**Florina** (grčki: Φλώρινα [*Flórina*]) ili **Lerin** (makedonski i srpski: Лерин), je grad na sjeverozapadu grčke periferije Zapadna Makedonija, *Florina* je i sjedište istoimene prefekture, kao i sjedište mitropolije.

Ime
---

Današnje ime grada *Florina* potječe iz vremena Bizanta, kada se ovo mjesto zvalo *Chlérinon* (grčki: Χλέρινον), u prijevodu *mjesto puno zelenila*. Tokom vremena ime je latinizirano u oblik *Florinon* (od Latinski *flora*, *vegetacija*) do XVII st. kad se ime promijenilo u oblik *Florina*.
Makedonci su pak zadržali ime *Lerin*, koje je bliže prvobitnom *Hlerion*.

Zemljopisni položaj
-------------------

Grad *Florina* nalazi se na krajnjem zapadu povijesne pokrajine *Egejska Makedonija*, na znatnoj nadmorskoj visini od 663 m. Grad leži na južnom obodu doline Pelagonija, na mjestu gdje se iz ove kotline odvaja put ka Prespanskom jezeru. Leži 13 km južnije od granice sa Republikom Makedonijom u šumovitoj kotlini. Kroz sam grad protiče rijeka Sakuleva. Grad je okružen visokim planinama, na jugozapadu se uzdiže planina *Verno* a sa sjeverozapada Baba-Planini (Varnous).

Klima u *Florini* je zbog nadmorske visine grada i zatvorenosti ovog područja uticajima egejskog mora izrazito kontinentalna. Nju karakterizira izuzetno toplo ljeto i hladnija zima sa čestim snježnim padalinama.

Povijest
--------

Iako je okolina *Florine* bila naseljena već za neolita i antike, prvi put se grad *Florina* spominje za vladavine srpskog Cara Dušana 1334. g. kada je on svojim ukazom proglasio nekog *Sfrancesa Palaeologusa* komandantom utvrde *Hlerenon*.

Grad *Florina* sa cijelom okolicom potpao je pod otomansku vlast 1385. g. i ostao pod njom tijekom slijedećih 5 stoljeća. Tijekom ovog razdoblja grad je imao upravnu važnost, tako je u otomanskom *defteru* za godinu 1481. popisano 243 kuća. Grad i okolina izgubili su grčku osobenost - u gradu su živeli Turci, Grci, Makedonci, Židovi i Vlasi a po okolnim selima najviše (slavenski) Makedonci.
Krajem XIX i početkom XX st *Florina* je poprište borbi dviju crkava, Grčke ( na čelu sa Carigradskim patrijarhom) i Bugarske ( osnovana 1870.)
1886. 78.4% kršćanske populacije iz Florinske *kaze* (provincije) - dijela Bitoljskog vilajeta - izjasnilo se da se osjeća dijelom *Ekumenskog Patriarhata* ( grčke crkve), a 21.6% da se osjeća dijelom *Bugarskog Egzarhata*, no kod popisa iz 1900. procent kršćanskog stanovništva koji se izjasnio dijelom grčke crkve pao je na 50.9% dok su *Egzarhisti* ( za bugarsku crkvu) narasli na 49.1%.

Florina 1907. godine
Tek 1912. g. nakon Prvog balkanskog rata, grad potpada pod vlast savremene Grčke. Nakon Prvog svjetskog rata i Grčko-Turskog rata 1919-1922, masovno je iseljavano tursko stanovništvo, a doseljavano grčko izbjeglo iz grčkih *maloazijskih* i crnomorskih kolonija (Smirna, Trabzon). Za vrijeme Drugog svjetskog rata u logorima i pod represalijama gotovo je istrijebljeno židovsko stanovništvo.
Nakon drugog svjetskog rata, tokom Grčkog građanskog rata, grad *Florina* bio je važno uporište ELAS-a, i NOF- a, tako da je po završetku ovog sukoba bila iseljena i većina Makedonaca iz grada. Tako je ovaj nekada nacionalno i vjerski vrlo mješoviti grad postao gotovo isključivo grčki. Poslednjih decenija u grad i okolicu uloženo je dosta, osobito u ceste i obrazovanje, ali je i pored toga *Florina* ostao grad na rubu glavnih tokova života u Grčkoj, što je izazvalo masovno iseljavanje stanovništva, naročito iz okolnih sela.

Privreda
--------

Sam grad je sjedište trgovine za čitav taj kraj. Privreda prefekture *Florina* najviše se oslanja na poljoprivredu i turizam (zimski i ljetni) a i na prirodna bogatstva okoline (stočarstvo, voćarstvo, šumarstvo), pa su razvijeni drvoprerada, tekstilna industrija, planinski turizam i prehrambena industrija. Florina ima i tradiciju kožarskog i krznarskog obrta.
Tokom 1950-ih i 1960-ih godina Florinski kraj bio je područje masovnog iseljavanja u veće grčke gradove ali osobito u Njemačku i prekomorske zemlje ( Australija, Kanada).

Stanovništvo
------------

| Godina | Stanovništvo | Promjena | Stanovništvo prefekture | Promjena | Gustoća |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1981** | 12,573 | - | - | - | - |
| **1991** | 12,355 | -218/-1,73% | 14,873 | - | 98.76/km² |
| **2003** | - | - | 14,318 | - | 95.07/km² |

Kulturne ustanove i znamenitosti
--------------------------------

* Florinski Arheološki Muzej
* Florinski Bizantološki Muzej
* Muzej moderne umjetnosti Florina
* Manastir Agios Markos iz bizantinskog doba sjeverno od grada
* Nacionalni park Prespansko jezero

Poznati stanovnici
------------------

* Augoustinos Kantiotes - Metropolit Florine
* Necati Cumalı - Turski književnik i pjesnik
* Sotir Kostov ( Florina 1914. - Sofija 1992.) bugarski slikar
* George Lianis - bivši PASOK - ov ministar sporta, značajan za promociju i dobijanje Ljetnih olimpijskih igara u Ateni 2004.
* Pavlos Voskopoulos - kontraverzni čelnik stranke Duga, koji opisuje svoju stranku kao "Političku Stranku makedonske manjine u Grčkoj".
* Andreas Tsipas - komunistički prvak za vrijeme Grčkog građanskog rata

Eksterni linkovi
----------------

***Florina*** na Wikimedijinoj ostavi

* Grad Florina
* Prefektura Florina
* Prezentacija Florine - TEI iz Pireja Arhivirano 2008-03-21 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Glavni gradovi grčkih prefektura |
| --- |
| Agios Nikolaos • Aleksandropoli • Amfisa • Argostoli • Arta • Atena • Halkida • Kanija • Hios • Krf • Korint • Drama • Edesa • Eleusina • Ermopolis • Florina • Grevena • Iraklion • Igumenica • Janjina • Kalamata • Kardica • Karpenisi • Kastorija • Katerini • Kavala • Kilkis • Komotini • Kozani • Lamija • Larisa • Lefkada • Livadija • Mesolongi • Mitilene • Nafplio • Palini • Patras • Pirej • Poligiros • Preveza • Pirgos • Retimno • Rodos • Seres • Sparta • Solun • Trikala • Tripoli • Vati • Verija • Volos • Ksanti • Zakintos |  |