**La Chaux-de-Fonds**| 

| Grb |
| --- |
| Grb grada La Chaux-de-Fonds |
| Opće informacije |
| Kanton  | [[Kanton Neuchâtel|Neuchâtel]] |
| Distrikt | La Chaux-de-Fonds |
| Koordinate  | 47°6′N, 6°49′E |
| Jezik  | francuski |
| Stanovništvo | 37.413   (2009.. godine) |
| Površina | 55.66 km² |
| Visina | 1000 m |
| Poštanski broj | 2300 |
| Gradonačelnik | Jean-Pierre Veya |
| Službena stranica | www.chaux-de-fonds.ch |
| Karta |
| Karta grada La Chaux-de-Fonds |

 |

**La Chaux-de-Fonds** (njemački: *Grundkalk*) je glavni grad distrikta La Chaux-de-Fonds u kantonu Neuchâtel, na sjeverozapadu Švicarske, nekoliko kilometara od Francuske. 

Panorama grada zimi
Grad se nalazi na Jurskim planinama, na 1000 metara nadmorske visine, a poslije Ženeve i Lausanne je treći grad po veličini u Švicarskoj s većinskim stanovništvom koje govori francuski jezik. Gradovi La Chaux-de-Fonds i Le Locle su 2009. godine upisani na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi kao "izvanredan primjer gradova koji su svoju industriju temeljili na proizvodnji satova, te su urbanizirani prema načelima urarske racionalne organizacije".

Povijest
--------

Arheolozi su pronašli lubanju i druge nalaze u obližnjoj špilji koji dokazuju da je ovo područje bilo naseljeno oko 10.000. pr. Kr. (epipaleolitik). Polovicom 14. stoljeća, tada šumovito područje, je kolonizirano s juga i našlo se pod upravom gospodara Valangina. Glavna gospodarska grana je bila poljoprivreda, iako je ovo područje škrto plodnim zemljištem zbog velike visine i poroznog pjeskovitog tla koje nije moglo zadržavati vodu. Prva crkva je izgrađena tek 1528. godine, u vrijeme kada je grad postao važnim raskrižjem na putu od Neuchâtela u Franche-Comté.

Urbanistički plan La Chaux-de-Fondsa iz 1841. god.
Tijekom Tridesetogodišnjeg rata grad je napredovao zbog svog povoljnog položaja za trgovinu, i zbog toga što su druga, povoljnija područja, bila opasnija. Gospodarstvo polako jača u 18. stoljeću uspostavom industrijske proizvodnje čipke i satova. Pierre Jacquet-Droz i njegova obitelj su bili najpoznatiji urari svog doba, a najpoznatiji su bili po svom automatonu, rijetkim strojem koji se sam navijao. God. 1794. grad je uništio veliki požar i 1835. godine započelo se s njegovom obnovom za koju je Charles-Henri Junod napravio urbanistički plan koji je postao svjetski poznat zbog svoje moderne geometrijske organizacije u obliku pravilne mreže ulica, za razliku od većine tadašnjih europskih gradova koji su imali proizvoljne i nepravilne mreže ulica. Glavna avenija je nazvana po švicarskom slikaru Louis-Leopoldu Robertu koji je rođen u La Chaux-de-Fondsu 1794. godine.

Znamenitosti
------------

U ovom gradu su nastale brojne tvrtke koje su proizvodile satove i koje su unaprijedile njihovu proizvodnju, izumom mikrotehnologije, ali i izvoz satova. Urbanistički plan La Chaux-de-Fondsa, s početka 19. stoljeća, arhitekta Charles-Henrija Junoda, je utjelovio načela urarskog ceha grada koja počivaju na racionalizaciji i preciznosti. Tako je nastao plan pravilne mreže ulica otvorenog grada gdje se izmjenjuju stambene četvrti s radionicama. Takav plan je omogućio prirodan prijelaz iz manufakturne u industrijsku proizvodnju u 19. stoljeću. To je izvanredan primjer jednoindustrijskog manufakturnog grada koji je još uvijek živ i aktivan.

U La Chaux-de-Fondsu se nalazi Internacionalni muzej proizvodnje satova (*Musée International d'Horlogerie*), u zgradi koju je donirala obitelj proizvođača satova Gallet, 1899. godine.

Koncem 19. stoljeća građevine su građene većinom u stilu secesije, a u gradu se nalazi i prvo samostalno djelo velikog švicarskog modernog arhitekta, koji je rođen u La Chaux-de-Fondsu, Villa Jeanneret-Perret ili "Bijela kuća" (*Maison blanche*) arhitekta Le Corbusiera iz 1912. godine.

* Trg La GuinguetteTrg *La Guinguette*
* Knjižnica na aveniji Louis-Leopold RobertKnjižnica na aveniji *Louis-Leopold Robert*
* Vila Jeanneret-Perret arhitekta Le CorbusieraVila Jeanneret-Perret arhitekta Le Corbusiera
* L'Espacité, gradska vijećnica*L'Espacité*, gradska vijećnica

### Proizvođači satova

|  |  |
| --- | --- |
| Mnoge svjetski slavne tvtrke koje proizvode satove su zasnovane u La Chaux de Fondsu:* Gallet & Co. Julien Gallet, 1826.
* Invicta Watch Group, Raphael Picard, 1837.
* Omega SA, 1848.
* Girard-Perregaux, Constantin Girard i Marie Perregaux, 1856.
* Heuer Leonidas, sada TAG Heuer, Edouard Heuer, 1860.
* Movado, Achilles Ditesheim, 1881.
* Rotary, Moise Dreyfuss, 1895.
* Zaštitini znak Rolex registrirao je Hans Wilsdorf 1908. godine, a njegova tvrtka Wilsdorf & Davis u Londonu je kasnije promijenila ime u Rolex Watch Company, Geneva i Biel/Bienne.
* Bouchet-Lassale SA, 1978.
 | A u La Chaux-de-Fondsu djeluju i drugi proizvođači satova:* Girard-Perregaux, osnovana 1791. god. u Ženevi,
* Cartier,
* TAG Heuer,
* Corum,
* Breitling,
* Juvenia,
* British Masters,
* Movado,
* Ulysse Nardin,
* Bell & Ross
 |

Slavni stanovnici
-----------------

|  |  |
| --- | --- |
| * Pierre Jaquet-Droz, urar i izumitelj
* Armand Borel, matematičar rođen u La Chaux-de-Fondsu
* Louis-Leopold Robert, slikar rođen u La Chaux-de-Fondsu 1794.
* Numa Droz, političar rođen u La Chaux-de-Fondsu 1844.
 | * Louis Chevrolet, osnivač tvrtke Chevrolet rođen u La Chaux-de-Fondsu 1878.
* Le Corbusier, švicarski arhitekt rođen u La Chaux-de-Fondsu 1887.
* Blaise Cendrars, pjesnik i spisatelj rođen u La Chaux-de-Fondsu 1887. god. kao Frédéric Louis Sauser
* Vladimir Lenjin je jedno vrijeme prognanstva proveo u La Chaux-de-Fondsu
 |

Izvori
------

***La Chaux-de-Fonds*** na Wikimedijinoj ostavi

1. ↑  Turističke stranice Švicarske ()
2. ↑  Deborah Gans, *The Le Corbusier Guide*, 2000. Princeton Architectural Press. ISBN 1-56898-119-8
3. ↑  Catherine Cardinal i Jean-Michael Piquet, *Catalogue of Selected Pieces*, Institut l'homme et le temps, str. 5.

Vanjske poveznice
-----------------

* La Chaux-de-Fonds, službena stranica grada ()()()
* Svjetski dan urarstva, 7. studenog 2009. u La Chaux-de-Fonds Arhivirano 2009-09-14 na Wayback Machine-u ()
* La Chaux-de-Fonds / Le Locle: Galerija fotografija Arhivirano 2012-09-28 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Švicarskoj |
| --- |
|  | Tektonski geotop Arena Sardona kantona Glarus • Historijski centar Berna • Tri zamka i bedemi Bellinzone • Jungfrau-Aletsch-Bietschhorn između Wengena i Fiescha • Urbanizam gradova La Chaux-de-Fonds i Le Locle • Terasasti vinogradi Lavauxa • Monte San Giorgio1) • Prahistorijska naselja sojenica oko Alpa2) • Raetinska pruga1) • Müstairski samostan Svetog Ivana u Val Müstairu • Kneževska opatija St. Gallen sa fondacijskom bibliotekom i crkvom | Švicarska zastava |
| 
1) Zajednička svjetska baština Italije i Švicarske 
2) Zajedno s pet ostalih alpskih zemalja  |