**Babolsar** (perz. بابلسر) je grad i luka u pokrajini Mazandaran na sjeveru Irana. Prema popisu stanovništva iz 2011. godine u Babolsaru je živjelo 50.477 ljudi.

Geografija
----------

*Glavni članak: Geografija Irana*
Rijeka Babol-Rud
Grad je geografski smješten na nizini uz obalu Kaspijskog mora, na ušću rijeka Babol-Rud i Šazade-Rud. Od pokrajinskog sjedišta Sarija udaljen je 40 km sjeverozapadno, od Amola 35 km sjeveroistočno, te 15 km sjeverno od Babola. Klima na širem području klasificira se kao kaspijski podtip sredozemne klime koju karakterizira visoka relativna vlažnost zraka koja godišnje iznosi prosječno 82,8%. Količina padalina je 884,6 mm na godinu, od čega gotovo polovica otpada na jesen. Prosječna godišnja temperatura zraka iznosi 16,5°C, a može varirati od minimalnih –7°C u januaru do maksimalnih 39°C u augustu i septembru. Babolsar se zajedno s pripadajućim Babolsarskim okrugom nalazi u centralnom dijelu Mazandarana, a ostali gradovi okruga uključuju Bahnemir i Kale-Bast.

Historija
---------

*Glavni članak: Historija Irana*
Brodovi u Babolsaru 1930-ih
Babolsarsko dijete
Historija Babolsara započinje najkasnije u 15. vijeku kada se prvotno razvija kao ruralno naselje oko imamzade Ibrahima Abu Džavaba. Zahvaljujući svom smještaju uz kaspijsku obalu i povezanosti s većim Babolom rijekom Babol-Rud, od sredine 18. vijeka nadalje Babolsar postaje frekventnom trgovačkom lukom. Za vrijeme vladavine Nader-šaha u gradu je također bila smještena vojna kaspijska flota. Najveći uspon Babolsar je doživio početkom 20. vijeka – godine 1909. njegova je carinarnica zajedno s drugim manjim mazandaranskim punktovima davala 12% ukupnog carinskog prihoda Irana. Međutim, još u ovo doba Babolsaru su konkurirale luke u Gilanu koji je od 1895. bio povezan s glavnim gradom Teheranom kvalitetnom cestom. Nakon što je 1930-ih u Golestanu izgrađena nova luka Bandar-e Turkaman kao krajnja stanica transkaspijske željeznice, Babolsar je bitno izgubio na značaju i količina tereta u pomorskom prometu je 1936. iznosila samo 25.000 tona. Do 1927. grad je nosio ime *Mašhad-e Sar* (ili *Mašhadener*), a susjedni *Barforuš* također je preimenovan u Babol.

Demografija
-----------

Stanovništvo grada čine prvenstveno Mazanderani i Perzijanci.

| Godina | Pop. | Izvor |
| --- | --- | --- |
| 1945. | 3500 | *Iranica* |
| 1966. | 11.781 | Popis |
| 1976. | 18.810 | Popis |
| 2006. | 47.872 | Popis |
| 2011. | 50.477 | Popis |

Ekonomija
---------

*Glavni članak: Ekonomija Irana*
Kaspijska obala
Nakon što je sredinom 20. vijeka izgubio status važne trgovačke luke, Babolsar je ekonomiju preusmjerio na turizam i danas je jedno od najpopularnijih ljetnih odredišta na iranskom sjeveru, osobito za turiste iz Teherana. Gradska pješčana plaža proteže se duljinnom od 3,6 km zapadno od Babol-Ruda i uz nju su locirani brojni hoteli i parkovi s turističko-rekreacijskim sadržajima, dok se istočno od ušća nalazi riva i sportski kompleks. Niz sličnih sadržaja nalazi se i uz obalu rijeke. Industrija se uglavnom locirana na jugu grada i uključuje tvornice sapuna i duhana, te naftnu rafineriju. Tradicionalno, u gradu je aktivno i ribarstvo.

Promet
------

*Glavni članak: Promet u Iranu*
Drugi metalni most u Babolsaru
Najstariji dijelovi Babolsara razvijani su na području oko Ibrahimove imamzade odnosno uz obale rijeke koje i danas karakteriziraju malene i guste gradske ulice. Glavne gradske prometnice su Pasdaranova i Šarifijeva avenija koje čine os istok-zapad, a Homeinijeva avenija os sjever-jug. Tri široke prometnice spajaju se na Basidžovom trgu u centru grada, nedaleko od Univerziteta Mazandaran. Druge dvije važne prometnice su Talekanijev bulevar uz riječnu istočnu obalu odnosno Sahelijev bulevar koji se proteže usporedno s turističkim pojasom na zapadnoj obali. Preko Babol-Ruda izgrađena su četiri mosta od čega tri cestovna i jedan pješački. Gradski autobusni kolodvor nalazi se na jugu u gradskom naselju Mijandašt. Iz Babolsara se granaju tri međugradske prometnice: zapadna ga povezuje s obalnim gradovima Ferejdunkenarom, Sorhrudom i Mahmudabadom (odakle se nadovezuje na cestu 22), južna s Amirkolom i Babolom, te jugoistočna s Bahnemirom i Kiakolom odakle se račva prema Kaemšaheru i Sariju. Za razliku od većine drugih iranskih luka uz Kaspijsko more, Babolsarovo pristanište nije izloženo moru već je kao u slučaju Anzalija locirano unutar riječnog toka. Širina Babol-Ruda iznosi do 100 m i za brodove srednje veličine plovan je do prvog većeg mosta, odakle prema Babolu prometuju samo manji ribarski i turistički brodovi. Oko 4,0 km južno od grada nekad se nalazio Aerodrom Babolsar koji više nije u funkciji, a najbliži aerodrom gradu je Dašt-e Naz kod Sarija (50-ak km istočno). Najbliža željeznička stanica nalazi se u Kaemšaheru oko 30 km jugoistočno i povezuje Mazandaran s Gorganom na istoku odnosno Garmsarom na jugu.

Povezano
--------

* Mazandaran

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  () Planhol, Xavier (de) [19. 8. 2011.] (15. 12. 1988.). *Bābolsar*, Encyclopædia Iranica. New York: Columbia University.
2. ↑  () Hanway, Jonas (1762.). *An Historical Account of the British Trade Over the Caspian Sea: With a Journal of Travels from London Through Russia Into Persia (...)*, III. izdanje, London: Dodsley, Nourse, Millar, Vaillant, Patterson, Waugh & Willock, str. 124. 178.-179. i 276.-277. OCLC 221069236.
3. ↑  () Grothe, Hugo (1911.). *Zur Natur und Wirtschaft von Vorderasien I: Persien*, Angewandte Geographie **III. 11**. Frankfurt: Verlag von Heinrich Keller, str. 115. OCLC 823780271.
4. 1 2 3  () Zonn, Igor S.; Kostianoy, Andrey G.; Kosarev, Aleksey N.; Glantz, Michael H. (2010.). "Babolsar", *The Caspian Sea Encyclopedia*. Berlin: Springer-Verlag, str. 59. DOI:10.1007/978-3-642-11524-0, ISBN 9783642115240, OCLC 503649566.

Vanjske veze
------------

* () Službene stranice grada Babolsara

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Babolsar** |