**Đorđija Puljevski** (Galičnik, 1817. – Sofija, 1893.), makedonski pisac, leksikograf, povjesničar i vojskovođa. Puljevski je autor prve pečaćene makedonske gramatike i autor jednog od prvih rječnika na makedonskom jeziku. 

On je prvi autor koji je javno izrazio ideju o makedonskoj naciji odvojenoj od bugarske, kao i o zasebnom makedonskom jeziku. U Bugarskoj ga se smatra Bugarinom i ranim pristašom *makedonizma*.

Život
-----

### Rane godine

Rođen je u selu Galičnik u mijačkom kraju, školovan za klesara, bio je zidar pečalbar – odnosno migrantski radnik – u Dunavskim kneževinama (današnoj Rumunjskoj). Prema narodnim predajama, u mladosti je hajdukovao na području Golog Brda, počevši borbu za slobodu svoga naroda, te zatim sudjelujući u raznim oslobodilačkim ratovima i ustancima ostalih balkanskih naroda u drugoj polovici 19. stoljeća. Kroz vrijeme postat će samouk pisac o temama koje se odnose na makedonski kulturu. 

### Dobrovoljac u borbama

Vjerujući da se bori za domovinu, Puljevski se najprije kao dragovoljac uključio u oslobodilačke akcije u događajima 1862-1863. kada se kao vodnik pontonske čete borio protiv turske posade u Beogradu. Potom je nakon izbijanja srpsko-turskog rata u junu 1876. ponovno stupio u srpsku vojsku kao dobrovoljac. Rusko-turski rat počeo je sljedeće godine i Puljevski je ponovno sa svojom četom bio u redovima prethodnice ruske vojske prilikom oslobađanja Bugarske. Jedrenskim primirjem i Sanstefanskim predugovorom obustavljena je okupacija Makedonije. Ali iduće godine (1878) Puljevski ponovno aktivno sudjeluje kao vojvoda u Kresnenskom ustanku, stavljajući se izravno u funkciju borbe za slobodu makedonskog naroda.

### Borac za makedonski jezik

Ništa manje važno nije njegovo kulturno-nacionalno djelovanje kao leksikografa, gramatičara, pjesnika, folklorista, etnografa i povjesničara. Njegovo prvo objavljeno djelo bio je *Rječnik četiriju jezika*, objavljen u Beogradu 1873. Zapravo je dvojezični, jer u rubrici srpski jezik daje leksičku građu iz dva bliska, ali ipak različita jezika: makedonskog i srpskog. Druga objavljena knjiga Pulevskog je *Rječnik triju jezika*, također objavljen u Beogradu 1875. godine. Ovo djelo je posebno važno zbog jasne koncepcije i otvoreno iznesene ideje o domovini Makedoniji, makedonskom narodu i makedonskom jeziku kao posebnom u slavenskom svijetu.

### U Bugarskoj

Nakon neuspjeha makedonskog Kresnskog ustanka i njegovog odlaska u Sofiju, Puljevski je 1879. zasebno objavio prvu makedonsku domoljubno-političku pjesmu *Samovila Makedonska*, u kojoj spominje Filipa Makedonskog i Aleksandra Makedonskog kao pretke današnjih Makedonaca, tristo godina prije Krista. Odražava ideologiju makedonskih sudionika Makedonskog (Kresnenskog) ustanka. Tada je objavio i prvu zasebnu zbirku pjesama na makedonskom jeziku u makedonskoj književnoj povijesti *Makedonska pjesmarica* u dvije knjižice. Zbirka pjesama sadrži tri osobne i više narodnih pjesama.

Zbirka makedonskih narodnih pjesama bila je vrlo pozitivno prihvaćena među makedonskim emigrantima u Bugarskoj. Konstantin Vezenkov bio je oduševljen domoljubljem svog poznanika Đorđija Pulevskog izraženim u njegovim izvornim pjesmama o Filipu i Aleksandru Makedonskom, pa je odlučio neke od njih objaviti u listu „Marica". Sljedeće 1880. godine izlazi *Slognica rečovska*, prva objavljena gramatika makedonskog jezika. Puljevski je pokušao stvoriti temeljne norme u makedonskom književnom jeziku, spajajući srednjomakedonski dijalekt sa slavenskom pisanom tradicijom u Makedoniji, stvarajući vrlo zanimljiv leksikon i posuđujući riječi iz drugih slavenskih jezika, ali uvijek izrazito makedoniziranih.

### Slavomakedonska literaturna družina

U sklopu djelovanja Pulevskog među makedonskim iseljenicima u Sofiji je i osnivanje Slavomakedonskog književnog društva 1888. pod njegovim predsjedanjem. Ima poseban značaj kao prva makedonska književna udruga uopće i samo je još jedan dokaz njezina domoljubnog kulturnog djelovanja i nacionalno-političkog usmjerenja.

No, posebno mjesto u predstavljanju Pulevskoga djela zauzima njegova slavensko-makedonska opća povijest, koja je završila 1892. godine neposredno prije njegove smrti. Ovo njegovo kapitalno djelo u cijelosti su objavili Makedonska akademija i Fondacija Trifun Kostovski 2003. godine, a dio, tj. *Car Veliki Aleksandrov* objavio je Institut za nacionalnu povijest 2005. godine. u Makedoniji pod naslovom *Makedonska Aleksandrida*, a oba izdanja uredili su akademik Blaže Ristovski i Biljana Josifovska.

Djelo koje je objavljeno na izvornom pisanom jeziku - mijačkom govoru iz Galičnika i pokriva život Aleksandra Velikog od njegova rođenja, pohode u Egipat i Indiju do njegove smrti. Ne treba zanemariti ni njegov opsežni rukopis pod naslovom *Jezik*, dovršen također u Sofiji, koji je poseban priručnik za učenje makedonskog jezika.

Djela
-----

* *Rječnik četiriju jezika* (1872)
* *Rječnik triju jezika* (1875)
* *Samovila Makedonska* (1879)
* *Makedonska pjesmarica* (1879)
* *Slognica rečovska* (1880)
* *Slavensko-makedonska opšta istorija* (~1892)

Galerija
--------

* Selo GaličnikSelo Galičnik
* Rodna kuća u GaličnikuRodna kuća u Galičniku
* Rodna kuća u Galičniku (ulazna vrata)Rodna kuća u Galičniku (ulazna vrata)
* Spomenik u SkopljuSpomenik u Skoplju
* SpomenikSpomenik

Bilješke
--------

1. ↑  Đorđija Puljevski (Ѓорѓија Пулевски) ili Đorđ Puljevski (Ѓорѓи Пулевски).
2. ↑  *Rječnik četiriju jezika: I. Srpsko-Albanski. II. Arbanski-Arnautski. III. Turski. IV. Grčki.* (`mk`) Речникъ отъ четири језика: I. Српско-Албански. II. Арбански-Арнаутски. III. Турски. IV. Грчки. Djelo se u tekstovima naziva i *Rječnik četrojezičnosti* ili *dvojezičnik*.
3. ↑  *Rječnik triju jezika: makedonski arbanski i turski.* (`mk`) Речник од три језика: македонски арбански и турски.
4. ↑  (`mk`) Самовила Македонска.
5. ↑  (`mk`) Макєдонска пєснарка отъ Георгьа Пульєвски.
6. ↑  (`mk`) Слогница речовска.
7. ↑  (`mk`) Славјанско-маќедонска општа историја.

Izvori
------

1. ↑  Friedman 1975
2. ↑  (`bg`) Bakalov, Georgi (2007). *Военна история на българите от древността до наши дни*. Izdatel TRUD Publishers. ISBN 954-621-235-0. , str. 335.
3. ↑  (`bg`) Crnušanov, Kosta (1992). *Македонизмът и съпротивата на Македония срещу него*. Sofija: Univ. izd. Sv. Kliment Ohridski. , str. 40–42.
4. ↑  Koneski 1990: str. 129 sfn error: no target: CITEREFKoneski1990 (help)
5. ↑  Vražinovski 2002: str. 463

Bibliografija
-------------

* (`en`) Daskalov, Rumen; Marinov, Tchavdar (2013). *Entangled Histories of the Balkans: Volume One: National Ideologies and Language Policies*. Leiden/Boston: BRILL. ISBN 978-90-04-25076-5.
* (`en`) Friedman, Victor A. (1975). „Macedonian language and nationalism during the 19th and early 20th centuries". *Balcanistica* **2**: 83–98. Arhivirano iz originala na datum 2006-09-15. Pristupljeno 2023-03-21.
* (`mk`) Koneski, Blaže; Baševski, Dimitar (1990). *Ликови и теми*. Култура. ISBN 978-86-317-0013-1.
* Vražinovski, Tanas (2002). *Речник на народната митологија на Македонците*. Matica makedonska. str. 463. ISBN 9789989483042.


| * p
* r
* u
Makedonska književnost |
| --- |
| Korijeni | 
* Kliment Ohridski
* Krčovski
* Pejčinović

 |
| Preporod | 
* Puljevski
* Prličev
* Žinzifov
* Miladinovi
* Zografski
* Misirkov
* Černodrinski

 |
| Prva polovica 20. vijeka | 
* Bojadžiski
* Krstić
* Nedelkovski
* S. Popov
* Racin
* Smirnenski

 |
| Jugoslavensko doba | 
* Abadžijev
* Andreevski
* Arsovski
* Atanasovski
* Boškovski
* Cašule
* Čingo
* Domazetovski
* Drakul
* Đurčinov
* Đuzel
* Džambazov
* T. Georgievski
* Iljoski
* G. Ivanovski
* Janevski
* Karovski
* Koneski
* Kostov
* Krle
* Kunoski
* Leov
* V. Maleski
* M. Matevski
* Misirkova-Rumenova
* Mitrev
* Momirovski
* V. Nikoleski
* Panov
* B. Pavlovski
* J. Pavlovski
* R. Pavlovski
* Podgorec
* A. Popovski
* G. Popovski
* Širilov
* Solev
* A. Šopov
* Stardelov
* Stefanovski
* Strezovski
* Tarapuza
* Točko
* D. Todorovski
* G. Todorovski
* Urošević
* Varošlija
* Zekerija

 |
| Suvremeno doba | 
* P. Andonovski
* V. Andonovski
* N. Andova
* Bužarovska
* Dimkovska
* Joldeski
* Koviloski
* Kujundžiski
* Madžirov
* S. Markovski
* Plevneš
* Prokopiev
* Smilevski
* Tasevski-Eternijan

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 311116568
* LCCN: nr90009569
* ISNI: 0000 0000 6692 483X
* SUDOC: 139977619
* BNF: cb16560801n (podaci)

 |