**Kneževska opatija St. Gallen** (njemački: *Fürstabtei Sankt Gallen*) je vjerski kompleks u gradu St. Gallen u Švicarskoj. 

Zadužbena knjižnica opatije St. Gallen je jedna od najstarijih i najbogatijih u Europi, te posjeduje mnoge vrijedne rukopise i, između ostalog, najstariji arhitektonski crtež na svijetu. Od 1755. do 1768. godine Opatija je obnovljena u baroknom stilu izvanredne arhitekture, a 1983. god. upisana je na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi.

Povijest
--------

<Karta područja utjecaja opatije St. Gallen koji je kasnije postao kanton St. Gallen
Plan opatije St. Gallen iz 816.-30. godine je najstariji arhitektonski crtež na svijetu
Opatiju je osnovao Sveti Otmar 719. godine, za vladavine Pipina Malog, na mjestu gdje je irski pustinjak Sveti Gall (- 646.) imao svoju pustinju (isposničko sklonište). Za vrijeme opata Walda iz Reichenaua (740.-814.) škola St. Gallena je postala središte umjetnosti, humanizma i znanosti, a prepisivanjem iluminiranih rukopisa zasnovana je slavna knjižnica. Po zahtjevu Karla velikog, papa Hadrijan I. mu je poslao u st. Gallen istaknute pjevače koji su proširili gregorijanski napjev.

Slijedeća stoljeća obilježilo je rivalstvo s obližnjom njemačkom opatijom Reichenau na Bodenskom jezeru. Kada su Mađari zaprijetili opatiji 924. do 933. godine, većina rukopisa je bila sklonjena u opatiju Reichenau, te su se poslije vratili u St. Gallen.

Tijekom 13. stoljeća je postala središte neovisne kneževine Svetog Rimskog Carstva, kojoj su kneževi bili njeni opati. Za vijeme opata Pia (1630.-74.) izgrađena je tiskara, a 1712. godine opustošili su je Švicarci odnijevši većinu knjiga u Zurich i Bern. Uslijedilo je vrijeme kaosa i St. Gallen je postao biskupskom rezidencijom, i obnovljena je u baroknom stilu od 1755. do 1768. godine. Stoljećima je bila vodeća benediktinska opatija u Europi sve do sekularizacije 1805. godine.

Zadužbena knjižnica St. Gallen
------------------------------

Zadužbena knjižnica opatije St. Gallen (*Stiftsbibliothek St. Gallen*) je prepoznata kao jedna od najbogatijih knjižnica na svijetu. U njoj se nalazi najpotpunija kolekcija ranosrednjovjekovnih rukopisa na njemačkom govornom području Europe. God. 2005. prebrojano je oko 160.000 knjiga od kojih su 2100 rukopisi, polovica je iz srednjeg vijeka, a 400 ih je staro više od 1000 godina.

Interijer knjižnice dizajnirao je arhitekt Peter Thumb u rokoko stilu s izrezbarenim drvenim pokrovom i oslikanim štuko zidovima.

* Katedrala St. GallenKatedrala St. Gallen
* Unutrašnjost katedraleUnutrašnjost katedrale
* Zadužbena knjižnica opatije St. GallenZadužbena knjižnica opatije St. Gallen
* KnjižnicaKnjižnica
* Iluminacija irskog majstora iz 8. st.Iluminacija irskog majstora iz 8. st.

Izvori
------

1. ↑  Opis knjižnice Arhivirano 2017-07-02 na Wayback Machine-u na *Codices Electronici Sangallenses*

Poveznice
---------

***Opatija Sankt Gallen*** na Wikimedijinoj ostavi

* Karolinška renesansa

Eksterni linkovi
----------------

* Zadužbinska knjižnica Sankt Gallen ()() ()
* Codices Electronici Sangallenses Arhivirano 2016-11-09 na Wayback Machine-u — digitalizirani srednjovjekovni rukopisi iz Sankt Gallena

47°25′23″N 9°22′38″E﻿ / ﻿47.42306°N 9.37722°E﻿ / 47.42306; 9.37722

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Švicarskoj |
| --- |
|  | Tektonski geotop Arena Sardona kantona Glarus • Historijski centar Berna • Tri zamka i bedemi Bellinzone • Jungfrau-Aletsch-Bietschhorn između Wengena i Fiescha • Urbanizam gradova La Chaux-de-Fonds i Le Locle • Terasasti vinogradi Lavauxa • Monte San Giorgio1) • Prahistorijska naselja sojenica oko Alpa2) • Raetinska pruga1) • Müstairski samostan Svetog Ivana u Val Müstairu • Kneževska opatija St. Gallen sa fondacijskom bibliotekom i crkvom | Švicarska zastava |
| 
1) Zajednička svjetska baština Italije i Švicarske 
2) Zajedno s pet ostalih alpskih zemalja  |