|  |
| --- |
|  *Ovo je glavno značenje pojma **Topaz**. Za druga značenja, v. Topaz (razvrstavanje).* |

Bezbojni topaz, Minas Žerais, Brazil
Topaz je mineral iz grupe nezosilikata, s kemijskom formulom Al2[SiO4](F,OH)2. Kristalizira u rompskom kristalnom sustavu i kristali su mu većinom prizmatični s piramidalnim završetkom, a često je prisutan i bazalni pinakoid. Što su otopine iz kojih kristaliziraju zasićenije, kristali su izduženiji. 

Ima savršenu kalavost po plohi {001} pa se s draguljima od topaza i drugim kristalima treba rukovati oprezno, da bi se izbjegli odlamanje po plohama kalavosti. Također, po plohama prizme može se uočiti prutanje. Lom je školjkast do neravan. Topaz ima tvrdoću 8 (i nalazi se na Mohsovoj skali tvrdoće) te specifičnu gustoću 3.4-3.6, no ako je više OH-skupine u sastavu, gustoća će biti manja. Sjaj mu je staklast. 

Čisti topaz je proziran, ali većinom ima u sebi nečistoća; tipični topaz je boje bijelog vina ili slamnatožut. Može biti i bijeli, sivi, zeleni, plavi, ružičast ili crvenkastožut te proziran do poluproziran. Kada se zagrije, žuti topaz obično postaje crvenkasto-ružičast. Može ga se i ozračiti, pa kamen postaje svjetliji te plavkastih nijansi. No, moramo imati na umu da kada ga ozračimo, topaz će i sam neko vrijeme zračiti, pa ga prije upotrebe moramo pustiti da se "ohladi". 

Najnoviji trend u draguljarstvu je obrada topaza tako da mu se boje na plohama prelijevaju (iridiscencija), tako što ga se parnom depozicijom (tloženjem iz pare) premaže tankim slojem titan-oksida.

Prilikom izrade nakita od topaza pomoću pare se nataloži na topazu tanak sloj titanijum oksida, pa se takav topaz prodaje kao mistični topaz.

Nalazišta
---------

Topaz se obično nalazi u silikatnim magmatskim stenama granita i riolita. Obično se kristališe u granitnim pegmatitima ili u šupljinama, koje su ispunjene vazduhom u riolitnoj lavi. Takvi topazi se nalaze na planini Topaz u zapadnoj Juti u SAD. Može da se nađe i sa fluoritom i kasiteritom. Nalazišta topaza su u sledećim mestima:

* Ural i Ilmen u Rusiji
* Češka
* Nemačka
* Norveška
* Italija
* Švedska
* Japan
* Brazil
* Meksiko
* SAD

Najveći topaz nađen je u Brazilu 1984. i nazvan je "El-Dorado". Težio je 6,2 kilograma i nalazi se u britanskoj kraljevskoj kolekciji.

Etimologija i istorijska i mitska upotreba
------------------------------------------

Ime topaz dolazi od grčke reči topazios, što znači tražiti, a to je bilo ime ostrva u Crvenom moru, kojega je bilo teško naći i gde se kopao žuti kamen u antička vremena. Sam topaz bio je nepoznat u antička vremena. U srednjem veku ime topaz se koristilo kao oznaka za žute dragulje.

Eksterne veze
-------------

* Webmineral
* Mindat with location data
* Mineral galleries Arhivirano 2007-06-29 na Wayback Machine-u
* Topaz na veb sajtu About.com:Geology
* Beli topaz

| * p
* r
* u
Minerali |
| --- |
| 1. Samorodni elementi | samorodni bakar (Cu) • samorodno srebro (Ag) • samorodno zlato (Au) • gvožđe (Fe) • samorodni sumpor (S) • grafit (C) • dijamant (C) |
| 2. Sulfidi | pirit • halkopirit • pentlandit |
| 4. Oksidi i hidroksidi | spinel • getit • hematit • magnetit • korund • led |
| 5. Karbonati, nitrati, borati | aragonit • azurit • dolomit • kalcit • malahit |
| 6. Sulfati, hromati, volframati, molibdati, vanadati | anhidrit • gips • apatit • karnotit • legrandit • vulfenit • volframit |
| 8. Silikati | almandin • cirkon • andaluzit • topaz • beril • kordijerit • epidot • cojsit |