**Lavov** (ukrajinski: *Львів*/Ljviv, poljski: *Lwów* , ruski: *Львов*, njemački: *Lemberg*) je grad u zapadnoj Ukrajini, historijski centar Galicije od 732 009 stanovnika. 

Grad je administrativni centar Lavovske oblasti, poznat širom Ukrajine po brojnim očuvanim kulturno-historijskim spomenicima.

Historijski centar grada, je zbog svoje umjetničke i arhitektonske baštine uvršten - 1998. na UNESCO-vu Listu mjesta svjetske baštine u Evropi.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Lavov* leži na rijeci Poltvi, udaljen oko 80 km od poljske granice. U brdovitom Rostočju Grad je smješten na prijelazu brdovitog Rostočja u nizinu Pobužja. Dobar dio grada smjestio se na brežuljcima, prosječne nadmorske visine 289 m, nad kojima dominira vrh Vysokyj Zamok (409 m).

Historija
---------

Trg Rinok (Ploshcha Rynok)
*Lavov* je osnovao sredinom 13. vijeka galicijski knez Danilo Romanovič kao utvrdu, ali je ubrzo postao važni trgovački centar. Grad je zbog svog položaja, kao dominantne točke na putu istok zapad i kontrole prolaza preko Karpata imao neobičnu burnu prošlost. Grad su osvojili Poljaci - 1349. pa Kozaci 1648. i Šveđani 1704.

Nakon Prve podjele Poljske od 1772. grad je pod vlašću Habsburgovaca. Za njihove uprave postao je glavni grad pokrajine Galicije. Za Prvog svjetskog rata grad je okupirala vojska Carske Rusije od septembra 1914. do juna 1915. kad su grad ponovno preuzele snage Austro-Ugarske. Na kraju rata 1918. nakon sloma Habsburške monarhije, lokalno ukrajinsko stanovništvo proglasilo je Lavov glavnim gradom svoje kratkotrajne Zapadnoukrajinske narodne republike, ali su poljske trupe ubrzo zauzele grad i preuzele kontrolu i nad tim dijelom Galicije do kraja 1919.

Spomenik poljskom pjesniku Adamu Mickiewiczu u centru Lavova
Za vrijeme Drugog svjetskog rata nakon njemačkog napada na Poljsku 1939. grad su zauzele jedinice Crvene armije, prema dogovoru Ribbentrop-Molotov. Nakon što je Hitler napao Sovjetski savez, grad su zauzele trupe njemačkog Wehrmachta i držale ga pod okupacijom do 1944. Za njihove vlasti najveći dio brojne židovske zajednice, deportiran je u koncentracijske logore i pobijen. Godine 1944. Poljaci su činili gotovo 80% stanovnika Lavova. Ubrzo je međutim počeo njihov progon i deportacija.

Od 1945. grad je dio Ukrajinske SSR, dotad brojno poljsko stanovništvo što milom, što silom preseljeno je najvećim dijelom u Gliwice, Bytom, Opole Wroclaw, Legnica, a i u druge gradove (dotadašnji njemački Gleiwitz, Beuthen, Oppeln, Breslau, Liegnitz) a umjesto njih u grad je doseljeno ukrajinsko i rusko stanovništvo.

Nakon raspada SSSR - 1991. grad je postao dio nezavisne Ukrajine.

Centar grada

Lavov kao grad svjetske baštine
-------------------------------

Historijsko središte *Lavova* uvršteno je 1998. na Listu mjesta svjetske baštine u Evropi kao izvanredan primjer spoja arhitektonskih i umjetničkih tradicija istočne Evrope s talijanskim i njemačkim uticajima. Ali i zbog ostavštine koju su ostavile brojne etničke skupine koje su, privučene u grad njegovim progresom, izgradile vlastite kvartove unutar grada, koji su još uvijek onakvi kakvi su bili.

Centar grada ima i brojne gotičke građevine iz 13. vijeka, kad je grad osnovan. Nakon velikog požara koji je poharao grad u 16. vijeku, grade se brojne renesansne i barokne građevine. Gradom ipak dominiraju neoklasicističke i secesijske građevine sa kraja 19. i početka 20. vijeka kad je izgrađeno najviše reprezentativnih palača; Muzej Lubomirscy (1827.), Knjižnica Bawarowski (1857.), Teatar Skarbek (1842.), Opera (1913.).

Poznati stanovnici
------------------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Sholem Aleichem, židovski dramaturg koji je pisao na jidišu
* Bohdan-Ihor Antonych, pjesnik
* Muhammad Asad, književnik
* Emanuel Ax, pijanist
* Stefan Banach, matematičar
* Jurij Bašmet, svirač viole
* Alexander Beliavsky, šahist
* Michał Piotr Boym, propovjednik, sinolog, prevoditelj, diplomat, botaničar, filolog, biolog i liječnik
* Solomon Buber (1827.–1906.), bankar, filiozof i književnik
* Ludwik Fleck, poljski liječnik i biolog
* Ivan Franko, književnik, filozof
 | * Aleksander Fredro, pjesnik i dramaturg
* Leo Fuchs, glumac
* Maurice Goldhaber, liječnik
* Zbigniew Herbert, pjesnik i književnik
* Volodymyr Ivasiuk, kompozitor
* Faina Kirschenbaum, Izraelski političar  Arhivirano 2011-01-15 na Wayback Machine-u
* Filaret Kolessa, etnograf i kompozitor
* Maria Konopnicka, pjesnik i književnik
* Solomiya Krushelnytska, operni pjevač
* Les Kurbas, glumac i redatelj
 | * Stanisław Lem, književnik
* Alfred James Lotka, američki matematičar i kemičar, rođen u Lavovu
* Stanislav Liudkevych,
* Oleh Luzhny, bivši nogometaš
* Ludwig von Mises, ekonomist
* Richard von Mises, matematičar
* Franz Xavier Mozart, kompozitor
* Paul Muni, glumac
* Oleksander Myshuha, operni pjevač
* Karl Radek (1885.–1939.), politički aktivist
* Joseph Roth, književnik
 | * Ruslana (1973.), pop pjevačica
* Leopold von Sacher-Masoch, književnik
* Markiyan Shashkevych, književnik
* Myroslav Skoryk, kompozitor
* Leopold Staff, pjesnik
* Vasyl Stefanyk, književnik
* Adam Ulam, historianpovjesničar
* Stanisław Ulam, matematičar
* Svyatoslav Vakarchuk, rock glazbenik
* Gabriela Zapolska, dramaturškinja i glumica
 |

Klimatske karakteristike
------------------------

*Lavov* ima Umjereno kontinentalnu klimu - Dfb po Köppenovoj klasifikaciji klime, sa blagim ljetima (18.3 °C prosječno u julu) i hladnim zimama (- 3.1 °C u januaru). Na grad padne prosječno do 745 mm kiše, i to najviše ljeti.

| **Klimatološki medijani za Lavov** |
| --- |
| Mjesec | jan-sij | feb-velj | mar-ožu | apr-tra | maj-svi | jun-lip | jul-srp | aug-kol | sep-ruj | okt-lis | nov-stu | dec-pro | godina |
| Srednji maksimum (°C) | −0,1 | 1,3 | 6,3 | 13,6 | 19,4 | 22,0 | 23,9 | 23,5 | 18,3 | 12,9 | 6,0 | 0,9 | **12,3** |
| Srednji minimum (°C) | −6,1 | −5,5 | −1,7 | 3,6 | 8,4 | 11,3 | 13,2 | 12,5 | 8,4 | 4,1 | −0,3 | −4,6 | **3,6** |
| Precipitacija (mm) | 40 | 44 | 45 | 52 | 89 | 89 | 96 | 76 | 67 | 51 | 49 | 47 | **745** |
| *Izvor:*  |

Gradovi prijatelji
------------------

Lavov ima ugovore o prijateljsvu i partnerstvu sa slijedećim gradovima;

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Kanada, Winnipeg 1973
* Njemačka, Freiburg im Breisgau 1989
* Poljska, Rzeszów 1992
* Ujedinjeno Kraljevstvo, Rochdale 1992
* Mađarska, Budimpešta 1993
* Izrael, Rishon LeZion 1993.
 | * Poljska, Przemyśl 1995.
* Poljska, Krakov 1995.
* Rusija, Grozni 1998.
* Srbija, Novi Sad 1999.
* Uzbekistan, Samarkand 2000.
 | * Gruzija, Kutaisi 2002.
* Poljska, Wrocław 2003.
* Poljska, Łódź 2003.
* Bosna i Hercegovina, Banja Luka 2004.
* Poljska, Lublin 2004.
* Rusija, Sankt Petersburg 2006.
 |

Privreda
--------

I današnji *Lavov* je kao nekad, važno transportno čvorište, jer se u njemu ukrštava nekoliko željezničkih pravaca. Zbog tog je grad odavno izrastao u snažni industrijski centar, razvijene strojogradnje; autobusi, poljoprivredni strojevi, viljuškari i bicikli. Postoji i snažna industrija robe široke potrošnje (televizori) i tvornice prehrambenih proizvoda.

Kultura
-------

*Lavov* je bio prijestolnica ukrajinske kulture, u doba Carske Rusije iako je tad bio dio Austro-Ugarske, - centar izdavaštva i nacionalnog pokreta centar. Univerzitet u Lavovu osnovan je još 1661. koji je za sovjetskog režima nazvan po velikom ukrajinskom pjesniku i novinaru Ivanu Franku.

Panorama LavovaPanorama Lavova

Vanjske veze
------------

* Službene stranice grada ()
* Turistička stranica grada Lavova ()
* *Lviv* na portalu Britannica ()

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Ukrajini |
| --- |
|  | 
Karpatske i njemačke prašume bukve1) • Drvene crkve poljskih i ukrajinskih Karpata2) • Drevni grad Taurski Hersones i njegova *chora* • Kijevsko spiljska lavra i Katedrala Svete Sofije u Kijevu • Stari grad Lavov • Rezidencija bukovinsko-dalmatinskih metropolita • Struveov luk 3)
 | Ukrajinska zastava |
| 
1) Zajednička svjetska baština Ukrajine, Slovačke i Njemačke 
2) Zajednička svjetska baština Poljske i Ukrajine 
3) Zajednička svjetska baština deset zemalja (Norveška, Švedska, Finska, Estonija, Latvija, Litva, Rusija, Bjelorusija, Ukrajina, Moldova) 
 |