recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Sava IV** je bio pećki patrijarh od 1354 do 29. aprila 1375. godine. Na patrijašijski presto došao je posle patrijarha Joanikija II. 

Car Dušan je postavio igumana hilandarskog Savu kao Joanikijevog naslednika na saboru 29. novembra 1354. Patrijarh Sava, koji će svom imenu dodati Četvrti, je bio "patrijarhom Srba i Grka". Nastavio je, uprkos anatemi, misiju na izmirenju Srpske i Vizantijske crkve, ali to nije dočekao - umro je 29. aprila 1375. Sahranjen je u crkvi Svetog Dimitrija u Peći.

Neki navode da je još za vreme dok je Sava IV bio na čelu crkve postignuto je izmirenje sa carigradskom patrijaršijom. U biografiji patrijarha Save osuđuje se car Dušan i njegovo krunisanje.

Izvori
------

1. ↑  „Prvi patrijarh". Arhivirano iz originala na datum 2021-03-08. Pristupljeno 2011-08-21.

Vidi još
--------

* Pećka patrijaršija

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik:**Joanikije II** | **Pećki patrijarh1354—1375.** | Nasljednik:**Jefrem** |

  


p • r • uPoglavari Srpske pravoslavne crkve

**Žičko-pećki arhiepiskopi (1219-1337):**  
Sveti Sava • Arsenije I Sremac • Sveti Sava II • Danilo I • Joanikije I • Jevstatije I • Jakov • Jevstatije II • Sveti Sava III • Nikodim • Danilo II • Joanikije II
  
**Pećki patrijarsi (1346-1463):**  
Joanikije II • Sava IV • Jefrem • Spiridon • Danilo III • Sava V • Danilo IV • Kirilo • Nikon • Teofan • Nikodim II • Arsenije II
  
**Pećki patrijarsi (1557-1766):**  
Makarije Sokolović • Antonije Sokolović • Gerasim Sokolović • Savatije Sokolović • Jerotej Sokolović • Filip Sokolović • Jovan • Pajsije Janjevac • Gavrilo I Rajić • Maksim Skopljanac • Arsenije III Crnojević • Kalinik I • Atanasije I • Mojsije Rajović • Arsenije IV Jovanović • Joanikije III Karadža • Atanasije II Gavrilović • Gavrilo II Sarajevac • Gavrilo III • Vikentije Stefanović • Pajsije II Grk • Gavrilo IV Grk • Kirilo II • Vasilije Jovanović-Brkić • Kalinik II Grk
  
**Karlovački mitropoliti i patrijarsi (1690-1920):**  
Arsenije III Crnojević • Isaija Đaković • Sofronije Podgoričanin • Vikentije Popović • Mojsije Petrović • Vićentije Jovanović • Arsenije IV Jovanović • Isaija Antonović • Pavle Nenadović • Jovan Đorđević • Vićentije Jovanović Vidak • Mojsije Putnik • Stefan Stratimirović • Stefan Stanković • Josif Rajačić • Samuilo Maširević • Prokopije Ivačković • German Anđelić • Georgije Branković • Lukijan Bogdanović
  
**Beogradski mitropoliti (1831-1920):**  
Melentije Pavlović • Petar Jovanović • Mihailo Jovanović • Teodosije Mraović • Inokentije Pavlović • Dimitrije Pavlović
  
**Patrijarsi Srpske pravoslavne crkve (1920- ):**
  
Dimitrije • Varnava • Gavrilo (V) • Vikentije (II) • German • Pavle • Irinej
**Cavtat**, gradić smješten u istočnom dijelu Župske vale, 19 km jugoistočno od Dubrovnika, u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, općina Konavle, prema popisu iz 2001. godine imao je 2.015 stanovnika. Naziv Cavtat je kroatizirani oblik od *Civitas vetus*, kako su njegovi bjegunci u Dubrovniku nazivali svoje matično naselje *Epidaurum*. Epidaurum je grad koji se u rimsko doba razvio na poluotoku, središtu današnjeg Cavtata. Danas je Cavtat prije svega turističko mjesto.

Slavni ljudi
------------

Cavtat je rodno mjesto znamenitog hrvatskog pravnika i znanstvenika Baltazara Bogišića, (Valtazar Bogišić) autora *Opšteg imovinskog zakonika za knjaževinu Crnu Goru*. Bogišić je svu svoju imovinu ostavio Cavtatu te se danas u Cavtatu nalazi Bogišićev arhiv.

U Cavtatu je 1855. godine rođen Vlaho Bukovac, jedan od najpoznatijih hrvatskih slikara. Poznatija su mu djela velike dekorativne kompozicije **Dubravka** i **Gundulićev san**.

Među poznatim osobama rođenim u Cavtatu, neizbježno je i ime hrvatskog političara Frana Supila, rođenog u Cavtatu 1870. godine, borca za sjedinjenje Dalmacije s Hrvatskom.

* Dževher ibn Abdulah Sicilijanac, egipatski državnik i vojskovođa
* Miho Bošković , poznati vaterpolista i najbolji igrač svijeta
* Frano Miljan (1857.-1934.), otac američkog glumca Johna Miljana.
* Marija Miljan (1860.-1895.), majka američkog glumca Johna Miljana.

Znamenitosti
------------

U Cavtatu postoje brojne stare palače i rezidencije pomoraca. knežev dvor, Bogišićev arhiv, Meštrovićev mauzolej obitelji Račić, crkva Sv. Nikole i dr. Sačuvani su spomenici iz rimskog vremena, između ostaloga ostaci kazališta. Sačuvani su i ostaci gradskih zidina, akvedukta, monumentalne jezgre - *nimfeja* i jedne veće gradske vile.

Historija
---------

U rimski grad 614. godine prodiru Slaveni pa se težište života seli u bolje zaštićeni Dubrovnik. Slavenski Cavtat je pripadao nakon toga Travunji, a 1426. godine kupuje ga Dubrovnik od vojvode Radoslava Pavlovića te je od tada Cavtat drugi centar republike i ima važnu ulogu u društvenom životu.

Turizam
-------

Danas su Cavtat i općina Konavle turistički izuzetno razvijeni. U mjestu i okolici nalazi se pet hotela, između ostalih i hotel Croatia, hotel s pet zvjezdica. Razvijen je i privatni i kamping smještaj.

Sport
-----

U Cavtatu djeluje i vaterpolski klub „Cavtat".

Vanjske veze
------------

* Turistička zajednica
* Cavtat Info Arhivirano 2020-03-19 na Wayback Machine-u

  


***Cavtat*** na Wikimedijinoj ostavi
**Ustav Bolivarske Republike Venezuele** (španjolski: *Constitución de la República Bolivariana de Venezuela*) je aktualni, ukupno dvadeset i šesti, ustav Venezuele. Nacrt Ustava izrađen je sredinom 1999. godine od strane ustavotvorne skupštine koja je formirana preko narodnog referenduma. Promulgiran krajem prosinca 1999. godine, ovaj je Ustav zamijenio onaj iz 1961. koji je bio najduže važeći u historiji te zemlje. Glavnu podršku novom ustavu dao je bivši predsjednik Venezuele, Hugo Chávez, a nakon donošenja je dobio podršku od različitih skupina, među kojima su bili i tvorci ustava iz 1961. godine, Luis Miquilena i Carlos Andrés Pérez. Chávez i njegovi sljedbenici (*chavistas*) nazivali su ovaj ustav "**Bolivarskim ustavom**" (španjolski: *Constitución Bolivariana*), smatrajući da se u njemu reflektira ideologija Simóna Bolívara i bolivarizma. 

Ustav iz 1999. godine bio je prvi u historiji Venezuele koji je odobren na narodnom referendumu, a njegovim stupanjem na snagu inaugirirana je tzv. "**Peta Venezuelanska Republika**", mahom zbog brojnih socioekonomskih promjena koje je donio, ali i zbog činjenice da je njima promijenjen službeni naziv države iz Republike Venezuele u Bolivarsku Republiku Venezuelu. Velike promjene dogodile su se u strukturi venezuelanske vlasti te njezinim pravima i obvezama, a došlo je i do osjetnog povećanja broja zagarantiranih ljudskih prava za sve građane Venezuele, među kojima su – besplatno obrazovanje do trećeg stupnja, besplatno zdravstvo, pristup čistom okolišu te prava manjina (posebice indijanskog stanovništva) na vlastitu kulturnu tradiciju. Sa svojih 350 članaka, "Bolivarski ustav" je jedan od najdužih, najdetaljnijih i najkompleksnijih ustava na svijetu. 

Jedna od najznačajnijih odlika ustava Venezuele u odnosu na ostale ustave Latinske Amerike je izostanak mogućnosti opoziva predsjednika od strane nacionalnog parlamenta.
**Dana Budisavljević** (Zagreb, 1975.) je hrvatska filmska redateljica i producentica.

Životopis
---------

Diplomirala je filmsku i televizijsku montažu na zagrebačkoj Akademiji dramskih umjetnosti. Radila je kao montažerica, redateljica i producentica dokumentarnih filmova i TV-serija. Pet godina je radila za dokumentarni filmski projekt Factum ravnatelja Nenada Puhovskog, s kojim je 2005. pokrenula ZagrebDox. S poslovnom partnericom Olinkom Višticom 2006. osniva filmsku i umjetničku produkciju *Hulahop*. 

Skoro cijelo desetljeće je stvarala film Dnevnik Diane Budisavljević, o humanitarki Diani Budisavljević. Premijerno je prikazan 18. srpnja 2019. na Pulskom filmskom festivalu, a bio je i u natjecateljskom programu. Proglašen je najboljim filmom festivala, a dobio je i nagradu publike kao i nagrade za najbolju režiju, montažu i glazbu. 

Boško Budisavljević joj je otac. Obitelji i javnosti je obznanila svoje homoseksualno usmjerenje. Autobiografski dokumentarni film *Nije ti život pjesma Havaja* kroz ritual zajedničkih obroka njezine obitelji, s nježnošću i humorom govori o potrebi za prihvaćanjem među najbližima. Priča je veoma osobna. U Hrvatskoj je film nakon premijere na ZagrebDoxu tjednima punio kina u Zagrebu i postao najgledaniji domaći dokumentarac godine.

Zanimljivosti
-------------

Nikola Tesla je dupli rod Dani Budisavljević. Bliže srodstvo je preko Dane, majke njezina oca Boška, čija je baka bila Angelina (Tesla) Trbojević, jedna od sestara slavnog znanstvenika.  Dalje srodstvo s Nikolom Teslom je preko Daninog djeda po ocu, jer je baka Nikole Tesle, Sofija Mandić, djevojački bila Budisavljević. Na isti način, daljeg srodstva, Dani je rod i Julije Budisavljević, muž Diane Budisavljević, kao i Titova supruga Jovanka Broz.

Izvori
------

1. ↑  Dobitnici Nagrade „Vladimir Nazor" za 2019. godinu. Archived from the original on 2020-06-29. Preuzeto 28. lipnja 2020..
2. ↑  Budisavljević, Borislav (2018.). *Atlas 37 grana rodoslova Budisavljevića, str. 266.*. Prometej.
3. ↑   (srp.) *Dokumentarac o devojci koja je porodici priznala da je gej, 23.12.2012.*. Beograd: Blic. 2012..
4. ↑   *Teslin pranećak živi u Zagrebu!*. Zagreb: Jutarnji list. 2006..
**Vanja Belić** (28. lipnja 1983.) hrvatski je profesionalni hokejaš na ledu. Igra na poziciji vratara, a trenutačno je član KHL Medveščak. 

Belić je glavni vratar i jedan od najboljih igrača hrvatske hokejaške reprezentacije.

Pločicu hvata lijevom rukom.

Karijera
--------

2000/01.-2004/05. je igrao za KHL Zagreb.  

2005/06. je igrao za KHL Medveščak i za KHL Mladost iz Zagreba.  

2006/07.-2008/09. je igrao za KHL Mladost. Bio je članom momčadi koja je 2008. prekinula Medveščakov 11-godišnji niz uzastopnih osvajanja naslova hrvatskog prvaka.  

Nakon sezone 2008/09. je prešao u KHL Medveščak. Ondje igra na mjestu drugog vratara, iza slovenskog reprezentativca Roberta Kristana. 23. studenog 2009. godine prebačen je u podružnicu kluba, ali ponajprije zbog održavanja forme ususret svjetskom prvenstvu. Pored Kristana to nije bilo moguće za Belića

Statistika karijere
-------------------

*Bilješka: OU = odigrane utakmice, OM = odigrane minute, UG = udarci na gol, PG = primljeni golovi, OB = (broj) obrana, PPG = prosjek primljenih golova, OB% = postotak (broja) obrana, KM = kaznene minute*

| Sezona | Klub | Liga |   | Regularna sezona |   | Doigravanje |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OU | OM | UG | PG | OB | PPG | OB% | KM | OU | OM | UG | PG | OB | PPG | OB% | KM |
| 2009./10. | KHL Medveščak | EBEL | 4 | 153 | 98 | 11 | 87 | 2.8 | .887 | 0
 |  |  |  |  |  |  |  |  |

Nagrade i priznanja
-------------------

* najbolji vratar SP-a u hokeju na ledu Divizije I 2008. u skupini "B"
* najbolji vratar izlučnih natjecanja za OI 2010. u skupini "C", održanih 2008.

Vanjske poveznice
-----------------

* Profil na Eurohockey.net

| * p
* r
* u
Trenutačni sastav Medveščak Zagreba |
| --- |
| 
Robert Kristan |
Michael Ouzas |
Andrej Vasiljević |
Vjačeslav Truhno |
David Brine |
Alan Letang |
Kenneth MacAulay |
Andy Sertich |
Dario Kostović |
Ivan Šijan |
Saša Martinović |
Frank Banham |
Sasha Pokulok |
Joel Prpic |
Mislav Blagus |
Ryan Kinasewich |
Geoff Waugh |
Greg Day |
Dominik Kanaet |
Donald MacLean |
Matt Siddall |
Tom Zanoški |
Mario Sertić |
Pascal Morency |
Sašo Rajsar |
Gal Koren |
trener: Marty Raymond
 |
**Taspar Qaghan** ili **Tatpar Qaghan** (staroturski:  , Tatpar qaγan, 佗缽可汗/佗钵可汗, Pinyin: tuóbō kěhàn, Wade-Giles: t'o-po k'o-han) je bio četvrti po redu kagan Turskog Kaganata, odnosno treći sin njegovog osnivača Bumin Qaghan i princeze Changle (長樂公主) od Weija. Vladao je od 572. do 581).

Za Tasparovu vladavinu je bilo karakteristično da je, za razliku od oca i starije braće, prihvatio kinesku kulturu, a posebno budizam. Na budizam ga je preobratio  Huilin, redovnik rodom iz države Sjeverni Qi, koji je Taspara sagradio pagodu. Za vrijeme Tasparove vladavine su kod Gok Turaka utočište pronašli brojni izbjeglice iz sjeverne Kine - prvo budisti koje je u državi Sjeverni Zhou progonio car Wu, a potom plemstvo iz države Sjeverni Qi kada je ista pala pod Sjeverne Zhoue 578. Među njima se našao i Gao Shaoyi koji je pokušao stvoriti vladu u izbjeglištvu, a koga je 580. Taspar pod pritiskom predao Sjevernom Zhouu.

Taspar je bio oženjen za kinesku princezu Qianjin, s kojom nije imao sinova. To je nakon njegove smrti 581. izazvalo dinastijsku krizu. Taspar je oporukom prijestolje ostavio Talopienu, sinu njegovog starijeg brata Muqan Qaghana. Međutim, po tradiciji je prijestolje trebalo ići Ishbari, sinu najstarijeg brata. Plemensko vijeće je odbacilo oporuku i kaganom proglasilo Ishbaru. To su, pak, odbili priznati Talopien i njegovi pristaše, što će dovesti do građanskog rata koji će trajati do 603. i značajno oslabiti državu.

|  |
| --- |
| Taspar Kagan **Klan Ashina** |
| Prethodi: **Muqan Qaghan**  |  **Kagan Turskog Kaganata** 572–581 | Slijedi: ***Interregnum***  |

V. također
----------

* Gao Shaoyi
Washo košarašica Dat so La Lee ili Louisa Keyser
Washo-žena.
**Washo** (Washoe).- pleme američkih Indijanaca porodice Washoan iz Velikog bazena Sjeverne Amerike, koje se prostire duž rijeke Truckee i oko jezera Tahoe, upravo istočno od Sierra Madre, u Nevadi i Kaliforniji. Njihov broj prije kontakta sa Europljanima iznosio je oko 1,500, da bi ih u suvremeno vrijeme na izvornom Washo-teritoriju bilo oko 1,000 (2000; NAHDB), ili više (prema drugim izvorima). Jezično se Washoi razlikuju od svih ostalih plemena iz Velikog slanog bazena, a njihov jezik washo, jedini član porodice Washoan, koji se vodi kao dio Velike porodice Hokan ili Hoka. 

Washo Indijanci su ribari i lovci na manje sisavce, sakupljači žira i pinjona (piñon) i kopači korijenja i žeteoci divljeg bilja. Jelena i antilope (pronghorn antilopa) Washo su lovili prvenstveno zbog izrade odjeće i nastambi. Materijalna kultura je vrlo jednostavna. Temeljna socioekonomska jedinica je obitelj i srodnici koji čine jedno zimsko domaćinstvo. Tijekom ostalog perioda Indijanci bi vrijeme provodili po istočnim dolinama u potrazi za korijenjem i sitnom divljači. Do skorog vremena šamanizam je igrao važnu ulogu u Washo-živou. Šamani ili medicine-meni, vjeruje se, bili su sposobni da liječe bolesti. 

Washo su podijeljeni na 3 lokalne skupine (Swanton), to su: *Ha'nale'lti*, *Pa'walu* i *We'lmelti*, koji su živjeli kako u Nevadi, tako i u Kaliforniji. Tad Beckman navodi pet geografskih skupina, viz.: Welmelti?, Pa.wa?lu?, Hanalelti?, Tanlelti? i Pewlelti?. Danas žive na rezervatima u Kaliforniji (Susanville Rancheria) i Nevadi (Alpine Colony, Carson Colony, Dresslerville Colony, Reno-Sparks Colony i Woodsford Colony). 
-Poznati su po izradi lijepih košara.

Literatura
----------

* *R. H. Lowie*, Etnographic Notes on the Washo (1939).
* J. F. Downs, The Two Worlds of the Washo (1966)
* E. M. Dangberg, comp. Washo Tales (tr. 1968).

Izvori
------

1. ↑  „Tad Beckman". Arhivirano iz originala na datum 2010-07-10. Pristupljeno 2014-08-06.

<gallery>
Datoteka:Bandera Washo.png|Washo zastava.
Datoteka:|
</gallery>

Vanjske poveznice
-----------------

***Washo*** na Wikimedijinoj ostavi

* Washoe Arhivirano 2007-09-26 na Wayback Machine-u
* Washo Indian Tribe History
* Washo Arhivirano 2006-02-18 na Wayback Machine-u

Šablon:Washoan
Koordinate: 41° 09′ 01" SGŠ, 22° 37′ 01" IGD

**Selemlija** (mak. *Селемли*) je naselje u Republici Makedoniji, u krajnje južnom delu države. Selemlija je naselje u okviru opštine Bogdanci.

Selemlija ima veliki značaj za srpsku zajednicu u Republici Makedoniji, pošto Srbi čine većinu u naselju.

Prirodni uslovi
---------------

Selemlija je smeštena u krajnje južnom delu Republike Makedonije, na samoj granici sa Grčkom, koja se pruža 1 kilometar južno od naselja. Od najbližeg grada, Bogdanaca, selo je udaljeno 10 kilometara jugoistočno.

Selo Selemlija se nalazi u istorijskoj oblasti Bojmija. Selo je položeno u dolini Vardara, na približno 150 metara nadmorske visine. Okolina naselja je na ravničarska i plodno poljoprivredno područje, 

Mesna klima je izmenjena kontinentalna sa značajnim uticajem Egeja (žarka leta).

Stanovništvo
------------

Selemlija je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imala 327 stanovnika.

Većinsko stanovništvo u naselju su Srbi (89%), a manjina su etnički Makedonci (11%). Do Prvog svetskog rata pretežno stanovništvo su bili Turci, koji su tada u celosti iselili u maticu. Na njihovo mesto postepeno su se doseljavali Srbi iz okoline Vranja, čiji su potomci današnje stanovništvo sela.

Pretežna veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje.

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.
* Večernje Novosti - „Oaza Srba na međi"

Spoljašnje veze
---------------

* www.valandovo.gov.mk Zvanična stranica opštine Bogdanci

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Bogdanci |
| --- |
| **Bogdanci** • 
Đavato • 
Selemlija • 
Stojakovo |  |
Koordinate: 45°48′45″N 15°57′00″E﻿ / ﻿45.8124507897915°N 15.949978530407°E﻿ / 45.8124507897915; 15.949978530407
**Teatar Exit** osnovan je 1994. godine i osnovna mu je djelatnost izvođenje dramskih predstava za odrasle.

Povijest
--------

Teatar Exit nezavisno je kazalište osnovano 1994. godine s ciljem proširivanja kulturne ponude u Zagrebu. Teatar EXIT se u 17 godina postojanja pozicionirao kao teatar promjena, nemirenja s postojećim, teatar kojem je kvaliteta predstava na prvome mjestu. Kazalište koje je do sada svojim programima i visokoprofesionalnim pristupom radu pripomoglo u repozicioniranju nezavisnog sektora unutar društva te podiglo standarde ukupne kazališne ponude unutar regije. Kazalište koje se prvenstveno bavi bitnim socijalnim temama pozivajući na razmišljanje i postavljajući brojna pitanja po kojima možete "kopati" još dugo nakon gašenja reflektora.
Predstave Teatra Exit gostovale su u gotovo svim hrvatskim gradovima i na svim važnijim hrvatskim festivalima.

Nagrade
-------

Do danas su predstave kazališta nagrađene sa 100-ak nagrada za najbolje predstave, najbolje glumce i režije. 1996. godine kazalište je nagrađeno i posebnim priznanjem, Nagradom Grada Zagreba za izuzetan doprinos kazališnom i kulturnom životu grada. 1998. godine kazalište useljava u kinodvoranu Centra za kulturu i film August Cesarec u Ilici 208, koju preuređuju u kazališni prostor te tada postaju prvo nezavisno kazalište za odrasle s vlastitom scenom. 
Predstave Teatra Exit gostovale su u gotovo svim hrvatskim gradovima i na svim važnijim hrvatskim festivalima, a svoje predstave odigrali su i u Nizozemskoj, Kanadi, Italiji, Austriji, Slovačkoj, Sloveniji, Bosni i Hercegovini, Portugalu, Češkoj, Velikoj Britaniji, Mađarskoj, Njemačkoj, Rusiji, Grčkoj, Egiptu...

2009. godine stručno vijeće koje je činilo 65 članova (priznatih poslovnih i marketinških stručnjaka iz hrvatskih medija, agencija, domaćih i stranih korporacija, sveučilišta i stručnih organizacija) te čak 20.000 potrošača, u iznimno jakoj konkurenciji od 1.000 finalista, izabralo je Teatar Exit među najjače tržišne marke u Hrvatskoj te im je dodijeljen prestižan status *Superbrands Croatia 2009*.

Osoblje
-------

Umjetnički ravnatelj Teatra EXIT je Matko Raguž.

Vanjske veze
------------

* Teatar Exit
Koordinate: 41° 11′ 34" SGŠ, 20° 49′ 52" IGD

**Vapila** (mak. *Вапила*) su naselje u Republici Makedoniji, u jugozapadnom delu države. Vapila pripadaju opštini Ohrid.

Prirodni uslovi
---------------

Naselje Vapila je smešteno u jugozapadnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg grada, Ohrida, naselje je udaljeno 8 km severno.

Vapila se nalaze u istorijskoj oblasti Ohridski kraj, koja se obuhvata istočnu i severoistočnu obalu Ohridskog jezera. Naselje je smešteno u vrhu nevelikog Ohridskog polja, koje se pruža na severoistočnoj strani jezera. Jugoistočno od naselja izdiže se planina Galičica, severno Ilinska planina, a zapadno pobrđe Gorenci. Nadmorska visina naselja je približno 760 metara.

Klima u naselju, i pored znatne nadmorske visine, ima župne odlike, pa je pre umereno kontinentalna nego planinska.

Istorija
--------

Stanovništvo
------------

Vapila su prema poslednjem popisu iz 2002. godine imala 112 stanovnika. 

Većinu stanovništva čine etnički Makedonci (100%).

Većinska veroispovest je pravoslavlje.

Vidi još
--------

* Opština Ohrid

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

***Vapila*** na Wikimedijinoj ostavi

* www.ohrid.gov.mk Zvanična stranica opštine Ohrid

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Ohrid |
| --- |
| **Ohrid** • 
Vapila • 
Velgošti • 
Velestovo •
Gornji Lakočerej • 
Donje Konjsko • 
Donji Lakočerej • 
Zavoj • 
Jelšani •
Konjsko • 
Kosel • 
Kuratica •
Lagadin • 
Leskojec • 
Livojišta • 
Ljubaništa • 
Openica •
Orman • 
Peštani • 
Plaće •
Podmolje • 
Ramne •
Rasino • 
Rečica • 
Svinjišta •
Sirulja • 
Skrebatno • 
Trpejca •
Šipokno |  |
Koordinate: 45°48′11″N 15°58′03″E﻿ / ﻿45.8029976711926°N 15.9675657749176°E﻿ / 45.8029976711926; 15.9675657749176
**Teatar &TD** hrvatska je kazališna kuća iz Zagreba. Ima multifunkcionalan programski prostor otvoren za kazališna, koncertna, festivalska, izložbena te različita interdisciplinarna događanja i eksperimentiranja.

Nalazi se u kompleksu Studentskog centra u Savskoj ulici u Zagrebu. Postoje tri dvorane: velika, polukružna i crna. Na mjestu kazališta prije je bio talijanski paviljon Zagrebačkog velesajma. Velesajam se kasnije premjestio na današnju lokaciju u Novom Zagrebu.

U Teatru &TD nastupala je većina hrvatskih kazališnih glumaca i velikani poput Eugena Ionesca, Daria Foa, Jiřía Menzela i dr. Umjetnički ravnatelji bili su: Momir Lukšić, Vjeran Zuppa, Slobodan Šembera, Miro Gavran, Mani Gotovac, Darko Lukić, Damir Mađarić i Nataša Rajković. Kazališni program uključuje poetiku avangarde, eksperimetiranje, pomicanje granica i slobodu stvaralaštva te nove kulturne i kazališne tendencije.

Izvori
------

1. ↑   Preuzeto 14. rujna 2011.

Vanjske veze
------------

* sczg.hr - Teatar &TD
Ekscentricitet elipse
Krajnje pojednostavljeno **ekscentricitet** bi bilo odstupanje od centra. 

Ekscentricitet se koristi za opisivanje putanji nebeskih tijela. Njihove putanje, iako različite, ipak bi se mogle svrstati na tri osnovne: eliptične, parabolične i hiperbolične. Veličina koja daje osnovnu karakteristiku za ove tri geometrijske figure je ekscentricitet. Elipsu kao geometrijski lik, karakteriziraju dva žarišta. Ekscentricitet se izražava u bezdimenzionalnim jedinicama (numerički ekscentricitet Mjesečeve orbite oko Zemlje je 0,055). 

* Za elipsu ekscentricitet dobijemo ako podijelimo udaljenost jednog žarišta (fokusa), od centra, s velikom poluosi.

{\displaystyle e={\frac {ea}{a}}.}
* Kružnica je slučaj kada je ekscentricitet jednak nuli tj. fokus je poklopljen sa središtem (ea=0).
* Ekscentricitet elipse je u granicama od 0 do 1, kod parabole je 1, a kod hiperbole 1 na više.

Vidjeti također
---------------

Prvi Keplerov zakon

  


***Ekscentricitet*** na Wikimedijinoj ostavi
**Dabar** je naselje u Hrvatskoj, u Ličko-senjskoj županiji. 

Raštrkano naselje Dabar.

Zemljopis
---------

U sastavu je grada Otočca, smješteno u Dabarskoj dolini sjeverno od Gackog polja i južno od planinskog lanca Male Kapele.
Na sjevernom rubu naselja Dabar klima je planinska, dok južni ili donji dio imaju osobine predplaninske klime.

Spomenik civilnim žrtvama četničkog bezumlja u Domovinskom ratu 1991. - 92.
Stanje minski sumnjivog područja nakon općeg izvida cjelokupnog prostora Otočac, ploča u Dabru

Povijest
--------

U glagoljskom Dabarskom brevijaru iz 1379. godine spominju se i druga mjesta u okolici Dabra, kojih danas nema. Ime naselja potječe iz Srednjeg vijeka kada su u njemu živjela plemena Dabran i Zagorac. U 14. stoljeću Frankapani su sagradili dabarsku utvrdu. Početkom 16. stoljeća stanovništvo se počinje iseljavati iz tog kraja i u to doba Dabar je utvrđeni grad kod kojeg su Otočani 1527. godine potukli Turke. Navodno se tada teško ranjeni zapovjednik turske vojske Osman-aga sakrio u šuplju bukvu, gdje je pronađen mrtav i po njemu je Osmanagino polje navodno dobilo naziv.

Dabar je 1991. godine s okolnim naseljima za vrijeme Domovinskog rata teško stradao.

Stanovništvo
------------

Naselje Dabar ima katoličku župnu crkvu i župno je središte tog kraja, te urbano središte s Mjesnim Odborom koji obuhvaća podkapelske zaseoke u sklopu grada Otočca. 

  

* 2001. - 207
* 1991. - 596 (Srbi - 347, Hrvati - 229, Jugoslaveni - 6, ostali - 14)
* 1981. - 743 (Srbi - 445, Hrvati - 277, Jugoslaveni - 12, ostali - 9)
* 1971. - 1.058 (Srbi - 611, Hrvati - 436, Jugoslaveni - 1, ostali - 10)

Spomenici i znamenitosti
------------------------

U Dabru je 1730. godine sagrađena crkva sv. Mihovila, a župa je ustanovljena 1807. godine. Prije osnutka katoličke župe bila je ondje kapelanija koja je pripadala otočkoj župi.

Šport
-----

* Lovačko društvo Orao
* Ribolovno društvo Jaruga

Vidi još
--------

* Pokolj u Dabru 21. studenoga 1991.
* Popis masovnih zločina nad Hrvatima u Domovinskom ratu

Literatura
----------

* Milan Kranjčević, Turistički vodić, Turistička naklada d.o.o. Zagreb, 1999. godine, ISBN:953-6570-66-1

* Dane Bićanić: Dabar-povijesni pregled, Zagreb 2007
* Prof. Stipe Perišić: Prirodno – geografska obilježja Dabra, Zagreb, 1998
* Biserka Speidel: Dabar kod Otočca, Dabar, 1979
* Karl Czoernig: Ethnographie der Oesterreichischen Monarchie, II. Band, Wien 1857

Izvori
------

1. ↑
2. ↑  CD rom: "Naselja i stanovništvo RH od 1857-2001. godine", Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske, Zagreb, 2005.
3. ↑

Vanjske poveznice
-----------------

***Dabar (Otočac)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Portal Dabra Arhivirano 2007-12-03 na Wayback Machine-u

  

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Dabar (Otočac)** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*
**Trevelin** je grad i općina od 6,353 stanovnika na jugu Argentine u Patagoniji.

Geografske karakteristike
-------------------------

Trevelin se prostire na istočnoj (desnoj) obali rijeke *Percey* pritoci rijeke Futaleufu koja izvire nedaleko od grada u planinama Anda.

Historija
---------

Trevelin je nastao na inicijativu tadašnjeg guvernera Luisa Jorge Fontane koji je 1884. obišao teren južnih Anda za novim plodnim terenima Patagonije, jer je već dobar dio Provincije Chubut bio naseljen. Već slijedeće 1885. poveo je grupu kolonista, pretežno Velšana koji su se naselili u dolini Hermoso.

Nova kolonija je službena osnovana novembru 1885. pod imenom *valle 16 de Octubre*. 
Prvo naselje nazvano je *Villa Repentina* 1895.

U oktobru 1891. doselio se Velšanin John Daniel Evans i oko 1918. otvorio prvi mlin, po njemu je grad dobio ime - Trevelin (na velškom **Mlinarski grad** (sintagma od *tre* = grad + *velin* = mlin).

Privreda
--------

Pored stočarstva stanovnici se bave i ratarstvom (pšenica), a od 1997. i uzgojem tulipana, kuriozum je da se dobar dio njih izvozi u Nizozemsku.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Argentina: Chubut*" (engleski). City population. Pristupljeno 14.11. 2020.
2. 1 2 3 4  „*Historia*" (španjolski). Municipalidad de Trevelin. Pristupljeno 14. 11. 2020.

Vanjske veze
------------

***Trevelin*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Municipalidad de Trevelin* (službene stranice) (`es`)
**Turkologija** je filološka nauka o jezicima, književnostima, civilizaciji i kulturi turkijskih naroda, a filolozi koji se naučno bave turkologijom nazivaju se turkolozima. 

U užem smislu naziv turkolog rabi se za filologa i stručnjaka koji proučava jezik, kulturu i civilizaciju Turaka Republike Turske i turkofonih manjina Balkana; u širem pak, filologa koji se bavi nekim od suvremenih turkijskih jezika (danas ih je u svijetu više od trideset). Turkologija se u evropskim univerzitetskim centrima proučava od 19. vijeka, ali su diplomatske škole za učenje turskoga, odnosno osmanskog jezika nastale dva-tri vijeka ranije. Najstarije gramatike turskog (osmanskog) jezika sastavili su mletački i firentinski poklisari u diplomatskoj službi u Istanbulu, potom trgovci i katolički misionari koji su nesmetano djelovali na području Osmanskoga Carstva. 

U Hrvatskoj postoji jedna katedra za turkologiju, a utemeljena je 1994. na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Katedra djeluje u sastavu Odsjeka za hungarologiju, turkologiju i judaistiku.

***Turkologija*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* LCCN: sh85138870
* GND: 4186473-6
* NKC: ph126801

 |
**Chicago Bears** je naziv za profesionalni tim američkog fudbala sa sjedištem u Chicagu u američkoj državi Illinois. Trenutno pripadaju Sjevernoj diviziji Nacionalne fudbalske konferencije (NFC) u Nacionalnoj fudbalskoj ligi (NFL) te trenutno drže naslov prvaka Nacionalne fudbalske konferencije. *Bearsi* su osvojili devet profesionalnih prevnstava američkog fudbala (osam NFL prvenstava i Super Bowl XX) zaostajući jedino za *Green Bay Packersima*, koji su osvojili dvanaest. *Bearsi* imaju najviše imena u Hali slavnih profesionalnog fudbala s 26 članova. 

Klub je osnovan u gradu Decatur godine 1919. i premješten uChicago godine 1921. Klub je igrao domaće mečeve na stadionu Wrigley Field u North Sideu Chicaga sve do sezone 1970. Od 1971. do danas, osim sezone 2002, klub je domaće igre održavao na stadionu Soldier Field u Chicagu. Stadion se nalazi u blizini Jezera Michigan te je nedavno moderniziran u kontroverznom projektu kojemu je cilj moderne sadržaje približiti navijačima naviklim na historijsku čikašku građevinu. Klub je poznat po žestokom, dugogodišnjem suparništvu sa *Green Bay Packersima*, sa kojima je odigrao preko 170 profesionalnih mečeva.

***Chicago Bears*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
National Football League (2015) |
| --- |
| AFC | 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Istok | Sjever | Jug | Zapad |
|  |
| 
Buffalo Bills
Miami Dolphins
New England Patriots
New York Jets
 | 
Baltimore Ravens
Cincinnati Bengals
Cleveland Browns
Pittsburgh Steelers
 | 
Houston Texans
Indianapolis Colts
Jacksonville Jaguars
Tennessee Titans
 | 
Denver Broncos
Kansas City Chiefs
Oakland Raiders
Los Angeles Chargers
 |

 |

 |
| NFC | 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Istok | Sjever | Jug | Zapad |
|  |
| 
Dallas Cowboys
New York Giants
Philadelphia Eagles
Washington Redskins
 | 
Chicago Bears
Detroit Lions
Green Bay Packers
Minnesota Vikings
 | 
Atlanta Falcons
Carolina Panthers
New Orleans Saints
Tampa Bay Buccaneers
 | 
Arizona Cardinals
Los Angeles Rams
San Francisco 49ers
Seattle Seahawks
 |

 |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 148910631
* LCCN: n79065289
* MusicBrainz: a353cc16-b8f7-4f33-9b38-d5d3c661f41e

 |
Italijanska oznaka ***Dal segno al Fine*** znači *od znaka do kraja* (skraćeno ***D.S.*** izgovara se dal senjo, znači *od znaka*).

Kada se u kompoziciji notni tekst odsvira do oznake ***Dal segno al Fine*** (ili ***D.S. al Fine***, ili samo ***D.S.***), vraća se na znak (tzv. *senjo*)  i svira se od tog mesta do mesta na kojem piše ***Fine*** (kraj).

Sledeći notni primer rečeno ilustrije:

Primer za ***Dal segno al Fine*** u kompoziciji za klarinet i klavir iz zbirke *Pesme za početnika*  Radivoja Lazića   —   Vlastimira Peričića: *Kratki valcer za malog klarinetistu*.   O ovom zvuku Play?/i
* Ovaj simbol  se uglavnom može videti u savremenoj muzici, a ne i u delima klasičnih kompozitora poput Hajdna i Mocarta.

***D.S. al Fine*** (***Dal segno al Fine***) je *skraćenica* ili *abrevijatura*  u notnom pisanju koja muzičaru trostruko pomaže:

1. *štedi vreme* (ne mora dva puta isti notni tekst da se piše),
2. *štedi prostor* (jer se ne notira dva puta isto),
3. *vizuelno pojednostavljuje notni tekst*.

Vidi još
--------

* Segno
* Dal segno
* Dal segno al Coda
* Abrevijatura
* Abrevijatura (muzika)

Izvori
------

***Dal segno al Fine*** na Wikimedijinoj ostavi

1. ↑  Vlastimir Peričić, *Višejezični rečnik muzičkih termina*
2. ↑  Radivoj Lazić, Škola za klarinet: *Učim klarinet* IV.
3. ↑  Radivoj Lazić - Vlastimir Peričić, *Osnovi teorije muzike*
**Večenike ili Večerić** je župa iz ranog srednjeg vijeka u oblasti Huma, Bosna i Hercegovina.

Primarno značenje ove riječi nema geografski sadržaj, a etimološki korijen je riječ ″veče″. Oba izraza nalaze se u istorijskim izvorima, pa ni jedan ne može se odbaciti.

Dio istoričara smatra da su na ovom području živjeli pripadnici plemena Vetonci, koje je ogranak istoimenog zapadnoslavenskog plemena u porječju Labe u Poljskoj. Iz imena plemena lako se izvodi ime župe, Večenike.

U arhivu Dubrovnika, ime župe Večerić se pominje više puta (trgovina robljem, pljačke, otimačina, status). 

U povelji kralja Ostoje Radivojevićima, spominje se i *provincia Vechenicam*. Analizom tih dokumenata, smatra se, prema današnjoj administrativnoj podjeli, da se župa prostirala na području opština Čitluk, Široki Brijeg i Mostar. Po starijoj nomenklaturi to su: Brotnjo, Blato i bliža okolina Mostara (sa Bijelim poljem i Drežnicom). Ovaj teritorij se i do savremenog doba ponaša kao određena cjelina. U tursko doba i kadiluk Mostar obuhvata nahije Mostar, Brotnjo, Blato i Drežnica. 

U drugoj polovini XIII vijeka raspala se ranofeudalna župa Večenike, i to ime zadržala je uža okolina današnjeg Mostara. U petom desetljeću XV vijeka tu postoje dva grada, jedan na zapadnoj, drugi na istočnoj obali Neretve, oba sa svojim upravnim distriktima. U istorijskim izvorima, grad na desnoj obali nije imao svoje ime, već se zvao po široj regiji – Cimski grad, ili po smještaju kraj mosta – *civitas Pontis*. Grad na lijevoj obali spominje se u periodu 1444-1452, kao –*Nebojša u distriktu Večeriću*. 

Proces integracije gradova završen je 1468. u prvim godinama turske uprave. Tada jedinstveni grad nosi narodno ime Mostar (tur. *Kopruhisar*). 

Prema dubrovačkim izvorima Mostar (jedan od njegovih dijelova, ili most), osnovao je djed Crkve bosanske, Radin Butković, u to vrijeme upravni i financijski činovnik na dvoru Stjepana Vukčića Kosače.
**Grofovija Dalarna** nekad zvana **Dalecarlia** je jedna od 21 grofovije (švedski: *Dalarna län*) 
na koji je Švedska administrativno podjeljena.

Geografske karakteristike
-------------------------

Dalarna je svojom površinom od 30,404 km² u kojoj živi 277 047 stanovnika je srednje velika švedska grofovija.

Dalarna se proteže od norveške granice na zapadu gotovo do grada Gävle, kod Botnijskog zaljeva na istoku.

Valoviti teren Dalarne spušta se s visine od oko 1200 metara na sjeverozapadu na manje od 300 metara na jugoistoku. 
Gorje ili - Fjäll (kako za zovu Šveđani) je karakteristično neplodno. Ostali dio grofovije je uglavnom je pod šumama.
Pritoke rijeke Dalälven izbrazadale su duboke doline na zapadu grofovije; jedna od njih rijeka Österdal, protiče kroz jezero Siljan, jedno od najvećih švedskih jezera. 

Velik dio Bergslagena - rudarske regije leži u Grofoviji Dalarna.

Historija
---------

Grofovija Dalarna nastala je 1997. kad je dotadašnja Grofovija Kopparberg preimenovana, administrativni centar je grad Falun. Teren Grofovije Dalarna donekle se poklapa sa historijskom pokrajinom Dalarna 
iako je ona nešto veća jer uključuje i mali komad Grofovije Gävleborg na sjeverozapadu.

Historijska pokrajina Dalarna je u dva navrata 1434. i 1521. bila od neobične važnosti za zemlju, i to 
zahvaljujući svom rudnom blagu. Tad su rudnik bakra u Falunu i željezo iz Bergslagena 
financijski pomogli da se Švedska otrgne od Danske dominacije. Vrhunac švedske moći zbio se u 17. vijeku, a kulminacija 
tog procesa bili su vojni uspjesi Gustava II Adolfa za Tridesetogodišnjeg rata 
(1618. - 1648).

Privreda
--------

Kraj oko jezera Siljan je poljoprivredno područje i centar turizma. Bergslagen je jedno od 
najvećih švedskih rudarskih područja, poznato po velikim depozitima željezne rude, ali i po zlatu, srebru, olovu i bakru.

Eksploatacija drva i uz nju vezana drvoprerađivačka industrija kao i tradicionalana tekstilna industrija
su također važni za ekonomiju grofovije.

Izvori
------

1. 1 2  „Sweden: Dalarna" (engleski). City population. Pristupljeno 12. 04. 2015.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  „*Dalarna*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 12. 04. 2015.

Vanjske veze
------------

***Dalarna (grofovija)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice Grofovije Dalarna (`sv`)
* *Dalarna* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)

 p • r • u  **Švedske grofovije** 

Zastava ŠvedskeZastava Švedske
Blekinge • Dalarna • Gävleborg • Gotland • 
Halland • Jämtland • Jönköping • Kalmar • Kronoberg • 
Norrbotten • Örebro • Östergötland • Skåne • 
Södermanland • Stockholm • Uppsala • Värmland • 
Västerbotten • Västernorrland • Västmanland • 
Västra Götaland
Skulptura dala konja u općini Avesta, najveća takva na svijetu.
**Dala konj** ili **Dalekarlijski konj** (švedski: *dalahäst*) je drveni ukrasni konj iz Švedske. Jedan je od najčešćih simbola Švedske, a posebno tradicionalne švedske seljačke kulture.

Karakterističan je za švedsku pokrajinu Dalarnu. Tradicionalno je oslikan crvenom bojom s bijelim i plavim uzorcima. U novije vrijeme, javlja se i u drugim bojama. 

Dala konj proizvodi se od 1623. godine kao nusproizvod u proizvodnji namještaja i služi kao ukrasna igračka u domovima. Vrlo lijepi dala konji visoke kvalitete proizvodili su se u kasnom 19. stoljeću i početkom 20. stoljeća u mjestima Risa, Bergkarlås i Vattnäs u pokrajini Dalarni. 

Predstavljao je Švedsku na EXPO-u u Parizu 1937. i na Svjetskoj izložbi u New Yorku 1939. i od tada je simbol zemlje te se počeo proizvoditi u većim količinama. Tri metra visoka skulptura dala konja bila je tada izložena u New Yorku. I danas se nalazi nekoliko skulptura dala konja u SAD-u, a najveća takva skulptura na svijetu nalazi se u općini Avesta u Švedskoj. Visoka je 13 metara i teži 67 tona.

### Galerija slika

Proizvodnja dala konja:

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Izvori
------

1. ↑  *Art & Technique of Scandinavian Style Woodcarving* by Harley Refsal (2004) - Fox Chapel Publishing

***Dala konj*** na Wikimedijinoj ostavi
**Tadzio Müller** (rođen 1976.) njemački je klimatski i LGBT aktivist; i politički znanstvenik. 

Radio je kao referent o klimatskoj pravdi i međunarodnoj politici u Centru za međunarodni dijalog i suradnju Zaklade Rosa Luxemburg, te bio istraživač suradnik UN-ova Istraživačkog instituta za socijalni razvoj.

Biografija
----------

Müller je prvo studirao povijest i politologiju na Sveučilištu Ruprecht-Karls u Heidelbergu 1996. godine. Od 1998. do 2000. studirao je politologiju na Sveučilištu Massachusetts u Bostonu, a zatim od 2001. do 2002. godine Globalnu političku ekonomiju na Sveučilištu Sussex. 2007. godine doktorirao je iz međunarodnih odnosa i politike na Sveučilištu u Sussexu. Bio je predavač na Sveučilištu u Kasselu.

Aktivizam i javno zagovaranje
-----------------------------

Müller je sudjelovao u prosvjedima kritičnim prema globalizaciji. Aktivan je u ekološkom i klimatskom pokretu od 2000-ih. Tijekom doktorskog studija sudjelovao je u klimatskim kampovima u Engleskoj i pomogao ih uspostaviti u Njemačkoj. Od jeseni 2007. bio je jedan od organizatora prvog njemačkog klimatskog kampa u Hamburgu i bio je njihov glasnogovornik.

Otprilike 2010. igrao je ključnu ulogu u prosvjedima protiv prijevoza nuklearnog otpada u Njemačkoj i bio jedan od organizatora akcije „Castor? Šljunak!". Bio je glasnogovornik klimatskog saveza Climate Justice Action u prosvjedima protiv Konferencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama 2009. u Kopenhagenu i uhićen.

Tadzio Müller je HIV pozitivan i javno radi protiv diskriminacije osoba koje žive s HIV-om. Od 2019. vodi kampanju za solidarnost između LGBT pokreta i klimatskog pokreta.

Upozoravao je na sličnosti ranog medijskog prikazivanja HIV/AIDS-a kao 'pederske kuge' tijekom recentnih opisa majmunskih boginja.

Izvori
------

1. ↑  The magical realist of climate politics: Tadzio Müller. *exberliner.com*. Archived from the original on 2021-03-08. Preuzeto 2020-09-05.
2. 1 2  Juliane Schumacher: "climate activist and political scientist Tadzio Müller: the importer of the climate camp ". In: The daily: taz. August 22, 2008, ISSN 0931-9085
3. ↑  Grün investieren als Lösung? Klimaaktivist ordnet ein.. *www.nachhaltig-investieren.com*. Preuzeto 2020-09-05.
4. ↑  „Es ist hip, Aktivist zu sein" - DER SPIEGEL 46/2010. *www.spiegel.de*. Preuzeto 2020-09-05.
5. ↑  Kein linkes Projekt (de-DE). *Das Progressive Zentrum* (2010-04-29). Archived from the original on 2020-10-22. Preuzeto 2020-09-05.
6. ↑  Energiedemokratie statt Klimagerechtigkeit (de-de). *klimaretter.info*. Archived from the original on 2021-12-02. Preuzeto 2020-09-05.
7. ↑  Tadzio Müller is a climate activist, left wing and HIV positive. *taz.de*. Preuzeto 2020-09-05.
8. ↑  Das Erbe von Stonewall (de). *jungle.world*. Preuzeto 2021-02-26.
9. ↑  »Die Linke muss geil sein« (de). *jungle.world*. Preuzeto 2021-02-26.
10. ↑
Koordinate: 45° 35′ 33″ N, 25° 33′ 9″ E41′ 0″ IGD

Crkva brvnara posvećena Svetom Jovanu Krstitelju u Pojani Brašov
**Crkva Svetog Jovana Krstitelja** (rum. *Biserica Sf. Ioan Botezătorul*) se nalazi u poznatom ski centru **Pojana Brašov** udaljena 12 kilometara od grada Brašova u Rumuniji na nadmorskoj visini od 1050 metara ispod najvišeg dela planinskog masiva Postavarul okružena stoletnim četinarskim šumama. Crkva je sagrađena 2000. godine dobrovoljnim prilozima vernika i pripada Rumunskoj pravoslavnoj crkvi a starešina ovoga hrama je arhimandrit Hristofor Bukur (rum. *Hristofor Bucur*). Arhitektonski crkva pripada tradicionalnom stilu crkava brvnara iz oblasti Maramureš sa severa Transilvanije i sagrađena je u potpunosti od drveta.

Spoljašnje veze
---------------

* Crestinortodox.ro:Manastirea Poiana Brasov, Pristupljeno 17. 9. 2012.(`ro`)
* Wherewasitshot.com:St.John the Baptist Church – Poiana Brasov, Romania, Pristupljeno 17. 9. 2012. Arhivirano 2012-03-08 na Wayback Machine-u(`en`)
* Romaniaturistica.ro:Bisericuta Sf. Ioan Botezătorul din Poiana Brasov - Turism Religios-Ecumenic. Pristupljeno 17. 9. 2012.[*mrtav link*](`ro`)
* Romanianmonasteries.org:Maramures Wooden Churches, Pristupljeno 17. 9. 2012.(`en`)(`ro`)

Galerija slika
--------------

* Unutrašnjost crkveUnutrašnjost crkve
* Detalji na ikonostasuDetalji na ikonostasu
Primjeri videotraka
**Videotraka** ili **videovrpca** je snimka slike i zvuka na magnetskoj traci, za razliku od filmske trake, koja se koristi kod snimanja filmova, ili pak digitalnih medija (s nasumičnim pristupom). Videotrake se ujedno koriste za pohranu znanstvenih i medicinskih podataka, kao što su podaci koje generira elektrokardiogram. U većini slučajeva, videoglava sa spiralnim očitavanjem rotira prislonjena na pokretnu traku kako bi snimila podatke u dvije dimenzije, jer video signali imaju vrlo visoku propusnost, pa bi statična glava zahtijevala izuzetno visoku brzinu prolaska trake. Informacije se na traku mogu snimati u analognom (VHS, Hi8), ali i u digitalnom obliku (miniDV).

Videotraka se koristi u tračnim videosnimačima (VTR, video tape recorder) ili, češće, u snimačima video kazeta (VCR, video cassette recorder), koje kolokvijalno nazivamo videorekorderima. Međutim zbog toga što traka linearno pohranjuje informacije, izgubila je značaj u odnosu na današnje uobičajeno nelinearno (*random access*) digitalno snimanje.

Vanjske poveznice
-----------------

* Početak video tehnologije
Diaguita i susjedne skupine
**Diaguitan**.- Porodica indijanskih naroda i jezika nekad raširena po argentinskim provincijama Salta, Catamarca, la Rioja i Tucuman i susjednim predjelima Čilea (Coquimbo i Atacama). Sami Diaguita Indijanci granaju se u 3 glavne grane, to su Diaguita vlastiti, Capayana i Calchaqui. Cijela porodica imala je oko dvadesetak plemena i jezika ili dijalekata, uglavnom kečuaniziranih u vrijeme prodora Inka sa sjevera. 

Čestmir Loukotka kaže da su jezikom diaguita govorila mnogo plemena, koja su (po J.E. Durand 1931.) svi kečuanizirani. Loukotka ih locira na idući način: Quilmes su obitavali u području grada Quilmes u provinciji Catamarca. Pleme Yocabil ili Yokavil je iz istoimene doline. Andalgalá nekoć kod istoimenog današnjeg grada u Catamarci. Abaucan ili Tinogasta u dolini Abaucan u Catamarci. Pasipa u dolini Vicioso, Catamarca. Ancasti, na Sierra de Ancasti, Catamarca. Hualfin u istoimenoj dolini. Famatina u provinciji La Rioja. Caringasta u dolini Angusto (provincija San Juan). Sanagasta na Sierra de Velasco u provinciji La Rioja. Nolongasta u dolini Chilecito (provincija La Rioja). 

Calchaqui ili Cacanos (Tocaqui) imali su središte u provinciji Salta u dolinama Quimivil i Santa María). I njihovim jezikom je govorilo više plemena: Guachipa u istoimenoj dolini (Salta), Tolombon ili Pacioca u provinciji Tucumán, dolina Tolombon. Amaicha na Sierra de Aconquija (provincija Tucuman). Tucumán ili Tukma oko Tucumána, i posljednji su Solco, sjeverno od plemena Tucumán (provincija Tucumán).

Capayán su iz provcincija San Juan i La Rioja. Raznim dijalektima su govorila plemena Amaná oko istoimenig grada u La Rioji. Chicoana ili Pulare u provinciji Salta (dolina Lema). Indama ili Ambargasta sjeverno od Salinas Grandesa (u provinciji Santigo del Estero). Jezici Indijanaca Capayana su nestali do 20. stoljeća.

Plemena Catamarce
-----------------

* Santa María: Quilmes, Tolombones, Yokaviles, Ingamanas i Acalianes;
* Belen: Hualfines, Faimafiles, Culampajaos, Quilmes;
* Andalgala: Andalgalas, Tucumangastas, Aconquijas, Mallis, Huachaschis i Huasanes;
* Poman: Pomanes, Colrenos, Belichas, Mutquines, Sijanes i Saujiles
* Tinogasta: Abaucanes, Pituiles, Huatungastas, Mayurucas i Fiambalaos.

Izvori
------

1. ↑  Tinogasta

Vanjske poveznice
-----------------

* El kakán, lengua de los diaguitas Arhivirano 2008-08-28 na Wayback Machine-u
**Sjeverni Yan** (pojednostavljeni kineski: ; tradicionalni kineski: ; pinyin: *Bĕiyàn*; 407 ili 409-436) bila je kineska država iz doba Šesnaest Kraljevstava čija se teritorija prostirala u današnjoj sjeveroistočnoj Kini. Njena je preteča bila država Kasniji Yan koju je osnovao Xianbei klan Murong. Njen posljednji član Murong Xi je ubijen u ustanku 407. a vlast je preuzeo Gao Yun, usvojeni sin cara Murong Baoa, koga dio historičara smatra prvim vladarom Sjevernog Yana. Dio historičara, pak, smatra da je prvi car njegov prijatelj Feng Ba, koji je preuezo prijetsolje poslije Gao Yunovog ubistva 409. Država Sjeverni Yan je pod njim uspjela očuvati svoje teritorije, ali je naglo oslabila pod Feng Baovim bratom i nasljednikom Feng Hongom. Pod udarima države Sjeverni Wei je Feng Hong odlučio 436. evakuirati prijestolnicu i sa svitom otići u izgnanstvo na teritoriju susjedne države Goguryeo, čime je Sjeverni Yan *de facto* prestao postojati. Kada je 438. Feng Hong pogubljen od strane Jiangsua, država je nestala i *de iure*.

Povezano
--------

* Xianbei
* Wu Hu

Napomene i reference
--------------------

1. ↑
2. ↑  *Zizhi Tongjian*, vol. 114.
3. ↑
4. ↑  *Zizhi Tongjian*, vol. 115.
5. ↑
6. ↑  *Zizhi Tongjian*, vol. 123.

| * p
* r
* u
Šesnaest kraljevstava |
| --- |
| 16 kraljevstava | Cheng Han • Han Zhao• Kasniji Zhao • Raniji Liang • Kasniji Liang • Zapadni Liang • Sjeverni Liang • Južni Liang • Raniji Qin • Kasniji Qin • Zapadni Qin • Raniji Yan • Kasniji Yan • Sjeverni Yan • Južni Yan • Xia |
| nisu uključeni u 16 kraljevstava | Ran Wei • Zapadni Shu • Zapadni Yan • Duan • Yuwen • Chouchi • Wei (Dingling) • Dai • Huan Chu |