**Fragment kamene japodske urne sa tri figure iz Golubića** kod Bihaća, Bosna i Hercegovina, je arheološki nalaz u sekundarnom položaju, u grobu br. 44 nekropole u Dolovima. Pripada vremenu od III-IV stoljeća, kada se i ova teritorija nalazila u sastavu Rimskog carstva.

Pounje je bilo centar izrade monumentalne sepulkralne kamene plastike, od koje su najbrojnije zastupljene japodske urne. Porijeklo i hronologija tih umjetničkih dijela još nisu u potpunosti rasvijetljeni. U periodu od III-I vijeka p.n.e. kod Japoda prevladava incineracija (spaljivanje pokojnika), koje se nastavilo i u I-II vijeku naše ere pod rimskom vlašću. Stoga hronološko određenje pomenutih urni još nije sa sigurnošću riješeno.

Opis
----

Ploča sa prikazom japodskih konjanika izrađena je od mekanog lokalnog kamena bihacita (lapora, muljike) pogodnog za obradu i otpornog na atmosferilije. Po obliku i položaju crteža, pripadala je desnoj bočnoj strani kamene urne sa sačuvanom izbočinom. Očuvane dimenzije su sljedeće: 0.98x0.42x0.10 m. Nedostaje dio u dužini od 0.32x0.08 m na donjem dijelu od izbočine do sredine stranice urne. Prema crtežima i opštem izgledu fragmenta vidi se da od dužine i visine prvobitne urne nije ništa oduzeto

Figura konjanika na konju u hodu na lijevo jako izduženog tijela, male glave prikazane u profilu i povijenog vrata zauzima centralni položaj. Detalji (oko, uši, gubica, kopita, falus, konjska oprema) su precizno izrađeni. Nema predstave grive. Figura konjanika je nesrazmjerno mala u odnosu na figuru konja.

Druga figura je urezana u lijevom gornjem uglu, ispred glave konja. Prikazano je tijelo ptice u neprirodnom položaju sa ljudskom glavom pokrivenom šljemom. Detalji na licu su isti kao i na licu konjanika, ali je šljem, mada istog tipa, drugačije prikazan. Na tijelu ptice prikazana su oba krila, rep i noga sa četiri kandže. Perje je predstavljeno urezanim crtama.

Treća figura smještena je između nogu konja. Predstavlja fantastično čudovište sa glavom zvijeri razjapljenih čeljusti, kozjim rogom i ribljim tijelom sa po jednom perajom na leđima i trbuhu. Povijeni riblji rep završava sliku.

### Moguća objašnjenja

Sva tri lika okrenuta su prema lijevoj strani, što, možda, ukazuje na podzemni svijet, kao što ptica sa 
ljudskom glavom i fantastična figura predstavljaju pripadnike tog svijeta. Na osnovu nesrazmjere konjanika i konja, ponuđena je interpretacija da ratnik predstavlja pokojnika, a da konj ovdje ima simbolično značenje inkarnacije smrti.

Drugo objašnjenje kaže da konjanik prikazuje lik japodskog božanstva izvora, vode i, vjerovatno, podzemnog svijeta, Binda. Na osnovu brojnih predstava konja i konjskih protoma, ukazano je da je Bind zauzimao veoma istaknuto mjesto u japodskom religijskom sistemu, da je po funkcijama blizak grčkom Posejdonu iz starijih perioda kada je Posejdon smatran za božanstvo podzemlja i slatke vode koje podstiče vegetaciju i stvara izvore. Na osnovu sličnosti funkcija Binda i Posejdona i na osnovu ikonografske sličnosti cjelokupne scene na ovoj bočnoj strani urne sa predstavama Posejdona na nekim korintskim pinaksima, mogla bi se postaviti hipoteza da je u ovoj sceni prikazan japodski Bind sa svojim pratiocima koji, pripadaju japodskim mitološkim vjerovanjima. Između scene na urni i prikaza Posejdona na pinaksima postoje razlike u detaljima, ali japodski majstori-klesari nisu nikada prenosili u potpunosti grčke uzore, već su ih prilagođavali sopstvenim shvatanjima i mogućnostima.

Nacionalni spomenik
-------------------

Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj od 6. do 12. maja 2003. godine u Sarajevu, donijela je odluku da se ulomak urne proglasi za nacionalni spomenik BiH. Ovu odluku komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Martin Cherry, Amra Hadžimuhamedović (predsjedavajuća), Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo i Tina Wik. Fragment japodske kamene urne nalazi se izložen u stalnoj izložbenoj postavci u zgradi regionalnog Muzeja Unsko-sanskog kantona u Bihaću.

Izvori
------

1. ↑  „Alojz Benac-Đuro Basler-Borivoj Ćović-Esad Pašalić-Nada Miletić-Pavao Anđelić - KULTURNA ISTORIJA BOSNE I HERCEGOVINE". *Veselin Masleša, Sarajevo, 1966*. Pristupljeno 9. 2. 2016.
2. ↑  „Borivoj Čović: OD BUTMIRA DO ILIRA – JAPODI, s.136". *Kulturno naslijeđe, Sarajevo, 1976*. Pristupljeno 9. 2. 2023.
3. 1 2 3  „Branka Raunig: UMJETNOST I RELIGIJA PRAHISTORIJSKIH JAPODA". *Djela Akademije BiH, Sarajevo 2004 accessdate= 9. 2. 2023*.
4. ↑  „Ploča desne bočne strane japodske kamene urne iz Golubića". *Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika BiH*. Pristupljeno 9. 2. 2021.

|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal Bosna i Hercegovina***  |