recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Amazonska prašuma
Gusta tropska kišna šuma uz Amazonu
**Amazonska prašuma** ili **Amazonija** (portugalski: *Floresta Amazônica* ili *Amazônia*; španjolski *Selva Amazónica* ili *Amazonía*) je najveća svjetska prašuma. Zauzima oko jedne trećine Južne Amerike oko rijeke Amazone. To je ujedno i područje sa najvećom svjetskom bioraznolikošću.

Područje prašume proteže se kroz 9 država, najveći dio, oko 60% je u Brazilu. Zbog nekontrolirane sječe dolazi do problema kao što su erozija, poplave i klimatskih promjena, te se uništava stanište mnogih biljaka i životinja.

U prašumi također žive mnoga domorodačka indijanska plemena.Ime joj je dao španjolski istraživač Francisco de Orellana 1542. godine. On je bio prvi Europljanin koji je otišao duboko u to područje gdje je vidio mnogo plemena žena ratnica koje su ga podsjetile na Amazonke iz grčke mitologije.

***Amazonska prašuma*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Regije Južne Amerike |
| --- |
| Istok | 
* Amazonski sliv
* Atlantska šuma
* Caatinga
* Cerrado

 |
| Sjever | 
* Karipska Južna Amerika
* Zapadne Indije
* Llanos
* Gvajane
* Amazonski sliv (Amazonska prašuma)
* Delta Orinoca

 |
| Jug | 
* Ognjena zemlja
* Patagonija
* Pampa
* Pantanal
* Gran Chaco
* Čikitske šume
* Valdés (poluotok)
* Triple Frontera
* La Plata

 |
| Zapad | 
* Ande
	+ Tropske Ande
	+ Vlažne Ande
	+ Suhe Ande
	+ Pariacaca
* Altiplano
* Atacama

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* NKC: ge356542

 |
**Anahata** je četvrta glavna čakra prema tradiciji joge i hinduizma. Predstavlja prsno središte, a zove se još i srčana čakra. U prijevodu, anahata znači *neoštećen* ili *neokrnjen*.

Opis
----

Anahata čakra se nalazi u prsnom košu, na visini srca ali u sredini prsa.

Anahata čakra se povezuje sa mogućnošću donošenja odluke koje su izvan domene karme. U čakrama ispod anahate, Manipura, Swadhisthana i Muladhara, čovjek je vezan zakonima karme. U anahata čakri, čovjek donosi odluke "slijedeći srce", a ne zbog ne ispunjenih emocija ili prirode strasti. 

Anahata spaja donje tri čakre sa gornje tri. Donje tri čakre su povezane s instiktima, a gornje tri predstavljaju višu ljudsku svijest. Davidova zvijezda u anahata čakri je sastavljena od dva trokuta, od kojih jedan gleda prema gore, a drugi prema dolje. Trokut prema gore prestavlja boga Šivu - on je svijest, a trokut prema dolje je Šakti - božanska pramajka i ona je energija.

Srčana čakra omogućuje ljubav, suosjećanje, milosrđe. Pravilan rad srčane čakre čovjeku pruža otvorenu komunikaciju s drugima, bez pretvaranja i poziranja, prihvaćanje drugih osoba i njihovih stavova, ideja i razmišljanja.  

Smetnje kod srčena čakre se uočavaju u egoizmu, ne jednakomjernom uzimanju i davanju, prevelikom jačanju *ja* karaktera.  

Anahata prati rad srca i pluća, i djeluje na imunološki sustav preko prsne žlijezde. Slabiji protok energije može uzrokovati astme, alergije, zarazne bolesti, srčane tegobe, tegobe u disanju.   

Anahata djeluje i na kožu jer ona predstavlja dodir s vanjskim svijetom.

Anahata čakra je sjedište za Jivatman.

Simbolizam
----------

Anahata čakra povezana je sa sljedećim elementima:

* Bogovi: Vayu, Isa i Kakini
* Element: zrak
* Boja: zelena
* Mantra: YAM
* Životinje: antilopa, golub, ptice
* Dijelovi tijela: srce, pluća, krvotok, koža, ruke, krv
* Simbol: Davidova zvijezda

Vježbe
------

Dvije grane joge su odgovorne za srčanu čakru, Anahata joga i Bhakti. Osim toga i određene asane, pranayama i Ajapa Japa (ponavljanje svete mantre).

Druge usporedbe
---------------

U enokrinom sustavu, Anahat je povezana sa prsnom žlijezdom iliti timus. Timus proizvodi bijele krvne stance limfocite, oni su dio imunološkog sustava i sudjeluju u borbi sa zarazom i sl.

U kabbali se ovo središte u drvetu života označava sa Tiphereth, ono je središte ljubavi, ozdravljenja i Isusa Krista.

Alternativna imena
------------------

* Tantra: Anahata-Puri, Dwadasha, Dwadashadala, H'idayambhoja, Hridabja, Hridambhoja, Hridambuja, Hridaya, Hridaya Kamala, Hridayabja, Hridayambuja, Hridayasarasija, Hrit Padma, Hritpankaja, Hritpankeruha, Hritpatra, Hritsaroruha, Padma-Sundara, Suryasangkhyadala
* Vede: Dwadashara Chakra, Fourth Chakra, Hridaya Chakra

Vidi još
--------

* Čakre
* Anahata joga
* Bhakti

Vanjske veze
------------

* Anahata čakra na adishakti.org
* Anahata čakra - položaj Arhivirano 2007-09-27 na Wayback Machine-u
* Anahata čakra na Kheper.net Arhivirano 2010-12-26 na Wayback Machine-u
Zagrljaj između više mladih muškaraca
**Bromansa** je bliska neseksualna veza između dva ili više muškaraca, kao oblik homosocijalne intimnosti.

Poreklo imena
-------------

Bromansa je kombinacija reči *bro* (brat) i *romansa*. Dejv Karni je stvorio izraz u skejterskom magazinu *Veliki brat* 1990, govoreći o vezi koja se razvija između skejtera koji provode mnogo vremena zajedno.

Karakteristike
--------------

Savremene okolnosti bromansu odvajaju od uobičajenih homosocijalnih ponašanja i istorijskih romantičnih prijateljstava. Aristotelovo klasično objašnjenje prijateljstva se često uzima kao prototip bromanse. Oko 300. pre n. e. napisao je: *Pravi prijatelji su oni koji svojim prijateljima žele dobro, zato što jedan voli drugog zbog onoga što jeste, a ne zbog neke iste karakteristike.* Postoji mnogo primera poznatih jakih muških prijateljstava kroz istoriju Zapada, štaviše, takve su veze bile veoma česte. U 19. veku, frojdizam i pojava vidljive homoseksualnosti govorili su heteroseksualnim muškarcima da izbegavaju iskazivanje intenzivne ljubavi.

Istraživanja prijateljstava i muškosti pokazala su da su poslednje generacije muškaraca koji su podignuti od majki feministkinja, 1970-ih, emocionalno otvorenije i izražajnije. Takođe se manje brinu da će ih proglasiti za homoseksualce, pa su otvoreniji pri istraživanju dubljih veza sa drugim muškarcima. Istraživanje obavljeno u SAD sugeriše da je trend *tradicionalnog pogleda na muškost* jači kod muškaraca anglo-saksonskog porekla, slabiji kod onih afričkog porekla, dok je kod hispanoamerikanaca na polovini. Takođe je otkriveno da muškarci koji strogo odobravaju *tradicionalni pogled na muškost* skloniji aleksitimiji (teškoći da razumeju i identifikuju osećaje).

Drugi faktor za koji se veruje da utiče na bromansu jeste taj da se muškarci venčavaju kasnije, ako se uopšte i venčaju. Prema američkom popisu 2010. prosečno godište kada se muškarac prvi put venča je 28 godina, dok je 1960. bilo 23. Takođe je otkriveno da obrazovaniji muškarci čekaju svoje tridesete da se venčaju.

Prijateljstva među muškarcima su često zasnovana na zajedničkim aktivnostima, npr. video-igre, sviranje muzičkih instrumenata, pušenje lule, logorovanje, gledanje filmova, pecanje, kampovanje i druge fizičke aktivnosti ili razgovor o osećanjima.

Gej-strejt bromanse
-------------------

Dok je izraz najčešće korišćen za heteroseksualne veze, takođe postoje i mešane, gej-strejt bromanse bez seksualne interakcije. Primeri poznatih gej-strejt bromansi (*homomanse* ili *hobromanse*) između Ronija Kroela i Bena Dikjare iz serije *Make Me a Supermodel* u kojoj je par nazvan *Broni*, veza u *Survajvoru* između Čarlija Heršela i Markusa Lejmana ili između Adama Lamberta i Krisa Alena u *Američkom idolu*, nazvana *Kradam*. U šouu *Veliki brat 12* heteroseksualni i venčani Met Hofman i otvoreni homoseksualac Ragan Foks izjavili su da su u bromansi. Džon Barouman, otvoreni gej i bivši glumac u seriji *Doktor Hu*, i Dejvid Tenant jesu još jedan primer gej-strejt bromanse.

Vidi još
--------

* 300 — Bitka kod Termopila
**Anna Sergeevna Kournikova** je bivša ruska teniserka, rođena 7. juna 1981. u Moskvi, Rusija, tada SSSR. Zahvaljujući svojoj igri i lepoti, postala je jedna od najpopularnijih teniserki na svijetu, a najuspešnija je bila u dublovima. U singlu je dostigla 8. mjesto WTA liste, a u dublu čak 1. Djevojka je poznatog pjevača Enrique Iglesiasa.

Teniska karijera
----------------

Sa 13 i 14 godina, Kurnjikova je postala zapažena internacionalna igračica u juniorskoj kategoriji, pobedivši na nekoliko turnira, među kojima je i Italijan Open 1995. Imala je 14 godina kada je 1995 postala Juniorski Evropski Šampion Za Igračice Ispod 18 godina i ITF Juniorski Svetski Šampion Za Igračice Ispod 18 godina. 

Kurnjikova je debitovala u profesionalnom tenisu sa 14 godina u Fed kupu za Rusiju, kao najmlađi učesnik koji je ikada učestvovao i pobedio. Sa 15 godina, dostigla je 4. rundu Otvorenog prvenstva SAD 1996 kada ju je zaustavila tada 10. igračica sveta Štefi Graf.

Kurnjikova je bila izabrana za člana Ruske predstavnice na Olimpijskim igrama 1996 u Atalanti, SAD. 1997, kao 16-o godišnjakinja, dostigla je polufinale na Vimbldonu, gde ju je pobedila Martina Hingis rezultatom 6-3, 6-2. 1998 bila godina preokreta, kada je prvi put ušla u top 20 VTA liste i zabeležila impresivne pobede nad Martinom Hingis, Štefi Graf i Lindsi Davenport. Kurnjikova je osvojila i dve Grend slem titule u kategoriji dubl sa Martinom Hingis 1999 i 2002 godine, obe na Australijan Openu.

Grend slem u dublu
------------------

### Osvojeni turniri (2)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Godina** | **Šampionat** | **Partnerka** | **Protivnice u finale** | **Rezultat u finalu** |
| 1999 | Australijan Open | Švicarska Martina Hingis | Sjedinjene Američke Države Lindzi DevenportBelorusija Nataša Zvereva | 7–5, 6–3 |
| 2002 | Australijan Open (2) | Švicarska Martina Hingis | Slovačka Danijela HantuhovaŠpanija Aranča Sančez Vikario | 6–2, 6–7, 6–1 |

### Finala (1)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Godina** | **Šampionat** | **Partnerka** | **Protivnice u finalu** | **Rezultat u finalu** |
| 1999 | Frenč Open | Švicarska Martina Hingis | Sjedinjene Američke Države Serena VilijamsSjedinjene Američke Države Venus Vilijams | 6–3, 6–7, 8–6 |

Ana Kurnjikova i Martina Hingis.

Vanjske veze
------------

***Ana Kurnjikova*** na Wikimedijinoj ostavi

* ((en))VTA profil Arhivirano 2008-10-14 na Wayback Machine-u
**Brežani** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Grada Karlovca, Karlovačka županija.

Stanovništvo
------------

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 146 stanovnika te 53 obiteljskih kućanstava.

Iako malo selo, Brežani su izuzetno ugodni za život. U blizini rijeke Kupe, 15 km od Karlovca, oko 50 km od Zagreba. Bogato vegetacijom, plodnom zemljom, uređenom infrastrukturom. U ratu selo dosta stradalo i nema minski sumnjivih područja. U Brežanima su aktivni:

- NK Frankopan, nogometni klub s izuzetno dobrim vodstvom i ambicijama, izražene brige za mlade i uključivanje u sport

- Lovačko društvo s raznovrsnim aktivnostima

- KUD Sv. Rok, koji čuva narodne običaje ovoga kraja, rade narodne nošnje, plešu i sviraju, aktivno sudjeluju u smotrama folklora i drugim događajima

- Braniteljska zadruga "Zelena polja", koja okuplja 10-ak branitelja u poljoprivrednim aktivnostima

- Seosko gospodarstvo Marinković, s turističkim i ugostiteljskim kapacitetima

- NOMM Savjetovanje, konzultantska tvrtka koja omogućava bolje praćenje i korištenje EU fondova

- druga poljoprivredna, mljekarska i stočarska gospodarstva

Unatrag nekoliko godina vidljiv je porast broja male djece koja žive u Brežanima. Oni pohađaju (ili će ubrzo pohađati) OŠ Skakavac, odličnu osnovnu školu, do koje ih prevozi školski autobus.

  

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2001.***

Izvori
------

1. ↑  Popis stanovništva 2001. www.dzs.hr
2. ↑  Kućanstva prema obiteljskom sastavu i obiteljska kućanstva prema broju članova, Popis 2001. www.dzs.hr
3. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Brežani (Karlovac)** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*


| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Grada Karlovca |
| --- |
| Banska Selnica • Banski Moravci • Blatnica Pokupska • Brezova Glava • Brežani • Brođani • Cerovac Vukmanićki • Donja Trebinja • Donje Mekušje • Donji Sjeničak • Gornja Trebinja • Gornje Stative • Gornji Sjeničak • Goršćaki • Husje • Ivančići Pokupski • Ivanković Selo • Ivošević Selo • Kablar • Karasi • Karlovac • Klipino Brdo • Kljaić Brdo • Knez Gorica • Kobilić Pokupski • Konjkovsko • Koritinja • Ladvenjak • Lipje • Luka Pokupska • Mahićno • Manjerovići • Okić • Popović Brdo • Priselci • Rečica • Ribari • Skakavac • Slunjska Selnica • Slunjski Moravci • Šebreki • Šišljavić • Tušilović • Tuškani • Udbinja • Utinja • Vodostaj • Vukmanić • Vukoder • Zadobarje • Zagraj • Zamršje |
Koordinate: 41° 27′ 16" SGŠ, 20° 35′ 10" IGD

**Breštani** (mak. *Брештани*) su naseljeno mesto u Republici Makedoniji, u zapadnom delu države. Breštani pripadaju opštini Centar Župa.

Prirodni uslovi
---------------

Naselje Breštani je smešteno u krajnjem zapadnom delu Republike Makedonije, blizu državne granice sa Albanijom (6 km zapadno). Od najbližeg većeg grada, Debra, naselje je udaljeno 22 km južno.

**Reljef**: Breštani se nalaze u oblasti Župa, na zapadnim padinama planine Stogovo. Istočno od naselja se nalazi glavno bilo planine, dok se zapadno tlo spušta u dolinu Crnog Drima, koja je u ovo delu pregrađena, pa je tu obrazovano veštačko Debarsko jezero. Nadmorska visina naselja je približno 790 metara.

Klima u naselju je planinska zbog znatne nadmorske visine.

Istorija
--------

Stanovništvo
------------

Po popisu stanovništva iz 2002. godine Breštani su imali 120 stanovnika.

Pretežno stanovništvo u naselju su Turci (Torbeši) (100%).

Većinska veroispovest u naselju je islam.

Vidi još
--------

* Opština Centar Župa

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

* Stranica „Moj Savetnik" - Opština Centar Župa Arhivirano 2013-09-27 na Wayback Machine-u

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Centar Župa |
| --- |
| **Centar Župa** • 
Bajramovci •
Balanci •
Breštani •
Broštica •
Vlasići •
Golem Papradnik •
Gorenci •
Gornji Melničani •
Dolgaš •
Donji Melničani •
Evla •
Elevci •
Žitineni •
Kočišta •
Kodžadžik •
Mali Papradnik •
Novak •
Osolnica •
Odžovci •
Pareši •
Pralenik •
Crno Boci |  |
**Ана Николић** (Paraćin 27. 9. 1978.) је српска поп певачица.

Биографија
----------

Рођена је у Параћину 27. 9. 1978. Завршила је језичку гимназију у Параћину, а затим је уписала вишу политехничку школу у Београду, на одсек за дизајн. Своју каријеру је започела са 22 године певајући по београдским сплавовима. Са песмом „Јануар" је на Беовизији 2003. освојила награду за најбољи дебитантски наступ, а песма је постала велики хит. Ана је током лета исте године издала свој први студијски албум Јануар на коме је најдоминантнији ауторски рад композитора Александра Милића Милија и текстописца Марина Туцаковић. Објавила га је у издању Сити рекордса. Албум првенац са неколико хитова као што су: "Хоћу да те гледам", "Птица скитница", "Ватра", "Атина", "Мој клуб" и са два високобуџетна спота за песме: "Ватра" и "Хоћу да те гледам". Ана је 2003. године добила и оскар за поп певацицу, за хит године и албум године. На Беовизији 2004. је добила награду за откриће године.

После албума "Јануар" уследила је подужа пауза од три године. На музичку сцену се вратила на Беовизији 2006. са песмом "Ромале Ромали" заузевши тако друго место, односно четврто место у финалном избору. Песма је постала велики хит.

Годину дана после, тачније 2007. Ана издаје свој други албум под називом "Девојка од чоколаде" који су потписале две издавачке куће, Сити рекордс и Милиграмусиц. Албум који је надмашио претходни са убедљивом продајом носи хитове попут: "Девојка од цоколаде", "Дум један коњак", "Плакаћете за мном обоје", "Кловн" и за многе најлепша Анина балада "Ипак се окреће". Ана је 2007. по први пут одржала велику турнеју под називом "Чоколада".

У децембру 2008. излази ЦД Тхе платинум цоллецтион са највећим Аниним хитовима и две нове нумере "Екстаза" и "Шизофренија". Поћиње и сарадња певачице и два млада аутора Милошем Рогановићем и Филипом Алексићем.

На Беовизији 2009. Ана Николић је отпевала песму "Били смо најлепши", где у полуфиналној већери није прошла даље, затим је надкадним пребројавањем гласова установљено да је прошла у финале, као и њена колегиница Ивана Селаков. Ипак, Ана је одбила да се такмичи у финалу.

У јуну 2010, Ана је објавила песму "Џукело", која је представља сингл за нови албум који је изашао у јулу 2010.

Године 2013. издаје албум *Милион долара*.

Дискографија
------------

* 2003. Јануар
* 2006. Девојка од чоколаде
* 2008. Platinum collection
* 2010. Mafia caffe
* 2011. Баксузе (сингле)
* 2013. Милион долара
* 2016. Лабилна

Вањске везе
-----------
**Ambasada** ili **veleposlanstvo** (franc. *ambassade* < tal. *ambasciata*, od srlat. *ambactia*: služba, od gal. *ambactus*: sluga), diplomatsko predstavništvo najvišeg ranga zemlje šiljateljice u zemlji primateljici. Također termin označava zgradu tog predstavništva. Veleposlanstvo se u pravilu otvara u glavnom gradu zemlje primateljice, a mogu se na temelju posebnog prethodnog odobrenja zemlje primateljice, pojedini odjeli kao sastavni dijelovi veleposlanstva, otvoriti i u nekom drugom gradu.

Predradnje za otvaranje veleposlanstva
--------------------------------------

Nakon uspostave diplomatskih odnosa i dogovora o otvaranju veleposlanstva ili poslanstva, uobičajno je da država imenovanja uputi, u glavni grad države primateljice, diplomatskog djelatnika niže razine koji će obaviti sve pripreme (prostor za ured, za stanovanje i dr.) te otvoriti veleposlanstvo i organizirati dolazak veleposlanika. Tom djelatniku ministar vanjskih poslova države primateljice daje "uvodno pismo" (fran. *letre d'introduction*) adresirano na ministra vanjskih poslova države primateljice u kojemu navodi svrhu akreditacije diplomatskog djelatnika. Do dolaska veleposlanika taj djelatnik obavlja dužnost privremenog otpravnika poslova (fran. *charge d'affaires ad interim*).

Nakon što je navedeni djelatnik dovršio povjerene mu poslove, obavješćuje svoje ministarstvo vanjskih poslova koje mu zatim javlja prijevozno sredstvo i točno vrijeme dolaska veleposlanika u glavni grad države primateljice. Otpravnik poslova o tome notom obavješćuje ministarstvo vanjskih poslova države primateljice.

Novodošlog veleposlanika dočekuje predstavnik protokola, a sve do predaje vjerodajnice drži se da je on u zemlji inkognito.

Povezani članici
----------------

* Diplomatska misija

***Ambasada*** na Wikimedijinoj ostavi
**Costa Smeralda** (prevedeno **Smaragdna obala**) je rivijera u Sassarijskoj provinciji na sjeverozapadu Sardinije.

Geografija
----------

Costa Smeralda leži duž 55 km obale Tirenskog mora, na površini od 30 km². To je prostor u kom se izmjenjuje 80 uvala s pješčanim plažama, hotelima, golf igralištima i privatnim helidromima. Costa Smeralda je još 1970-ih došla na glas kao luksuzna destinacija slavnih i bogatih, u kojoj hoteli za jednu noć na vrhuncu sezone koštaju od 2000 do 3000 dolara.

Historija
---------

Costa Smeralda je projekt istoimenog konzorcija Costa Smeralda, iza kojeg je kao najveći financijer stajao ismailitski lider Aga Kan Karim. Izgradnja prvih luksuznih hotela i turističkih naselja startala je 1961. godine, a na projektiranju i izgradnji sudjelovali su arhitekti Busiri Vici, Jacques Couëlle, Savin Couëlle i Vietti. Po urbanističkom planu podignuta su naselja Porto Cervo, Liscia di Vacca, Capriccioli i Romazzino. Unutar rivijere nalazi se i arheološko nalazište Tomba dei Giganti (sardinska nuragha).

Atrakcije
---------

Svakog septembra održava se jedriličarska regata *Sardinia Cup*, a od aprila do oktobra polo utakmice, reli utrka oldtimera i na otočiću Tavolari filmski festival.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Costa Smeralda*" (engleski). Discover Sardinia. Arhivirano iz originala na datum 2010-12-24. Pristupljeno 28. 05. 2013.

Vanjske veze
------------

***Costa Smeralda*** na Wikimedijinoj ostavi

* Costa Smeralda na portalu Discover Sardinia Arhivirano 2010-12-24 na Wayback Machine-u (`en`)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 246156022

 |
Ana Bekuta

Données clés| Ime | Nada Polić |
| Rođenje | 6. septembar 1959. (1959-09-06) (dob: 63)Banja Luka kod Priboja, NR Srbija, Flag of Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija FNRJ |
| Zanimanje | pevačica |
| Instrumenti | *vokal* |
| Period aktivnosti | 1985 - |

uredi Konzultiraj dokumentaciju šablona

**Ana Bekuta** (Banja Luka kod Priboja, 6. septembar 1959) je srbijanska pevačica pop-folk muzike.

Život
-----

Rođena je kao Nada Polić u Banji kod Priboja. U Priboju je završila gimnaziju. Ime je promijenila 1985. u Ana Bekuta na predlog Predraga Vukovića Vukasa, jer je tada na sceni bilo više Nada koje su se bavile narodnom muzikom (Nada Topčagić, Nada Mamula, Nada Knežević, Nada Obrić). Godine 1985. snima svoj debitanski album za PGP RTB pod nazivom *Ti si mene varao*. Do sada je snimila oko 15 albuma. Živi u Beogradu. Najveći hitovi u njenoj karijeri su pesme *Ja nisam rođena da živim sama*, *Ti mi trebaš*, *Rano moja*, *Stani, stani zoro*, *Tugo moja crnooka*, *Ostavljena ja*, *Bekrija*, *Imam jedan život*, *Veseljak*, *Đavole*, *Pitaš kako živim (Ništa novo nema)*, *A i ti me izneveri*, *Ne žalim ja*, *Oluja*, *Kralj ponoći*, *Zlatiborske zore*, *Sarajevo*, *Sve sam stekla sama*, *Kriv si samo ti*, *Uspomene (Svake noći sanjam tvoje oči)*, *Ne živim sama*, *Kumina pesma* (duet sa Mirom Škorić), *Ma, što baš ti*...

Od 14. februara 2012. godine, u vezi je sa političarom Milutinom Mrkonjićem.

Izvori
------

1. 1 2  „Najljepše pjesme Predraga Vukovića Vukasa" (sr). Radio-televizija Republike Srpske. 6. 5. 2012.. Pristupljeno 7. 5. 2012. [*mrtav link*]

Vanjske veze
------------

* Leksikon Ju mitologije Arhivirano 2007-06-11 na Wayback Machine-u
* Intervju sa Anom Bekutom Arhivirano 2010-07-04 na Wayback Machine-u
* Ana Bekuta Biografija
**Colt Army Model 1860** bio je revolver kalibra .44 in (11,17 mm) s kapislom koji se punio sprijeda revolver te koristio u američkom građanskom ratu. 

Colt Army Model 1860 je proizvodila Colt's Manufacturing Company, i vrlo brzo se iskazao kao izuzetno popularno oružje, koje su za vrijeme rata kao oružje za neposrednu obranu koristili oficiri, artiljerci, ali i konjanici.

Vlada SAD je za vrijeme rata otkupila 127.000 primjeraka. Oružje je imalo veliki domet - 70 do 90 m - ali se, slično kao i drugi revolveri iz tog vremena punilo na pomalo kompliciran način, odnosno u doboš su se zasebno ubacivali meci i barutno punjenje. Zbog toga se vrlo brzo razvilo korištenje papirnatih metaka, mada su se kapisle i dalje ubacivale zasebno.

Godinu dana kasnije je na tržište izbačen i novi model *Colt M1861 Navy*, ali se on proizvodio u manjoj mjeri.

V. također
----------

***Colt Army Model 1860*** na Wikimedijinoj ostavi

* Revolver Colt 1851 Navy
* Colt M1861 Navy
* Colt's Manufacturing Company
**Amslerova mrežica**, ili **Amslerova karta**, koja se upotrebljava od 1945. godine, je mreža horizontalnih i vertikalnih linija, a koristi se za testiranje centralnog vidnog polja. Razvio ju je Marc Amsler, švicarski oftalmolog. To je dijagnostički alat koji pomaže pri uočavanju vizualnih smetnji uzrokovanih promjenama u mrežnici, posebno u žutoj pjegi, kao i u vidnom živcu i vidnim putevima do mozga.

Tokom ispitivanja, pacijent gleda svakim okom odvojeno u sitnu točku u sredini mreže. Pacijent s bolestima makule može uočiti da su neke linije krivudave, ili pak da neke linije nedostaju. 

Amslerovu mrežicu može se dobiti od oftamologa i koristiti za ispitivanje vida u vlastitom domu.

Originalna Amslerova mrežica bila je crno-bijela. Obojena verzija s plavim i žutim linijama povećava osjetljivost ispitivanja i može se koristiti za ispitivanje raznih nepravilnosti u vidnim putevima, uključujući i one povezane s mrežnicom, vidnim živcem i hipofizom.

* Amslerova mreža, kako je vidi osoba s normalnim vidom
* Amslerova mreža, kako ju može vidjeti osoba sa senilnom degeneracijom makule
**Crnorepi prerijski pas** (lat. *Cynomys ludovicianus*) je glodavac iz porodice *Sciuridae*. Živi u nekim velikim ravnicama Sjeverne Amerike u Kanadi, SAD-u i Meksiku.

Opis
----

Crnorepi prerijski pas općenito je prekriven tamnijim bojama, sa svjetlijom bojom trbuha. Repovi imaju crne krajeve. Odrasli mogu težiti od 0,68 do 1,4 kg, mužjaci su obično teži od ženki. Duljina tijela je obično od 36 do 43 cm s 7,6 do 10 cm repa.

Najčešći predatori crnorepog prerijskog psa su kojoti, američki jazavci , crveni ris, suri orao, njorka jastrebovi , crvenorepi jastrebovi i čegrtuše. Iako su sada vrlo rijetki crnonogi tvor je nekoć bilo glavni predator u crnorepog prerijskog psa.

Za razliku od nekih drugih prerijskih pasa, ova životinja ne hibernira tijekom cijele zime. Crnorepi prerijski pas može se vidjeti iznad zemlje usred zime.

Rasprostranjenost
-----------------

Povijesni raspon crnorepog prerijskog psa je od južnih dijelova kanadske provincije Saskatchewan do meksičke savezne države Chihuahue. Područje obuhvaća dijelove Montane, Sjeverne Dakote, Južne Dakote, Wyominga, Colorada, Nebraske, Kansasa, Oklahome, Utaha, Arizone i Novog Meksika. Od 2007. godine crnorepi prerijski psi pojavljuju se diljem svog povijesnog raspona, isključujući i Arizonu. Međutim populacija je daleko ispod povijesnih razina.

Prehrana
--------

Crnorepi prerijski pas većinom jede travu koja tokom ljeta može sačinjavati i više od 75% njegove prehrane. Vrsta trave se mijenja tokom godina. Ponekad jede grmlje, podzemno korijenje (osobito tokom zime), manje životinjice poput skakavca, te izmet američkog bizona.

Izvor
-----

1. ↑  IUCN (International Union for Conservation of Nature) 2008. *Cynomys ludovicianus*. In: IUCN 2014. The IUCN Red List of Threatened Species. Version 2014.3  
. Downloaded on 29 January 2015.
2. ↑  Luce, Robert J. 2006. A multi-state approach to black-tailed prairie dog conservation and management in the United States. In: Basurto, Xavier; Hadley, Diana, eds. Grasslands ecosystems, endangered species, and sustainable ranching in the Mexico-U.S. borderlands: conference proceedings. Fort Collins, CO: U.S. Department of Agriculture, Forest Service, Rocky Mountain Research Station: 48–52.
3. ↑  Hall, E. Raymond; Kelson, Keith R. 1959. The mammals of North America. New York: Ronald Press Company.
**Amratska kultura** zvana i **Nakada I** je kultura Predinastičkog Egipta, sa centrom u Gornjem Egiptu, koja je ime dobila po nekropoli kraj El-Amraha kod današnjeg Abidosa.

To je bila prva faza (period) Kulture Nakada.

Karakteristike
--------------

Brojni istraženi lokaliteti, datirani okvirno u 36. vijek pne. - otkrili su da su ljudi te kulture bili ratari i živjeli slično kao i njihovi prethodnici iz Kulture Badari. Oni su ipak postali vještiji i tehnički napredniji.

Grnčarija karakteristična za taj period uključuje vaze sa crnim vrhom i tamnocrvene polirane posude, ponekad ukrašene debljim linijskim crtežima sa prikazima ljudi ili životinja.

Na krhotini amratske keramike iskopanoj u Nakadi nacrtan je najraniji poznati prikaz faraonske crvene krune - Dešreta. 
Od ostalih artefakata treba nabrojati sferne glave buzdovana, pločice od škriljavca za kozmetiku, dobro obrađene kamene vaze, rezbarije od slonovače i brojne figurice od raznih materijala.

Povezano
--------

* Kultura Nakada

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Amratian culture, ancient Egypt*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 22.9. 2020.

Vanjske veze
------------

***Amratska kultura*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Amratian culture, ancient Egypt* (`en`)
**Amputacija** (lat. amputatio, odsjecanje) je hirurški postupak kojim se uklanja neki organ ili neki njegov dio. Kod amputacije ekstremiteta uklanjaju se meki dijelovi zajedno s kostima, a kad linija prelazi kroz jedan ili više zglobova postupak se zove *egzartikulacija*.

Amputacija se primjenjuje kod oboljenja i povreda kod kojih nema mogućnost izlječenja ili pri teškim infekcijama i malignim izraštajima gdje postoji opasnost po čitav organizam.

Po vremenu primjene, a. mogu biti primarne i sekundarne (kasne). Primarna se vrši odmah poslije povrede i može biti dio primarne obrade rane. Sekundarna ili kasna a. se vrši kasnije kad nastupe komplikacije koje se ne mogu otkloniti na druge načine. To može biti gangrena, gnojenje, i slično.

Vidi još
--------

* Hirurgija
* Zapaljenje
* Prijelom
* Sakaćenje
* Akrotomofilija
* Apotemnofilija

Korištena literatura
--------------------

* Vojna enciklopedija, Beograd, 1970. knjiga prva, strana 138.

Vanjske veze
------------

***Amputacija*** na Wikimedijinoj ostavi

* Amputacija
**Anseung** (안승, 安勝) (fl. 668-683), alternativno Ansun (안순, 安舜), bio je korejski plemić i velikodostojnik, poznat po kratkotrajnom pokušaju da obnovi državu Goguryeo, odnosno oslobodi njeno područje od kineske vlasti. Prema raznim izvorima je bio ili nećak ili nezakoniti unuk Bojanga, posljednjeg kralja Goguryeoa, čiju ju je teritoriju godine 668. zauzela kineska dinastija Tang u savezu sa južnom korejskom državom Silla. Godine 670. je Geom Mojam, bivši general države Goguryeo, digao ustanak protiv Kineza i proglasio Anseunga za kralja. Njihovo savezništvo, međutim, nije dugo potrajalo; sukob je završen tako što je Anseung Geom Mojama dao ubiti. Potom je prebjegao na teritorij Sille, koja se u međuvremenu sukobila sa Kinezima zbog osnivanja Generalnog protektorata da umiri Istok. Anseung je priznao kralj Munmua od Sille kao svoj sizerena i zauzvrat dobio leno koje je proglasio Kraljevinom Bodeok. U njoj se naselio veliki broj izbjeglica iz Goguryeoa. Godine 683. je, zbog niza spletki koje su se tamo odigravale, kralj Sinmun od Sille ukinuo kraljevinu Bodeok i doveo Anseunga u prijestolnicu [Gyeongju]], gdje je dobio počasne naslove i članstvo u vladajućem klanu Kim.
**Branko Grgić** ( Šibenik, 18. prosinca 1965. ), diplomirani ekonomist, ravnatelj splitske Lučke uprave.

Kratko se bavio nogometnom igrajući u Šibeniku i Splitu, no, uvidjevši da neće ostvariti nogometnu karijeru posvetio se svome školovanju.

1993. izabran je u gradsko vijeće grada Splita kao član HNS-a. 1995. prelazi iz HNS-a u HDZ zajedno sa trojicom vijećnika među kojima je bio i gradonačelnik Nikola Gabrić. Grgić kasnije postaje dogradonačelnik. Profesionalnu karijeru započinje u Dalma Commercu, 1997. postaje ravnatelj splitske Lučke uprave, a od 2000. je predsjednik Hajduka. Ravnateljem splitske Lučke uprave ostaje do danas, a na kormilu nogometnog prvoligaša ostaje čak 7 godina čime je, otkad je HNL-a, postao najdugovječnijim predsjednikom kluba. 

Posao ravnatelja Lučke uprave obavlja vrlo uspješno. Trenutno odrađuje svoj treći mandat, a pod njegovim ravnanjem luka je 3 puta izabrana za najbolju hrvatsku luku, a sa svojih 3.5 milijuna putnika treća je po veličini na Mediteranu. Nedavno je pokrenuo projekt proširenja luke koja bi uskoro mogla povećati kapacitet na 6 milijuna putnika godišnje, a da to ne izazove nikakve gužve. 

Najpoznatiji je hrvatskoj javnosti po poslu u Hajduku. 2000. biva izabran za predsjednika Hajduka kao "prijelazno rješenje" na 6 mjeseci. Za vrijeme svog mandata najviše problema ima sa vraćanjem brojnih milijunskih dugova kluba koji je nerijetko bio na rubu stečaja. Što se sportskih uspjeha tiče, u toj vrlo teškoj situaciji sa blokiranim računom, Grgić je uspio osvojiti 3 naslova prvaka, ali bez zapaženih rezultata u europskim natjecanjima, većinom radi rasprodaje igrača po završetku sezone ( da bi se isplatile plaće igračima ). Nakon neuspješnih sezona počevši od 2005. navukao je bijes navijača koji su u rujnu 2007. počeli sa peticijom koja ga je trebala maknuti sa te pozicije. 23. rujna te godine, nakon blamaže u Rijeci, podnio je neopozivu ostavku te otišao iz kluba. 

Najviše mu se zamjeraju loši rezultati van Hrvatske, prečesto mijenjanje trenera i igrača, te loš odabir pomoćnika u upravi kluba. Najveći mu je uspjeh otplaćivanje velike svote klupskih dugova, te postavljanje temelja privatizacije Hajduka.
**Archon** je strateška kompjuterska igra iz 1983. godine koju je stvorio Electronic Arts. Ova igra se nalazi na 100 mjestu IGN ljestvice iz 2007. godine najboljih videoigri svih vremena  Arhivirano 2010-04-11 na Wayback Machine-u, a s njom je počeo poslovni uspjeh kompanije Electroni Arts koji traje i danas

Igra
----

Ideja za ovu igru dolazi iz filma Star Wars gdje jedan od likova igra kompjutersku stratešku igru sličnu šahu. Ekran na kojem se odvija igra je šahovska tabla na kojoj se nalaze bijele i crne figure, ali za razliku od šaha kada se dvije figure nađu na jednom polju otvara se novi ekran na kojemu se vodi borba između tih figura. Svaka bitka može završiti pobjedom jedne strane i tada pobjednička figura zauzima polje na koje je postavljena ili nerješeno to jest da su figure koje se vodile bitku jedna drugu eliminirale.

Cilj igre je eliminirati sve protivničke figure ili osvojiti 5 specijalnih polja na tabli. Postoji mogućnost i nerješene partije, ali to se dogodi samo ako u zadnjoj bitki se posljednja bijela koja predstavlja svijetlo i posljednja crna koja predstavlja tamu figura međusobno eliminira.

Kompjuteri i nastavci
---------------------

Igra Archon je prvobitno bila napravljena za Atari 400 i Atari 800, ali zbog popularnosti su potom izgrađene verzije za Apple II, Commodore 64, Spectrum, PC, Amstrad, Macintosh, Amigu i Nintendo.

Prvi nastavak igra dobiva 1984. godine s igrom Archon II, a godinu potom izlazi i Archon III koji je napravljen samo za Commodore 64. U devedesetim godinama tvrtka Toys for Bob je napravila Archon Ultra, a potom i verziju za PlayStation imena The Unholy War. Kasnije su još izgrađene verzije za Palm OS, dok je vremenski posljednja verzija za iPhone iz 2009 godine.

Vanjske veze
------------

* Archon at c64sets.com - Slike pakiranj i uputstava
* Archon : The Light and the Dark[*mrtav link*] at AmigaMemo.com - Amiga.Game.Museum
* Slike igre na Commodore 64
* *Archon* at Everything2.com
* Tajne od *Archon*
**Ansfelden** je grad na sjeveru Austrije od 15,833 stanovnika.

Ansfelden administrativno podpada pod Okrug Linz-Land, a najpoznatiji je po tome što je rodno mjesto Antona Brucknera.

Geografske karakteristike
-------------------------

Ansfelden leži u Gornjoj Austriji u dolini rijeke Traun, nedaleko 
od ušća Rijeke Krems udaljen desetak km južno od Linza.

Ansfelden je danas zajedno sa Traunom Leondingom i Paschingom spojen sa Linzom u jednu konurbaciju.

Pored grada prolazi autoput A1 Salzburg - Beč.

Historija
---------

Ansfelden je prvi put dokumentiran 777. pod imenom *Albinsvelt*. Ćitav srednji vijek bio selo, pa se tek od 1950-ih počeo transformirati u satelitsko naselje Linza. Status grada dobio je 1988.

Znamenitosti
------------

Pored gotičko -barokne parohijska crkve (prvi put dokumentirane 1113.), najveća znamenitost Ansfeldena je Brucknerov memorijalni centar iz 1996. i njegova rodna kuća danas pretvorena u muzej. 
Uz to tu su i ruševine zamka Ziehberg.

Privreda
--------

Od 4,822 zaposlenih koliko ih je bilo 1992. njih 2,381 radilo u industriji i trgovini.
Najveći industrijski pogon je tvornica celuloze i papira - Nettingsdorf, pored tog grad ima drvnu industriju (pilane, proizvodnja montažnih kuća i prozora) a proizvodi se i nakit i lake metalne 
konstrukcije.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Austria: Oberösterreich" (engleski). City population. Pristupljeno 10. 02. 2016.
2. 1 2 3 4 5 6 7  „*Ansfelden*" (engleski). Austria-Forum. Pristupljeno 10. 02. 2016.

Vanjske veze
------------

***Ansfelden*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice grada Ansfeldena* (`de`)
**Brijuni** ili **Brioni**, otočje i nacionalni park u Jadranskom moru, na hrvatskom dijelu Jadrana.

Nalaze se koji kilometar zapadno od istarske obale, nasuprot mjesta Fažana, te se sastoje od 14 otoka i otočića ukupne površine 33,9 km kvadratna (površina otoka i akvatorija; na brijunski akvatorij otpada 80% ukupne površine). 

Dva najveća otoka su Veliki Brijun 7 km2 i Mali Brijun 1,7 km2, a manji su Sveti Marko, Gaz, Okrugljak, Šupin, Šupinić, Galija, Grunj, Vanga, Madona, Vrsar, Kozada i Sveti Jerolim.

Brijuni imaju bogatu povijest: prvi, zasada nama poznati tragovi ljudskog djelovanja na Brijunima, sežu u treće tisućljeće prije Krista, kada su na Brijunima živjeli etnički nepoznati stanovnici koji su se bavili ratarstvom, stočarstvom, lovom i ribolovom, a oružje i oruđe izrađivali su od kamena, kostiju i pruća... Za vrijeme velike Egejske seobe naroda u prvom tisućljeću prije Krista na Brijune dolazi ilirsko pleme Histri, po kojima je kasnije Istra i dobila ime. Nakon kojih su došli Rimljani, a od VI. do VIII. st. otočjem su (kao i Istrom) vladali Bizantinci. Na Brijunima postoje mnogi kulturno-povijesni ostaci od kojih su najpoznatiji i najsačuvaniji: rimski ladanjski dvorac iz I.-II. st. s termama, Venerinim hramom, zatim Bizantski kastrum, te bazilika Sv. Marije iz V.-VI. stoljeća, crkva Sv. Germana iz XV. stoljeća. 

Zahvaljujući svojoj razvedenoj obali, povijesti, raznovrsnoj flori i fauni, zbog čega Brijune znaju zvati "raj na Zemlji", Brijuni su 27. listopada 1983. godine proglašeni nacionalni parkom i omiljena su turistička destinacija.

Povezano
--------

* Hrvatski nacionalni parkovi i parkovi prirode
* Bizantski kastrum

Vanjske veze
------------

***Brijuni*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Brijuni** |

* Informacije o Brijunima Arhivirano 2020-09-19 na Wayback Machine-u
* Fotografije Brijuna
**Amyntaio** (grčki: Αμύνταιο, makedonski: *Суровичево*, turski: *Soroviç*=Sorovič) je grad od 3,671 stanovnika i općina od 16,973 stan. na sjeverozapadu Grčke, u zapadnoj Makedoniji. Sve do 1928. grad se zvao po tursko-slavenskom imenu **Sorovič**.

Geografske karakteristike
-------------------------

Amynteo leži u Prefekturi Lerin, udaljen 33 km od grada Florine. Nedaleko od grada leže jezera Vegoritida i Petron, a nešto sjevernije Planina Nidže.

Historija
---------

Zna se da je za rimskih vremena u kraju prosperirao grad pod imenom Kella, ali se ni danas nezna gdje se točno nalazio.

Najraniji pisani dokumenti o Soroviču je iz osmanskog deftera s kraja 15. vijeka, u njemu se navodi kao selo u Lerinskoj nahiji.
Krajem 18. vijeka Ali-paša Janjinski postao je vlasnik toga kraja. U to vrijeme počeo je rast dotad malog sela spuštanjem pastira sa planina.
Krajem 19. vijeka Sorovič je bio naselje od 120 kuća, od tog 100 makedonskih.

Sudbina tog kraja promjenila se dolaskom željeznice. Sultan je 1892. odlučio produžiti željezničku prugu Istanbul - Solun do Bitole. Francuska kompanija koja je gradila prugu odlučila je da prolazi preko Soroviča. Željeznica je pretvorila dotadašnje selo u jedan od ekonomskih centara zapadne Makedonije. Taj prosperitet trajao je sve do sredine 20. vijeka.
Nakon Prvog svjetskog rata i Grčko-turskog rata došlo je do velike razmjene stanovništva između Turske i Kraljevine Grčke, tad su u grad i okolicu doseljeni brojni Grci iz Ponta.

Amyntaio je nakon Drugog svjetskog rata - 1948. dobio status općine.

Privreda
--------

Najveći privredni objekt je termoelektrana podignuta 1980-ih, koja radi na lokalni lignit]. U gradu se puni mineralna voda, a poznat je i po vinima.

Izvori
------

1. ↑  „*Greece: West Macedonia*" (engleski). Citypopulationde. Pristupljeno 09. 11. 2017.
2. 1 2   „*Sorovits -- Amyntaion*" (engleski). Pandektis. Pristupljeno 09. 11. 2017.
3. 1 2 3 4 5 6  „*Πολιτισμός - Ιστορία*" (grčki). Δήμος Αμυνταίου. Arhivirano iz originala na datum 2019-03-20. Pristupljeno 09. 11. 2017.

Vanjske veze
------------

***Amyntaio*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Δήμος Αμυνταίου* (`el`)
**Burnaja** (ruski: *Бурная*) je rijeka na sjeverozapadu Rusije duga 10 km.

Burnaja zapravo i nije rijeka u klasičnom smislu već je kanal koji se pretvorio u rijeku.

Geografske karakteristike
-------------------------

Burnaja izvire iz Suhodolskog jezera na njegovom istočnom kraju i uvire u Jezero Ladogu. Nekad su vode tog jezera otjecale u Ladogu Rijekom Vuoksi, prema sjeveru. 

Burnaja je nastala u proljeće 1918. kad je zbog velikog porasta vode i straha od poplave - na istočnom kraju prokopan kanal da odvede vode prema Jezeru Ladoga. Kanal je prokopan do rječice Vjun, koja je tekla do Ladoge, ali se zbog bure i valova toliko urušio da je voda pojurila iz jezera i za kratko vrijeme opala za 7 metara.

Tako se stvorio pojas suhe zemlje (суходол) na mjestu nekadašnjeg jezerskog dna širok oko 2 km pa je jezero nazvano Suhodolsko.

Izvori
------

1. 1 2  „*Реки системы Вуоксы*" (ruski). Туристская водная энциклопедия. Pristupljeno 20. 09. 2015.
2. 1 2  „*Озеро Суходольское*" (ruski). kudago. Pristupljeno 20. 09. 2015.

Vanjske veze
------------

***Burnaja*** na Wikimedijinoj ostavi

* Река Вуокса (Бурная, Тайпален-йоки, Тайпале) (`ru`)
**Bruno Kastner** (30. januar 1890 – 30. jun 1932) bio je njemački filmski glumac, scenarist i producent. Odrastao je u porodici visokog državnog službenika, a glumom se počeo baviti nakon ozljede koja je na samom početku okončala njegovu vojnu karijeru. Otkrila ga je popularna danska glumica Asta Nielsen kojoj je bio partner u komediji *Engelein* 1914. godine. Kastner je brzo stekao izuzetnu popularnost za vrijeme prvog svjetskog rata, i to gotovo isključivo među ženskom publikom, a što se tumačilo njegovim markantnim fizičkim izgledom. Njegova karijera je nastavila s uspjesima sve do 1924. godine kada je doživio motociklističku nesreću od koje se nikada nije oporavio. Godine 1925. se vratio na film, ali više nije tumačio glavne uloge. Smrtni udarac karijeri mu je nanio dolazak zvučnog filma, odnosno nastup u filmu *Zemlja smiješka*, u kojoj se ispostavilo da muca. Sljedećih nekoliko godina je proveo mučen depresijom, te se na kraju ubio vješanjem u hotelskoj sobi.

Vanjske veze
------------

* Bruno Kastner na IMDb-u (`en`)
* Literature by and about Bruno Kastner u katalogu Njemačke nacionalne biblioteke
* Bruno Kastner virtual-history.com
**Andreas Vidhelcl** (14.oktobra 1976. - ) je austrijski skakač skijaš. Rođen je u mestu St.Johan u Tirolu u Austriji i bio je aktivan takmičar od 1997.godine do 2008. Uglavnom je poznat po odličnim ski letovima. Ima troje dece - Janu, Noa i Eli. Skokove je počeo da trenira kao desetogodišnjak, a pored skiskokova bavio se i snoubordom. U svetskom kupu debitovao je 1995.godine i osvojio je prve poene. Njegova velika pobeda je na Turneji četiri skakaonice u sezoni 1998/99. Bio je treći i četvrti na Olimpijadi u Naganu 1998.

Nikad nije bio pobednik svetskog kupa (bio je treći dvaput)ali je zabeležio sedamanest pobeda tokom karijere.Osvojio je tri zlatne medalje u timskoj konkurenciji, srebrnu na svetskom prvenstvu u letovima i nekoliko bronzanih medalja. Vidhelcl je važio za izrazitog letača, slično Hautamekiju ili Ljokelsoju...tako da je zabeležio ukupnu pobedu u skiletovima 2005.godine.
Najveći uspeh mu je duplo timsko zlato iz Oberzdorfa 2005. Karijeru je završio 2008.

Veliki je prijatelj Janne Ahonena.
**Brunn am Gebirge** (prevedeno *Izvor u brdima*) je trgovište na istoku Austrije od 11,602 stanovnika, koje administrativno podpada pod Okrug Mödling.

Geografske karakteristike
-------------------------

Brunn am Gebirge leži na jugu Donje Austrije, na južnoj granici Wienerwalda između Beča i Mödlinga.

Brunn je praktički spojen sa Bečom, pa je danas njegovo predgrađe.

Historija
---------

Brunn je naseljen još od 6. milenija pne. to dokazuje arheološko nalazište iz neolitika, kontinuitet naselja 
protegao se do rimskih vremena, dokaz za to je grobnica sa portretom žene iz 1. vijeka, to je jedini oslikani portret iz tih vremena, koji se danas čuva u lokalnom muzeju.

Današnji Brunn je izrastao u 10. vijeku pod imenom *Prun* ili *Brun*, što je značilo izvor. Prvi put je dokumentiran u 12. vijeku kao *Prunni* u nekom darovnom ugovoru. Početkom 16. vijeka podignut je bedem oko mjesta, koji se održavao narednih 300 godina.

Znamenitosti
------------

Od znamenitosti Brunn ima kasnogotičku hodočasničku crkvu, podignutu od 15. do 16. vijeka.

Privreda
--------

Oko 63 % svih zaposlenih 1991. radilo je u tercijarnom sektoru (administracija, trgovina, usluge).
Ostali rade u brojnim malim industrijskim pogonima koji proizvode široku paletu proizvoda od stakla, plastike, papira, svijeća, licitara do izolacijskih materijala, betonskih konstrukcija, rešetki, namještaja, pumpi, alatnih
strojeva, elektromotora, preciznih mehaničkih uređaja i artikala od galvaniziranog cinka.

Brunn je također poznat po vinogradarstvu.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Austria: Niederösterreich" (engleski). City population. Pristupljeno 07. 03. 2016.
2. 1 2 3 4 5 6 7  „*Brunn am Gebirge*" (engleski). Austria-Forum. Pristupljeno 07. 03. 2016.

Vanjske veze
------------

***Brunn am Gebirge*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice Brunn am Gebirgea* (`de`)
**Butor** (lat. *Galeorhinus galeus* ) riba je iz nadreda Selachimorpha ili morskih pasa. Po samom izgledu liči na svoju vrstu. Naraste do 1.93 m duljine i do 45 kg težine. Sive je boje, s bjelkastim donjim dijelom (ili sivkastim). Ima dugu, zašiljenu njušku, velika usta i male, oštre zube nalik na oštricu. Mladi imaju često crne oznake na vrhovima peraja.. 

Butor se nalazi na listi IUCN-a kao ugrožena vrsta (*IUCN = International Union for the Conservation of Nature and Natural Resources* - **Međunarodno udruženje za zaštitu prirode i prirodnih izvora**).

Rasprostranjenost i prehrana
----------------------------

Ova vrsta je prisutna u svim oceanima, u Atlantiku od Argentine i Južne Afrike do Islanda, u Pacifiku oko Australije i Novog Zelanda, Havaja, od British Columbije do juga poluotoka Kalifornije, u Indijskom oceanu oko obala Afrike, te u Mediteranu. 

Živi na dubinama do 1100 m, u jatima koja migriraju, posebno u hladnijim područjima. Može ga se naći i pri dnu, ali i na otvorenom moru, gdje živi pelagijski.

Hrani se većinom ribom, ali i drugim morskim organizmima; rakovima, crvima, glavonošcima,...

Razmnožavanje
-------------

Pas butor je ovoviviparan, gdje ženka leže jajašca koja čuva u svojoj utrobi, a mladi izlaze živi (6-52 potomka). Razmnožavanje se dešava u dva perioda; zimi i u proljeće. Većina ženki se razmnožava u naizmjeničnim godinama, a trudnoća traje 12 mjeseci. Mladi se rađaju s veličinom oko 240 –320 mm i 88 – 109 g. Spolno sazrijevaju oko desete godine, godišnje dobivaju na težini oko 1,5 do 4 kg.

Zanimljivosti
-------------

Meso butora je dobro za jelo, a lovi se osim zbog mesa i zbog jetrenog ulja, peraja, kao i za riblje brašno.

1937. godine je otkriveno da je jetra butora jedan od najbogatijih prirodnih izvora vitamina A. Zbog toga je tijekom drugog svjetskog rata započeo je intenzivan lov na butora. Tek otkrićem sintetskog vitamina A smanjen je lov butora.

Izvori
------

1. ↑  (`en`) Galeorhinus galeus (marinebio.org)
2. ↑  (`en`) Galeorhinus galeus (Tope shark) (fishbase.org)
3. ↑  (`sh`) Biologija reprodukcije psa butora, Galeorhinus galeus Linnaeus 1758 (Chondrichthyes: Triakidae), s obale Magreba (južni Mediteran) Arhivirano 2007-07-03 na Wayback Machine-u (izor.hr)

Vanjske veze
------------

***Butor*** na Wikimedijinoj ostavi

* (`en`) The Biology of the Soupfin Galeorhinus zyopterus and Biochemical Studies of the Liver (repositories.cdlib.org)
* (`en`) TOPE Galeorhinus galeus (glaucus.org.uk)
**Amazonas** (španjolski: *Departamento de Amazonas*) je jedan od 24 departmana na koji je Peru podjeljen.

Karakteristike
--------------

Smješten na sjeveru zemlje, sa zapada graniči sa Departmanom Cajamarca, na jugu sa Departmanom La Libertad, San Martín na jugoistoku, Loreto na istoku i Ekvadorom na sjeveru.

Prostire se po gustoj džungli pritoka rijeke Marañón, Utcubambi i Santiagu.

Amazonas je svojom površinom od 39,249 km² 9 peruanski departman, u kom živi 426,806 stanovnika.

Administrativni centar departmana je grad Chachapoyas koji ima 35,234 stanovnika.

Departman je administrativno podjeljen na 7 provincija to su; Bagua (84,672), Bongará (26,830), Chachapoyas (63,188), Condorcanqui (51,344), Luya (47,827), Rodríguez de Mendoza (33,651) i Utcubamba (119,294) i 84 distrikta.

Izvori
------

1. 1 2 3  „*Amazonas Region in Peru*" (engleski). City population. Pristupljeno 20.05.2023.
2. ↑  „*Iquitos in Maynas (Amazonas Region)*" (engleski). City population. Pristupljeno 20.05.2023.

Vanjske veze
------------

***Amazonas (departman, Peru)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Gobierno Regional Amazonas* (službene stranice) (`es`)

| * p
* r
* u
Departmani Perua |
| --- |
| 
* Amazonas
* Áncash
* Apurímac
* Arequipa
* Ayacucho
* Cajamarca
* Callao
* Cuzco
* Huancavelica
* Huánuco
* Ica
* Junín
* La Libertad
* Lambayeque
* Provincija Lima
* Loreto
* Madre de Dios
* Moquegua
* Pasco
* Piura
* Puno
* San Martín
* Tacna
* Tumbes
* Ucayali

 | Zastava Perua |

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |