**Trpimirovići** su hrvatska vladarska dinastija iz koje su u ranom srednjem vijeku birani hrvatski knezovi, kasnije kraljevi. Ime je dobila po rodonačelniku knezu Trpimiru koji je živio u prvoj polovici 9. stoljeća i za čije vladavine se bilježi prvo važno spominjanje hrvatskog imena (*Dux Chroatorum*).

Povijest
--------

Trpimirovići su bili vladarska dinastija koja je u prvoj polovici 9. stoljeća zasjela na prijestolje Primorske Hrvatske. Patrimonijalni posjedi Trpimirovića (lat. *terra regalis*, *territorium regale*) nalazili su se na području između Trogira i Splita (danas Kaštela, solinsko područje i Klis odakle su vladali), te Splita i Omiša (u poljičkom primorju), a kasnije i u drugim krajevima. S tih posjeda vladari su ubirali prihode (*tribatum*) što su ih plaćali kmetovi.

Vladari iz dinastije isprva su vladali kao franački vazali. Sukobljavali su se s Mletačkom Republikom i Bizantom, a pretkraj 9. stoljeća ostvarili su veću samostalnost.

Kralj Tomislav je u 10. stoljeću ujedinio Panonsku i Primorsku Hrvatsku te stvorio Hrvatsko Kraljevstvo. Prema oskudnim povijesnim izvorima njegova za njegove vladavine, Hrvatska je bila moćna država. Borba s Bizantom i Mletačkom Republikom za dalmatinske gradove nastavljena je i u 10. i 11. stoljeću.

Poslije smrti kralja Stjepana Držislava o. 997. godine, naslijedila su ga tri sina; Svetoslav Suronja, Krešimir III. i Gojslav. Od Svetoslava i njegova sina Stjepana nastala je loza *Svetoslavića*, koji su upravljali Slavonijom, a Krešimirovi potomci činili su drugi ogranak, *Krešimiroviće*, koji su nastavili vladati Hrvatskim Kraljevstvom.

Dinastija je svoj vrhunac doživjela za vladavine Petra Krešimira IV. († o. 1074.), koji je konsolidirao i proširio kraljevstvo, a ugasila se 1091. smrću njegova sinovca Stjepana II. nasljednika kralja Zvonimira koji nije ostavio muškog nasljednika.

Ljetopis popa Dukljanina kaže da je postojala i pobočna linija koja potječe od kneza Petra mlađeg sina Trpimira II. i koja će trajati sve do 1422. godine vladajući najprije današnjom Dukljom, a potom i Srbijom. [*nedostaje referenca*]

Kneževi Primorske Hrvatske
--------------------------

* Trpimir I. (845.–864.)
* Domagoj (864.–876.)
* Iljko (876.–878.)
* Zdeslav (878.–879.)
* Branimir (879.–892.)
* Muncimir (892.–910.)
* Tomislav (910.–925.)

Kraljevi Hrvatske
-----------------

Tradicionalan prikaz hrvatske krune
* Tomislav (925.–928.)
* Trpimir II. (928.–935.)
* Krešimir I. (935.–945.)
* Miroslav (945.–949.)
* Mihajlo Krešimir II. (949.–969.)
* Stjepan Držislav (969.–997.)
* Svetoslav Suronja (997.–1000.)
* Gojslav (1000.–c. 1020.)
* Krešimir III. (1000.– c. 1030.)
* Stjepan I. (c. 1030.–1058.)
* Petar Krešimir IV. (1058.–1074.)
* Dmitar Zvonimir (1075.–1089.)
* Stjepan II. (1089.–1091.)

Pobočna dinastička linija
-------------------------

Prema Ljetopisu popa Dukljanina Petar je bio brat kralja Krešimira. Tijekom 10. stoljeća prema tom rukopisu on će postati vladar Duklje. U doba makedonske i bizantske vrhovne vlasti njegovi potomci će prijeći na pravoslavnu vjeru. Tijekom stoljeća njegovi muški potomci će mijenjati ime svoje dinastije najprije u Vojislavljević, a potom u dinastija Nemanjić koja će izumrijeti 1422. godine nakon višestoljetnog vladanja Srbijom. [*nedostaje referenca*]

Izvori
------

1. ↑  Šišić, Ferdo, str. 161.
2. ↑  ljetopis popa dukljanima- latinična redakcija

Literatura
----------

* *Šišić, Ferdo, Povijest Hrvata, pregled povijesti hrvatskog naroda 600.-1526. prvi dio, Split, 2004.* ISBN 953-214-197-9