recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Palisada u keltskom selu
**Palisada** je čelična ili drvena ograda ili zid različite visine, koja se koristi kao obrambena struktura.

Tipična konstrukcija
--------------------

Tipična konstrukcija sastoji se od drvenih debla male ili srednje veličine postavljenih okomito jedan do drugog tako da nema prostora među njima. Debla bi se tada naoštrila ili istaknula na vrhu, a na suprotnoj strani bila bi zabodena u zemlju. Ponekad bi bili pojačani dodatnim konstrukcijama. Visina palisade može varirati manje od metra pa sve do gotovo tri metra. Kao obrambena struktura, palisade su se često zajedno sa zemljanim radovima.

Palisade su bile savršen izbor za malene utvrde ili ostale na brzinu izgrađene fortifikacije. Budući da su bile od drva, mogle su se brzo i jednostavno izgraditi od već dostupnog materijala. Pokazale su se učinkovitom zaštitom u kratkotrajnim sukobima, te su bile učinkoviti štit protiv malih snaga. Ipak zbog svoje drvene konstrukcije bile su ranjive na požar i opsadno oružje.

Često su se palisade podizale oko dvorca kao privremeni zid dok se ne bi izgradio stalni kameni zid. Često su se koristile u Novoj Francuskoj.

Predkolumbovska Sjeverna Amerika
--------------------------------

Mnoga naselja mississippijske kulture na jugoistoku SAD-a također su koristila palisade. Najistaknutiji primjer je nalazište Cahokia u Collinsvilleu, Illinois. Drvena ograda s nizovima osmatračnica ili bastiona u pravilnim intervalima tvorile su 3 kilometra dugu ogradu oko Monk's Mounda i Grand Plaze. Arheolozi su pronašli dokaz ograde tijekom iskapanja tog područja, te pokazatelje da je ograda bila izgrađivana nekoliko puta, svaki put na neznatno drukčijem mjestu. Čini se da je ograda razdvajala cahokijsko glavno ceremonijalno mjesto od ostalih dijelova grada.

Među ostale primjere spadaju nalazišta Angel Mounds u južnoj Indiani, Kincaid u Illinoisu, Parkin i Nodena u jugoistočnom Arkansasu i Etowah u srednjozapadnoj Georgiji, SAD.

***Palisada*** na Wikimedijinoj ostavi
**Robert fitz Martin** (cca. 1085? - cca. 1159) bio je normanski vitez, poznat kao prvi lord Cemaisa u današnjem Walesu. Rodio se kao sin Geve de Burci, nasljednice normanskog barona Serla de Burcija i muškarca o kome se zna samo da se zvao Martin. Majka mu se udala još dva puta - za Williama de Falaisea i Williama fitz Humphreya. Sestra Emma mu se udala za Williama de Courcyja, uticajnog plemića na dvoru kralja Henryja I. Robert je naslijedio je zemlje od svojih poočima i djeda. Pod kraljem Henryjem I je sudjelovao u invaziji Walesa; od osvojenih zemalja je dobio Cemais. Godine 1136. je sudjelovao u bitci kod Crug Mawra u kojoj su pobunjeni Velšani teško porazili normanske vitezove; Robert je bitku preživio i poslije je uspješno pružao otpor pobunjenicima iz svog zamka, koji je tada postao normanski zamak u Walesu. Za vrijeme građanskog rata poznatog kao "Anarhija" podržavao je kraljicu Matildu i njenog sina Henryja II. Sa drugom suprugom Alix je imao troje djece i začeo vladarsku lozu koja je izumrla 1326. godine, iako njeni pobočni ogranci postoje dan-danas.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Martin**  |  **Lord Cemaisa** prije 1115–cca. 1159 | Slijedi: **William fitz Martin**  |

Izvori
------

* *The Baronial Martins*, Lionel Nex, Orphington, 1987.
* *The Lords of Cemais*, Dilwynn Miles, Haverfordwest, 1996.
* *The Tribes of Galway*, Adrian J. Martyn, Galway, 2001.
* *De Courcy:Anglo-Normans in Ireland, England and France in the eleventh and twelfth centuries*, Steve Flanders, Four Courts Press, 2009.
**Projekt za novi američki vijek** (engl. ) je američki trust mozgova sa sjedištem u Washingtonu koji je djelovao od 1997. i 2006. i koji se tradicionalno smatra prvom i najuticajnijom organizacijom tzv. neokonskog pokreta. 

Osnovali su je historičar Robert Kagan i politički komentator William Kristol te oko sebe okupili 25 istaknutih javnih ličnosti, uglavnom bivših visokih funkcionara administracija predsjednika Reagana i Georgea Busha. Svrha organizacija je bila promovirati stavove izložene godinu dana ranije u Kaganovom i Kristolovom članku objavljenom u časopisu *Foreign Policy* kojim su se zalagali za agresivniju vanjsku politiku, odnosno daleko veći angažman u posthladnoratovskom svijetu, uključujući jačanje i korištenje američkih oružanih snaga u svrhu promoviranja američkih interesa i širenja liberalne demokracije. Javnosti je PANC postao poznat 1998. godine kada je upućen poziv tadašnjem predsjedniku Clintonu da se američkom oružanom silom sruši režim tadašnjeg iračkog predsjednika Sadama Huseina. Taj je stav, pak, postao službena američka politika nakon dolaska na vlast Georgea W. Busha u čijoj su administraciji istaknutu ulogu imali članovi PANC, prije svih ministar obrane Donald Rumsfeld. Tradicionalno se smatra da je PANC značajno uticao na tzv. Bushovu doktrinu preventivnog rata kojom se pravdala invazija Iraka 2003. godine. Neuspjeh američkih snaga da pacificiraju Irak i sve izrazitija nepopularnost rata u svjetskoj i sve većem dijelu američke javnosti je doveo do postepenog gašenja PANC 2006. godine. Njenom nasljednicom se, pak, smatra Incijativa za vanjsku politiku, novi trust mozgova koga su 2009. osnovali Kagan i Kristol u nastojanju da utiču na vanjsku politiku predsjednika Obame.

Vidi još
--------

* Pax americana

Vanjske veze
------------

* Project for the New American Century, archived copy from October 22, 2013
* Project for the New American Century, archived copy from June 9, 2013 (with working links)
* Project For The Old American Century — critical website
* Toward a Neo-Reaganite Foreign Policy Arhivirano 2016-05-06 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 125853377
* LCCN: no2006011331
* ISNI: 0000 0004 0510 0916

 |
Plemena u današnjem Walesu u doba rimske invazije. Na karti je, u svrhu referenci, ucrtana današnja anglo-velška granica.
**Ordoviki** (latinski: ) je bilo britsko pleme koje je u 1. vijeku živjelo na području današnjeg Walesa. Njihovo područje se nalazilo između Silura na jugu i Deceangla na sjeveroistoku. Tacit ih je opisao kao uzgajivače ovaca koji su živjeli u brdskim utvrđenjima. 

Nekoliko godina nakon rimske invazije je Karatak, bivši poglavica Katuvelauna, stao na čelo Silura kako bi vodio borbu protiv rimskih osvajača. Tom ustanku su se priključili i Ordoviki, ali ih je nakon nekoliko godina mukotrpnih borbi godine 51. uspio poraziti rimski guverner Publije Ostorije Skapula. Ordoviki su tada na neko vrijeme prihvatili rimsku vlast, ali su se 70-ih ponovno pobunili i uspjeli uništiti jedan rimski konjički eskadron.

Zbog toga je godine 77/78. protiv njih pohod pokrenuo Gnej Julije Agrikola, i prema Tacitovim navodima, uspio istrijebiti cijelo pleme.

U 19. vijeku je geolog Charles Lapworth po njima nazvao geološku eru poznatu kao ordovicij.

Eksterni linkovi
----------------

* Ordovices Arhivirano 2015-09-18 na Wayback Machine-u at Roman-Britain.org Arhivirano 2015-09-18 na Wayback Machine-u
* Ordovices Arhivirano 2005-11-08 na Wayback Machine-u at Romans in Britain

| * p
* r
* u
Plemena Željeznog doba u Britaniji |
| --- |
| Atrebates • Belgae • Brigantes • Caereni • Caledonii • Cantiaci • Carnonacae • Carvetii • Catuvellauni • Coritani • Corionotatae • Cornovii (Centralna) • Cornovii (Sjeverni) • Creones • Damnonii • Decantae • Deceangi • Demetae • Dobunni • Dumnonii • Durotriges • Epidii • Gabrantovices • Iceni • Lopocares • Lugi • Novantae • Ordovices • Parisii • Regnenses • Selgovae • Setantii • Silures • Smertae • Taexali • Textoverdi • Trinovantes • Vacomagi • Venicones • Votadini |
| *Dio:* Keltskih plemena u Evropi |
**Robert de Beaumont**, također poznat i kao **Robert I od Meulana** (1040/1050 - 5. jun 1118) bio je moćni anglo-normanski feudalac, poznat kao 1. earl Leicestera, ali i kao jedan od najmudrijih ličnosti svog doba i blizak savjetnik tri engleska kralja iz Normanske dinastije.

Rodio se kao sin normandijskog plemića Roberta de Beaumonta, bliskog savjetnika Williama Osvajača, i Adeline de Meulan od koje je naslijedio grofovsku titulu. Zajedno sa Williamom je sudjelovao u invaziji 1066. godine i ratne zasluge su mu donijele niz posjeda i titula u novoosvojenoj Engleskoj. Majčine posjede u Meulanu je nakon njene smrti 1081. osigurao tako što se išao lično pokloniti francuskom kralju Filipu I priznavši kao svog sizerena.

Godine 1096. se oženio za 15-godišnju Elizabeth (Isabel) od Vermandoisa; unuku francuskog kralja Henrija I; do njega je došlo usprkos protivljenja tamošnjeg svećenstva koje je smatralo nepriličnim višedecenijsku razliku u dobi supružnika. Robert je na kraju dobio posebnu dozvolu od pape Urbana II. Elizabeth/Isabel mu je rodila devetero djece, među kojima i sina Roberta koji je naslijedio Leicester, njegovog blizanca Walerana, koji je postao prvi earl Worcester te mlađeg sina Hugha, koji je postao prvi earl Bedforda.

U augustu 1100. je Robert zajedno s kraljem Williamom Rufusom sudjelovao u lovu u New Forestu i bio jednim od svjedoka njegove pogibije. Nakon toga se odmah stavio na raspolaganje Williamom bratu Henryju i pomogao mu doći na prijestolje. 

Robert u kasnijim godinama nije mogao zadržati naklonost supruge, koja se zaljubila u mnogo mlađeg William de Warennea, earla od Surreya. Kroničar Hugh od Huntingdona navodi kako je Robert "umro od tuge", omogućivši Isabel da se uda za Warennea i rodi mu petoro djece.

Literatura
----------

* Edward T. Beaumont, J.P. *The Beaumonts in History. A.D. 850-1850*. Oxford.

Vanjske veze
------------

* The Conqueror and His Companions: Robert de Beaumont Arhivirano 2011-07-24 na Wayback Machine-u

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Nova titula**  |  **earl Leicestera** 1107–1118 | Slijedi: **Robert de Beaumont, 2nd Earl of Leicester**  |
| Prethodi: **Hugh of Meulan, grof Meulana**  |  **grof Meulana** 1081–1118 | Slijedi: **Waleran IV de Beaumont, grof Meulana**  |
**Sonja Roman** (Hodoš 11. mart 1979 ) je slovenačka atletičarka, specijalista za trčanje na 1.500 metara.

Najveći uspeh je postigla na Evropskom prvenstvu u dvorani 2009. u Torinu osvojivši bronzanu medalju. Učestvovala je na Olimpijskim igrama 2008. i 2012. Svetskim prvenstvima: na otvorenom 2007. u Osaki, 2009. u Berlinu i 2013. u Moskvi, a u dvorani 2003. u Birmingemu, 2004. u Budimpešti, 2006. u Moskvi i 2008. u Valensiji, Evropskim prvenstvima na otvorenom 2002. u Minhenu i 2006. u Geteborgu, i u dvorani 2005. u Madridu, 2007. u Birmingemu i 2009. u Torinu.

U svom prvom velikom međunarodnom takmičenju učestvovala je kao juniorka na Svetskom juniorskom prvenstvu na otvorenom 1998. u Ansiju kada se takmičila u trci na 800 metara.

Povremeno trči i na distancama od 1.000 i 3.000 metara.

Romanova je visoka 1,68 metara, a teška 54 kg.

### Na otvorenom

| Disciplina | Rezultat | Datum | Mesto |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 2:02,47 | 7. jul 2003. | Zagreb, Hrvatska |
| 1.000 m | 2:39,76 | 9. septembar 2007. | Kenigs Vusterhauzen, Nemačka |
| 1.500 m | 4:06,93 | 1. jun 2009. | Hengelo, Holandija |
| 3000 m | 9:03,99 | 20. jun 2009. | Bergen, Norveška |

### U dvorani

| Disciplina | Rezultat | Datum | Mesto |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 2:03,03 | 16. februar 2008. | Beč, Austrija |
| 1.500 m | 4:06,75 | 20. februar 2007. | Stokholm, Švedska |
| 3.000 m | 8:54,24 | 8. februar 2008. | Diseldorf, Nemačka |

Spoljašnje veze
---------------

* IAAF, Profil Sonje Roman

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* CONOR.SI: 158987875

 |
**Ordanja** je selo u Hrvatskoj, regiji Slavoniji u Osječko-baranjskoj županiji i pripada općini Koški.

Zemljopisni položaj
-------------------

**Ordanja** se nalazi na 97 metara nadmorske visine.
Naselje se sastoji od dvije ulice međusobno odvojene. Veća ulica 30. svibnja nalazi se na cesti Koška - Andrijevac a druga nešto manja Dalmatinska ulica nalazi se na cesti Koška- Lug Subotički. Dio naselja u Dalmatinskoj ulici zbog stanovništva koje je doselilo iz unutrašnjosti Dalmacije prozvan je Dalmatinska Ordanja. Pripadajući poštanski broj je 31224 Koška ,telefonski pozivni broj 031 i registarska pločica vozila NA (Našice).

Stanovništvo
------------

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2001.***  

  

Prema prvim rezultatima Popisa stanovništva iz 2011 godine u Ordanji je živjelo 164 stanovnika u 51 kućanstvu.

Šport
-----

Sredinom 80-tih godina prošlog stoljeća u Ordanji je djelovao Nogometni klub Croatia. Nogometno igralište je bilo na kraju Dalmatinske ulice a klub se natjecao u sklopu općinske nogometne lige Nogometnog saveza Našice. Klub je ugašen prije Domovinskog rata.

Izvor
-----

1. ↑  DZS popis stanovništva 2001. godine
2. ↑
3. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr
4. ↑

Vanjske poveznice
-----------------

* 

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Ordanja** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*
.

| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Općine Koška |
| --- |
| Andrijevac • Branimirovac • Breznica Našička • Koška • Ledenik • Lug Subotički • Niza • Normanci • Ordanja • Topoline |
**Perspektiva prostornog razvoja Evropske unije** (na engleskom: *ESDP - European Spatial Development Perspective*, na francuskom: *SDEC – Schéma de développement de l’espace communautaire*, na nemačkom: *EUREK - Europäisches Raumentwicklungskonzept*) je dokument Evropske komisije odobren na neformalnom sastanku ministara zaduženih za prostorno planiranje u Potsdamu u maju 1999. godine. Ovaj dokument je plod desetogodišnjeg rada i sastanaka koji su se održavali od 1989. godine u sledećim gradovima: Nant, Torino, Hag, Lisabon, Lijež, Kerkira, Lajpcig, Strazbur, Madrid, Venecija, Narvik i Glazgov.

Dokument se sastoji iz analitičkog dela A pod nazivom „Za uravnotežen i održiv razvoj teritorije Evropske unije: doprinos politike prostornog razvoja, nove dimenizije evropske politike" i sinteznog dela B – „Teritorija Evropske unije: trendovi, perspektive i izazovi". Ključne teme PPREU-a su policentričan razvoj, infrastruktura i prirodna i kulturna baština.

U maju 2007. godine u Lajpcigu usvojen je dokument Teritorijalna agenda  Arhivirano 2010-03-03 na Wayback Machine-u koji ažurira postavke PPREU-a.

Spoljašnje veze
---------------

* dokument PPREU
Logotip MediaWikija
**Otvoreni kod** - generički je naziv za:

* softver čiji je izvorni kod i/ili nacrti (dizajn) dostupan javnosti na uvid, korištenje, izmjene i daljnje raspačavanje (primjeri: Firefox web preglednik, MediaWiki softver, Joomla )
* kad se eng. termin *open source* prevodi kao otvoreni izvor, onda se odnosi na bilo kakvu informaciju, bilo pisanu ili audiovizualnu, koja je slobodno dostupna javnosti

Načini licenciranja i korištenja
--------------------------------

Danas postoji velik broj licenci koje definiraju prava i obveze kako autora, tako i korisnika softvera otvorenog koda (obično autor zadržava pravo da se kod daljnje distribucije njegovog koda mora vidjeti tko je prvi autor, tj. autor prve verzije programa, dok je obično obveza korisnika da sačuva informaciju o autoru programa).

Neke od češće korištenih licenci:

* GPL - GNU General Public License
* GFDL - GNU Free Documentation License
* LGPL - GNU Lesser General Public License
* OPL - Open Content License

Na zajedničkom poslužitelju medijawiki projekta koriste se slijedeće licence (uz gorenavedene GPL i GFDL):

* CCL - Creative Commons License
* FAL - Free Art License

Javno vlasništvo
----------------

Knjiga (slika) ili bilo koja druga informacija/umjetničko djelo čija su autorska prava istekla nalazi se u javnom vlasništvu.

Načini licenciranja i korištenja
--------------------------------

Cilj Otvorenog koda je da što više ljudi sudjeluju u razvoju neke aplikacije kao i naobrazbe. Mnogo više možete naučiti gledajući druge kodove.

Wikipoveznice
-------------

* Slobodan softver
* Popis softvera otvorenog koda
* slobodna programska podrška
* freeware
* shareware
* demo
* abandonware
* vaporware
* shovelware (crapware, garbageware)
* adware
* donationware
* nagware
* glossyware
* beerware
* spyware

Vidi još
--------

* primjeri programa otvorenog koda: Snort
Koordinate: 50°03′17″N 19°56′08″E﻿ / ﻿50.05464°N 19.935435°E﻿ / 50.05464; 19.935435

Sigismundova kapela
**Sigismundova kapela** (Kaplica Zygmuntowska) je dio Wawelske katedrale koja predstavlja jedno od najvećih arhitektonskih znamenitosti grada Krakówa. Sagrađena je kao kapela za članove dinastije Jagelonca, a historičari umjetnosti je često nazivaju "najljepšim primjerkom toskanske renesanse sjeverno od Alpa". Njenu izgradnju je financirao kralj Sigismund I Stari, a između godine 1519-33. izgradio Bartolomeo Berrecci. 

U kapeli se nalazi grobnica kralja Sigismunda, kao i kralja Sigismunda II Augusta i Ane Jagjelonke. Ukrašena je djelima najvećih umjetnika tadašnje Evrope, među koje se ubrajaju sam Berrecci, Georg Pencz, Santi Gucci i Hermann Vischer.

Galerija
--------

* Sigismundova kapela, grob posljednjeg Jagelonca i biser renesanseSigismundova kapela, grob posljednjeg Jagelonca i *biser renesanse*
* Prozorski ukrasiProzorski ukrasi
* Poljski bijeli orao sa monogramom Sigismunda I Strarog SPoljski bijeli orao sa monogramom Sigismunda I Strarog *S*
* Nadgrobni spomenika Sigismunda I Starog i Sigismunda II Augustusa u KapeliNadgrobni spomenika Sigismunda I Starog i Sigismunda II Augustusa u Kapeli

Povezano
--------

* Renesansna arhitektura
* Jagelonci

***Sigismundova kapela*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 153748161
* LCCN: n92043465

 |
Prijam gleda kako Kasandru odvlači Ajant, Pompeji
**Prijam** (grč. **Πρίαμος**, *Príamos*; također i **Podark**) najmlađi je Laomedonov sin, kralj grada Troje u vrijeme Trojanskog rata.

Etimologija
-----------

Prijam se izvorno zvao **Podark** (grč. **Ποδάρκης**, *Podárkos* = lakše noge. Spriječio je Herakla da ga ubije davši mu zlatni veo koji je istkala njegova sestra Heziona. Nakon ovoga Podark je promijenio svoje ime u Prijam. Etimologija te riječi dolazi od grč. *priatos* = otkupljen. Izvorno je ime vjerojatno lidijskog podrijetla, a ne grčkog.

Mitologija
----------

Kasandra proriče pad Troje pred Prijamom, Napulj, 20. - 30.
### Potomci

Prijam je imao više žena, a prva mu je bila Hekaba s kojom je imao pedesetak sinova i nekoliko kćeri. Najstariji sin bio je Ezak kojeg je imao s Arizbom, koji je poginuo prije Trojanskog rata. Najpoznatiji su mu potomci Hektor, Paris i Kasandra.

#### Hektor

Poslanstvo kod Ahileja, 5. stoljeće pne.
Njegov sin Hektor poznat je kao najhrabriji trojanski ratnik koji je svoju domovinu uspješno branio devet godina od ahejskog zavojevača. 

Ahilej je ubio Hektora, mada je ovaj mogao da se spase odlaskom u grad, jer je rečni bog Skamandar zadržao bio Ahila dovoljno dugo, međutim bogovi su Hektoru ulili hrabrost i on je sačekao Ahila u želji da s njim podeli dvoboj. Kad je video Pelejića u svojoj moćnoj pojavi, Hektor odluči da pobegne, trčao je oko grada, nije mogao da utekne, ali ni Ahil nije mogao da ga stigne, jer je bio izmoren od Skamandra, a i dugo je pre toga mirovao, uzdržavajući se od rata, ljutit na Agamemnona, pa je bio van kondicije. Ko zna koliko bi trka trajala, da Atina Palada nije prevarila Hektora, uzevši obličje njegovog brata Dejfoba i obećavši mu tako zajednički udar na Ahila. Hektor se obrne prema progonitelju, ali shvati da je prevaren, međutim, već je bilo kasno i on primi borbu. Pogodi kopljem Ahila u štit, koji je iskovao Hefest, ali ga ne probije, a onda ga Ahil usmrti te, potom, obesčasti tijelo jer ga bješe vukao nekoliko dana oko Troje i odbijao vratiti Trojancima. Div je poslao Hermesa da prati Prijama do ahejskog uporišta. Prijam je u suzama molio Ahileja da se sažali zbog očeva gubitka vlastita sina i da vrati Hektorovo tijelo. Podsjetio je Ahileja na njegova vlastita oca - Peleja. Dirnuti je Ahilej popustio i predao mu truplo. Obje su strane pristale na privremeno primirje od 11 dana. Priređen je svečani Hektorov pogreb i pogrebne igre. Ovo opisuje Homer u svojoj *Ilijadi*.

Neoptolem ubija Prijama, 6. stoljeće pne. Louvre

Smrt
----

U uništenju Troje Prijama je brutalno ubio Ahilejev sin Neoptolem (u Vergilijevoj *Eneidi* znan i kao Pir).

Vanjski linkovi
---------------

***Prijam*** na Wikimedijinoj ostavi

* Prijam u grčkoj mitologiji
Prijapov falus i Prijapova figura
U grčkoj mitologiji, **Prijap** je seljački bog plodnosti, zaštitnik stoke, plodova biljka, vrtova i muških spolnih organa. Njegov rimski pandan je Mutinus Mutunus. Prijap je najpoznatiji po svojem falusu, u medicini poznato kao prijapizam.

Odnos sa drugim božanstvima
---------------------------

Prijap je sin Afrodite i Dioniza, ili Hermesa, ili Zeusa ili Pana, ovisno o izvoru. Hera ga je proklela impotencijom i ludilom, dok je još bio u Afroditinoj utrobi, jer je Paris rekao da je Afrodita ljepša od Here. Bogovi mu, zbog falusa, nisu dopustili da živi na brdu Olimpu pa su ga bacili na Zemlju, gdje su ga primili pastiri. Prijap se pridružio Panu i satirima kao bog plodnosti i rasta, iako je bio neplodan. Pokušao je silovati nimfu lotosa – Lotidu. U novijoj je verziji Lotida zamijenjena Hestijom, djevičanskom božicom.

Opis
----

Prijap je itifaličan, a upio je kult nekih prijašnjih bogova. Opisan je kao patuljak s falusom, a izrađivane su i figure gdje Prijapova glava skriva velik falus. Kipovi Prijapa su bili uobičajeni u Grčkoj i Rimu, a putnici su znali dobiti moždanu udar kad bi vidjeli Prijapov kip u mraku. Atenjani su često poistovjećivali Prijapa i Hermesa, a radili su i herme, stupove s Hermesovom glavom i muškim genitalijama na dnu. U tekstu *Priapea* piše mnogo o položaju Prijapa i njegovom seksulnom zlostavljanju. Ovidije prenosi da su se magarci žrtvovali Prijapovu ocu Hermesu na Helespontu, u grdu Lampsacusu. Prijap je bog požude, a ne ljubavi.

Moderna kultura
---------------

Neki morski crvi su nazvani *Priapulidea*, što znači "crv penis", jer su takvog oblika. *Mutinus caninus* je gljiva faličnog oblika, nazvana po Prijapovom rimskom pandanu.

Literatura
----------

* Higin: *Fabulae*
* Ovidije: *Fasti*
* Pauzanije: *Opis Grčke*
* *Priapeja*

Spoljašne veze
--------------

* Prijap u klasičnoj mitologiji i umetnosti
* Prijap u grčkoj mitologiji

***Prijap*** na Wikimedijinoj ostavi
**Tonyukuk** (staroturkijski:  , Bilge Tuňuquq, ? - cca. 724, (暾欲穀/暾欲谷, Pinyin: tūnyùgǔ, osobno ime: **Ashide Yuanzhen** 阿史德元珍, āshǐdé yuánzhēn, a-shih-te yüan-chen) bio je yabgu i vrhovni komandant vojske četiri istočna Gok (nebeskih) turskih kagana, od kojih je najpoznatiji Bilge Khan. Igrao je važnu ulogu u obnovi Istočnog Turkijskog Kaganata. Njegova biografija, zapisi o dostignućima i savjeti nasljednicima su 722. godine uklesani (na tzv. orhonsko-turskom pismu) na dvije stele kraj mjesta Tsagaan-Ovoo (Mongolija, Töv aimag, kraj Nalaikha).

Poginuo je u pohodu na Turgeše.

Izvori
------

1. ↑  Tonyukuk’s Memorial Complex, TÜRK BITIG
2. ↑  Sören Stark *Die Alttürkenzeit in Mittel- und Zentralasien. Archäologische und historische Studien* (Nomaden und Sesshafte, Band 6), Reichert: Wiesbaden 2008, pp. 75-76
3. ↑  *Knjiga Tanga*, Vol. 194-I 元珍後率兵討突騎施，臨陣戰死。

Literatura
----------

* Nathan Light. An 8th Century Turkic Narrative: Pragmatics, Reported Speech and Managing Information. Turkic languages. 10.2, 2006. pp 155–186.
**Sejšelski kreolski** (ISO 639-3: crs; seselwa kreolski, Creole, Ilois, *Seychellois Creole*, također i *Kreol*) je lingua franca Sejšela. On dijeli status službenog jezika sa engleskim i francuskim jezikom na ovim otocima. Jezik je nastao iz francuskog jezika.

Od stjecanja nezavisnosti 1976. godine, vlada Sejšela je nastojala razviti kreolski kao zaseban jezik. U tu svrhu, osnovan je Institut za kreolski jezik *Lenstiti Kreol* (*l'Institut créole*).

Pravila pisanja u kreolskom su znatno jednostavnija u odnosu na francuski jezik, kao što se može vidjeti iz primjera:

* **hrvatski**: Moramo raditi zajedno da bi izgradili budućnost.
* **kreolski**: Nou tou bezwen travay ansamn pou kree nou lavenir.
* **francuski**: Nous tous avons besoin de travailler ensemble à créer notre avenir.

U kreolskom, član (u francuskom *le*, *la* i *les*) je spojen sa riječju, na primjer *lavenir* (francusko *avenir*). Prisvajanje se izražava zamjenicom, tako da je „naša budućnost" *nou lavenir*, ili bukvalno „mi budućnost".

Primjer teksta
--------------

"Oče naš" na sejšelskom kreolskom :  

Ou, nou papa ki dan lesyel,   

Fer ou ganny rekonnet konman Bondye.   

Ki ou renny i arive.   

Ki ou lavolonte i ganny realize   

Lo later parey i ete dan lesyel   

Donn nou sak zour nou dipen ki nou bezwen.   

Pardonn nou pour bann lofans   

Ki noun fer anver ou,   

Parey nou pardonn sa ki n ofans nou.   

Pa les tantasyon domin nou,   

Me tir nou dan lemal.
| Sekhemkhet na hijeroglifima |
| --- |
| 

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |

 |  |

**Sekhemkhet** je bio faraon u Egiptu za vrijeme Treće dinastije. Prema manethonskoj tradiciji, kralj zvan "Djoserty" vladao je u relativno kratkom periodu u sedam godina, a moderni naučnici vjeruju da su Djoserty i Sekhemkhet jedna te ista osoba. Dok Torinski kanon Sekhemkhetu daje vladavinu od 6 godina , Toby Wilkinsonova rekonstrukcija Anala Kamena iz Palerma iz Pete dinastije tom kralju pripisuje **7 godina** na osnovu broja godišnjih registara sačuavnim u Kairskom fragmentu Jedan, registar V. (Wilkinson: str.79) Wilkinson tvrdi da "*je ova brojka prilično izvjesna, s obzirom da kraljeva titula počinje odmah nakon linije koja oznalčava promjenu vladara*." (Wilkinson: str.79-80) Tako se čini da je manethonska tradicija u pravu. Vjeruje se da mu je vladavina trajala od oko 2649. pne. do 2643. pne. ili 2642. pne.. 

Dok se znalo da je Djoser ima nasljednika, Sekhemkhetovo ime je bilo nepoznato sve do 1951, kada su sravnjeni temelji i ostaci nedovršene stepensaste piramide pronađeni u Saqqari od strane Zakarie Goenima. Samo je najdonji sloj piramide bio sagrađen u doba njegove smrti. Vazni pečati s kraljevim imenom su pronađeni na toj lokaciji. S obzirom na dizajn i natpise na njegovoj piramidi u Saqqari, vjeruje se da je Djoserov slavni arhitekt Imhotep imao udjela u projektiranju ove piramide. Arheolozi vjeruju da bi Sekhemketova piramida bila veća od Djoserove da je dovršena. Danas je nejna lokacija, koja se nalazi jugozapadno od Djoserovog kompleksa, uglavnom sakrivena ispod pješčanih dina i poznata kao Zakopana piramida.

Literatura
----------

* Leclant, Jean. 1999. "A Brief History of the Old Kingdom". in *Egyptian Art in the Age of the Pyramids*, The Metropolitan Museum of Art
* Hawass, Zahi. 1999. "Excavating the Old Kingdom". in *Egyptian Art in the Age of the Pyramids*, The Metropolitan Museum of Art
* Wilkinson, Toby. Royal Annals of Ancient Egypt: The Palermo Stone and Its Associated Fragments, (Kegan Paul International), 2000

Vanjske veze
------------

***Sekemket*** na Wikimedijinoj ostavi

* Winston, Alan and Dunn, Jimmy. "King Sekhemkhet and his Pyramid at Saqqara"


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi:**Djoser** | **Faraon Egipta***Treća dinastija* | Slijedi:**Khaba** |
**Prijemnik** je kolekcija elektronskih komponenata i kola čija je uloga da prime poruku prenesenu preko nekog medijuma i izdvoje koristan signal informacije iz nje.

Prijemnici se sastoje od pojačavača, oscilatora, oscilatornih kola, filtara, demodulatora, frekventnih mješača (miksera), i drugih kola.

Originalni signal informacije se obično demodulira (izvlači iz primljenog signala) pomoću demodulatora.

Koristan signal informacije može biti zvuk kod radio-prijemnika, slika i zvuk kod televizijskog prijemnika, binarni kodovi kod računara, i drugo.

Vrste prijemnika
----------------

Vrste su razne, zavisno od tipa informacija, medijuma prijenosa i drugih faktora. Neki su navedenih su u stvari u sklopu primopredajnika — kombinacije predajnika i prijemnika.

* Radio prijemnik
* Televizor
* Radarski prijemnik
* Telefon
* Mrežna kartica (internet komunikacija)

Vidi još
--------

* Predajnik
* Primopredajnik

Literatura
----------

* Principles of Electronic Communication Systems, Louis E. Frenzel, Glencoe/McGraw-Hill, ISBN 0-02-800409-4, pp. 6-7.
Za ostale ličnosti imenom Zhang Jun, v. Zhang Jun (razvrstavanje).
**Zhang Jun** (張濬) (? - 20. januar 904), kurtoazno ime **Yuchuan** (禹川), bio je kineski velikodostojnik u službi dinastije Tang, koji je kao kancelar služio cara Xizonga a kasnije i njegovog brata cara Zhaozonga. Na početku Zhaozongove vladavine je Zhang bio glavni zagovornik kampanje s ciljem da se obuzdaju regionalni gospodari rata, ali je smijenjen s dužnosti nakon katastrofalnog pohoda protiv Li Keyonga te potom prisilno umirovljen. Pred kraj Zhaozongove vladavine, kada je car bio pod fizičkim nadzorom gospodara rata Zhu Quanzhonga, Zhu se zabrinuo kako bi Zhang, iako je u prošlosti bio njegov saveznik, mogao pokrenuti sličan pohod i tako spriječiti njegove planove za preuzimanje carskog prijestolja i stvaranje nove dinastije. Zbog toga je potakao svog saveznika Zhang Quanyija da ubije Zhang Juna i likvidira njegovu porodicu.

Fusnote i literatura
--------------------

1. ↑  Academia Sinica Chinese-Western Calendar Converter.
2. ↑  *Zizhi Tongjian*, vol. 264.

* *Knjiga Tanga*, vol. 179.
* *Nova knjiga Tanga*, vol. 185.
* *Zizhi Tongjian*, vols. 254, 255, 257, 258, 260, 262, 263, 264.
**Spiridon Gopčević** talijanski **Spiridione Gopcevich** (-, 1815.- Trst, 1861.), bio je poznati 
austrijski brodovlasnik i trgovac iz Trsta, porijeklom iz Herceg Novog.u 
Boki Kotorskoj.

Biografija
----------

Njegov otac Hristifor Gopčević (Христифор Гопчевић) bio je također brodar, on se 1805. preselio iz Herceg Novog (koji je tad pripao Austriji) sa svoja tri brigantina u Trst, privučen 
njegovim eksplozivnim rastom i mogućnošću zarade. 

Spiridona je poslao u Beč na školovanje, tako da je on već kao mladić tečno govorio trinaest jezika. Kad se vratio u Trst unaprijedio je očev posao, tako da je kad mu je otac umro sredinom 19. vijeka, posjedovao 33 jedrenjaka i 2 parobroda, što je bilo oko 10 % tonaže svih trgovačkih brodova registriranih u Trstu, glavnoj luci Austrije. Njegovi brodovi plovili su do ruskih crnomorskih luka sa kojima je pravio 
unosne poslove.

Tad je izgradio porodičnu palaču (1850.) na trščanskom Canalu Grande, djelomično kopirajući dekoraciju na fasadi od venecijanske Palazzo Ducale, koju mu je projektirao arhitekt - Giovanni Berlam. 
Svjestan svog srpskog porijekla fasadu je ukrasio sa četiri skulpture koje predstavljaju heroje Bitke na Kosovu (1389); Caricu Milicu, Cara Lazara, Miloša Obilića i Kosovku djevojku koja 
pomaže ranjenicima. Palača i danas nosi njegovo prezime, ali je danas u njoj smješten muzej.

U to vrijeme bio je i ugledni član ilirske zajednice, tako su se u to vrijeme zvala slavenska društva po Austriji, biran čak tri puta za njezina predsjednika (1847. 1851. i 1854.),

Spiridon je bio aktivan član trščanske srpske pravoslavne općine - San Spiridone. Pored toga bio je i dobrotvor koji nije pomagao samo tršćanskim institucijama već i onima u starom kraju, 1852. pomagao je Sarajlijama, kad ih je zadesila nepogoda i izbjeglicama iz 
Hercegovine za bune 1852. - 1853.

Spiridon je poznavao brojne uglednike onog vremena, od britanskog premijera Gladstona do talijanskog revolucionara Giuseppe Garibaldija.

Na vrhuncu njegove karijere upropastio ga je posao sa uvozom ruskog žita, za kog je podigao veliki kredit u Beču. Kako je u to vrijeme planuo Krimski rat, žito je ostalo blokirano u crnomorskim lukama, i on ga ni uz silne urgencije i pisma poznanicima nikako nije mogao dopremiti u Trst - pa je zbog tog bankrotirao, a nedugo zatim se i ubio 1861.

Njegov sin Spiridon Gopčević (1855. - 1936.) bio je novinar i svjetski poznati astronom, a unuk Marino Gopcevich 
(1899. - 1965.), neurolog, koji je 1945. osnovao neurološki odjel bolnice u Trstu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9   „*Genti di San Spiridone. I Serbi a Trieste 1751-1914* "(talijanski). Comune di Trieste. Pristupljeno 08. 09. 2015.
2. ↑   „*Spiridon Gopčević*" (srpskohrvatski). Paluba. Pristupljeno 08. 09. 2015.
3. ↑   „*La Storia*" (talijanski). Civico Museo Teatrale Carlo Schmidl. Pristupljeno 08. 09. 2015.
4. 1 2   „*Genti di San Spiridone. I Serbi a Trieste 1751-1914* "(talijanski). Comune di Trieste. Pristupljeno 08. 09. 2015.
Lučki remorker LR-73 HRM-a
Remorkeri pomažu u manevriranju broda
**Tegljač** ili **remorker** je brod koji se koristi za okretanje vuču i tegljenje drugih plovnih objekata u lukama, na otvorenom moru ili kroz rijeke i kanale. Kod nas se ovaj tip broda najčešće naziva **remorker** tal. *rimorchio = tegljenje, vuča*) 
Glavna karakteristika tegljača je jakost njihovog stroja u odnosu na veličinu broda, odnosno odnos snaga (P)/tonaža (T). Jakost postrojenja danas se kreće od 500 do 2500 kW za manje, lučke tegljače, dok oceanski tegljači imaju znatno jača postrojenja, koja se kreću i preko 20000 kW. Radi usporedbe, P/T odnos se za putničke brodove kreće većinom ispod 1, a kod tegljača ide između 2.2 (veliki tegljači), pa sve do 9,5 (lučki tegljači). 

Tegljač *Le Four* u luci Brest, Francuska
Riječni tegljač tj. gurač
Slijedeća karakteristika tegljača je njihova velika sposobnost manevriranja, čime se olakšava njihova upotreba. U početku su tegljači bili pokretani lopaticama i parnim strojem, a kasnije se prešlo na diesel motor i vijak. Slijedeće u razvoju manevarskih sposobnosti tegljača je bilo uvođenje Z noge sa propelerom, a zatim i azipoda (azimuth potisnika), čime je prestala potreba za izvođenjem kormila na tegljačima. Danas, većina lučkih tegljača ima sustave bez kormila, dok su se klašiči sustavi zadržali kod velikih tegljača za duga tegljenja.

Pored navedena dva tipa tegljača postoji i treći tip, tegljači koji se koriste na unutarnjim vodama, tj. tegljači za rijeke i jezera. Karakterizira ih plitak gaz i mala dužina. Novija tehnologija od tegljača na rijekama su gurači. To su riječni brodovi koji pred sobom guraju plovne jedinice koje se nazivaju potisnice. 

  


| * p
* r
* u
Trgovački brodovi |
| --- |
| Teretni brodovi | Brod za generalni teret • Brod za rasuti teret • Kontejnerski brod • RO-RO • Brod hladnjača • Željeznički trajekt • LASH • Brod za teške terete • Brod obalne plovidbe • Klapeta • Teglenica | Usporedba tankera |
| Tankeri | Tanker za naftu • Tanker za kemikalije • LNG brod • FPSO |
| Putnički brodovi | Prekooceanski brod • Brod za krstarenje • Trajekt • Kruzer-trajekt • Željeznički trajekt • Obalni brod |
| Pomoćni brodovi | Tegljač • Vatrogasni brod • Brod za opskrbu platformi • Tender • Brod za podmorske radove |
| Ostalo | Kabelopolagač • Ribarski brod • Ledolomac • Istraživački brod • Brod dizalica • Brod za bušenje podmorja • Jaružar • Poluuronjivi brod • Trgovačka podmornica |
| **Veličine**: Handysize • Handymax • Panamax • Aframax • Suezmax • Seawaymax • Malaccamax • Capesize • VLCC • ULCC |

***Remorker*** na Wikimedijinoj ostavi
**Veliki Broćanac** je naselje u općini Klis u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Klima
-----

Klima je mediteranska, najviše temperature su u mjesecu srpnju koje dostižu do 40 stupnjeva, najhladniji je mjesec siječanj, a najniže temperature u njemu su oko -10.

Geografija
----------

Veliki Broćanac je smješten sjeveroistočno od planine Kozjak.

Poznate osobe
-------------

* Ivica Kalinić - nogometni trener
* Nikola Kalinić - nogometni reprezentativac

Znanost i kultura
-----------------

Zahvaljujući malom svjetlosnom onečišćenju i geografskom položaju u Velikom Broćancu djeluje Astronomski Centar Salona kroz razne znanstvene projekte iz područja astronomije. Najvažniji projekt koji se trenutačno provodi je umrežavanje Velikog Broćanca u Hrvatsku Meteorsku Mrežu kroz nekoliko specijalnih kamera za detekciju meteora priključenih na meteorsku stanicu.

### Zvjezdarnica

Veliki Broćanac ima perspektivu da se razvije kao naselje znanstvenog karaktera u kojem će se okupljati prvenstveno mladi ljudi te razvijati u prirodnom okruženju svoje talente. Jedan od većih projekata pod okriljem Astronomskog Centra Salona je izgradnja zvjezdarnice koja će okupljati osnovnoškolce, srednjoškolce i studente na zajedničko istraživanje svemira.

Vanjske poveznice
-----------------

Astronomski Centar Salona Arhivirano 2020-11-24 na Wayback Machine-u

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Veliki Broćanac** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*


| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Općine Klis |
| --- |
| Brštanovo • Dugobabe • Klis • Konjsko • Korušce • Nisko • Prugovo • Veliki Broćanac • Vučevica |


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal Hrvatska***  |
**Rješenje problema** (engl. *problem solving*), postupak utvrđenja određena problema i pronalaska njegova rješenja. Sastoji se od uporabe generičkih metoda ili metoda *ad hoc*, na prikladan način, radi pronalaska rješenjâ postavljenim problemima. Neke tehnike rješenja problema koje su razvijene i rabe se u umjetnoj inteligenciji, računarstvu, inženjerstvu, matematici, medicini itd. povezane su s mentalnim tehnikama rješenja problema koje se proučavaju u psihologiji. Iz motrišta kognitivnog pristupa postupak rješenja problema najsloženiji je od svih intelektualnih funkcija i definira se kao kognitivni proces višeg reda, koji zahtijeva koordinaciju i kontrolu elementarnih i fundamentalnih vještina.

Strategije rješenja problema
----------------------------

* analiza korijena uzroka
* analiza sredstava i ciljeva
* analogija
* apstrakcija
* dokaz
* istraživanje
* metoda pokušaja i pogreške
* metode fokalnih objekata
* morfološka analiza
* oluja mozgova
* postrano mišljenje
* razdvoji pa vladaj
* redukcija
* testiranje hipoteza

Vidi još
--------

* algoritam
* heuristika
* računarstvo
* Herbert A. Simon
* umjetna inteligencija
Prof. dr. sc. **Smiljko Sokol** (Zagreb, 25. studenog 1940.), hrvatski pravnik, sveučilišni profesor, političar, bivši ministar, saborski zastupnik, sudac i predsjednik Ustavnog suda Republike Hrvatske. 

Diplomirao je na Pravnom fakultetu u Zagrebu 1964. Na istom fakultetu stekao znanstveni stupanj doktora pravnih znanosti iz područja ustavnog prava 1976. godine. Od 1965. radi na Pravnom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, najprije kao asistent, pa docent, izvanredni i redoviti profesor te predstojnik Katedre za ustavno pravo. Od 1983. do 1985. prodekan, a od 1989. do 1991. dekan Pravnog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu.

Jedan od stručnih autora i član Ustavne komisije Sabora Republike Hrvatske i Ustavotvorne komisije Predsjedništva Republike Hrvatske te svih njihovih radnih skupina za izradu prvog Ustava Republike Hrvatske 1990. godine. Od 1990. sudjelovao na stručnom oblikovanju novog hrvatskog zakonodavstva u području javnog prava.

Od 1992. do 1993. godine bio je ministar bez lisnice u Vladi Republike Hrvatske, savjetnik predsjednika Republike Hrvatske za ustavnopravna pitanja, zastupnik u trećem sazivu Zastupničkog doma Hrvatskog sabora, potpredsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Zastupničkog doma Hrvatskog sabora.

Bio je sudac Ustavnog suda Republike Hrvatske od 1999. do 2007. a u razdoblju od 1999. do 2003. bio je i njegov predsjednik.

Autor osam knjiga iz područja ustavnog prava i političkih znanosti te više od 120 znanstvenih i stručnih radova. Redoviti član-utemeljitelj Akademije pravnih znanosti Hrvatske. Član *Société de legislation comparé iz Pariza*, Francuska, od 1985. Predavač i gost-predavač na više poslijediplomskih studija Pravnog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, Pravnog fakulteta Sveučilišta u Ljubljani i Fakulteta političkih znanosti Sveučilišta u Zagrebu. Organizator, predavač i sudionik brojnih znanstvenih i stručnih domaćih i međunarodnih savjetovanja, seminara i drugih skupova. Nositelj je državnih odlikovanja: Red hrvatskog pletera, Red Danice hrvatske s likom Ruđera Boškovića, Red hrvatskog trolista, Red kneza Trpimira s ogrlicom i Danicom.

Ostao je upamćen po izjavi da novac nije imovina. Tom izjavom je pokušao opravdati neprijavljenu ušteđevinu obitelji Tuđman.

Izvori
------

1. ↑  „Bivši predsjednici i suci Ustavnog suda". Arhivirano iz originala na datum 2015-01-10. Pristupljeno 2016-06-12.
2. ↑  Životopis Smiljka Sokola
3. ↑  „*SDP i HDZ izigrali ustavnog suca Malčića*, Nacional, br. 355, 4.9.2002". Arhivirano iz originala na datum 2009-07-10. Pristupljeno 2016-06-12.
4. ↑  „*Od 13 ustavnih sudaca, gotovo polovica njih su bivši pravni referenti*, jutarnji.hr, 13.2.2009.". Arhivirano iz originala na datum 2010-02-20. Pristupljeno 2016-06-12.
Transmembranski proteini u lipidnom dvosloju
**Transmembranski domen** najčešće označava transmembranski alfa heliks transmembranskog proteina. On se naziva *domenom* zato što alfa-heliks u membrani može biti savijen nezavisno od ostatka proteina, slično domenima u vodi rastvornih proteina. U širem smislu, **transmembranski domen** je svaka tri-dimenziona proteinska struktura koja je termodinamički stabilna u membrani. To može da bude jedan alfa heliks, stabilni kompleks nekoliko transmembranskih alfa heliksa, transmembranski beta barel, beta-heliks gramicidina A, ili neka druga struktura.

Transmembranski heliksi najčešće sadrže 20 aminokiselina, mada oni mogu biti mnogo duži ili kraći.

Identifikacija transmembranskih heliksa
---------------------------------------

Transmembranski heliksi su vidljivi u strukturama membranskih proteina određenih difrakcijom X-zraka. Oni se mogu predvideti na osnovu skala hidrofobnosti. Zato što su unutrašnjost dvosloja i većine transmembranskih proteina poznatih struktura hidrofobne, smatra se je preduslov za amino kiseline koje premoštavaju membrane da su takođe hidrofobne. Međutim, membranske pumpe i jonski kanali takođe sadrže brojne naelektrisane i polarne ostatke sa generalno nepolarnim transmembranskim segmentima.

Literatura
----------

* Partridge AW, Liu S, Kim S, Bowie JU, Ginsberg MH (February 2005). „Transmembrane domain helix packing stabilizes integrin alphaIIbbeta3 in the low affinity state". *The Journal of Biological Chemistry* **280** (8): 7294–300. DOI:10.1074/jbc.M412701200. PMID 15591321. [*mrtav link*]
* Li R, Bennett JS, Degrado WF (June 2004). „Structural basis for integrin alphaIIbbeta3 clustering". *Biochemical Society Transactions* **32** (Pt3): 412–5. DOI:10.1042/BST0320412. PMID 15157149.

Vidi još
--------

* G protein spregnuti receptori

Spoljašnje veze
---------------

* Expasy Arhivirano 2011-08-10 na Wayback Machine-u
Logotip Xboxa OneLogotip konzole
Igraća konzola Xbox One s Kinect dodatkomPrvo izdanje Xboxa One s Kinect dodatkom
**Xbox One** igraća je konzola američke tvrtke Microsoft koja je najavljena 21. maja 2013. godine. Nasljednica je Xboxa 360, a na tržištu natječe se sa Sonyjevom konzolom PlayStation 4 i Nintendovim Switchem.

Xbox One napušta računarsku arhitekturu temeljenu na PowerPC-u korištenu u Xboxu 360 i vraća se na arhitekturu x86, korištenu i u prvom Xboxu. Sadrži AMD-ov procesor Accelerated Processing Unit temeljen na skupu naredbi x86-64. Upravljač (engl. *controller*) Xboxa One je redizajniran u odnosu na upravljač Xboxa 360. Stavljen je veći naglasak na računarstvo u oblaku i društvene mreže, te su dodane mogućnosti snimanja igre i dijeljenja snimki igre u stvarnom vremenu na servisima kao što su Mixer i Twitch.tv. Igre se mogu igrati kada je korisnik udaljen od same konzole pomoću lokalne mreže na podržanim računalima sa sustavom Windows 10. Podržani su Blu-ray optički diskovi i prikaz televizijskog programa digitalne zemaljske televizije. Konzola opcionalno dolazi s redizajniranim Kinectom, zvanim "Kinect 2.0" u marketinškim materijalima, koji podržava poboljšano praćenje pokreta i prepoznavanje govora.

Kritičari su uglavnom pozitivno doživjeli novi upravljač, multimedijske mogućnosti i upravljanje govorom. Hvalili su kako je konzola pouzdanija od prethodne zbog novog dizajna koji čini konzolu tišom i hladnijom. Kritizirana je niža razina grafike igara u odnosu na PlayStation 4, kao i neituitivni grafički korisnički interfejs. Naknadna softverska ažuriranja donijela su pozitivne promjene u sučelju.

Originalni Xbox One zamijenio je **Xbox One S** 2016. godine. Xbox One S manji je u odnosu na prvu inačicu i donosi podršku za HDR10 i reprodukciju videosadržaja u 4K rezoluciji. U studenom 2017. godine izdana je nova inačica s nadograđenim hardverom, **Xbox One X**, koja donosi podršku za igre u 4K rezoluciji.
Koordinate: 41° 50′ 39" SGŠ, 21° 37′ 26" IGD

**Smesnica** (mak. *Smesnica*) je naselje u Republici Makedoniji, u severnom delu države. Smesnica pripada opštini Zelenikovo, koja okuplja jugoistočna predgrađa Grada Skoplja.

Prirodni uslovi
---------------

Smesnica je smeštena u severnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg većeg grada, Skoplja, naselje je udaljeno 35 km jugoistočno.

Naselje Smesnica je u okviru istorijske oblasti Torbešija, koja se pruža južno od Skopskog polja. Naselje je smešteno ma brdima iznad priobalja Vardara. Istočno od naselja se izdiže planina Kitka. Južno od naselja je ušće Kadine reke u Vardar. Nadmorska visina naselja je približno 280 metara.

Mesna klima je kontinentalna.

Istorija
--------

Stanovništvo
------------

Smesnica je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imala 104 stanovnika.

Pretežno stanovništvo u naselju su Albanci (100%).

Većinska veroispovest je islam.

Vidi još
--------

* Opština Zelenikovo

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

* www.zelenikovo.gov.mk Zvanična stranica opštine Zelenikovo

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Zelenikovo |
| --- |
| **Zelenikovo** • 
Vražale •
Gradovci •
Gumaljevo •
Dejkovec •
Dobrino •
Novo Selo •
Orešani •
Pakoševo •
Paligrad •
Smesnica •
Strahojadica •
Taor •
Tisovica |  |
**Princeza Xu Zhaopei** (徐昭佩) (? - 549) bila je carska princeza kineske dinastije Liang, odnosno supruga Xiao Yija, princa od Xiangdonga koji je kasnije postao car Yuan. Otac joj je bio Xu Gun (徐緄), službenik na dvoru cara Wua, Xiao Yijevog oca. Za Xiao Yija se udala 518. godine. Kineski historijski izvori da je vjenčanje bilo pod lošim znamenjem, kao i da je brak bio nesretan. S obzirom da je princ bio slijep na jedno oko, princeza mu se rugala tako što bi našminkala samo polovicu lica svaki put kada bi joj ušao u bračnu postelju; to se, pak, događalo vrlo rijetko. Caru je ipak rodila dvoje djece - princa Ciao Fangdenga i princezu Yichang. Kasnije se odala piću i razvratu, imajući vanbračne veze s taoističkim svećenicima i državnim službenicima. Razbješnjeni Xiao Yi ju je nastojao poniziti, objavljući priče o njenim porocima po zidovima javnih zgrada. Kada se Xiao Fangdeng 549. utopio prilikom jednog pohoda, princeza Xu Zhaopei uopće nije žalovala za svojim sinom. Kada je iste godine umrla Xiao Yijeva omiljena priležnica Gospa Wang, Xiao Yi je princezu Xu optužio za ubistvo i naredio joj da se ubije skokom u bunar, što je ona i učinila.
**Serek** je bio važan simbol ikonografije Antičkog Egipta, jedan od dva objekta (drugi je kartuša koji se koristio za faraonovo ime.

Karakteristike i historija
--------------------------

Serek je pravokutni okvir sa simboličkim prikazom fasade sa nišama tipične palače Antičke egipatske arhitekture. Sam okvir je tlocrtni prikaz bedema / zidova grada, dok je palača prikazana u presjeku. 
Iznad palače se uobičajeno nalazi Horus (sokol njegov hijeroglifski znak).

Čitav Serek bio je simbolički prikaz grada u kom je faraon živio, kao utjelovljenje boga neba Horusa.

|  |
| --- |
| **Serek  na hijeroglifima** |
|  |

Prvi sereki koristili su se na lijesovima Predinastičkog perioda, kao prethodica kartuša.

Najstariji pronađeni Serek sa bareljefom je onaj od faraona Džeta iz Prve dinastije.

Korištenje Horusova imena unutar okvira Sereka počelo je za Pete dinastije, skulpturom od alabastera faraona iz Šeste dinastije Pepija I. Na toj skulpturi četiri sokola čuvaju faraona na isti način kao i Kefrena na njegovom spomeniku. 
Na stražnjoj strani trona, nalazi se Serek u kom je isklesano njegovo je ime.

Sereki su se koristili i na lijesovima Srednjeg i Novog Kraljevstva, a i po drugim relikvijama i tekstovima.)

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Egyptian Symbols: Serekh*" (engleski). Egyptian Gods. Arhivirano iz originala na datum 2015-02-06. Pristupljeno 29.09.2020.

Vanjske veze
------------

***Serek*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Egyptian Symbols: Serekh* Arhivirano 2015-02-06 na Wayback Machine-u (`en`)