**Stjepan Gunjača** (Sinj, 28. rujna 1909. - Split, 6. prosinca 1981.), hrvatski povjesničar, muzeolog, arheolog i povijesni topograf. Jedan je od najznačajnijih hrvatskih arheologa.

Životopis
---------

Stjepan Gunjača rodio se u Sinju 1909. godine. Školovao se u rodnom gradu i u Zagrebu. Godine 1933. kao apsolvent Filozofskog fakulteta, postaje kustos Muzeja Savske i Primorske banovine (prijašnji naziv bio je Muzej hrvatskih starina) u Kninu. Poduzimao je mnoga sistematska, topografska i revizijska istraživanja na lokalitetima između Cetine i Zrmanje, otkrivši znatan broj nekropola i predromaničkih crkvica, čime je dao veliki doprinos poznavanju hrvatske ranosrednjovjekovne arhitekture. 1934. godine preselio je fundus muzeja iz franjevačkog samostana u kninsku tvrđavu gdje je postavio izložbu građe. U Zagrebu je doktorirao 1936. godine.

### Drugi svjetski rat

Drugi svjetski rat zatječe ga u Kninu gdje spašava od četničko-talijanskog uništenja neprocjenjivi hrvatski narodni spomenički inventar, čije prenošenje iz Knina u Sinj, unatoč ustaškoj zabrani, započinje 15. ožujka 1942. Od 1943. bio je u partizanima gdje se posvećuje zaštiti spomeničke građe i formiranju centara za spašavanje, sabiranje i pohranu kulturne baštine srednje i sjeverne Dalmacije. Potkraj rata nalazi se u Zadru gdje je 1944. godine postavljen je za direktora Arheološkog muzeja u Zadru.

### Poslije drugoga svjetskog rata

Godine 1947. potiče osnivanje Muzeja Cetinske krajine u Sinju te pokreće arheološka istraživanja uoči gradnje hidroelektrane na Cetini. Sjedište Muzeja hrvatskih starina prenosi u Split 1946. godine. Pokrenuo je, 1949. godine, poslijeratnu seriju časopisa *Starohrvatska prosvjeta* te ga je i uređivao. Godine 1954. započinje rad na ustroju i gradnji Muzeja hrvatskih arheoloških spomenika koji je tek 1976. godine sagrađen u Splitu.

Od 1951. godine bio je dopisni a od 1962. godine redoviti član JAZU (danas HAZU).

Umro je u Splitu, 6. prosinca 1981. godine.

Djela
-----

* *Topografska pitanja na teritoriju stare cetinske županije s ekskursima o ubikaciji Setovije i Tiluriuma: radnja odobrena kao disertacija za doktorski ispit na sjednici Savjeta Fil. fak.*, Split, 1937.
* *Novi naučni rezultati u hrvatskoj arheologiji*, Zagreb, 1958.
* *Ispravci i dopune starijoj hrvatskoj historiji*, I–IV, Zagreb, 1973.–1978.
* *Izbor iz djela. Stjepan Gunjača*, (od. i ur. Nikola Jakšić), Split, 1991.
* *Kolokvij o Bribiru: pregled rezultata arheoloških istraživanja od 1959. do 1965. godine*, Zagreb, 1986. (urednik)

Nagrade
-------

* 1971.: Nagrada za životno djelo.

Spomen
------

* Godine 2010. postavljena mu je bista u dvorištu Sveučilišta u Zadru.

Izvori
------

1. ↑  Proleksis enciklopedija: Gunjača, Stjepan[*mrtav link*], preuzeto 13. kolovoza 2012.
2. 1 2 3 4 5 6  *Tko je tko u NDH Hrvatska 1941.–1945.*, Minerva, Zagreb, 1997. ISBN 953-6377-03-9, str. 144.
3. ↑  Ivan Mužić, *Hrvatska politika i jugoslavenska ideja*, vl. naklada, Split, 1969. str. 252.
4. ↑  Hrvatski biografski leksikon: Gunjača, Stjepan, preuzeto 13. kolovoza 2012.
5. ↑  Ante Rogić: Spašavao blago skriveno pod zadarskim ruševinama, Zadarski list, 25. ožujka 2010. preuzeto 13. kolovoza 2012.

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 93387390
* LCCN: n86027895
* ISNI: 0000 0000 6632 0323
* GND: 123899273
* SUDOC: 180406191
* NKC: jo2016905652

 |