recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Nijedan pravi Škot** (engl. ) predstavlja logičku grešku, koja nastaje kao *ad hoc* pokušaj da se održi neosnovan stav. Kada se nađe kontraprimjer univerzalnoj tvrdnji („nijedan Škot ne bi uradio tako nešto"), umjesto da se porekne kontraprimjer ili odbaci originalna univerzalna tvrdnja, ova logička greška mijenja subjekta tvrdnje da se isključi pojedinačni slučaj, bez pozivanja na neko objektivno pravilo („nijedan *pravi* Škot ne bi uradio tako nešto"). Ova logička greška se može koristiti da bi se iznijeli nepotrebni zahtjevi.

Primjeri
--------

Prost primjer ove greške:

Osoba A: „Nijedan Škot ne stavlja šećer u svoju kašu".
Osoba B: „Ja sam Škot i ja stavljam šećer u svoju kašu".
Osoba A: „Onda, nijedan pravi Škot ne stavlja šećer u svoju kašu".
Kao čest primjer političke primjene ove logičke greške je tvrdnja da „nijedna demokracija ne započinje rat", a onda se prave razlike između zrelih ili „pravih" demokracija, koje nikada ne započinju ratove, i „demokracija u nastajanju", koje ih mogu započinjati.

Porijeklo
---------

Upotrebu ovog termina je razradio britanski filozof Antony Flew:

> Zamislite Hamisha McDonalda, Škota, kako sjedi sa svojim "Glasgow Morning Herald" i vidi članak kako „brajtonski (engleski) seksualni manijak ponovo napada". Hamish je šokiran i tvrdi da „nijedan Škot ne bi uradio tako nešto". Sljedećeg dana sjeda da bi ponovo čitao svoj "Glasgow Morning Herald"; i ovaj put pronalazi članak o čovjeku iz Aberdeena (Škotska) čije brutalne akcije čine da brajtonski seksualni manijak izgleda kao džentlmen. Ova činjenica pokazuje da je Hamish pogrešio, ali da li će on ovo priznati? Vjerovatno ne. Ovaj put on kaže: „nijedan pravi Škot ne bi uradio tako nešto".
> 
>

Literatura
----------

* Flew, Antony (1975). *Thinking About Thinking: Do I Sincerely Want to Be Right?*. London: Collins Fontana. ISBN 978-0-00-633580-1.
* Pinker, Steven (2003). *How the Mind Works*. Hukilau.

| * p
* r
* u
Logičke greške |
| --- |
| *Ad absurdum* • *Ad populum* • *Ad baculum* • *Ad Google* • *Ad Hitlerum* • *Ad hominem* • *Ad ignorantiam* • *Ad lapidem* • *Ad nauseam* • *Ad odium* • *Ad passiones* • *Ad verecundiam* • *E silentio* • *Quaternio terminorum* • Vađenje iz konteksta • Entimem • Nijedan pravi Škot • Imam pravo na svoje mišljenje • Anegdotalni dokaz • Selektivan dokaz • Lažna dilema |
**Drava Bike Tour** ( engl.: Dravska biciklistička tura), biciklistička turistička staza koja bi južnom stranom rijeke Drave povezala most kod Belišća s mostom kod Donjeg Miholjca, i koja bi išla kroz Belišće, Gat i Črnkovce, a potom bi mostom kod Donjeg Miholjca ušla u Mađarsku i išla sjeverno od Drave i ponovo ušla u Hrvatsku kod Baranjskog Petrovog Sela, a dalje bi prolazila kroz zapadnu Baranju do belišćanskog mosta. Time bi se stvorio krug duljine 45 km koji bi uveliko pridonio razvoju turizma (avanturističkog, ekološkog, seoskog, vjerskog, lovnog i ribolovnog) u svim spomenutim gradovima i naseljima. Uz biciklističku stazu biće obilježene prirodne ljepote, sakralni objekti te objekti kulturne i povijesne baštine. Staza će postati dio međunarodnih biciklističkih staza uz rijeku Dravu.

Projekt gradnje takve biciklističke staze vrijedan 300.000 eura, čiji je nositelj Grad Belišće u partnerstvu s Gradom Donjim Miholjcem, hrvatskim općinama Petlovac i Marijanci, mađarskom općinom Beremend, mađarskom Agencijom za razvoj Južnog Zadunavlja te Ekonomskim fakultetom u Osijeku, Osječko-baranjskom županijom, Poduzetničkim centrom Belišće i turističkim zajednicama Belišća i Donjeg Miholjca, nominiran je za financiranje iz pretpristupnih fondova Evropske unije.

Grad Belišće već ima građevinsku dozvolu za biciklističku stazu projektne vrijednosti 1.000.000 kuna koja bi povezivala Beli Manastir s Belišćem, Valpovom i Bistrincima. No njena gradnja nije počela jer postoje očekivanja da će taj projekt biti uključen u projekt **Drava Bike Tour**, kao i biciklistička staza od belišćanskog mosta do spomenika 107. brigade u Baranji.

Dio staze od Belišća do Bistrinaca duljine 945,5 m biće asfaltiran, a svečano otvorenje radova na tom dijelu održano je u novembru 2007. godine u Bistrincima.

Izvor
-----

* Marina Šimunda: *"Drava Bike Tour..."*, Dom Valpovo-Belišće, II, 140, 1 - Valpovo - Belišće, 7-9. X. 2006.
* Adelina Janić: *"Baranja će imati još jednu biciklističk stazu : Drava Bike Tour za baranjske avanturiste!"*, Slavonski dom : 3. izdanje : Baranja, III, 380, 13 - Beli Manastir, 26. II. 2008.
**Đakovačko-osječka nadbiskupija**, do 18. VI. 2008. **Đakovačka i Srijemska biskupija** (punog imena **Đakovačka ili Bosanska i Srijemska biskupija**) nadbiskupija u istočnoj Hrvatskoj.

Geografski smještaj
-------------------

Uokviruju je rijeke Sava, Drava i Dunav, bez dijela koji pripada Vojvodini i Srbiji. Na zapadu, granica je crta koja ide od posavskih mjesta Šumeća i Slobodnice (kod Slavonskog Broda), mjestâ koja su uz Savu, do, uključivo, Viljeva (mjesto nedaleko od obale rijeke Drave i grada Donjeg Miholjca). Područje hrvatske Baranje također pripada ovoj nadbiskupiji.

Do 18. VI 2008. Đakovačkoj i Srijemskoj biskupiji pripradao je cijeli Srijem, što znači i župe izvan autonomne pokrajine Vojvodine: Zemun i Novi Beograd. Grad Petrovaradin pripadao je ovoj biskupiji, za razliku od Novog Sada, koji pripada Subotičkoj biskupiji.

Historija
---------

Nastala je sjedinjenjem starih biskupija: Bosanske i Srijemske. To je učinjeno bulom pape Klementa XIV. "Universi orbis Ecclesiis" od 9. VII. 1773. i otad je nosila ime Srijemska biskupija.

18. XI. 1963. je promijenjeno ime, i nosi ime "Đakovačka ili Bosanska i Srijemska biskupija", često skraćeno nazivana "Đakovačka i Srijemska" ili "Đakovačko-srijemskom biskupijom".

18. VI. 2008. odlukom pape Benedikta XVI. ponovno je uspostavljena Srijemska biskupija,, a ostali dio Đakovačke i Srijemske biskupije podignut je na razinu nadbiskupije i preimenovan u Đakovačko-osječku nadbiskupiju. Nadbiskupija je ujedno i Metropolija đakovačko-osječka, a sufraganske su mu biskupije Požeška i Srijemska.

Dekanati (16)
-------------

Opširnije: Dekanati Đakovačko-osječke nadbiskupije

|  |  |
| --- | --- |
| 
* Baranjski dekanat
* Čepinski dekanat
* Donjomiholjački dekanat
* Drenovački dekanat
* Đakovački dekanat
* Garčinski dekanat
* Osječki istočni dekanat
* Osječki zapadni dekanat

 | 
* Otočki dekanat
* Sibinjski dekanat
* Slavonskobrodski dekanat
* Valpovački dekanat
* Velikokopanički dekanat
* Vinkovački dekanat
* Vukovarski dekanat
* Županjski dekanat

 |

Poznati svećenici
-----------------

Poznati svećenici koji su djelovali u ovoj biskupiji, bilo po svom svećenićkom radu, bilo po drugim područjima ljudskog djelovanja (znanost, prosvjeta, politika...).

* Josip Juraj Strossmayer, biskup, mecena
* Miroljub Ante Evetović, narodni preporoditelj bačkih Hrvata
* Josip Gunčević, profesor teologije, ubijen 1945.
* Emerik Gašić, povjesničar
* Jeronim Andrić, pisac prve knjige pastoralne teologije u Hrvata
* Pero Ivanišić Crnkovački, crkveni glazbenik i skladatelj
* Stjepan Lovrić, crkveni glazbenik i skladatelj
* Ilija Okrugić, pjesnik
* Mitar Dragutinac, pjesnik

Bilješke
--------

1. ↑  Radio-Subotica Arhivirano 2016-03-08 na Wayback Machine-u Ponovno uspostavljena Srijemska biskupija, 19. VI.2008.

Vidi još
--------

* Popis đakovačko-osječkih nadbiskupa
* Popis požeških biskupa[*mrtav link*]
* Popis srijemskih biskupa[*mrtav link*]

Vanjske veze
------------

***Đakovačko-osječka nadbiskupija*** na Wikimedijinoj ostavi

* Đakovačko-osječka nadbiskupija

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 308784147

 |
**Starohrvatske županije** predstavljaju najstariju poznatu teritorijalnu podjelu Primorske Hrvatske i okolnih krajeva.

Popis ovih županija donosi bizantski car Konstantin VII. Porfirogenet u svome djelu *De administrando imperio*.

Županije u Primorskoj Hrvatskoj
-------------------------------

> Njihova je zemlja bila podijeljena u 11 županija, a to su: Hlebiana (ή Χλεβίανα), Tzenzena (ή Τζένζηνα), Emota (τα "Ηµοτα), Pleba (ή Πλέβα), Pesenta (ή Πεσέντα), Parathalassia (ή Παραθαλασσία), Brebere (ή Βρεβέρη), Nona (ή Νόνα), Tnena (ή Τνήνα), Sidraga (ή Σίδραγα), Nina (ή Νίνα), a njihov ban (*boanos*) ima (u vlasti) Kribasan, Litzan, Goutzeska
> 
> – De administrando imperio, 30

Popis se odnosi vjerojatno odnosi na 9. ili početak 10. stoljeća, a obično se drži da ove županije predstavljaju sljedeća imena:

1. Livno, Cetina, Imota - na jugu, od Imotskog do Glamočkog polja
2. Pliva i Pset na sjeveroistoku, na sjever do Čemernice i na zapad do Plješivice;
3. Primorje, Bribir, Nin, Knin, Sidraga, Nina - od Splita do južnog Velebita, a u unutrašnjost do Dinare;

U banskoj vlasti bile su župe Krbava, Lika i Gacka. Ove tri župe tvore zajedno Bansku Hrvatsku, a obuhvaćaju današnju Liku i vjerojatno Hrvatsko Primorje.

U kasnijim razdobljima spominju se još županije Luka (sjeverozapadno od Nina), Drid (oko Trogira), Klis (u zaleđu Splita).

Županije u Paganiji
-------------------

Za područje Paganije, ili Neretvanske krajine, car Konstantin piše:

> Od rijeke Orontion (Neretva) počinje Paganija i proteže se sve do rijeke Zentinas (Cetine), ona ima tri županije, Rastotzan i Mokron i Dalen. Dvije od ovih županija odnosno Rastotzan i Mokron, leže na moru, i imaju brodove, ali Dalen je udaljen od mora, i oni tamo žive od zemljoradnje. Njima su susjedna četiri otoka, Meleta, Kourkoura, Bratza i Faros, najpogodniji su i plodni, s napuštenim gradovima na njima i s mnogo maslinika, na kojima su oni naseljeni i drže svoja stada, od kojih žive.
> 
> – De administrando imperio, 30

U ovom se tekstu spominju tri županije koje se identificiraju kao: Rastoka i Mokro na obali, te Dalen u unutrašnjosti, a otoci su Mljet, Korčula, Brač i Hvar.

Kod ostalih zemalja, južno od Paganije, Konstantin ne nabraja županije, pa samo navodi smještaj Zahumlja od Neretve do Dubrovnika, Travunje od Dubrovnika od Boke kotorske, te Duklju od Boke kotorske prema jugu. U unutrašnjosti, također bez navođenja županija, spominje Srbiju i „područje" Bosne. Područje nekadašnje rimske Panonije, sjeverno od Gvozda, pokrivala je Panonska Hrvatska, za koju također ne postoje dokazi o ranoj podjeli na županije.
Dvorac u Kneževu izgrađen 1828. godine (snimila: Biljana Bekić)
**Dvorac u Kneževu**, jedna od kasnobarokno-historicističkih i klasicističkih zgrada u samom središtu Kneževa, koje su od početka 19. stoljeća imale gospodarsku, a djelomično i upravnu namjenu na velikom Beljskom vlastelinstvu.

Izgradnja
---------

Dvorac je izgrađen 1828. (po nekim izvorima 1818) godine kao jednokatna zgrada skromnih klasicističkih obilježja s namjenom da bude gospodarsko sjedište vlastelinstva.

Arhitektonski elementi
----------------------

Tlocrt dvorca ima oblik vrlo izduženog pravokutnika. Zapadno pročelje okrenuto je prema naselju, a istočno prema perivoju. Središnji, dvokatni dio dvorca s trokutastim završetkom, u širini tri prozorske osi, izdiže se iz osnovnog volumena. Na glavnom se pročelju pojavljuju ukrasi u obliku plitkog rizalita. Sva su pročelja jednostavno oblikovana, ali se ipak glavno pročelje ističe svojim ukrasima: ulazni portal sa segmentnim lukom, rustikalna obrada prizemlje, dvokatni pilastri na središnjem rizalitnom dijelu te razdjelni vijenac između prizemlja i kata.

Perivoj
-------

Perivoj iz 19. stoljeća, tik uz dvorac, zaštićen je kao hortikulturalni spomenik.

U novije vrijeme, sve do danas, u dvorcu je smješten Arhiv Belja.

Izvori
------

* *"Kulturno-povijesna baština Osječko-baranjske županije"* (str. 23)
* Biljana Bekić: *"Baranjski dvorci od Eugena Savojskog do dinastije Habsburg"*, Baranjski dom, I, 94, 8-9 - Beli Manastir, 8-9. XI. 2006.
**Šihanov sindrom** je sindrom koji karakteriše akutna nekroza prednjeg režnja hipofize i hipopituitarizam, za vreme ili posle porođaja. Sindrom je dobio naziv po Haroldu Šihanu.

Patofiziologija
---------------

Osnovni uzrok oštečenja je nedovoljna opskrba kiseonikom osetljivih ćelija prednjeg režnja hipofize. Tokom trudnoće dolazi do povećanja prednjeg režnja hipofize (adenohipofiza) kao posledica hipertrofije i hiperplazije laktotropnih ćelija, bez pratećeg povećanja u opskrbi krvlju. Uz to, portalni venski krvotok niskog pritiska opskrbljuje prednji režanj hipofize, dok je zadnji režanj hipofize (neurohipofiza) opskrbljen krvlju direktno iz arterija.
Značajnije krvarenje ili hipotenzija za vreme porođaja može dovesti do ishemije ćelija prednjeg režnja hipofize i njihove nekroze. Zadnji režanj je obično nezahvaćen, zbog direktne adekvatne opskrbe krvlju iz arterija.

Simptomi
--------

Nekroza može zahvatiti čitavi prednji režanj ili samo određene regije i zavisno od toga dolazi do prestanka lučenja svih ili samo određenih hormona. Zavisno od toga koji se hormoni prednjeg režnja prestanu lučiti dolazi do pojave određenih simptoma. Simptomi zbog nedostatka hormona obično se javljaju vrlo rano i otkriju se ili na temelju kliničke slike ili analizom nivoa hormona hipofize.

Lečenje
-------

U nekim blažim slučajevnima dolazi do spontanog opravka lučenja hormona, a lečenje se provodi nadoknadom hormona hipofize kao i u ostalim slučajevima hipopituitarizma.

Literatura
----------

* Matthew Kaufman, Latha Stead, Jeane Holmes, Priti Schachel (November 19, 2010). „Pituitary (Hypoestrogenic Amenorrhea)". *First Aid for the Obstetrics and Gynecology Clerkship* (3 edition izd.). McGraw-Hill Medical. str. 226. ISBN 978-0-07-163419-9.

Spoljašnje veze
---------------

* *617611278* at GPnotebook
* Pathology at vcu.edu Arhivirano 2006-10-29 na Wayback Machine-u
**Enureza** je poremećaj u kontroli bešike koji se sastoji u nevoljnom mokrenju. Pošto se enureza češće javlja noću nego danju, ovaj poremećaj se naziva i enuresis nocturna (noćno mokrenje).

*Noćno mokrenje* predstavlja stanje u kojem dete, nakon četvrte godine života, ne može kontrolisati upravo započeti proces mokrenja u toku sna, iako nema vidljivih problema u funkcionisanju odgovornih organa. Noćno mokrenje delimo prema vremenu nastanka i vremenu trajanja na: 

* primarno kada dete od rođenja nije prestajalo da mokri i
* sekundarno kada je dete imalo „suvi period" od najmanje šest meseci.

Noćno mokrenje ima oko 15% dece uzrasta od 5 godina, oko 10% dece uzrasta od 7 godina i oko 2% dece uzrasta od 15 godina. Iz ovih podataka vidimo da broj dece sa noćnim mokrenjem opada sa uzrastom, što se dovodi u vezu sa sazrevanjem centralnog nervnog sistema. Noćno mokrenje je tri puta češće kod dečaka nego kod devojčica.

Uzroci
------

Uzroci nastanka noćnog mokrenja mogu biti: nasledni, organski, funkcionalni i psihogeni.

Najvažniji funkcionalni uzroci koji dovode do stanja noćnog mokrenja su:

1. Dubok (tvrd) san,
2. Mali kapacitet bešike,
3. Zatvor,
4. Preosetljivost na određene vrste hrane i pića,
5. Povećana proizvodnja urina

Psihološki uzroci nastanka noćnog mokrenja su usko povezani sa strukturom ličnosti enuretičnog deteta, njegovim navikama, psihodinamikom porodice, ali i sa dešavanjima u neposrednoj okolini deteta, koja mogu da budu „obarač" (engl. ) koji dovodi do pojave noćnog umokravanja. Iz prethodnog možemo veoma lako zaključiti da sledeći psihološki razlozi mogu da prouzrokuju stanje noćnog mokrenja: hiperaktivnost (ADHD sindrom), Stres, habitualna polidipsija (pijenje iz navike) i stimulisanje negativnog ponašanja.

Lečenje
-------

Lečenje se sastoji iz tri dela:

* Sprovođenje dijetetsko-higijenskog režima življenja i poštovanja opštih pravila tretmana,
* Sprovođenje vežbi za maturaciju CNS, relaksaciju, stabilizovanje pažnje, razvijanje imaginacije,
* Primena medikamentozne terapije.

Izvori
------

1. ↑  
Ovaj članak, ili jedan njegov segment, izvorno je preuzet iz knjige Ivan Vidanović "*Rečnik socijalnog rada*" uz odobrenje autora.
2. ↑  „Preuzeto iz knjige Noćno Mokrenje uz saglasnost autora Prof. dr Miodraga Stošljevića".
**Metabolizam prvog prolaza** se odnosi na metabolizam kome podleže lek pri peroralnoj primeni. Sve supstance resorbovane u tankom crevu i većem delu debelog creva uključuju se u krvotok putem hepatične vene, pri čemu prvo prolaze kroz jetru, podležući metabolizmu pod dejstvom enzima prisutnih u jetri. Danas se smatra da u metabolizmu prvog prolaza pored enzima jetre učestvuju i enzimi enterocita.

Metabolizam prvog prolaza može za posledicu imati inaktivaciju leka ili aktivaciju proleka, pa se u zavisnosti od potrebe teži njegovom zaobilaženju (parenteralnom primenom) ili upotrebi.

Metabolizam peroralno i duboko rektlno primenjenog leka smanjuje sistemsku bioraspoloživost leka, i predstavlja jedno od objašnjenja za kvantitativne i kvalitativne razlike u vremenu polueliminacije i metabolizmu istog leka unetog *per os* i intravenski.

Vena porta
----------

Sistem vene porte i njen odnos sa sistemom organa za varenje.
*Glavni članak: Vena porta*
Osim poslednje trećine pravog creva, sva krv se iz želuca, tankog i debelog creva uliva u hepatičnu venu. Glavni fiziološki smisao ovakve organizacije krvotoka jeste prečišćevanje krvi od potencijalno štetnih materija (otud raniji naziv **detoksikacija**) i obrada hranljivih materija od strane enzima jetre. Ovi enzimi deluju, između ostalog, i na lekove, tretirajući ih kao strane supstance koje treba eliminisati, odnosno prevesti u neškodljive (u ovom slučaju i neefikasne) metabolite. Ipak, metabolizam lekova ne ide nužno ka stvaranju neaktivnih metabolita pa se termin detoksikacija smatra opsolentnim.

Rektalna primena
----------------

Još uvek nije sigurno kakav je značaj rektalne primene lekova za izbegavanje metabolizma prvog prolaza. Iz rektuma krv odvode 3 hemoroidalne vene: gornja u hepatičnu vena, a srednja i donja direktno u sistemski krvotok, ali među njima postoje brojne anastomoze. Zbog toga se smatra da rektalna aplikacija predstavlja kombinaciju oralne i parenteralne primene.

Lekovi koji podležu metabolizmu prvog prolaza
---------------------------------------------

U različitom stepenu metabolizmu prvog prolaza (između ostalog) podležu:

* aspirin
* bromokriptin
* kodein
* kortizon
* diltiazem
* ergotamin
* estradiol
* fluorouracil
* lidokain
* morfin
* nifedipin
* gliceroltrinitrat
* prednizon
* progesteron
* propranolol
* salbutamol
* testosteron
* verapamil

Da bi se eliminisao uticaj efekta prvog prolaza potrebno je primeniti više voze, neki parenteralni put ili prevesti ove lekove u prolek.

Značaj
------

Značaj efekta prvog prolaza zavisi od metaboličkog kapaciteta enzima, brzine metabolizma i brzine resorpcije. Ako je doza leka mala, a kapacitet i brzina metabolizma veliki, velik deo leka se metaboliše i bioraspoloživost se značajno smanjuje. Sa povežanjem doze može doći do **saturacije** enzima što dovodi do povećanja bioraspoloživosti.

Vidi još
--------

* Metabolizam lekova
* Prolek
* Bioraspoloživost
* (L)ADME(R) sistem

Izvori
------

1. Milena Pokrajac: *Farmakokinetika*, Beograd 2002, ISBN 86-902551-4-1

Spoljašnje veze
---------------

* Razumevanje metabolizma prvog prolaza – zvučno predavanje
Članovi Kju-kluks-klana tokom paljenja krsta 2005.
**Paljenje krsta** je praksa koja je danas uglavnom povezana sa Kju-kluks-klanom, iako je, istorijski gledano, praksa paljenja krstova zabeležena mnogo pre osnivanja klana. Tokom prvih decenija dvadesetog veka Kju-kluks-klan je počeo paliti krstove na uzvišenjima i blizu kuća onih koje su želeli da zastraše.

Znak Kju-kluks-klana
--------------------

Klan iz doba Rekonstrukcije nije palio krstove, ali je Tomas Dikson u svojoj trilogiji romana prikazao romantičnu verziju Kju-kluks-klana u kojoj su njegovi članovi palili krstove. Moguće je da je Dikson svoje pisanje temeljio na opisima vatrenog krsta u delima Voltera Skota, ili na drugim književnim ili istorijskim izvorima. Film *Rođenje nacije* iz 1915. je zasnovan na dva Diksonova romana. U filmu se citira Diksonov roman *The Clansman* u delu koji govori:

> U stara vremena, kada je starešina našeg naroda pozivao klan na zadatak života i smrti, vatreni krst, ugašen krvlju žrtve, je preko brzog kurira slat od sela do sela ... drevni simbol nepobedive rase ljudi.
> 
> 

Iste godine kada je objavljen film „Rođenje nacije" linčovan je jevrejsko-američki preduzetnik Leo Frank. Dva meseca posle linča, počinioci su zapalili krst. Vilijem Džozef Simons koji je osnovao novi klan kasnije iste godine, zapalio je krst tokom ceremonije osnivanja na vrhu Stoun Mauntina. Mnogi koji su prisustvovali ceremoniji osnivanja Klana su direktno učestvovali u Frankovom linču.

Mnogi hrišćani smatraju svetogrđem paljenje ili uništavanje krsta na drugi način, međutim za hrišćane u Klanu to nije paljenje nego *osvetljenje* krsta, i predstavlja simbol vere člana.

Škotski koreni
--------------

U Škotskoj je *ognjeni krst* poznat kao *Crann Tara*, korišćen za objavu rata. Zapaljeni krst je bio znak svim članovima klana da krenu u odbranu teritorije. U drugim prilikama, mali zapaljeni krst je nošen od grada do grada. Ova upotreba je opisana u romanima i poeziji Voltera Skota.

Literatura
----------

* Wade, Wyn Craig. *The Fiery Cross: The Ku Klux Klan in America*. New York: Simon and Schuster (1987).
**Jeca Senić** (djevojački **Čučković**; Obljaj kod Gline, 25. IV. 1933. — 27. VII. 2011), likovna pedagoginja i baranjska likovna umjetnica. Živjela je i radila u Belom Manastiru.

Životopis
---------

Rođena je na Baniji, u mjestu Obljaj, koje je 1948. godine podijeljeno na Mali Obljaj (u kome je rođena) i Veliki Obljaj. Njena se porodica prije Drugog svjetskog rata doselila u Baranju. Uoči rata porodica se vratila na Baniju s mišlju da će tamo lakše prebroditi ratne nedaće, ali je teško stradala. Rat su preživjele samo Jeca i njena majka, a one su od 1946. godine ponovo živjele u Baranji, u Belom Manastiru, gdje je Jeca završila osnovnu školu.

Godine 1962. završila je Višu pedagošku školu u Novom Sadu – Grupa za likovno vaspitanje i istoriju. Kao nastavnik likovnog odgoja i historije radila je u opštini Glina (1962-1964) i opštini Dvoru na Uni (1964-1967; mjesto Rujevac), a potom godinama kao nastavnik likovnog odgoja u Osnovnoj školi "Jovan Lazić" u Belom Manastiru (i područnim školama u Bolmanu i Petlovcu), sve do penzionisanja 1991. godine.

Umjetnički rad
--------------

Bavila se slikarstvom te oslikavanjem keramičkih tanjira (uglavnom motivima ptica iz Kopačkog rita) i izradom predmeta i unikatnog nakita od keramike.

Izlagala je na petnaestak zajedničkih izložbi u Belom Manastiru, Dardi, Osijeku i Mohaču (Mađarska). U maju 2010. godine imala je samostalnu izložbu u predvorju belomanastirskog kina u organizaciji Kluba žena liječenih na dojci Mamma Beli Manastir, Centra za kulturu Grada Belog Manastira i Foto-kino kluba "Baranja-film" Beli Manastir.

Bila je jedna od 22 likovne umjetnice koje su izlagale na velikoj likovnoj izložbi Baranjske bisernice u martu 2011. godine. Obje njene slike (akvarel "Požar" i suhi pastel "Stara vrba") uvrštene su u katalog te izložbe.

Kao likovni pedagog dobitnica je niza nagrada i priznanja za rad na unapređivanju likovne kulture.

Tehnike
-------

U slikanju se koristila različitim tehnikama: akvarel, gvaš, kolaž, suhi pastel, ulje na platnu.

Napomena
--------

Na crkvenom krštenju Jeca Senić je dobila ime Jelena, a zvali su je **Jeca**. Sticajem okolnosti, poslije Drugo svjetskog rata u zvanične dokumente upisana je pod imenom Jeca.

Galerija
--------

* Oslikani tanjiriOslikani tanjiri
* Oslikani tanjiriOslikani tanjiri
* PejzažPejzaž
* Klipovi kukuruzaKlipovi kukuruza
* Slike pticaSlike ptica
* Nakit od glineNakit od gline

Izvori
------

***Jeca Senić*** na Wikimedijinoj ostavi

* *"Izložba : Senić Jeca"* (katalog s izložbe). Beli Manastir, 28. V. 2010.
* *"Mirovna grupa Oaza: In memoriam: Jeca Senić (1933-2011)"*
**Kerint** ili **Cerint** (grč. *Κήρινθος*) je bio predstavnik ranog gnostičkog učenja iz 1. veka, savremenik i oponent apostola.

Život
-----

Po predanju, stekao je obrazovanje u Aleksandriji, gde je i počeo da propoveda svoje učenje. Odatle je prešao u Efes, a zatim u Palestinu. Drevni hrišćanski pisci nazivaju ga protivnikom apostola Petra, Pavla i Jovana.

Irinej, oslanjajući se na Polikarpa, kazuje da je apostol Jovan došao jednom prilikom u neku banju, i kada je saznao da je tu i Kerint, hitro izađe napolje, rekavši: „Hajdemo, da se ne sruši ova banja jer u njoj je neprijatelj istine - Kerint"

Učenje
------

Irinej Lionski povezuje Kerintovo učenje sa judejskim gnosticizmom. Kerint je učio da Hristos nije rođen od Djeve Marije, nego iz braka Josifa i Marije, i da je prilikom krštenja Isusa na njega sišao Hristos u vidu goluba. Irinej, dalje, ovako izlaže njegov sistem: 

> „Iznad svega postoji vrhovni Bog. Svet je stvorio demiurg. To je neka sila, koja je potpuno odvojena i udaljena od vrhovnog Boga, i ne poznaje ga. Isus nije rođen od Deve, nego je sin Josifa i Marije, rođen kao ostali ljudi, samo ih prevazilazi pravednošću, mudrošću i razumnošću. Posle krštenja na njega je od vrhovnog Boga sišao Hristos u obliku goluba. Tada se on osposobio da objavi vrhovnog, nepoznatog Oca, i da čini čudesa. Ali je, najzad, Hristos, kao biće duhovno i nestradalno, ostavio Isusa, te je Isus sam postradao i vaskrsao. Još je Kerint učio da je starozavetni zakon bio dat od anđela, i da Bog Jevreja nije bio Gospod ne­go anđeo".
> 
> 

Gaj, crkveni autor s početka 3. veka, o njemu kazuje i ovo: 

> „I Kerint, u otkrivenjima koja su tobož napisana velikim apostolom, meša lažna kazivanja o čudima koja su njemu rekli anđeli. On govori da će posle vaskrsenja nastupiti zemaljsko carstvo Hrista, i da će ljudi ponovo naseliti Jerusalim, i da će se naslađivati telesnim nasladama. Neprijatelj reči Božije, on želi da obmane ljude, govoreći da će milenijum proći u bračnom prazniku..."
> 
> 

Dionisije, episkop Aleksandrije iz 3. veka, ovako kazuje o Kerintu, sledujući starijem crkvenom predanju: 

> „Kerint, osnivač jeresi nazvane po njegovom imenu, širio je svoje zloučenje koje u osnovi sadrži ovo: u Carstvu Hristovom sve će biti zemno i sve će biti čuvstveno. Sve će biti onako kako bi zapravo on želeo: želudac, i ono što je ispod njega, biće zadovoljavano jelom, pićem, telesnim naslaćivanjem..."
> 
>

Izvori
------

1. 1 2  Irinej Lionski, Protiv jeresi, 3, 3, 4
2. ↑  Irinej Lionski, „Protiv jeresi", III , 3,4.
3. 1 2 3  Eusebije, Istorija crkve (scribd)

Litaretura
----------

* Irinej Lionski, „Protiv jeresi", III , 3,4.
* Istorija Crkve-Jevsevije Pamfil,knjiga treća

Vanjske veze
------------

* Kerant, 1911 enciklopedija
* Kerant, Klasična hrišćanska biblioteka
* Dogmatika Pravoslavne Crkve, 26. Antitrinitarne jeresi
**Biserka Radišić** (Osijek, 13. XI. 1957), baranjska slikarica. Od rođenja živi u Belom Manastiru.

Životopis
---------

Osnovnu školu i srednju ekonomsku školu završila je u Belom Manastiru. Trenutno se bavi udomiteljstvom djece.

Umjetničko djelovanje
---------------------

* Za slikarstvo se zanima još iz osnovne škole, a intenzivno slika od 1999. godine.
* Omiljena tehnika joj je akvarel, a motivi pejzaži i cvijeće.
* Atelje ima na Puškašu, gdje i nalazi inspiracije.
* Sudjelovala je na dvadesetak skupnih likovnih izložbi i likovnih kolonija.

Biserna Radišić na izložbi "Baranjske bisernice" uz svoju sliku

Likovna izložba "Baranjske bisernice"
-------------------------------------

Biserka Radišić bila je jedna od 22 baranjske likovne umjetnice koje su učestvovale na velikoj likovnoj izložbi "Baranjske bisernice", koju su od 4. do 31. III. 2011. godine u izložbenom prostoru belomanastirskog kina organizovali Mirovna grupa Oaza, Udruženje "Baranja" iz Bilja i belomanastirski Centar za kulturu.

Na toj izložbi Biserka se predstavila slikama "Cvijeće I" i "Cvijeće II" iz 2010. godine u kombiniranoj tehnici akvarel-pastel i samo akvarel. Obje njene slike uvrštene su i u reprezentativni katalog s te izložbe.

Vanjske veze
------------

***Biserka Radišić*** na Wikimedijinoj ostavi

* *2008. - LIKROB - Likovna kolonija u Donjem Miholjcu* Arhivirano 2011-08-21 na Wayback Machine-u
*Glavni članak: Rana*
**Ujedina**, **ujedna rana**, (lat. *vulnus morsum*) je podvrsta razderine, nastala kao posledica povređivanja zubima, čoveka ili životinja.

**Ujed** (lat. *morsus*) treba razlikovati od ujedne rane (ujedine). Kod ujedine dolazi do prekida kontinuiteta kože, a kod ujeda ne dolazi do prekida kontinuiteta kože. Takođe ujed ima oblik zubnih lukova (gornje ili donje vilice) sa otiscima zuba na koži u obliku oguljitina i krvnih podliva.

Vrste i karakteristike ujedine
------------------------------

Prema uzroku nastanka ujedina kod ljudi može biti;

### Ujedina kod ljudi koja potiče od sopstvenih zuba

Ova vrsta ujedina kod ljudi koja potiče od sopstvenih zuba, najčešće nastaje;

* Prilikom jela,
* Onesvešćenosti kod epileptičkih, ili drugih toničnih kontrakcija,
* Prilikom pada na donju vilicu ili aktivnim udarom u predeo donje vilice.

### Ujedina kod ljudi koja potiče od tuđih zuba

Ova vrsta ujedina kod ljudi nastaje ujedom druge osobe ili životinja;

Ljudska ujedina
Ove rane nanesene su zubima drugog čoveka i najčešće su lokalizovane na isturenim delovima tela; nos, prsti usna školjka,, za vreme tuče, silovanja, kod nasilnog mehaničkog udušenja (lat. *oclusio nasi et oris, strangulatio manualis, compressio thoracis*).

Životinjska ujedina
Ove rane nanesene su zubima životinja i najčešće su lokalizovane na udovima, rukama ili nogama i mogu biti;

* Zaživotna, kada su nanete najčešće zubima, pasa, mačaka, konja, vukova) i
* Postmortne (nakon smrti), kada je najčešće nanete od strane pacova, pasa, mačaka.

Sudsko medicinski značaj
------------------------

Sudsko-medicinski značaj ujedine je u tome, što se na osnovu izgleda i oblika ujedine može identifikovati i izvršilac ujedine.

Sudska medicina posebnu pažnju obraća poreklu ujedina i razlikuje;

* *Ujedine od životinja mesoždera* - koje su bliže ubodinama, zbog oštrih šiljastih zuba, naročito očnjaka životinja mesoždera.
* *Ujedina životinja biljojeda,* - zbog pljosnatih i ravnih kruna zuba, ujedine su bliže razderinama.
* *Ujedine čoveka*, - koje su pliće, i najčešće su na isturenim delovima tela.

Terapija
--------

*Glavni članak: Rana*

Vidi još
--------

* Rana

Izvori
------

1. ↑  *Ujedina* u: Medicinski leksikon, Medicinska knjiga Beograd-Zagreb, 1987 JU ISBN 86-311-0017-X

Literatura
----------

***Slike rana*** na Wikimedijinoj ostavi

* Medicinski leksikon, Medicinska knjiga Beograd-Zagreb, 1987 JU. ISBN 978-86-311-0017-7
* A. Ćeremilac, Patologija mehaničkih povreda, Medicinska knjiga Beograd-Zagreb, 1973
Naselje hrvatskih branitelja
Ulaz u Naselje hrvatskih branitelja
**Naselje hrvatskih branitelja** je naselje u sjevernom dijelu Kneževih 
Vinograda, istočno od ceste prema Kamencu i zapadno od ceste prema Kotlini, nekadašnje beljsko naselje, koje je taj naziv dobilo poslije mirne reintegracije (1997. ili 1998), iako nema neposredne veze s hrvatskim braniteljima.

Nastanak
--------

Izgrađeno je sedamdesetih godina 20. stoljeća, u vrijeme SFR Jugoslavije, sredstvima solidarnosti kako bi se stanovnici tzv. (beljskih) pustara (Jasenovca, Kozjaka, Mirkovca, Podunavlja i Sokolovca), koji su bili zaposleni u tadašnjoj beljskoj Poljoprivredi Mirkovac, preselili u urbanije naselje. Tada se naselje sastojalo od 36 dvodomki s po dva dvosobna stana od 50-ak kvadratnih metara s okućnicama. Nakon nekoliko godina sagrađene su još dvije dvodomke.

Službeno, stanari su u tom naselju počeli živjeti od Prvog maja (1. V.) 1977. godine. Danas ih ima između 200 i 300.

O imenu
-------

U početku je nazvano **Naselje solidarnosti**, no kako je taj naziv izazivao neke negativne asocijacije ime je 1986. godine promijenjeno u **Ulica 7. vojvođanske brigade**.

Izvori
------

* Sanja Dušanić: *"Nekadašnje beljsko naselje"*, Baranjski dom, I, 10, 1 - Beli Manastir, 21-22. IV. 2006.
* Usmene informacije: Davorin Taslidžić; Marko Zdunić (stanovnik tog naselja od 1. V. 1977)
**Ivan Vuković** (Podgorica, 9. veljače 1987.) je crnogorski nogometaš koji trenutačno nastupa za južnokorejski Seongnam.

Karijera
--------

### Klupska karijera

Ivan Vuković je svoju seniorsku karijeru započeo 2004. godine u golubovačkoj Zeti. U sezoni 2004./05. Vuković je predvodio napad Zete do trećega mjesta, iza Partizana i Crvene Zvezde, u tadašnjoj prvoj ligi Srbije i Crne Gore.

U Budućnost iz Podgorice prelazi 2006. godine. U pet sezona, koliko je proveo u podgoričkoj momčadi, osvojio je dva druga i jedno prvo mjesto u crnogorskoj ligi. U 103 ligaška nastupa za klub postigao je 57 pogodaka. Od toga čak 39 u posljednje dvije sezone provedene u klubu. Vuković je 2009. godine proglašen nogometašem godine u crnogorskim ligama.

U ljeto 2011. prelazi u redove Hajduka za 250.000 €. Kod trenera Krstičevića u sezoni 2012./13. jedan je od najvažnijih igrača u momčadi Hajduka.

Nakon dvije sezone u Hajduku, u ljeto 2013. Ivan prelazi u južnokorejski Seongnam za 200.000 dolara.

### Reprezentativna karijera

Za reprezentaciju Crne Gore debitirao je 18. studenog 2009. godine u prijateljskoj utakmici sa bjeloruskom reprezentacijom. To mu je zasada jedini nastup za izabranu vrstu.

Izvori
------

1. ↑  FK Budućnost: Ivan Vuković fudbaler godine Arhivirano 2011-07-05 na Wayback Machine-u, 24. prosinca 2009.
2. ↑  Kako je na igrače potrošeno 22 milijuna eura? Arhivirano 2012-05-26 na Wayback Machine-u, nashajduk.org, 25. veljače 2013.
3. ↑  Ivan Vuković u Seongnamu. Arhivirano 2013-07-24 na Wayback Machine-u, Sportske Novosti, 22. srpnja 2013.
4. ↑  Fudbalski Savez Crne Gore - Matchreport: Prijateljske utakmice - srijeda, 18. novembar 2009 fscg.co.me, 2009.

Vanjske poveznice
-----------------

* Ivan Vuković na stranicama Crnogorskog nogometnog saveza
* Ivan Vuković na transfermarkt.de
**Jean Evrard Kouassi** (N'Damien, 25. rujna 1994.) je profesionalni nogometaš iz Obale Bjelokosti koji trenutačno igra za hrvatski nogometni klub Hajduk. Većinom igra kao vezni igrač na poziciji desnog krila.

Nogometna karijera
------------------

Svoj nogometni put Jean započinje 2004. u mlađim kategorijama Jeunessea, a nastavlja 2011. u Moossou.
U Europi dolazi sa 16 godina i ide na probu u njemačkog prvoligaša Hoffenheim gdje prolazi, ali ne uspijeva riješiti dokumente. Poslije Njemačke odlazi na probu u Club Brugge, a kasnije i u Monaco. U klubu iz kneževine dobija priliku ostati, ali tada ga i poziva splitski Hajduk. U Hajduku zadovoljava na probi, u prijateljskim utakmicama postaje miljenik navijača splitskog kluba. Službeno za Hajduk potpisuje 20. siječnja 2013. godine. Svoje prve minute upisuje u prvenstvenom ogledu protiv Slaven Belupa ušavši u 85. minuti kao zamjena za Ivana Vukovića i ubrzo postaje neizostavan član prve jedanaestorice. Svoj prvijenac u bijelom dresu u HNL-u (poslije 4 pogotka na pripremama) postiže 21. travnja protiv Slaven Belupa. Ujedno je to i 4000. gol Hajduka u prvenstvenim utakmicama od osnutka 13. veljače 1911. godine pa se tako Jean zauvijek upisuje u klupsku povijest.

Izvori
------

1. ↑  S. Alfirević: Bijeli remizirali u Koprivnici, Kouassi strijelac 4000. gola!, Slobodna Dalmacija, 21. travnja 2013.
2. ↑  Slaven Alfirević: Jean Evrard Kouassi - zabio prvog i već je legenda!, Slobodna Dalmacija, 21. travnja 2013.
Ikona na kojoj rimski car i episkopi na Prvom nikejskom saboru (325) drže simbol vere (381).
**Cezaropapizam** označava primat državne vlasti nad crkvenom. Termin cezaropapizam (*Cäseropapismus*) je skovao Max Weber. Odnos između crkve i države u Vizantiji se tradicionalno naziva **simfonija**.

Ovakvo uređenje je postojalo u Vizantiji, gde je poglavar svetovne vlasti (car) faktički bio poglavar crkve (papa): on je imenovao crkvenog poglavara, carigradskog patrijarha. Carevi su se često mešali u dogmatske sporove, regulišući dogmu i rituale ediktima i zakonima. Takva situacija je postojala u Istočnom rimskom carstvu iz vremena prvih vaseljenskih sabora (počevši od borbe protiv arijanstva), tokom kojih su crkvena lica apelovala na cara u rešavanju dogmatskih, obrednih i crkvenih pitanja. Konačno, takva odredba je bila sadržana u Kodeksu i Novelama cara Justinijana, koji je rekao da je „izvor sveg bogatstva crkve velikodušnost cara".

Ovaj tip odnosa je našao svoju pravnu formulaciju u tzv. **simfoniji**, koja je prvi put bila formulisana u 6. veku u šestoj Justinijanovoj noveli. Justinijanovo učenje o "simfoniji" je poznavao i sveti Sava koji u Zakonopravilu prevodi najvažnija mesta tog vizantijskog učenja koje je sledio kao model.

Vizantijski model "simfonije" se danas često potencira u pravoslavnim krugovima, kao željeni odnos crkve i države. Međutim, ponekad se čuju i drugačiji glasovi iz SPC povodom pokušaja da se napravi božija država po vizantijskom uzoru:

> Ta vizantijska simfonija između crkve i države danas je potpuni apsurd i prepreka da SPC zauzme pravo mesto.
> 
> – đakon Nenad Ilić

Izvori
------

1. ↑  Mirko Đorđević, Muke sa simfonijom
2. ↑  Blic news, 6.2.2002.

Vidi još
--------

* Teokratija
* Teodulija
* Dajte caru carevo

Vanjske veze
------------

* Mirko Đorđević, Muke sa simfonijom (republika.co.rs)
* Bojan Vićentić, Odnos Crkve i države u Vizantiji[*mrtav link*] (pravoslavlje.spc.rs)
* Branka Mihajlović, Srbija: Simfonija Crkve i države (slobodnaevropa.org)
* Iva Klisić, Simfonija crkve i vojske Arhivirano 2011-01-21 na Wayback Machine-u (e-balkan.net)
Karl Hajnrih Bloh, *Beseda na Gori*.
**Praštajte ljudima njihove greške** je je jedna od središnjih poruka Isusovog učenja, koja se pominje na više mesta u evanđeljima. Isusova etička poruka da treba praštati tuđe pogreške je povezana sa stavom da ne treba suditi.

Izreka
------

### Isus

Evanđelje po Luki prenosi sledeće Isusove reči:

> Ako ti sagreši brat tvoj, nakaraj ga; pa ako se pokaje, oprosti mu. I ako ti sedam puta na dan sagreši, i sedam puta na dan dođe k tebi i reče: Kajem se, oprosti mu.
> 
> 

Evanđelje po Mateju prenosi sledeći razgovor između Isusa i Petra:

> Tada pristupi k njemu Petar i reče: Gospode! Koliko puta ako mi sagreši brat moj da mu oprostim? Do sedam puta? Reče njemu Isus: Ne velim ti do sedam puta, nego do sedam puta sedamdeset.
> 
> 

Evanđelje po Mateju na drugom mestu prenosi sledeće Isusove reči:

> Jer ako opraštate ljudima grehe njihove, oprostiće i vama Otac vaš nebeski. Ako li ne opraštate ljudima grehe njihove, ni Otac vaš neće oprostiti vama grehe vaše.
> 
> 

Evanđelje po Marku prenosi slične Isusove reči:

> I kad stojite na molitvi, praštajte ako šta imate na koga: da i Otac vaš koji je na nebesima oprosti vama pogreške vaše. Ako li, pak, vi ne opraštate, ni Otac vaš koji je na nebesima neće oprostiti vama pogreške vaše.
> 
> 

### Kršćanstvo

Apostol Pavle u Poslanici Efežanima piše sledeće:

> Budite jedni drugima dobrostivi, milosrdni; praštajte jedni drugima kao što i Bog u Kristu nama oprosti.
> 
> 

Slično u Poslanici Kološanima Pavle piše sledeće:

> Podnosite jedan drugog i praštajte jedan drugom, kao što je Gospod i vama oprostio, tako opraštajte i vi.
> 
>

Tumačenja
---------

Prema Isusu, oproštenje koje pružamo drugima ne treba da ima granice, kao što je Božije oproštenje bezgranično (Luka 17:3-4).

Prema neki tumačenjima, sve dok nekome ne oprostimo povezani smo s tom osobom na način koji nam stvara mnogo patnje, a tek kada oprostimo oslobađamo se agonije.

Novija naučna istraživanja su pokazala da praštanje ljudima koji su nas povredili blagotvorno deluje na naše zdravlje, dok su osobe koje teško praštaju izložene povišenom riziku od srčanog i moždanog udara.

Izvori
------

1. ↑  Evanđelje po Luki, glava 17:3-4
2. ↑  Evanđelje po Mateju, glava 18:21-22
3. ↑  Evanđelje po Mateju, glava 6:14-15.
4. ↑  Evanđelje po Marku, glava 11:25-26
5. ↑  Poslanica Efežanima 4:32
6. ↑  Poslanica Kološanima 3:13
7. ↑  Kako mogu da oprostim onima koji zgreše protiv mene?
8. ↑  ŠTA ZNAČI OPROSTITI I KAKO PRAŠTATI?
9. ↑  Praštajte, dobro je za zdravlje

Vidi još
--------

* Isusove izreke
* Isusovo učenje
***Kekec*** je jugoslavenski cjelovečernji igrani film za djecu iz 1951. snimljen na slovenskom jeziku. Temelji se na seriji popularnih knjiga za djecu slovenskog književnika Josipa Vandota.

Kratak sadržaj
--------------

Visoko među Alpskim vrhovima u idiličnoj dolini nalazi se malo selo. Nasuprot jedan drugome tamo žive dobri ded Kosobrin i zli samotnjak Bedanc. Sa Bedancom živi Mojca, sluškinja koja se Kosobrinu požali na težak život. Iako se boji Bedanca i njegove osvete, Kosobrin uzima devojku sa sebom. Bedanc ga uspeva uhvatiti te ga zaveže za drvo. Nedugo zatim Kosobrina spašava hrabri dečak Kekec, ali Bedanc uspeva i njega da uhvatiti. Obećava da će ga pustiti ukoliko mu ovaj pomogne da pronađe odbeglu Mojcu, što ovaj odbija.

Uloge
-----

* Drago Zupan – Noćni čuvar
* Fran Lipah – Muzičar
* Franc Presetnik – Bedanec
* Jože Mlakar – Rozle
* Matija Barl – Kekec
* Frane Miličinski – Kosobrin
* Vida Levstik – Majka
* Lojze Potokar – Otac
* Zdenka Logar – Mojca
* Modest Sančin – Misjek

Vanjske veze
------------

***Kekec*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Kekec* na IMDb-u ()
**Ludovic "Ludo" Bagman** imaginaran je lik koji se pojavljuje u romanu *Harry Potter i Plameni pehar*. Lik je potpuno izbačen iz istoimenog filma.

Bagman je bio gonič metlobojskog kluba Ose iz Wimbournea što ga je proslavilo, a kasnije je postao šef Odjela za magijske igre i sportove pri Ministarstvu magije. Njegov se izgled promijenio od vremena kad je bio igrač metlboja; nos mu je bio slomljen (vjerojatno ga je slomio neki odlutali maljac), a i popunio se u području trbuha. Čini se da je Ludo tokom svoje karijere pretrpio previše udaraca maljaca u glavu zbog čega je pomalo odsutan. Oko 13 godina prije radnje *Plamenog pehara* optužen je da je smrtonoša zato što je odavao informacije Augustusu Rookwoodu za kojeg u ono vrijeme nije znao da je smrtonoša. Oslobođen je svih optužbi zato što je vjerovao da je Rookwood, prijatelj njegova oca, prikupljao informacije za Ministarstvo.

Bagman je volio kockanje zbog kojeg je kasnije upao u tako ozbiljne financijske probleme da je nekim ljudima kojima je dugovao novac (kao na primjer Fredu i Georgeu Weasleyju te ocu Leeja Jordana) platio vilenjačkim zlatom koje nakon nekog vremena nestane. Nakon finalne utakmice svjetskog metlbojskog prvenstva neki su ga goblini zaskočili u šumi u blizini stadiona i uzeli mu sve zlato koje je u tom trenutku imao, ali to još uvijek nije pokrilo njegove dugove prema njima. Njegovo se ponašanje prema ljudima kojima je bio dužan pogoršavalo zajedno s cijelom situacijom što bi moglo značiti da je njegova dobroćudnost samo krinka ili da ne podnosi dobro pritisak. Fred i George neprestano su pisali pisma Bagmanu kojima su zahtijevali svoj novac, a dok je ovaj bio u Hogwartsu kao sudac na Tromagijskom turniru pokušali su razgovarati s njime, ali on ih je ignorisao ili je izmišljao isprike kako bi bio što dalje od njih. Fred i George tvrde da je na kraju postao prilično uvredljiv i iritantan - rekao im je da im neće dati njihov dobitak ni vratiti početni ulog zato što su premladi za kockanje.

Kako bi vratio svoj dug goblinima, Bagman se kladio s goblinima da će Harry Potter pobijediti na Tromagijskom turniru (na kojem je Bagman bio sudac). Pokušao je pomoći Harryju tokom turnira te mu je na prvom zadatku dao maksimalni broj bodova iako je Harry bio ozlijeđen. Harry je pobijedio na turniru (zajedno s Cedricom Diggoryjem - imali su isti broj bodova), ali Bagman nije dobio okladu: goblini su rekli da je Harry bio izjednačen sa Cedricom, a Bagman se kladio da će Harry imati najveći broj bodova. Bagman je pobjegao nakon trećeg zadatka na turniru i nije poznato gdje se trenutačno nalazi - zna se da još nije podmirio svoje dugove prema goblinima.

Kao i mnogi drugi likovi J. K. Rowling, njegovo ime daje naznake o njegovim sposobnostima i ulozi u romanima. Njegovo ime *Ludo* na latinskom znači "ja igram igre", a *Bagman* označava osobu koja je često na udaru iznuđivanja ili reketiranja.

Vanjske veze
------------

* Ludo Bagman na vanjskoj Harry Potter Wiki
**Beni** (španjolski: *Departamento de Beni*) je jedan od 9 Departmana Bolivije.

Karakteristike
--------------

Departman Beni je osnovan 1842. godine. Nalazi se na sjeveroistoku zemlje, a prostire se manjim dijelom po obroncima Anda i većim po ravnicama sliva Amazone, na prosječnoj nadmorskoj visini od 146 metara.

Departman ima površinu od 213,564 km² i 480,308 stanovnika.

Administrativni centar departmana je grad Trinidad koji ima 101,628 stanovnika

Administrativna podjela
-----------------------

Departman je podjeljen na 8 provincija; Cercado (136,563), Iténez (23,901), José Ballivián (94,610), Mamoré (14,253), Marban (17,393), Moxos (22,564), Vaca Díez (146,201) i Yacuma (24,823).

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Beni Department in Bolivia*" (engleski). City population. Pristupljeno 17.09.2023.
2. ↑  „*Bolivia Plurinational State of Bolivia*" (engleski). City population. Pristupljeno 17.09.2023.

Vanjske veze
------------

***Beni (departman)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Municipalidad provincial de Beni* (službene stranice) ()

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Hofstadterov zakon** je samoreferentni aforizam u vezi vremena (u hronološkom smislu), kojeg je skovao američki akademik Douglas Hofstadter:

> Hofstadterov zakon: Uvek je potrebno više vremena nego što očekuješ, čak i ako se uzme u obzir Hofstadterov zakon.
> 
> – Douglas Hofstadter, Gödel, Escher, Bach: Večna zlatna pletenica

Navedeni zakon potiče iz Hofstadterove knjige iz 1979, "Gödel, Escher, Bach: Večna zlatna pletenica". Zakonom se izražava teškoća precizne procene vremena potrebnog za dovršenje zadataka znatnije složenosti. Često ga pominju programeri, naročito u diskusiji o tehnikama za poboljšanje produktivnosti, kao što je knjiga *The Mythical Man-Month* Freda Brooksa ili ekstremno programiranje. Rekurzivna priroda zakona je odraz univerzalno doživljene teškoće u proceni kompleksnih zadataka, uprkos najboljim naporima, uključujući i svest o tome da je neki zadatak složen.

Zakon je prvi put formulisan tokom diskusije o šahovskim kompjuterima, koje su vrhunski igrači uvek pobeđivali, iako su mašine bile bolje u rekurzivnoj analizi. Intuicijom je objašnjeno da su se ljudski igrači mogli fokusirati na pojedine pozicije umesto da prate sve moguće varijante igre do zaključenja. Hofstadter je napisao: "U ranim danima kompjuterskog šaha se procenjivalo da će biti potrebno deset godina dok kompjuter (ili program) ne postane svetski šampion. Ali kada je prošlo deset godina, izgledalo je da do dana kada će kompjuter postati svetski šampion ima još više od deset godina". Na to je sugerisao da je to "još jedan dokaz za prilično rekurzivni Hofstadterov zakon" .

Takođe pogledati
----------------

* Spisak eponimnih zakona
* Sklonost optimizmu
* Parkinsonov zakon
* Greška u planiranju
* Predviđanje na osnovu referentne klase