nestorov pehar" čuva se danas u muzeju "Villa Arbusto" u selu Lacco Ameno na Ishiji.

Literatura
----------

* Faraone, C. (1996). 'Taking the "Nestor's Cup Inscription" seriously: erotic magic and conditional curses in the earliest inscribed hexameters,' Classical Antiquity 15: 77-112.
* Meiggs, R. & Lewis, D. (1988). A Selection of Greek Historical Inscriptions to the end of the Fifth Century BC. Oxford.
* Osborne, R. (1996). Greece in the Making 1200-479 BC. London.
* Osborne, R. (2004). Greek History. London.

Eksterni linkovi
----------------

* Epigraphy database Transkripcija natpisa iz Pitekusa[*mrtav link*]
* Ministero per i Beni e le Attività Culturali: Opis i slika posude iz Pitekusa Arhivirano 2006-06-03 na Wayback Machine-u
* Transkripcija i slika natpisa iz Pitekusa
* Arheološki muzej Pitekusa Arhivirano 2014-04-11 na Wayback Machine-u smešten u Villa Arbusto, Lacco Ameno, Ishija
* "The Age of Iron". Richard Miles. *Ancient Worlds*. BBC 2. 47:25 minutes in.  Pristupljeno 20 Nov 201.