Kip kralja Tomislava Roberta Frangeša-Mihanovića na Tomislavovom trgu u Zagrebu
**Tomislav** je bio knez Primorske Hrvatske od oko 910.; tradicionalno se smatra da je proglašen kraljem 925. a vladao je bar do 928. O njemu se pouzdano zna dosta malo, u usporedbi s nekim drugim ranijim i kasnijim hrvatskim vladarima. Iz vladarske je kuće Trpimirovića.

Ne zna se skoro ništa o dolasku Tomislava na vlast i odlasku s nje, a titula kralja je osporavana; ne zna se kad i kako ju je stekao, i što je točno značila.

Povijesni izvori
----------------

O Tomislavu imamo podatke iz svega nekoliko povijesnih izvora:

* u pismu pape Ivana X. svećenicima u Dalmaciji se spominje "*Tamislao*":

*...consulatu peragente in provincia Chroatorum et Dalmatiarum finibus Tamislao rege*
"*...vladao je u provinciji Hrvata i granicama Dalmacija kralj Tomislav";*
* u još jednom pismu istog pape, također se navodi "*Tamislao, rege Chroatorum*";
* 13. poglavlje djela *Historia Salonitana* Tome Arhiđakona navodi "*godine Gospodnje 914. u vrijeme kneza Tomislava.*";
* tzv. Ljetopis popa Dukljanina ili *Regnum Sclavorum*, piše:

*Umjesto njega, vladao je njegov brat Tomislav... Za Tomislavova vladanja pokrene kralj Ugra imenom Atila vojsku da ga svlada. Ali je kralj Tomislav, hrabar mladić i snažan ratnik, vodio s njime mnogo ratova i uvijek ga natjerao u bijeg. I rodi Tomislav sinove i kćeri, i trinaeste godine svoga kraljevanja umre*.
Zanimljivo je da Tomislava uopće ne spominju, primjerice, sljedeći izvori:

* spis Konstantina VII. Porfirogeneta, poznat pod nazivom *De administrando imperio*, koji govori o Hrvatskoj tog vremena (npr. govori o ratovima Hrvata i Bugara, gdje su Bugari "*poubijani svi od Hrvata*");
* veliko djelo Ivana Lučića *De regno Croatiae et Dalmatiae libri sex* (*Šest knjiga o kraljevstvu Hrvatske i Dalmacije*) iz 1666.

Osim toga, Toma Arhiđakon izričito tvrdi da je Držislav prvi hrvatski kralj.

Dolazak na vlast i podrijetlo
-----------------------------

Tomislav je vjerojatno došao na vlast 914. ili ranije; jedini podatak je napomena Tome Arhiđakona, koji piše "*godine Gospodnje 914. u vrijeme kneza Tomislava*". Po Ljetopisu popa Dukljanina, Tomislav je naslijedio svog brata.

Vladanje
--------

O Tomislavovoj vlasti zna se malo, poznato je ratovanje s Mađarima i Bugarima, kao i dva održana crkvena sabora u Splitu; stručnjaci se ne slažu je li okrunjen, ili se samo proglasio, ili ga papa spominje kao kralja iz nekog drugog razloga.

### Ratovi

Tomislav je vladao u doba prodiranja mađarskih konjanika, prema zapadnoj i južnoj Europi. Nakon osvajanja Panonske, Mađari su napali i Primorsku Hrvatsku, ali Tomislav ih je odbio.

Bizantski car Konstantin VII. Porfirogenet piše da je za u to doba

"*Hrvatska mogla dići 60 000 konjanika i 100 000 pješaka; da je imala 80 velikih brodova (sagena), na svakome do 40 mornara-ratnika, i 100 manjih brodova tianika*
*, na svakome 10-20 mornara-ratnika*" (većina stručnjaka drži da se radi o preuveličavanju).
On navodi i sljedeće podatke:

"*Krštena Hrvatska ima ove naseljene gradove: Nin, Biograd, Velicin, Skradin, Hlijevno, Stup, Knin, Kori, Klobuk. Veliku takvu moć i množinu naroda imaše Hrvatska do arhonta Krasimera. Pošto ovaj umre, a sin njegov Miroslav vladaše 4 godine, od ruke bana Pribine pogibe, i u zemlji nasta raskol i razdor veliki, umanji se broj i konjaništva i pješadije i sagena i kondura, što imahu Hrvati. Danas imade sagena 30, male i velike kondure, i konjaništvo i pješadiju.*"
U djelu je car Konstantin također zapisao:

"*ni sagene ni kondure Hrvata ne polaze u rat ni protiv koga, osim ako ih netko napadne, nego s tim brodovima hrvatski trgovci plove od luke do luke po neretvanskom kraju i po dalmatinskom zaljevu sve do Venecije.*"
Godine 924. Bugari su napali Srbiju i porazili župana Zahariju, koji je potom pobjegao u Hrvatsku.

Bugarski car Simeon je 926. poslao jaku vojsku koja je poražena. Poraz bugarske vojske, u to doba jedne od najjačih u Europi, pokazuje moć hrvatskih vojnih snaga u to doba.

### Crkveni sabori

Godina 925. i 928. su u Splitu održani crkveni sabori, koji su se uglavnom ticali crkvene jurisdikcije i upotrebe "slavenskog jezika" u bogoslužju. Na prvom je ukinuta Ninska biskupija.

### Proglašenje kraljem

Oton Iveković:  
*Krunidba kralja Tomislava*
Tomislav se prvi put 925. spominje kao *rex* ("kralj"), u pismu pape Ivana X. U svojoj povijesti, Toma Arhiđakon spominje da je 914. Tomislav *dux*. Iz toga je povjesničar Franjo Rački godine 1871. zaključio da je Tomislav u međuvremenu postao kralj.

Uz to, u djelu *Regnum Sclavorum* (poznatom pod nazivom Ljetopis popa Dukljanina; smatra se dosta nepouzdanim) se opisuje krunidba jednog slavenskog kralja (koji se ne naziva Tomislav ni u latinskoj verziji, niti u tzv. *hrvatskoj redakciji*) krunom koju mu je poslao bizantski car na *polju Dalmi*.
Prema pretpostavci Ivana Kukuljevića-Sakcinskog, krunidba kralja Tomislava je obavljena na Duvanjskom polju.

Jedini argument o kraljevanju Tomislava je titula *rex*, koja se pojavljuje od 925. godine, ali to nije nepobitan dokaz. Primjerice, bugarski kan Boris se u pismu Pape Ivana VIII. spominje kao "rex Vulgarorum" iako je bio samo kan.

O Tomislavu se vjerojatno može zaključiti da ga je papa smatrao kraljem, a da ga Bizant nije priznavao.

Kraj vlasti i nasljednik
------------------------

Tomislav se spominje u kontekstu crkvenog sabora 928. a nema podataka o njemu s kasnijim datumom. Konstantin VII. Porfirogenet ne spominje Tomislava, ali govori o Trpimiru u to vrijeme, pa se pretpostavlja da je Tomislava 928. ili kasnije naslijedio Trpimir II. otac Krešimira.

Popularna predodžba
-------------------

Spomenik kralju u Tomislavgradu
Tomislav je vrlo popularan, kao prvi hrvatski kralj, i kao ujedinitelj Primorske s Panonskom Hrvatskom. U mnogim gradovima Hrvatske postoje trgovi i ulice s njegovim imenom, kao i spomenici, od kojih je najznačajniji onaj u Zagrebu i Livnu.

Mnogi prikazi hrvatske povijesti pisani za najšire krugove čitatelja ne spominju nesigurnosti i malu količinu informacija o Tomislavu. Tako npr. Rudolf Horvat piše (ali uz ograde primjetne u tekstu):

*Sada je Tomislav bio na vrhuncu svoje slave i moći. On je toli sjajno odbio Simeona, komu nije moglo odoljeti carstvo bizantinsko! Je li dakle čudo, ako je u narodu hrvatskom zavladalo silno oduševljenje za Tomislava? Hrvati su iskreno štovali bana Tomislava, koji je ujedinio sve zemlje hrvatske, te ih onda sretno i obranio. To bijaše najzgodniji čas, da se banovina proglasi kraljevinom, a Tomislav da dobije kraljevsku čast. Da se to nije dogodilo kasnije, dokazuju spisi prvoga sabora splitskoga. U ovim naime spisima papa god. 925. već naziva Tomislava kraljem hrvatskim. — Krunu i druge znakove krunidbene dobio je Tomislav po svoj prilici iz Rima. Ondje je naime vladao papa Ivan X. (god. 913.—928.), koji je nekoliko godina prije toga poslao krunu i Simeonu Velikomu. Da Tomislav nije krunu primio iz Carigrada, vidi se već po tomu, što ga njegov savremenik — car Konstantin Porfirogenet — u svojim spisima ne priznaje kraljem.*
U literaturi, čak i enciklopedijama, se sve ponekad i dalje pojednostavljuje.

Spomenik u Zagrebu
------------------

Spomenik je trebao biti podignut 1925. u povodu tisuću godina hrvatske državnosti, ali naručen je tek tri godine kasnije. Glinena maketa spremna za odljev u bronci izrađena je tek 1930. a odljev je napravljen 1933. Spomeniku je trebalo dugo da se postavi zbog više razloga. Prvo zbog dugotrajnih polemika o mjestu postavljanja spomenika. Zatim ga Ante Pavelić nije htio postaviti jer je upravo predao Dalmaciju Talijanima pa mu je bilo ironično podizati spomenik kralju ujedinitelju, a i upravo je radio na likvidaciji velikog broja zagrebačkih Židova koji donirali sredstva za spomenik. Spomenik kralju Tomislavu postavljen je naposljetku tek u listopadu 1947. par mjeseci nakon što je uklonjen "kontrarevolucionar" ban Jelačić s Trga Republike. Na čelnom krilu postolja stajao je natpis koji je 1990. maknut i na koji je postavljena šahovnica:

*Tomislav, prvi medu hrvatskim vladarima ujedinio je svoja plemena u jednoj državi, te se godine CMXXV proglasio kraljem. Vladao je od Drave - Jadrana nad gradovima Splitom, Zadrom, Trogirom i nad otocima od Krka i Raba do Visa, Brača i Korčule. Pobjednosno je ratovao u Panoniji, na Dravi i Apuliji. Kao Ljudevit Posavski stotinu godina prije njega u borbi protiv Franaka, i Tomislav je djelovao u Savezu sa Srbima, simbolično naslućujući jedinstvo Jugoslavenskih naroda.*
Reljef "Hrvatska mornarica" s postolja spomeniku kralju Tomislavu koji stoji odbačen u dvorištu palače Grlečić Jelačić
1949. su postavljeni reljefi visoki 195 cm, a dugački 380 cm, al ne oni originalni reljefi kipara Roberta Frangeša-Mihanovića koji su prikazivali krunidbu Tomislava i Hrvatskog Sabora već reljefi kipara Želimira Janeša i Ivana Sabolića, "Mirenje" koje prikazuje kako Tomislav miri bugarskog kralja Petra sa srpskim knezom Zaharijem te reljef "Hrvatska mornarica". Originalno zamišljeni reljefi su postavljeni 1991. a oni koji su stajali 42 godine na postolju su odbačeni da propadaju u ruševnoj zgradi palače Grlečić-Jelačić. Nakon što su godinama stali zapušteni i otešćivani u veži palače te se izvještavalo o tom kulturocidu nad djelima akademskog kipara, 2012. godine je najavljeno da će biti preseljeni u Gliptoteku HAZUa al do tog preseljenja još nije došlo.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  Ivo Goldstein: *Hrvatski rani srednji vijek*, Novi Liber, Zagreb, 1995. ISBN 953-6045-02-8
2. ↑  *Ljetopis popa Dukljanina*, dostupno na montenegrina.net ((srp.))
3. 1 2 3  Konstantin VII. Porfirogenet: *De administrando imperio*, dostupno na montenegrina.net
4. 1 2  Rudolf Horvat, *Povijest Hrvatske I. (od najstarijeg doba do g. 1657.)*, Zagreb 1924. dostupno na Wikizvoru
5. ↑  Mira Kolar- Dimitrijević, Povijest gradnje spomenika kralju Tomislavu u Zagrebu 1924. do 1947. godine, Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, Hrvatska
6. ↑
7. ↑  DEVASTACIJA KULTURNOG DOBRA NEPOSREDNO PORED ZGRADE VLADE Kulturocid tik do zgrade konzervatora
8. ↑  Večernji list, ZABORAVLJENA BAŠTINA Iz depoa Muzeja grada Zagreba reljefi se sele u Gliptoteku, 27.11.2012.

Literatura
----------

* Rudolf Horvat, *Povijest Hrvatske I. (od najstarijeg doba do g. 1657.)*, Zagreb 1924, dijelom dostupno na Wikizvoru
* Nada Klaić, *Povijest Hrvata u ranom srednjem vijeku*, Zagreb 1975.
* Ivo Goldstein: *Hrvatski rani srednji vijek*, Novi Liber, Zagreb, 1995. ISBN 953-6045-02-8

Poveznice
---------

* Velered kralja Tomislava - najviše odlikovanje Republike Hrvatske

Eksterni linkovi
----------------

***Tomislav (hrvatski kralj)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Očitovanje Odjela za srednjovjekovnu povijest povodom napisa kako Tomislav nije prvi hrvatski kralj
* Wikinfo: Detaljni pregled Tomislava

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Knezovi primorske HrvatskeTomislav (oko 910. - ? 925.)** | Nasljednik: |
| **Muncimir (892. - oko 910.)** | **-** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Hrvatski kraljevi  Tomislav (? 925. - 928. ili poslije)** | Nasljednik: |
| **—** | **Trpimir II (928. ili poslije - oko 935.)** |

| * p
* r
* u
Hrvatski knezovi |
| --- |
| Knezovi Panonske Hrvatske | Vojnomir • Ljudevit Posavski • Ratimir • Braslav |
| Knezovi Dalmatinske Hrvatske | Radoslav • Kuber • Porga • Višeslav • Borna • Vladislav • Mislav • Trpimir • Zdeslav • Domagoj • Iljko • Branimir • Muncimir • Tomislav |

| * p
* r
* u
Hrvatski kraljevi |
| --- |
| Kraljevina Hrvatska | 

|  |  |
| --- | --- |
| Trpimirovići | 
* Tomislav
* Tripmir II.
* Krešimir I.
* Miroslav
* Mihajlo Krešimir II.
* Stjepan Držislav
* Svetoslav Suronja
* Krešimir III.
* Stjepan I.
* Petar Krešimir IV.
* Dmitar Zvonimir
* Stjepan II.

 |
| Snačići | 
* Petar Svačić

 |

 |  |
| Kraljevi Mađarske | 

|  |  |
| --- | --- |
| Arpadovići | 
* Koloman
* Stjepan II.
* Béla II.
* Géza II.
* Stjepan III.
* Ladislav II.
* Stjepan IV.
* Béla III.
* Emeric
* Ladislav III.
* Andrija I.
* Béla IV.
* Stjepan V.
* Ladislav IV.
* Andrija III.

 |
| Přemyslovići | 
* Ladislav V.

 |
| Wittelsbach | 
* Oton III.

 |
| Anžuvinci | 
* Karlo I.
* Ludovik I.
* Marija
* Karlo II.
* Marija

 |
| Luksemburgovci | 
* Žigmund Luksemburški

 |
| Habsburgovci | 
* Albrecht II. Habsburški
* Ladislav V. Posmrtni

 |
| Jagelovići | 
* Vladislav I.

 |
| Hunyadi | 
* Matija Korvin

 |
| Jagelovići | 
* Vladislav II.
* Ludovik II.

 |
| Zapolje | 
* Ivan Zapolja

 |

 |
| Carevi iz Habsburške dinastije | 

|  |
| --- |
| 
* Ferdinand I.
* Maksimilijan II.
* Rudolf II.
* Matija II.
* Ferdinand II.
* Ferdinand III.
* Ferdinand IV.
* Leopold I.
* Josip I.
* Karlo III.
* Marija Terezija
* Josip II.
* Leopold II.
* Franz II.
* Ferdinand I.
* Franjo Josip
* Karlo I.

 |

 |
| Kraljevina Jugoslavija | 

|  |  |
| --- | --- |
| Karađorđevići | 
* Petar I. Karađorđević
* Aleksandar I. Karađorđević

 |

 |
| Nezavisna Država Hrvatska | 

|  |  |
| --- | --- |
| Savoie | 
* Tomislav II. Savojski

 |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 75896514
* LCCN: no95004983
* GND: 119386240
* BIBSYS: 8048344

 |