**Strossmayerova galerija starih majstora**, zove se po svom osnivaču biskupu Josipu Juraju Strossmayeru. Galerija se nalazi u zgradi Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u Zagrebu, na Zrinjevcu

Historija galerije
------------------

Biskup Strossmayer uvidio je da će njegov projekt izgradnje Zagreba kao nove Atene južnoslavenskih prostora, ostati manjkav ako neće imati jednu ozbiljnu galeriju starih majstora. 

Kako je i inače bio i dotada strastveni kolekcionar slika i umjetnina, osobito je cijenio talijansko renesansno slikarstvo 15. vijeka, zbog tog je slao brojne emisare po Italiji, koji su kupovali u njegovo ime sve što se kupiti dalo. Od njegove odluke o osnivanju Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti 1860. kad je prvoj Banskoj konferenciji uputio pismenu darovnicu i dao novčani prilog od 50.000 forinti za osnutak akademije , do odluke da svoju cjelokupnu zbirku od 284 djela preda kao donaciju nije dugo prošlo - 1868. darovao je zbirku novoosnovanoj Akademiji.
Strossmayer se i osobno angažirao na izgradnji akademijine neorenesansne palače u Zagrebu, kao projektanta odabrao je bečkoga arhitekta Friedricha Schmidta, koji je već bio angažiran na dovršetku Đakovačke katedrale od 1970. 

Palača Akademije i galerija otvorene su 9. novembra 1884. godine s fundusom od 256 umjetničkih djela. *J. J. Strossmayer* do kraja svog života 1905. upotpunjavao je svoju zbirku. Uz njega, pojavili su se i drugi donatori, koji su Galeriji poklanjali - pojedina djela, ali i čitave zbirke, tako da je cjelokupni inventar od početnih 284 djela narastao još za njegova života na 714 djela.

Galerija danas
--------------

Galerija je kroz protekla razdoblja svog postojanja rasla i obogaćivana daljim otkupima i novim donacijama tako da danas broji više od 4.000 djela, od kojih je 256 djela izloženo u stalnoj zbirci, a ostala djela su pohranjena u depoima i ostalim muzejima.

Galerija ima više zbirki, od kojih se osobito ističu zbirka; Ružić, Etienne de Piennes, Mimara i Baloković. 

Današnja Strossmayerova galerija je sjajan pregled evropske umjetnosti od 14. do 19. vijeka. *Strossmayerova galerija* - nije osobito velika, ali se u evropskim stručnim krugovima posebno ističe zbog svog posjedovanja - malih majstora talijanske renesanse, i ponekog velikog imena poput: Beata Angelica, Vittorea Carpaccia, Andrea Schiavoneja, Jacopa Palma il Giovaneja, Federika Benkovića, El Greca, majstora slike *Virgo inter virgines*, Joachima Pateniera, Jana Wellensza de Cocka, Jacoba van Ruisdaela i Jean-Antoinea Grosa. 

*Strossmayerova galerija starih majstora* smještena je u deset dvorana na posljednjem katu Akademije. Postav je podijeljen u tri veće skupine - u prvih šest dvorana predstavljene su kronološkim redom talijanske slikarske škole, u daljnje tri majstori sjeverne Evrope - Nijemci, Flamanci, Nizozemci, a posljednja, deseta dvorana, je namjenjena francuskom slikarstvu.

U ovom bogatom opusu galerija ima i domaće autore, riječ je o slikarima zvanima Schiavoni (to je bio stari talijanski naziv za ljude sa istočne obale Jadrana, od riječi *schiavo* što znači *slaven*), njih je bilo osobito puno u Mletačkoj republici u kojoj su ostavili značajnog traga.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  Povijest galerije, Galerija Strossmayer (pristupljeno 1.4.2011.)

Vanjske poveznice
-----------------

* Službene stranice galerije
* Stranice Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti Arhivirano 2008-12-23 na Wayback Machine-u