**Crkva Svetog Mihovila u Hildesheimu** (njemački, *Michaeliskirche*) u Saskoj oblasti (Njemačka), je predromanička i rano-romanička crkva s dvio-apsidalnim ulazima, karakterističnim za otonsku umjetnost stare Saske. Zbog svoje jedinstvene arhitekture i unutrašnjosti s drvenim stropom i oslikanim štuko dekoracijama, ali i zbog Bernwardovih brončanih portalnih vrata i brončanog stupa, skupa s blagom Svetog Rimskog Carstva u katedrali Svete Djevice Marije u Hildesheimu, dospjela je na UNESCOv popis mjesta svjetske baštine u Europi od 1985. godine. 

Crkva Svetog Mihovila u Hildesheimu 1662. god.

Povijest
--------

Crkva je iznimno simetrična, i kad se gleda sjever-jug i istok-zapad. To se vidi i kad se slika okrene u zrcalu, kao na ovoj fotografiji.
Župna crkva sv. Mihovila je građena na brdu sv. Mihovila (*Michaelishügel* ) od 1001. do 1031. godine, pod upravom biskupa Bernwarda Hildesheimskog (993.-1022.) kao kapela njegova benediktinskog samostana. Bernward je crkvu nazvao prema arhanđelu Mihovilu, kršćanskom anđelu zaštitniku koji nosi pokojnike u Nebo. Vjerojatno zato jer je sam planirao da se sahrani u crkvi. No, Bernward je umro 1022. godine, jedanaest godina prije njenog završetka i posvećenja 1033. god. Bernwardov nasljednik, Godehard, prebacio je njegovo tijelo u kriptu nakon njenog završetka.

Protestantska reformacija je usvojena u Hildesheimu 1542. god. i crkva sv. Mihovila je postla protestantskom, no benediktinski samostan, je ostao katoličkim sve do sekularizacije 1803. godine. No, monasima je i dan danas dozvoljeno da se koriste crkvom i njenom kriptom, koja je ostala katoličkom.

Crkva je stradala u zračnom napadu u II. Svjetskom ratu, ali je restaurirana od 1950. do 1957. god. Godine 1985. crkva je dospjela na UNESCOv popis mjesta svjetske baštine u Europi, zajedno s Hildesheimskom katedralom i njenom kolekcijom srednjovjekovnog blaga i 1000 godina starim ružičnjakom.

Arhitektura
-----------

Unutrašnjost crkve sv. Mihovila.
Crkva sv. Mihovila je jedna od najvažnijih crkava Otonske rano-romaničke umjetnosti. Ona je trobrodna, dvo-oltarna bazilika s dva transepta i kvadratičnim tornjevima na oba sjecišta brodova. Zapadna apsida je naglašena deambulatorijem i kriptom. Tlocrt građevine prati geometrijski plan u kojemu kvadrat sjecišta transepta s glavnim brodom predstavlja mjernu jedinicu za cijelu crkvu. Ovo mjesto je naglašeno i dvostrukom veličinom stupova. Također postoje dva ulaza na svakoj apsidi i 4 ulaza na sjevernoj i južnoj strani crkve.

Pored oltara i klaustra, oslikani drveni strop (iz oko 1230.) je najznamenitiji u unutrašnjosti crkve. Na stropu je prikazano obiteljsko stablo Isusa Krista. Biskup Bernward je želio napraviti stupove glanog broda u *Niedersächsischer Stützenwechsel* stilu, dakle, kvadratični stupovi koji se završavaju kružnima. Iznad njih zidovi su otvoreni polukružnim prozorima koji privlače svjetlo. Nadalje, prozori na zidovima bočnih brodova, iza arkadne kolonade, su u gotičkom stilu, a njihovi svodovi su križni.

Glavni ulaz u crkvu je s južne strane, a iza crkve se nalazi samostanski vrt iz kojega se može ući u klaustar. Klaustar vodi do crkvenih privremenih upravnih zgrada.

### Podaci:

|  |  |
| --- | --- |
| * Ukupna dužina: 74,75m
* Širina unutrašnjosti: 22,75 m
* Dužina glavnog broda: 27,34 m
* Širina glavnog broda: 8,60 m
* Visina glavnog broda: 16.70 m
 | * Debljina zidova: 1,63 m
* Dužina transepta: 40,01 m
* Širina transepta: 11,38 m
* Dužina kripte: 18,36 m
 |

* Crkva sv. Mihovila s jugaCrkva sv. Mihovila s juga
* Pogled u transeptPogled u transept
* Krstionica sv. MihovilaKrstionica sv. Mihovila
* Kristov stupKristov stup
* Johannesaltar*Johannesaltar*

Povezano
--------

* Hildesheimska katedrala
* Romanička arhitektura

Vanjske veze
------------

***Crkva sv. Mihovila u Hildesheimu*** na Wikimedijinoj ostavi

* Predstavljanje crkve Michaeliskirche (Hornemann Institut) Arhivirano 2005-10-18 na Wayback Machine-u
* Fototgrafije Raymonda Faurea Arhivirano 2009-02-15 na Wayback Machine-u
* Službene stranice opatije sv. Mihovila (njem.)

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Njemačkoj |
| --- |
|  | 
Aachenska katedrala • Dvorci Augustusburg i Falkenlust u Brühlu • Bamberg • Bauhaus i Škola umjetničkih zanata u Weimaru • Spomenici u Berlinu (Muzejski otok, Dvorci i parkovi u Berlinu i Stambena naselja berlinske moderne) • Bremenska gradska vijećnica i Bremenski Roland • Dessau-Wörlitzersko vrtno carstvo • ~~Kultivirana pokrajina drezdenskog dijela doline Elbe~~ 1) • Tvornica Fagus u Alfeldu • Fürst-Pückler park u Bad Muskau 2)• Katedrala u Hildesheimu i Crkva sv. Mihovila u Hildesheimu • Kölnska katedrala • Limes Germanicus (Gornjogermanska i raetinska granica Rimskog Carstva) 3)• Opatija Lorsch • Hanzeatski grad Lübeck  s gradskim vratima Holstentor • Markgrofovska opera u Bayreuthu • Mjesta Martina Luthera u Eislebenu i Wittenbergu • Opatija Maulbronn • Drevni kop Messel • Dvorci i vrtovi Potsdama i Berlina (Dvorac Sanssouci, Babelsberg, Cecilienhof) • Prahistorijska naselja sojenica oko Alpa4) •  Zavjetna crkva, dvorac i stari dio grada Quedlinburga • Gornja dolina srednje Rajne između Koblenza i Bingena  • Rudnik Rammelsberg i stari dio grada Goslara • Stari dio grada Regensburga • Samostanski otok Reichenau • Historijske gradske jezgre Stralsunda i Wismara • Karpatske i njemačke prašume bukve 5) • Katedrala u Speyeru • Spomenici u Trieru (Porta Nigra, Amfiteatar u Trieru, Kaiserthermen, Konstantinova bazilika u Trieru, Barbarine terme, Rimski most u Trieru, Igelski stup, Trierska katedrala i Gospina crkva u Trieru) •  Željezara u Völklingenu • Waddensko more 6) • Dvorac Wartburg • Klasicistički Weimar • Hodočasnička crkva u Wiesu • Park Wilhelmshöhe • Würzburška rezidencija s vrtom i rezidencijalnim trgom • Stari rudnici Industrijski kompleks Zollverein u Essenu
 | Njemačka zastava |
| 
1) Izbrisano s popisa 2009.  
2) Zajednička svjetska baština Poljske i Njemačke  
3) Zajednička svjetska baština Ujedinjenog Kraljevstva i Njemačke  
4) Zajedno s pet ostalih alpskih zemalja  
5) Zajednička svjetska baština Ukrajine, Slovačke i Njemačke  
6) Zajednička svjetska baština Holandije i Njemačke
 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 140827089
* LCCN: n88135576
* GND: 4215419-4
* NKC: kn20100607003

 |