**Katolički bogoslovni fakultet u Splitu** (lat. *Facultas Theologiae Catholicae*), visoko teološko učilište u sastavu Sveučilišta u Splitu koije obrazuje svećeničke i bogoslovne kadrove. Fakultet je smješten u obnovljenoj zgradi Nadbiskupskog sjemeništa koju su hrvatske demokratske vlasti početkom 90-ih vratile Nadbiskupiji.

Zgrada Katoličkog bogoslovnog fakulteta u Splitu

Povijest
--------

### Teologija u Splitu

Katolički bogoslovni fakultet Sveučilišta u Splitu nastao je 1997. godine udruživanjem *Teologije u Splitu* i *Franjevačke Teologije* u Makarskoj.

Teologija u Splitu najstarija je od svih postojećih visokoškolskih ustanova na području južne Hrvatske, čak i ne računajući splitsku katedralnu školu, kojoj početci sežu u rani srednji vijek, kada je stara Salonska nadbiskupija uspostavljena svom novom sjedištu u Splitu.

U splitskoj katedralnoj školi predavala su se, osim gramatike i druga slobodna umijeća te teologija, što je poslije bilo usklađeno s odredbama trećeg i četvrtog lateranskog sabora (1179. i 1215.).

Prve jasne vijesti o radu splitske katedralne škole, iz 1593. i 1594. godine, svjedoče o nastojanjima da se usprkos tadanjemu siromaštvu osigura makar najjednostavniji oblik više bogoslovne nastave. Tadašnji splitski nadbiskup Ivan Dominik Marcot de Seraphinis zvani *Foconio* (1575.-1602.) osnovao je 1581. godine osnovao Sjemenište, ali kada ga je 1594. godine, zbog siromaštva morao zatvoriti. Umjesto toga odlučio je u tradicionalnoj katedralnoj školi, na koju se njegova Crkva ponovno vratila, osigurati nastavu iz bogoslovlja. Kada to nije moglo biti drukčije, ukinuo je njezin gramatički odio, šaljući otada klerike u općinsku gramatičku školu, a pobrinuo se za uzdržavanje profesora moralnoga bogoslovlja i Svetoga pisma, te odredio i učitelja glazbe.

U Nadbiskupskomu sjemeništu, koje je 1700. godine u Splitu otvorio nadbiskup Stjepan Cosmi (1678.-1708.), osim gramatičko-humanističke škole (gimnazije) radile su i dvije sustavno uređene visoke škole: filozofska i bogoslovna. Za razliku od tadanjih samostanskih škola, koje su bile namijenjene samo učenicima i studentima određene redovničke zajednice, gramatičke, humanističko-retoričke i filozofske razrede u splitskomu Sjemeništu pohađali su sjemeništarci i mnogi svjetovni đaci iz Splita i drugih mjesta u pokrajini, a bogoslovne bogoslovi, iz različitih biskupija ondanje Splitske metropolije. Ta splitska bogoslovna škola djelovala je od početka 18. stoljeća do 1821. godine, kada je austrijska vlast obustavila rad svih bogoslovnih učilišta u Dalmaciji, pripremajući otvorenje nove pokrajinske bogoslovne škole, usklađene s planom i programom drugih takvih škola u Carstvu.

Splitski dvogodišnji filozofski studij, nazivan od 1810. i licej, nastavio je i dalje raditi sve dok nije, primjenom novoga austrijskoga školskog zakona, iz 1848. godine, izgubio dotadašnji položaj više škole i pretvorio se u dva najviša gimnazijska razreda, u kojima je nastava filozofije bila svedena na tzv. filozofski uvod.

Odlukom cara Franje II. u Zadru je 1826. godine, otvorena *Visoka bogoslovna škola*, za bogoslove svih dalmatinskih biskupija s nastavnim programom jednakim onomu na Bogoslovnomu fakultetu Bečkoga sveučilišta, a odlukom dalmatinskih biskupa, odobrenom od Svete Stolice, to je učilište premješteno u Split, gdje radi od 1922. godine. Nakon usklađivanja nastavnoga plana i programa s onim na Bogoslovnomu fakultetu u Zagrebu država mu je priznala fakultetsku razinu (najprije općom Uredbom o položaju rimokatoličkih bogoslovnih škola, od 7. lipnja 1940. a potom i posebnom *Uredbom o Visokoj bogoslovnoj školi* u Splitu, od 9. veljače 1941.). Tada je to bio petogodišnji studij, koji je nakon Drugoga vatikanskog sabora produljen na šest godina. Učilište je od 1972. godine afilijacijom povezano s Katoličkim bogoslovnim fakultetom u Zagrebu. Od tada mu je službeni naziv *Teologija u Splitu*.

Pri Teologiji u Splitu djeluje *Institut za teološku kulturu laika*, osnovan 1970. godine, kao samostalna visokoškolska ustanova (najprije dvogodišnji, potom trogodišnji studij sa sažetim programom) koji je 1990. prerastao u redoviti četverogodišnji studij, a 1991. godine dobio naziv *Teološko-katehetski institut*, koji i danas djeluje kao redoviti četverogodišnji Teološko-katehetski studij pri Katoličkomu bogoslovnom fakultetu u Splitu. Kongregacija za katolički odgoj je 8. lipnja 2000. od toga postojećega Instituta ustanovila *Institutum superius scientiarum religiosarum*.

### Franjevačka teologija u Makarskoj

Franjevačka Teologija u Makarskoj baštinik je filozofskih i bogoslovnih učilišta koja su postojala u franjevačkim samostanima još od 18. stoljeća. 

U Makarskoj je Franjevačka teologija nastala spajanjem učilišta u Šibeniku i Makarskoj. Šibensko trogodišnje filozofsko učilište osnovano je najkasnije 1699. a makarsko 1708. godine. Četverogodišnje bogoslovno učilište osnovano je u Šibeniku 1714. a u Makarskoj 1736. godine. Za razliku od makarskoga, koje je povremeno djelovalo kao generalno učilište II. stupnja, šibensko je bogoslovno učilište 1735. proglašeno generalnim učilištem I. stupnja s pravom pripremanja lektora, odnosno profesora priznatih u Franjevačkomu redu. Preustrojstvom školstva prema austrijskomu zakonodavstvu, 1828. godine, iz učilišta je izdvojena filozofija, a oba su učilišta ujedinjena u bogoslovno učilište s prve dvije godine studija u Šibeniku i druge dvije u Makarskoj.

Godine 1907. ujedinjene su sve četiri godine bogoslovnoga studija u Makarskoj. Godine 1936. bogoslovnomu studiju ponovno je pripojen filozofski studij, a učilište je nazvano *Franjevačka visoka bogoslovija* u Makarskoj. Objavljivanjem *Uredbe o položaju rimokatoličkih bogoslovnih škola* 7. lipnja 1940. priznat je fakultetom. Učilište je 1971. prvi put afilirano Katoličkomu bogoslovnom fakultetu u Zagrebu.

Teologija u Splitu i Franjevačka teologija u Makarskoj od 1995. godine uključene su u Sveučilište u Zagrebu, kao područni studiji Katoličkoga bogoslovnog fakulteta.

Na temelju međusobnih pregovora i Ugovora o suradnji na području odgoja i kulture, sklopljena između Svete Stolice i Republike Hrvatske, a odobrena 9. lipnja 1997. biskupski su Ordinariji Splitske metropolije, u ime Teologije u Splitu, a provincijal Franjevačke provincije Presvetoga Otkupitelja, u ime Franjevačke teologije u Makarskoj, 30. rujna 1997. potpisali *Ugovor o udruživanju i o osnivanju Katoličkoga bogoslovnog fakulteta u Splitu*.

Ugovor o radu Katoličkoga bogoslovnog fakulteta u sastavu Sveučilišta u Splitu potpisan je 9. srpnja 1999. godine, a istoga je dana Kongregacija za katolički odgoj u Vatikanu izdala uredbu o osnivanju toga Fakulteta.

Bilješke
--------

1. ↑  Kovačić, Slavko, Salonitansko-splitska Crkva, povijesni pregled, str. 25.
2. ↑  „Povijest fakulteta". Arhivirano iz originala na datum 2012-02-18. Pristupljeno 2014-07-26.
3. ↑  „Povijest fakulteta". Arhivirano iz originala na datum 2012-02-18. Pristupljeno 2014-07-26.
4. ↑  „Povijest fakulteta". Arhivirano iz originala na datum 2012-02-18. Pristupljeno 2014-07-26.
5. ↑  „Povijest fakulteta". Arhivirano iz originala na datum 2012-02-18. Pristupljeno 2014-07-26.
6. ↑  Kovačić, Slavko, Salonitansko-splitska Crkva, povijesni pregled, str. 25.
7. ↑  Kovačić, Slavko, Salonitansko-splitska Crkva, povijesni pregled, str. 25.

Literatura
----------

* *Kovačić, Slavko, Salonitansko-splitska Crkva, povijesni pregled, Crkva u svijetu, Split, 1999.*

Vanjske poveznice
-----------------

* Službene stranice[*mrtav link*]

| * p
* r
* u
Katoličanstvo u Hrvatskoj |
| --- |
| Upravna podjela | katoličanstvo u Hrvata • katolička upravna podjela Republike Hrvatske • Hrvatska biskupska konferencija |
| Crkveni redovi, družbe i kongregacije u RH | franjevci • salezijanci • pavlini • verbiti • benediktinci • ivanovci • karmelićani • isusovci • trapisti • dominikanci • augustinci • Družba sestara Presvetog Srca Isusova Sestre milosrdnice • prebendari Klanjateljice Krvi Kristove  • Isusova mala braća • Isusove male sestre • montfortanci • Sestre Naše Gospe • palotinci • Milosrdne sestre sv. Križa • Sestre Služavke Maloga Isusa •Bosonoge karmelićanke |
| Katolici prema obredu u RH | rimokatolici • grkokatolici |
| Katolički bogoslovni fakulteti i sveučilišta | Zagreb • Split (Split • Makarska) • Đakovo • Rijeka • Filozofski fakultet Družbe Isusove • Hrvatsko katoličko sveučilište |
| Sjemeništa i osnovne škole | Zagreb • Split • Zadar • Sinj • Zagreb • Pula - Šibenik (OŠ) • Požega (OŠ) |
| Gimnazije i visoke škole | Split • Dubrovnik • Osijek • Sinj • Zadar (gimnazija) • Zadar (više učilište) • Pula • Zagreb • Pazin • Rijeka • Slavonski Brod • Zagreb (ženska gimnazija) • Požega • Virovitica |
| Katolički pokreti | Franjevački svjetovni red • Neokatekumenski put • Pokret fokolara • Pokret Schönstatt • Vojska Bezgrešne • Zajednica Emanuel • Pokret krunice za obraćenje i mir |
| Katoličke udruge u Hrvatskoj | Vigilare • HKLD • Centar za cjeloviti razvoj • Udruga katoličkih intelektualaca • HDKN • JOB • Kap dobrote • BAS • Centar Betlehem • Grozd - Glas roditelja za djecu |
| Društveni stavovi i inicijative | lustracija • vjeronauk • spolni odgoj • zaštita braka i obitelji • neradna nedjelja • zaštita života od začeća do prirodne smrti • prirodne metode u planiranju obitelji i liječenju neplodnosti • kontracepcija • umjetnja oplodnja • pobačaj • kloniranje • spolnost i kršćanstvo |
| Mediji i izdavaštvo | Glas Koncila • Mali koncil • MI • Riječke novine • Narod • Book • Nacija • Hrvatski katolički radio • Radio Marija • Riječka katolička televizija • Veritas - Glasnik sv. Antuna Padovanskoga • Dan • Hrvatska straža (dnevnik) • Hrvatska straža (tjednik) • Katolički list • Hrvatstvo • Kršćanska sadašnjost • Verbum • Cro sacro |
| Znanstveni časopisi i ustanove | Obnovljeni život • Crkva u svijetu • Bogoslovska smotra • Hagiohr • Centar za promicanje socijalnog nauka Crkve • Centar za duhovnu pomoć |
| Crkvena glazba | cro sacro • cro sacro rock • sacro ritam • |
| Manifestacije | KATOM • Uskrs fest • Tonkafest • Dani kršćanske kulture • Dani duhovne glazbe Cro patria • Klape Gospi Sinjskoj • Bono fest • Don Bosco fest • Frama fest • Krapinafest • Marija fest • Papafest • Vidfest • Hodočašće u došašće • Cro sacro fest • Stepinčeve note • Krist fest • Duga • nagrada Zlatna uljanica • Porin za popularnu duhovnu glazbu |
| Ostalo | marijanska svetišta • sveci, blaženici, sluge Božje |

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **hrišćanstvu ili kršćanstvu** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **obrazovanju** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |