|  |
| --- |
|  *Ovo je glavno značenje pojma **Velebit**. Za druga značenja, v. Velebit (razvrstavanje).* |

Nacionalni park Paklenica
Udolina Došen Dabar na srednjem Velebitu u općini Karlobag
**Velebit** ili **velebitski masiv** je najduža (145 km), ali po nadmorskoj visini tek četvrta planina u Hrvatskoj. Niži je od planina u Dalmatinskoj zagori - Dinare (1831 m), Kamešnice (1809 m) i Biokova (1762 m). Velebit je širine od 10 do 30 km, a površina mu je oko 2200 km2, a najviši vrh Vaganski vrh (1.757 m). Pripada Dinarskom gorju.

Pruža se uzduž Velebitskog kanala, dijela Jadranskog mora, od prijevoja Vratnik iznad Senja na sjeverozapadu do kanjona rijeke Zrmanje na jugoistoku. S kopnene strane ga okružuju Gacko, Ličko i Gračačko polje s rijekama Gacka, Lika i Otuča.

U literaturi je uobičajeno da se Velebit dijeli na:

* *Sjeverni Velebit*, započinje na prijevoju Vratnik i završava na prijevoju iznad primorskog naselja Jablanac. Dužine je oko 30 km, a najveće širine do 30 km.
* *Srednji Velebit*, završava na prijevoju Baške Oštarije preko kojeg vodi cesta Karlobag – Gospić. Dužine je oko 24 km, a najveće širine do 20 km.
* *Južni Velebit*, završava na prijevoju Mali Alan, na staroj cesti koja spaja Obrovac i Lovinac. Dužine je oko 46 km, a najmanje širine oko 10 km.
* *Jugoistočni Velebit*, započinje na istom prijevoju, a završava uz kanjon rijeke Zrmanje. Dužine je oko 40 km.

Takva podjela se zasniva na geografskim, morfološkim, reljefnim i biološkim posebnostima pojedinih velebitskih dijelova. Crte podjele idu duž prijevoja, preko kojih ceste spajaju unutrašnjost s priobaljem.

Cijelo područje planine zaštićeno je kao park prirode, a Sjeverni Velebit i Paklenica su proglašeni nacionalnim parkovima. Unutar NP Sjeverni Velebit nalazi se i posebno zaštićeni strogi rezervat Hajdučki i Rožanski kukovi.

Najpoznatija biljna endemska vrsta je velebitska degenija (*Degenia velebitica*) iz obitelji krstašica, prikazana na naličju kovanice od 50 lipa (prvi ju je opisao i klasificirao botaničar Arpad Degen te je i po njemu dobila ime). Na Velebitu se nalaze i najdublji speleološki objekti u Hrvatskoj: trodijelna "Lukina jama Arhivirano 2006-04-28 na Wayback Machine-u" duboka je 1.392 m (od visine 1.436 m do dubine od 81 m n/m), a "Slovačka jama Arhivirano 2006-08-10 na Wayback Machine-u" 1.320 m.

Za planinare je na Velebitu uređeno mnogo markiranih staza i puteva, koji uzdužno i poprečno povezuju okolna mjesta i planinarske domove na planini. Po svojoj posebnosti, uređenosti i posjećenosti nužno je spomenuti Premužićevu stazu koja je građena između dva svjetska rata, a povezuje Planinarski dom Zavižan, preko Velikog Alana s Oštarijskim vratima; tj. prolazi uzdužno Sjevernim i Srednjim Velebitom.

Velebit je zbog svoje veličanstvenosti jedan od hrvatskih narodnih simbola; pojavljuje se u domoljubnoj pjesmi "Vila Velebita".

Planina predstavlja značajnu prepreku u komunikaciji sjeverne i južne Hrvatske. Uz Vratnik (698 m), najvažniji prijevoji preko kojih su sagrađene ceste su Oštarijska vrata (928 m) između Gospića i Karlobaga i Prezid (766 m) između Gračaca i Obrovca. Suvremena cestovna veza kroz Velebit ostvarena je tek 2003. otvaranjem tunela Sveti Rok. Uz obalu podno Velebita prolazi Jadranska magistrala koja je na tom dijelu poznata po velikom broju zavoja i čestom zatvaranju zbog bure tijekom zime.

Vrhovi Velebita
---------------

* Vučjak - 1644 m
* Veliki Zavižan - 1676 m *Koordinate : 44°48′08.5″N 14°58′25.2″E﻿ / ﻿44.802361°N 14.973667°E﻿ / 44.802361; 14.973667*
* Mali Rajinac - 1699 m *Koordinate : 44°47’39.6"N 15°00’47.4"E*
* Gromovača - 1676 m *Koordinate : 44°46’23.3"N 14°59’03.8"E*
* Crikvena - 1641 m
* Veliki Kozjak - 1629 m *Koordinate : 44°43’59.1"N 15°02’07.6"E*
* Zečjak - 1622 m *Koordinate : 44°42’11.4"N 14°59’21.2"E*
* Šatorina -1624 m *Koordinate : 44°38’51.8"N 15°02’54.4"E*
* Bačić kuk - 1304 m *Koordinate : 44°34’45.8"N 15°05’46.0"E*
* Kiza - 1214 m *Koordinate : 44°32’54.7"N 15°09’35.2"E*
* Veliki Sadikovac - 1286 m *Koordinate : 44°30’18.0"N 15°11’11.2"E*
* Visočica - 1619 m *Koordinate : 44°25 46.7"N 15°22 17.0"E*
* Badanj - 1638 m
* Vaganski vrh - 1757 m *Koordinate : 44°22’04.0"N 15°30’16.5"E*
* Sveto brdo - 1752 m *Koordinate : 44°19’43.0"N 15°34’11.0"E*
* Crnopac - 1402 m *Koordinate :N 44° 15’ 7.3’’ E 15° 50’ 11.6’’*

Zaštita prirode
---------------

Položaj Velebita, kao i njegova geološka građa, utjecali su na razvoj veoma bogatog i raznolikog živog svijeta. Do sada je registrirano 2700 biljnih vrsta, od kojih čak 78 endemskih. Među endemskim vrstama ističe se glasovita velebitska degenija, a među tercijarnim reliktima hrvatska sibireja. Na području Velebita se gnijezdi velik broj različitih vrsta ptica, a od sisavaca svakako treba spomenuti dvije u Europi ugrožene vrste: smeđi medvjed i vuk.

### Zaštićena područja

* Park prirode Velebit obuhvata najveći dio masiva planine Velebit i dolinu krške rijeke Zrmanje te je površinom najveće zaštićeno područje u Republici Hrvatskoj.
* nacionalni park Sjeverni Velebit,
* Hajdučki i Rožanski kukovi, strogi rezervat prirode unutar nacionalnog parka Sjeverni Velebit
* nacionalni park Paklenica.
* Svjetska baština, Iskonske bukove šume Karpata i drugih regija Evrope, Hajdučki i Rožanski kukovi i dijelovi nacionalnog parka Paklenica
* Mirila, Premužićeva staza, posebni rezervat Štirovača
* Međunarodni rezervat biosfere 1978. god.

Za zaštitu su predložena i ova područja: Senjska draga, Nadžak bilo, Mali Rajinac, Veliki Kozjak, Štirovača II, Devčića tavani, Ramino korito, Dobri-bačića kuk, Budakovo brdo, Velinac i stablo obične jele. Šumarski list.

Poveznice
---------

* Hrvatske planine
* Nacionalni park
* Hrvatski nacionalni parkovi i parkovi prirode
* Nacionalni park Sjeverni Velebit
* Premužićeva staza
* Park prirode Velebit
* Mirila

Nastanak
--------

Vanjske poveznice
-----------------

* Velebit Arhivirano 2007-09-29 na Wayback Machine-u
* Velebit na stranicama Hrvatskog planinarskog saveza
* Šumarski list Z. Španjol, D. Barčić, R. Rosavec: ZAŠTIĆENI DIJELOVI PRIRODE NA VELEBITU, pdf

***Velebit*** na Wikimedijinoj ostavi


1. ↑  „Parkovi prirode u Hrvatskoj". *Ministarsvo gospodarstva i održivog razvoja - MINGOR - mingor.gov.hr*. Pristupljeno 9. 10. 2021.