**Accra** (fonetski: **Akra**) je najveći i glavni grad Gane u Givinejskom zaljevu od 1 658 937 stanovnika. *Accra* je i administrativni centar Regije Velika Accra i dio *Metropolitanskog distrikta Accra*, aglomeracije u kojoj živi 2 345 908 stanovnika. 

Slavoluk nezavisnosti

Geografske karakteristike
-------------------------

Grad leži dijelom na litici visokoj od 8 do 12 metara uz Givinejski zaljev, te se širi prema sjeveru preko valovite ravnice Akra. To je seizmički nestabilan teren, pa su česti potresi.

Historijski centar *Akre* je kompaktan, zbijen oko nekadašnje britanske, danske i holandske utvrde. Vremenom se grad, zbog migracije stanovnika iz ruralnih područja, naglo proširio bez ikakvog urbanističkog plana i reda, na površini od preko 200 km², sa brojnim satelitskim gradovima. Tako da se danas *Metropolitanska velika Akra*, sastoji od 8 distrikta, a to su Akra (centar grada zvan još i Jamestown/Usshertown), Tema, Južni Ga, Isočni Ga, zapadni Ga, Adenta, Ashaiman, Ledzokuku-Krowor i jednog grada - Kasoa, koji se nalazi u *Distriktu Awutu Senya* u Centralnoj regiji.

Historija
---------

Kad su Portugalci izgradili svoje prvo utvrđeno naselje 1482, na prostoru današnjeg grada nalazilo se nekoliko sela plemena Ga, koja su bila podložna 24 km sjevernijem naselju, *Ajaso* (Ajavaso). Između 1650. i 1680. tri evropske pomorske sile izgradile su svaka za sebe svoje utvrde na obali, namjenjene za trgovinu sa lokalnim stanovništvom (prije svega robovima, koji su u to doba bili najbolja roba); Englezi - **Fort James**, Holanđani **Crevecoeur** i Danci **Christiansborg**. U međuvremenu je Ajaso uništen u međusobnim plemenskim borbama, pa su se njegovi stanovnici, uz druga veća naselja na platou Akra, preselila na obalu privučeni mogućnošću trgovanja s Evropljanima. Tako su izrasla tri obalna naselja; **Osu** (Christiansborg), holandska Akra (kasnije nazvana **Ussher Town**) i **James Town**, ta naselja su postala jezgra današnje Akre.
Ime *Accra* sama po sebi je iskrivljen izgovor od akanske riječi **nkran** koja znači *crni mrav*, kojima inače taj kraj obiluje, pa su tako zvali i njegove stanovnike.

*Akra* je vremenom izrasla u prosperitetno trgovište, koje su pod britanskim pritiskom, prvi napustili Danci 1850. (oni su svoju utvrdu prodali) a zatim 1872. i Holanđani. Britanci su zatim zauzeli cijeli grad 1874. a već 1877. preselili svoju administraciju iz Cape Coasta u *Akru* koja je tako postala glavni grad britanske kolonije Zlatna obala (Gold Coast), 1898. osnovano je gradsko vijeće za bolje upravljanje gradom.

Kad je Kwame Nkrumah (1909. -1972.) postao prvi premijer Gane 1957, krenuo je u izgradnju grada, u skladu sa ​​vlastititim idejama. On je bio veliki panafrikanac, sklon ideji izgradnje afričkog socijalizma i jedan od petorice osnivača Pokreta nesvrstanih.
Umjesto gradnje za elitu, Nkrumah je gradio stanove za obične ljude, ali je gradio i takve objekte koji su trebali potaći kod stanovništva ponos i ljubav prema domovini i Africi. Za njegove vladavine (1957. - 1966.) pored brojnih običnih stambenih i industrijskih zgrada, izgrađeni su Trg nezavisnosti, Državna palača, Zgrada Organizacije afričkog jedinstva, a obnovljena je i danska utvda Christianborg.
U toj izgradnji sudjelovala su i brojna tadašnja jugoslavenska poduzeća, nakon uspješne misije predsjednika Tita, koji je školskim brodom Galeb posjetio Ganu 1961. u sklopu višemjesečnog putovanja po državama Gvinejskog zaljeva.

Znamenitosti
------------

Plaža Labadi
Najveća atrakcija *Akre* je prije svega njen historijski centar Jamestown, u kom se nalaze utvrde Ussher, James i Osu (Christiansborg), dvije (Ussher i Osu) su 1979. upisane na UNESCOvu Listu mjesta svjetske baštine u Africi kao - lokalitet Utvrde i dvorci Gane.

Ostale atrakcije grada su; *Nacionalni muzej*, u kojem se nalaze eksponati od prahistorije do modernih vremena, modernistički *Nacionalni teatar* (kog su gradili Kinezi), *Trg nezavisnosti* (Zvan i Trg crne zvijezde) sa *Slavolukom nezavisnosti*, *mauzolej Kwame Nkrumaha* i pitoreskna tržnica *Makola*. Ostale manje značajne atrakcije *Akre* su *Kuća zlatnog jubileja* (nova rezidencija i ured predsjednika Gane), *Palača centra nacionalne kulture*, zgrada Parlamenta i *Gana-Indija Kofi Annan centar*.

*Akra* je među turistima poznata po svojim plažama na Atlantiku, najpopularnije gradske plaže su Labadi i Kokrobite, udaljena 25 km zapadno od centra grada.

Privreda i transport
--------------------

*Akra* je administrativno, privredno i obrazovno središte Gane, u njoj su sjedišta svih većih banaka, trgovačkih poduzeća, osiguravajućih kuća i velikih državnih poduzeća.

Po procjeni Svjetske banke iz 2008. *Akra* je doprinosila sa 10% u ukupnom BDP Gane sa oko 3 milijarde $.

U gradu djeluje 350 velikih industrijskih poduzeća i oko 4 054 malih i srednjih. Najviše se proizvodi i obrađuje tekstil, drvena građa i prehrambeni proizvodi.

*Akra* ima dobro organiziran javni transport autobusima, grad je povezan željeznicom sa Takoradijem na zapadu zemlje, a preko Kumasija sa unutrašnjošću zemlje, i sa lučkim gradom Tema, udaljenim 27 km prema istoku, koji je preuzeo ulogu *Akre* kao luke. Grad ima međunarodni aerodrom Kotoka udaljen 10 km od grada.

Obrazovanje
-----------

*Akra* ima univerzitet osnovan 1948. koji se nalazi na sjeveru grada u kvartu Legon, u gradu djeluje Nacionalna akademija nauke i umjetnosti i Nacionalni savjet za istraživanje u nauci i industriji

Sport
-----

Stadion Ohene Djan
Accra Hearts of Oak SC je i najpoznatiji nogometni klub iz Gane i jedan od najpoznatijih u afričkih klubova, pobjednik Afričke lige prvaka (CAF) 2000. godine, koji svoje utakmice igra na najvećem gradskom stadionu Ohene Djan.

Klimatske karakteristike
------------------------

*Akra* ima Tropsku savansku klimu koja graniči sa Polupustinjskom klimom po Köppenovoj klasifikaciji klime. Prosječna godišnja količina oborina je oko 730 mm, koje padaju u dvije kišne sezone. Glavna kišna sezone počinje u aprilu, a završava sredinom jula, slabija kišna sezona traje u oktombru. Kiše uglavnom padaju u kratkim intenzivnim olujama, koje često uzrokuju poplave.

Kako *Akra* leži blizu ekvatora, ima malo varijacija u temperaturi tokom cijele godine. Srednja mjesečna temperatura kreće se od 24,7 °C u augustu (kad je najhladnije) do 28 °C u februaru (kad je najvruće). Ali za *hladnih* mjeseci ima puno više vlage u zraku, nego za toplijih kad pušu suhi vrući vjetrovi harmatan iz Sahare, tako da je osjećaj vrućine puno veći za hladnih mjeseci.
Relativna vlažnost zraka je visoka, kreće se od 65% u poslijepodnim satima do 95% noću.

Maksimalna brzina vjetra izmjerena u *Akri* bila je 107,4 km / h, jaki vjetrovi povezani s grmljavinom često uzrokuju štete po gradu.

| **Klimatološki medijani za Accra** |
| --- |
| Mjesec | jan-sij | feb-velj | mar-ožu | apr-tra | maj-svi | jun-lip | jul-srp | aug-kol | sep-ruj | okt-lis | nov-stu | dec-pro | godina |
| Srednji maksimum (°C) | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 29 | 27 | 27 | 27 | 29 | 31 | 31 | **30** |
| Srednji minimum (°C) | 23 | 24 | 24 | 24 | 24 | 23 | 23 | 22 | 23 | 23 | 24 | 24 | **23** |
| Precipitacija (mm) | 15 | 33 | 56 | 81 | 142 | 178 | 46 | 15 | 36 | 64 | 36 | 23 | **725** |
| *Izvor:*  |

Gradovi prijatelji
------------------

* SAD, Chicago
* SAD, Washington, D.C.

Vanjske veze
------------

***Accra*** na Wikimedijinoj ostavi

* *City of Accra* ()
* *Accra Metropolitan Assembly* Arhivirano 2007-09-28 na Wayback Machine-u ()
* *Accra* na portalu Encyclopædia Britannica ()

| * p
* r
* u
Glavni gradovi afričkih država |
| --- |
| 

Abidjan, *Obala Slonovače*  **•** 
Abuja, *Nigerija*  **•** 
Accra, *Gana*  **•** 
Adis Abeba, *Etiopija*  **•** 
Alžir, *Alžir*  **•** 
Antananarivo, *Madagaskar*  **•** 
Asmara, *Eritreja*  **•** 
Bamako, *Mali*  **•** 
Bangui, *Centralnoafrička Republika*  **•** 
Banjul, *Gambija*  **•** 
Bissau, *Gvineja Bisau*  **•** 
Bloemfontein (sjedište sudske vlasti), *Južnoafrička Republika*  **•** 
Brazzaville, *Republika Kongo*  **•** 
Bujumbura, *Burundi*  **•** 
Cape Town (sjedište zakonodavne vlasti), *Južnoafrička Republika*  **•** 
Conakry, *Gvineja*  **•** 
Cotonou (de facto), *Benin*  **•** 
Dakar, *Senegal*  **•** 
Dar es Salaam (administracija), *Tanzanija*  **•** 
Dodoma, *Tanzanija*  **•** 
Djibouti, *Džibuti*  **•** 
Džuba, *Južni Sudan*  **•** 
Freetown, *Sijera Leone*  **•** 
Gaborone, *Bocvana*  **•** 
Harare, *Zimbabve*  **•** 
Jamestown, *Sveta Helena*  **•** 
Kairo, *Egipat*  **•** 
Kampala, *Uganda*  **•** 
Kartum, *Sudan*  **•** 
Kigali, *Ruanda*  **•** 
Kinshasa, *Demokratska Republika Kongo*  **•** 
Libreville, *Gabon*  **•** 
Lilongwe, *Malavi*  **•** 
Lobamba (kraljevski i zakonodavni glavni grad), *Esvatini*  **•** 
Lomé, *Togo*  **•** 
Luanda, *Angola*  **•** 
Lusaka, *Zambija*  **•** 
Malabo, *Ekvatorijalna Gvineja*  **•** 
Mamoudzou, *Mayotte*  **•** 
Maputo, *Mozambik*  **•** 
Maseru, *Lesoto*  **•** 
Mbabane (upravni grad), *Esvatini*  **•** 
Mogadiš, *Somalija*  **•** 
Monrovia, *Liberija*  **•** 
Moroni, *Komori*  **•** 
Nairobi, *Kenija*  **•** 
N'Djamena, *Čad*  **•** 
Niamey, *Niger*  **•** 
Nouakchott, *Mauritanija*  **•** 
Ouagadougou, *Burkina Faso*  **•** 
Port Louis, *Mauricijus*  **•** 
Porto-Novo, *Benin*  **•** 
Praia, *Zelenortska Republika*  **•** 
Pretoria (službeni), *Južnoafrička Republika*  **•** 
Rabat, *Maroko*  **•** 
São Tomé, *Sao Tome i Principe*  **•** 
Tripoli, *Libija*  **•** 
Tunis, *Tunis*  **•** 
Victoria, *Sejšeli*  **•** 
Windhoek, *Namibija*  **•** 
Yamoussoukro (službeni), *Obala Slonovače*  **•** 
Yaoundé, *Kamerun*
 |

| * p
* r
* u
Svjetska prijestolnica knjige |
| --- |
| 

2001: Španija Madrid  **•** 
2002:Egipat Aleksandrija  **•** 
2003: Indija New Delhi  **•** 
2004: Belgija Antwerpen  **•** 
2005: Kanada Montréal  **•** 
2006:Italija Torino  **•** 
2007: Kolumbija Bogotá  **•** 
2008: Nizozemska Amsterdam  **•** 
2009: Libanon Beirut  **•** 
2010: Slovenija Ljubljana  **•** 
2011: Argentina Buenos Aires  **•** 
2012: Armenija Erevan  **•** 
2013: Tajland Bangkok  **•** 
2014: Nigerija Port Harcourt  **•** 
2015: Južna Koreja Incheon  **•** 
2016: Poljska Wrocław  **•** 
2017: Gvineja Conakry  **•** 
2018: Grčka Atena  **•** 
2019: Ujedinjeni Arapski Emirati Šardža  **•** 
2020: Malezija Kuala Lumpur  **•** 
2021: Gruzija Tbilisi  **•** 
2022: Meksiko Guadalajara  **•** 
2023: Gana Accra
 | Zastava UNESCO-a |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 140706459
* LCCN: n79059515
* GND: 4000338-3
* SUDOC: 027603040
* BNF: cb11960750k (podaci)
* NKC: ge421321

 |