**Lađa**, zbog svoje autohtonosti u delti Neretve, poznata i kao **Neretvanska lađa**, tradicionalno je plovilo u ovoj najjužnijoj dolini u Hrvatskoj.

Povijest
--------

Stotinama godina, sve do početka 1970-ih godina XX. stoljeća lađe su bile osnovno teretno prijevozno sredstvo u dolini Neretve, za razliku od trupica, koje su bile svojevrsno "osobno" prijevozno sredstvo.

Prema pučkom vjerovanju postanak i naziv lađe temelji na nazivu jednog njezinog dijela - kobilice, također tradicionalnom i autohtonom neretvenskom plovilu, koju puk naziva trupom ili trupicom. Produženjem dna trupe i dizanjem boka novim daskama, "mala" trupa prerasta u lađu.

Takvim podrijetlom trupe vezuju se s pojmom copula, primitivnog čamca koji je bio poznat duž hrvatske obale. Prvi podatci o copulima u Neretvi pripadaju mletačkim izvorima iz XVII. stoljeća, i *"Kronici fra Pavla Šilobadovića o četovanju u Primorju (1662.-1686.)"*:

> – *1665. miseca ilinšćaka na 12. Alibegović iz Gabele, samo 18 junaka u 3 čopule, otiđe na more u Korčulanski školj i uhiti 2 divojke...*, S. Zlatović, "Kronika o. Pavla Šilobadovića o četovanju u Primorju (1662-86.)" 

Prema tim i drugim podatcima, i po broju ljudi u jednom copulu, šestorica, trebalo bi zaključiti da se radi o većem čamcu, te da Mlečani neretvanske copule izjednačuju s barkama ili čamcima. U tom slučaju ime čopula ili čopul odnosi se na veći neretvanski čamac, dakle lađu.

Pred Drugi svjetski rat lađe su pojedinačno imale i svoja imena, bilo zemljopisna kao "Hrvatska", "Zagreb", "Kozjak", "Vis"; opća kao "Vila", "Vezir"; vlastita kao "Marita"; ili pridjevna kao "Nevridna", zbog toga što ih je pod vlastitim imenom trebalo prijaviti lučkom uredu koji bi im tada izdao i prijavni broj.

Građa
-----

Lađa se sastoji od slijedećih dijelova:

#### Trup

* *Kolomba* ili *trup* (kobilica) je na dnu, visoka 15 cm, okovana željeznom šinom, *okovom*;
* *Karine* prema naprijed zaoštrene, dižu se od kolombe ukoso prema *provi* i *krmi*;
* *Bande* se priljubljuju na *karine*. Bande se prave od više dasaka i ovalno se sužavaju prema kobilici;
* *Lukoć* je drveno rebro koje ima oblik luka tupog kuta od 130 stupnjeva. Kostur lađe čine 23 *lukoća* od dva komada, i po pet krajnjih lukoća s prove i krme, koji se nazivaju *samotvorcima* ili *kenjčićima* i od jednog su komada, dakle ukupno 33 lukoća;
* *Škaram* (ručka za veslo), nalazi se na krmi s lijeve strane između sedmog i osmog lukoća te između drugog i trećeg ili trećeg i četvrtog s desne strane. *Škarmi*, kad se ne upotrebljavaju, skidaju se;
* *Škarmenica* je uporište u kojem stoji škaram, koja uglavljena između dva lukoća s *tresom* (poprečnim drvom);
* *Centa* je obod uokolo lađe s unutrašnje strane. Ona ide povrh lukoća ili tako da su ovi u nju usječeni;
* *Štrop* ili *gužva* (krug konopa) u koji se uglavljuje *parić* ili *timun* (dugačko veslo za upravljanje lađom) nalazi se na krmi;
* *Igla*, komad željeza na koji se pričvršćuje *sindžir* (lanac) nalazi se na provi i na krmi.

#### Ostali dijelovi

* *Stolac* je u sredini lađe pričvrščen za lukoče, s rupom u sredini u koju je zataknut *jambor* (jarbol) koji služi za *idrenje* i *lancanje*. *Jambor* je visok 4 do 5 metara. U svome dnu, zbog učvršćenja, ulazi u *lukoć* u kojemu je rupa. *Jambor* nekad služi i kao veslo, a na njega može doći i zastava;
* *Idro* (jedro) kod idrenja ide na *jambor*, podiže se pomoću *retenja* (konopa), preko *žabe* ili *taje* (kolotura);
* *Retenja* je konop kojim je *jambor* kod idrenja učvršćen prema krmi za *centu*, dok se uže kojim je *idro* vezano za *centu* na provi zove *škota*;
* Na svom vrhu idro je nategnuto na *lantinu* (motku);
* *Bižonjini* su konopi za skupljanje *idra*;
* *Lancana* je konop kojim se lađa *lanca* (vuče) kod *lancanja*;
* Neretvanske lađe nemaju kormilo, zbog toga što većinom voze po plitkim vodama. Umjesto kormila upotrebljavaja se *parićem*, veslom dugim 4 metra koje sastoji se od *držalice* (suženog dijela, odnosno ručke za držanje parića) i *palice* (proširenog spljoštenog, lopatastog dijela za upravljanje u vodi). I manja vesla na lađi zovu se *parići*, a obično ih ima četiri do pet.

#### Dodatci

* *Šešula*, posebno napravljena kanta za izbacivanje vode;
* *Katanac* (lokot);
* *Sindžir* (lanac);
* *Skala*, daska koja se upotrebljava kao mostić za prijelaz s lađe na kopno.

#### Dimenzije

U dnu su duge 3,40 do 4,10 metara, u vrhu oko 8 metara. Široke su u sredini za teret 3,10 metara do 3,40 metara. Sa strana je visoka 0,80 do 1,5 metra, a rijetko i manje od 60 do 70 centimetara. Bez tereta gaz joj je oko 0,25 metara. *Karine* (grede od kobilice do vrhova pramca i krme) su duge 1,60 metara.

Plovidba
--------

### Parićanje

*Parićanjem* (veslanjem) se vesla uz rijeku ili uopće kada je teret težak, veslači sjede leđima okrenuti provi, a ako je lađa prazna ili plovi niz rijeku, prvi veslač sjedi leđima okrenut provi, a drugi veslač može sjedati gledajući u provu. Obično veslaju dva prva vesla. Rjeđe sa po četiri vesla jer obično smeta teret. *Timunava* (kormilari) se na krmi, parićem, nešto kraćim veslom ili čak i veslom od trupe koje se provuče kroz *gužvu* ili *štrop* na krmi. Kad se kormilari veslom, nekad se postavljaju dva vesla; jedno desno, drugo lijevo na krmi. Timuni se nizvodno.

### Lancanje

Lađa se još pokreće *lancanjem*, kada lađu uzvodno vuče konj u pratnji ljudi, najčešće žena, ako se i vuče mješovito, žene idu prve, a na kraju reda je najviši čovjek, sa svrhom da prebacuje konop preko visokih predmeta uz obalu. *Lancanu* (konop), se drži na ramenu suprotnom od rijeke tako da ne klizi s ramena. Brzina vožnje odgovara brzini hoda pješaka. Konop je debeo 10 milimetara, a dug je od 30 do 50 metara. Vezuje se za vrh *jambora* (jarbola).

### Idrenje

Najrijeđi način plovidbe lađom je *idrenje* (jedrenje), kada se na *jambor* (jarbol) stavlja *idro* (jedro) i plovi uz pomoć vjetra, uglavnom po sredini Neretve ili morem.

### Motor

Lokalni poljoprivrednici i danas koriste lađe i trupe za prijevoz proizvoda cijelom dolinom, kanalima do tržnica uz rijeku Neretvu, ali se u današnje vrijeme lađa sve manje koristi tradicionalnim oblicima plovidbe, te se uglavnom njome upravlja vanbrodskim motorom pričvršćenim na krmi.

Uporaba
-------

Lađa se u prošlosti, u vrijeme prije motorizacije, upotrebljavala u najraznovrsnije svrhe; za prijevoz životinja, poljoprivrednih proizvoda (prilikom prijevoza grožđa nakon *trganja* (berbe), zanalo ga se *gazati* (gnječiti)), trave, gnojiva, sijena, slame, žala (pijeska, kaže se: *"Žalo izide trupu"*), drva, služilo je za prijevoz namještaja, prijevoz ljudi, za sprovode. na lađi su se prevozili i svatovi okićeni hrvatskim zastavama i borovim granama, uz pjesmu i harmonikašku pratnju. S lađama se išlo u lov na jegulje na velikim jarugama.

Lađa može prevoziti od 30 do 35 ljudi i velike terete između 2,5 i 3,5 tone. Osim u svakodnovnoj neretvanskoj uporabi, tereti su se lađom prebacivali do Pelješca, Hvara, Makarske i druge bliže okolice na moru, ali samo u vrijeme bonace. Veliki teret lađa može ponijeti zbog svojih velikih bokova i velike razvraćenosti strana. Lađa se koristila cijelodnevno tijekom čitave godine.

Vijek trajanja lađe je vrlo dug, kako zbog kvalitete materijala, tako i zbog njene vrijednosti za ljude, pa se boljim čuvanjem znala dosegnuti starost čak između 80 i 100 godina. Iznajmljivanje lađe naplaćivalo se u visini težačke dnevnice.

Zanimljivosti
-------------

* Nagrada grada Metkovića nosi naziv *"Lancarice"* i krasi je reljef lancarica, žena koje vuku lađu, autora akademskog kipara Živana Bjelovučića.
* Lađa je osnovno sredstvo u današnjoj turističkoj ponudi u dolini Neretve. S lađom se rade kružni obilasci doline mnogobrojnim močvarnim kanalima i Neretvinim rukavcima, tzv "Safari Neretvom", a često se na njoj poslužuju i obroci tijekom takvih izleta.
* Do posebnog izražaja korisnosti lađa došlo je za vrijeme velikih poplava u Metkoviću u zime 2010. i 2011. godine, kada su zbog plitkog gaza uz trupu bile praktički jedino prijevozno sredstvo kroz ulice Metkovića s desne strane Neretve.
* Veterani 4. gardijske brigade, oilježavajući 20. godišnjicu 4. gardijske brigade i prisjećajući se borbe za neovisnu Hrvatsku, 24. lipnja 2011. godine su se izvornom neretvanskom lađom uputili na veslački maraton od Prevlake do Maslenice.

Maraton lađa
------------

*Glavni članak: Maraton lađa*
Najveće zasluge za očuvanje, revitalizaciju, kao i za promociju lađe pripadaju Maratonu lađa, amaterskom sportskom natjecanju ovim tradicionalnim autohtonim neretvanskim plovilima, koje se održava se jednom godišnje, druge subote u kolovozu, na relaciji dugoj 22,5 kilometara, pod visokim pokroviteljstvom predsjednika Republike u organizaciji Udruge lađara Neretve.