|  |
| --- |
|  *Ovo je glavno značenje pojma **Schönbrunn**. Za druga značenja, v. Schönbrunn (razvrstavanje).* |

**Dvorac Schönbrunn** (njemački *Schloss Schönbrunn*), jedan od najvažnijih kulturnih spomenika u Austriji, a od sloma monarhije na početku 20. vijeka i jedna od glavnih turističkih atrakcija Beča. Palača i vrtovi odražavaju ukus, zanimanje i težnje habsburgovaca kojima je Schönbrunn bio rezidencija od 18. vijeka do 1918 godine.

Historija
---------

Maksimilijan II car Svetog Rimskog Carstva, je 1569. godine u poplavnoj dolini rijeke Wien dao izgraditi kraljevski lovački ljetnikovac *Katterburg* čije je ograđeno lovno područje bilo ispunjeno fazanima, patkama, jelenima i veprovima, ali i egzotičnim pticama poput purana i paunova. Tokom sljedećeg vijeka, za ovo područje ustalio se naziv *Schonbrunn*, po arteškom bunaru iz kojeg se crpila voda za dvor. 

Canaletto, *Schönbrunn 1761.*Plan palače i vrtova Schönbrunna  
za legendu pogledaj opis datoteke.
Ovo lovište osobito je obožavala druga žena Ferdinanda II, Eleonora Gonzaga koja je mnogo vremena provodila loveći tu. Ona je pored lovačkog ljetnikovca dala dograditi oranžeriju i palaču koja se gradila od 1638. do 1643. godine.

Josip I, car Svetog Rimskog Carstva, je koncem 17. vijeka odlučio obnoviti dvorac i napraviti od njega rezidenciju austrijskih careva. Arhitekti Johann Bernhard Fischer von Erlach i Nicolaus Pacassi zaslužni su za projekt dvorca i njegovo uređenje u stilu dekorativnog baroka. Francuski vrtni arhitekt Jean Trehet je 1695. godine oko palače zasadio francuski park s labirintom. Zajedno sa svojim vrtovima i prvim zoo vrtom na svijetu iz 1752, palača je savršen primjer Gesamtkunstwerka (sjedinjenja svih umjetnosti).

U vrijeme vladavine carice Marije Terezije, u Schönbrunnu je na 60 metara visokom brdu izgrađen 1775. - Glorijet, slavoluk izgrađen od kamena sa srušenog dvorca *Neugebäude*. Carica je posvetila taj slavoluk habsburškoj moći i "Pravednom ratu" (katolička doktrina o ratu za pravdu ili istinu). Po caričinoj želji je Johann Ferdinand Hetzendorf von Hohenberg je izgradio seriju slikovitih ruina nazvanih "Rimske ruševine" ili "Ruševine Kartage" 1778. godine, ali i fontanu s obeliskom kao simbolom stabilnosti i trajnosti.

Nakon propasti Austro-Ugarskog carstva 1918. godine, novoosnovana austrijska vlada je sačuvala Schönbrunn kao muzej. Nakon Drugog svjetskog rata služio je kao sjedište Savezničke komisije za Austriju i smještaj malog britanskog garnizona. Kasnije se koristila za susret američkog i sovjetskog predsjednika, Kennedyja i Hruščova 1961. godine.

Palača Schönbrunn je zajedno sa parkom 1996. godine uvrštena na UNESCOvu Listu mjesta svjetske baštine u Evropi. Schönbrunn je 2009. posjetilo više od 2 467 000 posjetioca, a zajedno sa zoološkim vrtom i paviljonom palmi bilo ih je više od 5 mlijuna, što ga čini najvećom austrijskom atrakcijom.

Galerija sika
-------------

* OranžerijaOranžerija
* Paviljon palmiPaviljon palmi
* Glorijet iznad parkaGlorijet iznad parka
* Rimske ruševineRimske ruševine

Panorama ulaznog dvorišta dvorca SchönbrunnPanorama ulaznog dvorišta dvorca Schönbrunn

Izvori
------

1. ↑  „Oranžerija u Schonbrunnu". Arhivirano iz originala na datum 2010-03-25. Pristupljeno 2011-03-17.
2. ↑  *Schönbrunn ist Wiens beliebteste Sehenswürdigkeit, *,* Die Presse*, 4. august 2010. (Pristupljeno 17. 03 2011.)*()*

Vanjske veze
------------

***Schönbrunn*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice ()
* Interaktivna panorama Dvorca od 360° stupnjeva

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Austriji |
| --- |
|  | 
Historijski centar Beča • Historijski centar Graza i Dvorac Eggenberg • Hallstatt-Dachstein u području Salzkammerguta • Nacionalni park Nežidersko jezero (zajedno s Mađarskom) • Prahistorijska naselja sojenica oko Alpa (zajedno s 5 drugih alpskih zemalja) • Historijski centar Salzburga • Palača Schönbrunn • Željeznica Semmering • Dolina Wachau
 | Austrijska zastava |
| **Nematerijalna svjetska baština u Austriji**

Sokolarstvo1) • Schemenlaufen, festival u Imstu |
| 
1) Nematerijalna svjetska baština više zemalja  
 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 236561463
* LCCN: sh86004962
* GND: 4117646-7
* NKC: pna2006331925
* BNE: XX1115649

 |