**Oktavijan Miletić** (Zagreb, 1. listopada 1902. - Zagreb, 17. kolovoza 1987.), hrvatski redatelj, snimatelj, scenarist i glumac.

Oktavijan Miletić je bio prvi hrvatski filmski autor koji se sustavno bavio filmom, zbog toga ga se drži utemeljiteljem hrvatske (i jugoslavenske) kinematografije.

Životopis
---------

Rođen je u uglednoj zagrebačkoj obitelji - intendanta Hrvatskog narodnog kazališta Stjepana Miletića. Od djetinjstva je živo zainteresiran i upoznat s tadašnjom tehničkom novotarijom - filmom (s 12 godina ima prvi projektor), a već 1926. godine kupio je Pathéovu filmsku kameru (od 9,5 mm) i počeo amaterski snimati svoje prve filmove. U njima se ogledala Oktavijanova sklonost parodiji i eksperimentu (*Nažalost samo san* 1932. *Amadeus Nicknagel* 1932. *Poslovi konzula Dorgena* 1933. *Zagreb u svjetlu velegrada* 1934. *Faust* 1934.).

Za svoj kratki fim - *Poslovi konzula Dorgena*, dobio je nagradu na Pariškom amaterskom filmskom natjecanju 1933. predsjednik žirija bio je Louis Lumière. Za njegov kratki film iz 1937. godine *Šešir* drži se da je bio prvi hrvatski zvučni film.
Zapošljava se zagrebačkom poduzeću *Zora film*, i počinje se profesionalno baviti filmom. Snima i režira brojne propagandne filmove, uz poneki obrazovni i putopisni kratki film.

Za vrijeme Drugog svjetskog rata radi u državnom poduzeću Nezavisne Države Hrvatske **Hrvatski slikopis**, gdje prvenstveno snima i režira dokumentarno propagandne filmove. Tad snima i svoj prvi cjelovečernji igrani film - Lisinski (1944.), biografiju skladatelja prve hrvatske opere Vatroslava Lisinskog ( taj film je najstariji sačuvani hrvatski cjelovečernji igrani). Snima i dokumentarne filmove; *Barok u Hrvatskoj* (1942.) i *Radium* (1944.; nedovršen). 
Za njemačko poduzeće *Tobis Film* iz Beča u istom razdoblju snima tri dokumentarna filma: *Hrvatski kipari*, *Hrvatski seljački život* i *Agram, die Hauptstadt Kroatien*.

Nakon Drugog svjetskog rata prvenstveno radi kao filmski snimatelj, podjednako uspješno u crno-bijeloj kao i kolor tehnici (Živjeće ovaj narod, Koncert, Belana, Carevo novo ruho). Samostalno je režirao nekoliko filmova od kojih mu je najpoznatiji dokumentarni Juraj Dalmatinac (1977.)

* Za svoj rad dobio je 1967. tadašnju najvišu republičku nagradu - *Vladimir Nazor*.

Bio je predavač na odjelu kamere Akademije za kazalište, film i televiziju u Zagrebu, te autor i voditelj emisija o filmskoj kulturi TV Zagreb. Po njegovom imenu nazvana je današnja prestižna filmska nagrada na Danima hrvatskog filma *Oktavijan* koja se dodjeljuje u više kategorija.

Filmografija
------------

### Režija igranih filmova

* 1944. Lisinski

### Režija kratkih i dokumentarnih filmova

* 1933. Poslovi konzula Dogena
* 1934. Faust
* 1935. Plitvička jezera
* 1936. Đumlin imitator Chaplina
* 1937. Šešir
* 1938. Jugoslavija gradi svoje lokomotive
* 1940. Hrvatski kipari: Bilhauerkunst in Kroatien
* 1942. Barok u Hrvatskoj
* 1948. Profesor Budalastov
* 1964. Kipar Vanja Radauš
* 1977. Juraj Dalmatinac

### Scenarij

* 1931. Otvorenje Zagrebačkog zbora
* 1937. Šešir
* 1948. Profesor Budalastov

### Snimatelj

* 1944 - Lisinski
* 1947 - Živjeće ovaj narod
* 1951 - Bakonja fra Brne
* 1954 - Koncert
* 1955 - Jubilej gospodina Ikla
* 1957 - Svoga tela gospodar
* 1959 - Jurnjava za motorom
* 1961 - Carevo novo ruho

### Gluma

* 1927. Provalnik

### Bibliografija

* Vjekoslav Majcen, Ante Peterlić: Oktavijan Miletić, Hrvatski državni arhiv, 2000. ISBN 953-6005-39-5

Izvori
------

1. ↑  *Vjesnik 2001*, Blistavi početak s Oktavijanom Miletićem, PDF
2. ↑  „Oktavijan Miletić". Arhivirano iz originala na datum 2007-08-07. Pristupljeno 2009-12-24.
3. ↑  „Pronađen Miletićev film iz '42. Jutarnji list". Arhivirano iz originala na datum 2013-01-07. Pristupljeno 2009-12-24.
4. ↑  Nagrada Vladimir Nazor

Eksterni linkovi
----------------

* O Oktavijanu Miletiću na portalu Film.hr Arhivirano 2007-08-07 na Wayback Machine-u
* O Oktavijanu Miletiću na Filmski programi