**Amfiboli** su vrlo važna grupa najčešće tamno obojenih stijenskih inosilikatnih minerala, koji se sastoje od dvostrukih lanaca [SiO4]-tetraedara, povezanih preko vrhova, te koji općenito sadrže ione željeza i/ili magnezija unutar svoje strukture. Amfiboli kristaliziraju u dva kristalna sustava, monoklinskom i rompskom. Po kemijskom sastavu i općim karakteristikama jednaki su grupi piroksena. 

Osnovna razlika između amfibola i piroksena je u tome što:

* amfiboli sadrže hidroksidni ion, [OH]-
* osnovna struktura amfibola sastoji se od dvostrukih lanaca [SiO4]-tetraedara, a kod piroksena to su jednostruki lanci

Kod velikih amfibolskih uzoraka najuočljivije su njihove kose ravnine kalavosti (pod približno 120°), dok su one kod piroksena pri otprilike 90°. Amfiboli su također specifično manje gusti od svojih piroksenskih parova. Optički, mnogi se amfiboli razlikuju prema jako izraženom pleokroizmu i prema manjem kutu kosog potamnjenja tj. kutu pri kojem dolazi do zamračenja u mikroskopu na ravninu simetrije. Amfiboli su primarni sastojci stijena koje nazivamo **amfibolitima**.

Amfibole nalazimo ili u magmatskim ili u metamorfnim stijenama; hornblende nalazimo u granitima, dioritima, andezitima. Amfiboli metamorfnog postanka uključuju one u vapnencima, koji su u iste došli putem kontaktnog metamorfizma (tremolit) te one koji su nastali alteriranjem iz drugih feromagnezijskih minerala (hornblenda). 

Pseudomorfi amfibola s piroksenima poznati su pod nazivom uraliti.

Porijeklo imena
---------------

Ime "amfibol" (grč.: αμφιβολος/amfibolos = dvoznačno) prvi put je upotrijebio R. J. Haüy, i to za tremolit, aktinolit i hornblendu. Od tada se naziv "amfiboli" proširio na cijelu grupu. Poznate su mnogobrojne podvrste i varijeteti, a oni najvažniji mogu se svrstati u tri serije (vidi dolje).

Opća formula
------------

Opća formula svih amfibola je A0-1B2C5[T8O22](OH,F,Cl)2.

* A = veliki kationi: Ca, Na, K, ponekad čak i Pb2+
* B = stalni kation: Ca, Mg, Mn2+, Zn, Fe2+, Ni, Co, Li+
* C = manji kationi: Mg, Fe2+, Fe3+, Mn2+, Mn3+, Li, Cr, Ti, Zr, Zn, Ni, Co
* T = kation: Si; no može i: Al, Ti4+, Be3+

Grupe amfibola
--------------

**Rompski amfiboli**

* Antofilit (Mg,Fe)7Si8O22(OH)2)

**Monoklinski amfiboli**

* Tremolit Ca2Mg5[Si8O22](OH)2
* Aktinolit Ca2(Mg,Fe)5[Si8O22](OH)2
* Cummingtonit Fe2Mg5[Si8O22](OH)2
* Grunerit Fe7[Si8O22](OH)2
* Hornblenda Ca2(Mg,Fe,Al)5[(Al,Si)8O22](OH)2
* Glaukofan Na2Mg3Al2[Si8O22](OH)2
* Ribekit Na2Fe2+3Fe3+2[Si8O22](OH)2
* Arfvedsonit Na3Fe2+4Fe3+[Si8O22](OH)2
* Krokidolit NaFe2+3Fe3+2[Si8O22](OH)2
* Richterit Na2Ca(Mg,Fe)5[Si8O22](OH)2
* Pargasit NaCa2Fe2+4Fe3+[Si6Al2O22](OH)2

Od nabrojanih, tremolit, hornblenda i krokidolit, kao i njihovi važniji varijeteti - azbest i žad - pojavljuju se samostalno pod ovim nazivima. Zbog velikih varijacija u kemijskom sastavu, različiti članovi grupe također variraju u svojim karakteristikama i izgledu.

Antofilit je smećkasti mineral koji najčešće dolazi u vlaknastim do lamelarnim agregatima s hornblendom, unutar tinjčevih škriljavaca na Konsbergu (Norveška) i još nekim lokalitetima. Varijetet bogat aluminijem nazivamo **gedrit**, a tamnozeleni ruski varijetet, koji sadrži nešto željeza **kupferit**.

Hornblenda je važan sastojak mnogih magmatskih stijena. Također je važan sastojak *amfibolita*, koji nastaju metamorfozacijom bazalta. 

Aktinolit (što je zapravo naziv za seriju kristala mješanaca tremolita i feroaktinolita) važan je i česti član monoklinske serije, a formira zrakaste agregate žarkozelene (feroaktinolit) do sivozelene boje (tremolit). Ime (grč.: ακτις/aktis = zraka te λιθος/lithos = kamen) je zapravo grčki prijevod stare germanske riječi *Strahlstein*, što znači "zrakasti kamen".

Glaukofan, krokidolit, ribekit i arfvedsonit tvore donekle posebnu grupu *alkalijskih amfibola*. Prva dva su plavi, vlaknasti minerali, gdje se glaukofan pojavljuje u plavim škriljavcima, a krokidolit (ili *plavi azbest*) u željezovitim stijenama, a oboje su rezlutat dinamičkih metamorfnih procesa. Druga dva su tamnozeleni minerali koji se pojavljuju kao primarni sastojci magmata bogatih natrijem, kao što su npr. nefelinski sijeniti i fonoliti.

Pargasit je rijedak magnezijsko-natrijski amfibol kojeg obično možemo pronaći u ultrabazičnim stijenama. Npr. ima ga u ksenolitima unutar Zemljinog plašta, a bliže površini nose ga kimberliti. To je tvrdi mineral velike specifične gustoće, crn i većinom idiomorfan, s crveno-smeđim pleokroizmom u tankim izbruscima.

Vidi još:
---------

* Amfibolit
* Pirokseni
* Silikati
* Minerali
* Kristali

Vanjske veze
------------

***Amfiboli*** na Wikimedijinoj ostavi

* Mineral Galleries (`en`)
* Mindat.org (`en`)