recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Raban Mauro predaje svoje dijelo Grguru IV.
**Raban Mauro** (Mainz 776.-784.- Winkel 4. veljače 856.) je bio svetac Katoličke Crkve, nadbiskup Mainza, teolog, pisac.

Prve godine
-----------

Raban Mauro, još poznat kao Hrabanus Mauros Magnetius. Rodio se je u Maintzu 776./784. kao mladić ulazi u benediktinsku opatiju u Fuldi gdje dobiva ime Mauro, po jednom od prvih učenika sv. Benedikta. Đakonsko ređenje je primio 801. godine, a sljedeće odlazi u Tours gdje započinje studij teologije pod Alkuinom. Tijekom 803. godine pozvan je da se vrati u Fuldu gdje djeluje kao učitelj, a poslije i kao voditelj teološke škole u opatiji. Zahvaljujući Rabanu teološka škola u Fuldi postala je vodeća u Franačkom carstvu. Postao je prezbiter 814. godine. Pod opatom Ratgarom bila je više naglašena materijalna izgradnja škole, ali pod opatom Eigilom (812.-882.) nastavljena je intelektualna izgradnja škole kojoj je posebno pridodao Raban Mauro.

Izbor za opata
--------------

Za opata u Fuldi izabran je 822. godine, te je tijekom njegovog upravljanja opatija napredovala. Završio je izgradnju koju su započeli njegovi prethodnici, te podigao 30 crkava. Samu opatiju je uresio mozaicima, te opatijsku knjižnicu opskrbio brojnim djelima.

Politički utjecaj
-----------------

Kao opat tijekom političkih turbulencija devetog stoljeća priklonio se Ludoviku Pobožnom a poslije njegove smrti priklonio se njegovom starijem sinu Lotaru. Kada je nastupio Ludvig Njemački otišao je iz Fulde 840.kako mu ne bi morao položiti zakletvu vjernosti. Iduće godine vratio se u Fuldu a 842. odstupio je sa mjesta opata te se povukao u obližnji Petersburg gdje se posvetio molitvi i intelektualnom radu. Pomirio se sa carem 845. a 847. godina naslijedio je Otgara na mjestu mainzškog nadbiskupa.

Rabanu Mauru (lijevo)i sa Alkuinom predaje nadbiskupu Mainza Otgaru svoje djelo

Nadbiskup Mainza
----------------

Za nadbiskupa Mainza posvećen 26. lipnja 847. godine. Održao je tri sinode u opatiji sv. Albana, prvu u listopadu 847. godine, drugu u listopadu 848. gdje je osuđena teorija o predestinaciji koju je zastupao Gottschalk od Orbaisa, te treću 852. godine. Umro je 4. veljače 856. te je pokopan u opatiji sv. Albana. Tijelo mu je poslije preneo u Halle (Vestfalija) brandenburški nadbiskup Albrecht.

Djela i utjecaj
---------------

Raban Maur nazivan je "praeceptor Germaniae", učitelj Njemačke, čime se izricala njegova učenost te on slovi kao jedan o naj učenih ljudi svoga doba. Djela su mu teološka, egzegetska i duhovna, a na njega su se pozivali Petar Damiani i Bernard iz Clairvauxa. Njegova djela zauzimaju šest svezaka Patrologia Latina. Naj poznatiji mu je himan „Veni Creator Spiritus" (Dođi Duše Presveti), u kojem je sažeo kršćanski nauk o Svetom Duhu.

Literatura
----------

* Giacomo CANOBBIO, Mali teološki leksikon, Zagreb, 2002.

Vanjske poveznice
-----------------

* Kateheza Benedikta XVI. 3 lipnja 2009
* Opera Omnia, Patrologia Latina

***Raban Mauro*** na Wikimedijinoj ostavi
Prikaz Samuela Wallisa od strane Henrya Stubblea iz oko 1785.
**Samuel Wallis** (Camelford, 23. travnja 1728. - London, 21. ožujka 1795.), engleski pomorac i istraživač koji je oplovio svijet.

Godine 1766. dobio je zapovjedništvo nad brodom *Dolphin* kojim je uz pratnju broda *Swallow* pod zapovjedništvom Philipa Cartereta oplovio svijet. Dva su se broda rastala u Magellanovu prolazu. Wallisov je nastavio putovati u Tihom oceanu. Dana 25. lipnja 1767. brod *Dolphin* pristao je na obalu Tahitija. Wallis je bio bolestan i odlučio ostati u kabini, pa je prvi Europljanin koji je kročio na tlo Tahitija drugi poručnik broda Tobias Furneaux, koji je i zauzeo otok za Englesku. Brod je nastavio prema Bataviji (Džakarti) gdje su mnogi članovi posade umrli od dizenterije. Preko Rta dobre nade Wallis i preživjeli članovi posade stigli su u Englesku 1768. godine. On je bio u mogućnosti dati Jamesu Cooku korisne podatke pred njegovo drugo putovanje koje će započeti u studenom 1771. Neki od članova posade broda *Dolphin* isplovili su s Cookom. Godine 1780. Wallis je imenovan povjerenikom mornarice. Polinezijsko otočje Wallis i Futuna nazvano je u njegovu čast.

Izvori
------

1. ↑  southseas.nla.gov.au, "Wallis, Samuel (1728 - 1795)", pristupljeno 19. prosinca 2013.
2. ↑  Glyndwr Williams, ‘Wallis, Samuel (1728–1795)’, Oxford Dictionary of National Biography, Oxford University Press, 2004; online edn, May 2005
**Samuel Richardson**
**Samuel Richardson** (Mackworth, Derbyshire, 19. 8. 1689. - London, 4. 7. 1761), engleski književnik.

Začetnik je engleskog psihološkog romana i prvi predstavnik "sentimentalizma" u europskoj književnosti. Tiskar po zanimanju, 1740. je objavio (anonimno) roman *Pamela, ili nagrađena krepost* (Pamela, or Virtue Rewarded), u obliku zbirke pisama i s izrazitom moralizatorskom namjenom. I ostala dva romana- *Clarisa ili povijest mlade dame* (Clarissa, or the History of a Young Lady), njegovo najuspješnije ostvarenje (poznatije pod naslovom Clarissa Harlowe, i *Povijest Sir Charlesa Grandisona*, objavljena također anonimno i pisana u obliku poslanica imaju sličnu tendenciju. Književno povijesna vrijednost Richardsonova djela još je znatnija: u Francuskoj ga je u cjelini preveo Abbé Prévost, Rousseau se poveo za njim u Novoj Héloisi, a u Njemačkoj je Richardsonovim stopama pošao Lessing u Miss Sara Sampson, Goethe u Wertheru; u Italiji je Goldoni postigao velik uspjeh dvjema kazališnim adaptacijama Pamele; u Engleskoj se njegov utjecaj osjeća kod L. Sternea i J. Austen i u djelovanju jedne jake antirichardsonovske struje, iz koje je, uz mnoge parodije i travestije, potekao i Fieldingov prvenac Joseph Andrews.

***Samuel Richardson*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 41845728
* LCCN: n80037044
* ISNI: 0000 0001 0890 984X
* GND: 118600346
* SELIBR: 290765
* SUDOC: 027099180
* BNF: cb11921887m (podaci)
* BPN: 30662085
* NLA: 35451421
* NDL: 00454146
* NKC: kup19970000082594
* BNE: XX1087940
* CiNii: DA00360403
* CONOR.SI: 7792739

 |
| Osobni podaci |
| --- |
| IME | Setnakhte |
| ALTERNATIVNA IMENA | Also written Setnakht |
| KRATAK OPIS |  |
| DATUM ROĐENJA | {{{Datum rođenja}}} |
| MJESTO ROĐENJA | Drevni Egipat |
| VRIJEME SMRTI |  |
| MJESTO SMRTI | Drevni Egipat |

**Userkhaure-setepenre Setnakhte** (ili **Setnakht**) bio je prvi faraon (1190. pne.–1186. pne.) Dvadseete dinastije u Novom kraljevstvu drevnog Egipta, kao i otac Ramzesa III.

Većina egiptologa drži kako je Setnakhte bio uzurpator, ali je isto tako moguće da je ipak porijeklom Ramesid, s obzirom da je jedno od mnogobrojne djece Ramzesa II nosilo njegovo ime. Supruga mu je bila kraljica Tiy-merenese, za koju neki drže da je mogla biti kći faraona Merenptaha. Veze između Setnakhteovih nasljednika i prethodne 19. dinastije sugeriraju slična imena kao što su Ramzes, Amun-her-khepshef, Seth-her-khepshef i Monthu-her-khepshef.

Dugo vremena se smatralo da je Setnakhte vladao samo dvije godine, ali je sredinom januara 2007. egipatski tjednik Al-Ahram objavio kako su egipatski arheolozi pronašli dobro očuvanu stelu od kvarca posvećenu visokom svećeniku Bakenkhunsuu, a na kojoj se izričito spominje **četvrta** godina Setnakhteove vladavine.  Arhivirano 2013-05-08 na Wayback Machine-u

U svojoj relativno kratkoj vladavini Setnakhte je otpočeo gradnju Hrama Amun-Rea u Karnaku, a koga je dovršio njegov sin Ramzes III. Također je otpočeo rad na grobnici KV11 u Dolini Kraljeva, ali koji je završen zbog slučajnog upada u grobnicu faraona Amenmessea iz Devetnaeste dinastije. Setnakhte je tada za sebe bio prisiljen zauzeti grob svoje prethodnice Twosret (KV14).

Kratka Setnakhteova vladavina je ipak bila daleko važnija zbog političkih događaja, odnosno konačnog uspostavljanja kakve-takve stabilnosti nakon niza dinastijskih sukoba i građanskog rata koji je tinjao nakon smrti Ramzesa Velikog. Setnaknte je to postigao pobjedom u građanskom ratu, odnosno nad *azijskim pobunjenicima* na čelu s izvjesnim Irsuom koga spominje Veliki Harrisov papirus (Papirus Harris I), iz doba Ramzesa III.
*Za ostala značenja, v. Suša (razvrstavanje).*
Dno jezera nakon dugotrajne suše
**Suša** je pojava koja se javlja kada se na nekom području pojavi značajan manjak vode kroz neko vremensko razdoblje.

Pojava suše postaje sve češća u cijelom svijetu i pogađa razvijene kao i nerazvijene zemlje. Do sada naučnici nisu našli pouzdaniju metodu za sigurno predviđanje suše tako da je nije moguće predvidjeti vjerovatnosnim pristupom kao ni njene prognoze u realnom vremenu. Ali bez obzira na navedeno, prateći i analizirajući brojne meteorološke, hidrološke i hidrogeološke parametre sušu je ipak moguće naslutiti, a time na neki način i predvidjeti.

Nasuprot drugih prirodnih nesreća suša se pojavljuje polagano, traje dugo, i zahvata velika područja iako njenu prostornu raspodjelu nije moguće unaprijed tačno locirati. Suša se dešava polahko, rijetko izaziva brze i dramatične gubitke u ljudskim životima ali zbog pojave gladi uzrokovane sušom, kao direktne posljedice, gubici u ljudskoj i životinjskoj populaciji ponekad su drastičniji od bilo koje druge prirodne katastrofe.

***Suša*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* LCCN: sh85039663
* GND: 4013248-1
* BNF: cb11937411x (podaci)
* NDL: 00564866
* NKC: ph173816

 |
**Oribi** (lat. *Ourebia ourebi*) je graciozna mala antilopa vitkih nogu i dugog vrata. Živi na područjima travnjaka gotovo cijele subsaharske Afrike.

Opis
----

Oribi narastu do dužine tijela 92 do 110 cm te visine u ramenima od 50-66 cm. U prosjeku teže 12-22 kg. Mogu trčati brzinom do 40-50 km/h. U zatočeništvu, mogu živjeti do 14 godina.

Leđa i gornji dio prsa žute su do narančastosmeđe boje. Brada, grlo, prsa, trbuh i stražnji dio bjelkaste su boje. Rep je kratak i gust, s gornje strane crn ili tamnosmeđ, a ispod bijel. Ima bijelu mrlju u obliku polumjeseca iznad oka, što pomaže u razlikovanju ove vrste od drugih sličnih antilopa. Nosnice su izrazito crvene boje. Imaju žlijezde, koje luče miris, kojime obilježavaju teritorij. Samo mužjaci imaju rogove.

Raprostranjenost i stanište
---------------------------

Oribi žive u većini zemalja diljem Subsaharske Afrike, u rasponu od Senegala do zapadne i središnje Etiopije i južne Somalije, istočne Kenije, preko sjeverne Bocvane, Ugande i Angole te u Mozambiku, Zimbabveu i Južnoafričkoj Republici.

Oribiji obično nastanjuju otvorene travnjake ili područja s rijetkim grmljem i travom koju pasu. Mjestimice borave u visokoj travi, koja pruža zaklon od predatora. Prilično ovise o količini vode i padalinama.

Vanjske poveznice
-----------------

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Oribi** |
|  | Wikivrste imaju podatke o: **Oribi** |
|  |
| --- |
| **Set  na hijeroglifima** |
|  |

Set s glavom nepoznate životinje
U egipatskoj mitologiji **Set** ili **Seth** (ili **Sutekh**, **Setesh** i **Seteh**) je drevni bog, koji je ispočetka predstavljao božanstvo pustinje. Ima glavu šakala, afričkog divljeg psa, pustinjske lisice, hijene, antilope, okapija, žirafe, svinje, afričkog mravojeda ili magarca, a smatra se da je to neka nepoznata životinja. Setovi su roditelji Geb i Nut, a sestre su mu Izida i Neftis, koja mu je žena. Brat mu je Oziris. Svog sina Tota je Set stvorio iz svoje glave. Setovi su nećaci Anubis i Horus. Setov djed je Šu, a baka Tefnut. Pradjed mu je veliki Ra, bog Sunca.

Opis
----

Set je imao bijelu put i crvenu kosu, za razliku od svog lijepog brata Ozirisa, koji je bio visok i tamnokos. Set se oženio Neftis, ali nisu imali djece. Zato je Neftis otišla Ozirisu i rodila mu Anubisa, ali ga je zbog izgleda odbacila. Set je tako još više mrzio Ozirisa. Naime, Geb je Setu darovao pustinje, a Ozirisu Nil i plodnu Zemlju. Oziris i njegova žena, Izida, bili su vrlo popularni i slavljeni jer su ih svi voljeli.

Mitologija
----------

Bijesni i ljubomorni Set ubio je Ozirisa tako što se pretvorio u krokodila ili vodenkonja, dok Plutarh kaže da je Oziris žrtva urote. Set je nakon ubojstva rasjekao Ozirisa na komade koje je razbacao po Egiptu. Izida, Neftis i Anubis su oživili Ozirisa. Izidin sin Horus se borio sa Setom za prijestolje. Prvo je bio održan sud bogova. Ra je izabrao Seta za vladara Zemlje, dok su Izida i Tot, (koji nije stao na očevu stranu) podržavali Horusa. Set je za suđenje izabrao jedan otok i zabranio pristup ženama, ali je Izida ipak došla. Set se nije predao, nego je i dalje pokušavao pobijediti. Rekao je Horusu da će se pretvoriti u vodenkonje i zaroniti pod vodu. Izida harpunom rani Seta, ali ga ne ubije, jer joj je brat. Otada je Ra ponudio Setu da zajedno s njim plovi nebom u Sunčevoj lađi, što je Set i htio.

Vanjske veze
------------

***Set (mitologija)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Le temple d'Hibis, oasis de Khargha: *Hibis Temple representations of Sutekh as Horus*
* SetSightings: An online archive of references to and images of Set

| * p
* r
* u
Egipatska mitologija |
| --- |
| Eneada Heliopolisa | Atum • Šu • Tefnut • Geb • Nut • Oziris • Izida • Set • Neftis |
| Ostala veća božanstva | Amon • Anubis • Apop • Apis • Aton • Bat • Bast • Thoth • Hator • Horus • Khepri • Khonsu • Ma'at • Min • Neit • Ptah • Ra • Sekhmet • Set • Sobek • Uapuat • Heryshaf |
| Ogdoada Hermopolisa | Amon • Amaunet • Huh i Hauhet • Kuk i Kauket • Nun |
| Ratna božanstva | Anhur • Bast • Maahes • Pakhet • Sekhmet |
| Deificirani koncepti | Khonsu • Hapy • Ma'at • Min • Renenutet • Šai • Hu • Saa |
| Ostala božanstva | Bes • Hnum • Seker • Sešat • Tawaret |
**Ras Hamidu** (arapski: الرايس حميدو) za Francuske kolonijalne uprave znan kao **Pointe-Pescade** je grad i općina od 28,451 stanovnika na sjeveru Alžira u Pokrajini Alžir.

Geografske karakteristike
-------------------------

Ras Hamidu se prostire po Rtu Gat, koji sa sjevera zatvara Alžirski zaljev, udaljen svega 7 km sjeverozapadno od metropolitanskog Velikog Alžira, pa je danas zapravo samo predgrađe glavnog grada.

Historija
---------

Prva građevina - utvrda na tom terenu podignuta je za osmanske vlasti.

U gradić je izrastao za Francuske kolonijalne uprave kao *Pointe-Pescade*, isprva kao vojnički
garnizon na periferiji zadužen da brani glavni grad. Tad su izgrađene fortifikacije Fort de Mers-ed-Debban i Fort Neuf.

Vrlo rano je dekretom od 1835. proglašen općinom, ali je 1870. postao dio veće općine Saint-Eugène.

Krajem 1867. imao je 1355 stanovnika, u to vrijeme imao je važan kamenolom koji je isporučivao materijal za gradnju alžirske luke.
Njegovo francusko ime poslužilo je Jules Vernu da jednom od svojih junaka u romanu Matijaš Sandorf da ime *Pescador*.

Od kraja 1930-ih počeo se transformirati u ladanjsko predgrađe bogatih francuza koji su duž obale gradili svoje vile.

Nakon proglašenja alžirske nezavisnosti gradu je promjenjeno ime u današnje po berberskom korsaru Ras Hamidu (1770.-1815.), koji je žario i palio Mediteranom sve dok ga nije ubila Američka ratna mornarica, upravo na rtu .

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Raïs Hamidou, Commune in Algiers*" (engleski). City population. Pristupljeno 3.2. 2020.
2. 1 2 3 4 5 6  „*Pointe Pescade*" (francuski). Jean-Yves Thorrignac. Pristupljeno 3.2. 2020.
3. ↑  „*Pointe-Pescade (Algérie)*" (francuski). Archives nationales d'outre-mer. Pristupljeno 3.3. 2020.

Vanjske veze
------------

***Ras Hamidu*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Pointe-Pescade* (`fr`)
Tradicionalni portret u obliku siluete, popularan u 18. vijeku
Goethe gleda nadgrobni spomenik, papir, 1780
**Silueta** je slika osobe, predmeta ili scene prikazanih u jednoj boji, najčešće crnoj, koja predstavlja njen oblik. Silueta se obično prikazuje na svijetloj ili bijeloj pozadini. Siluete se mogu izrađivati u skoro svim oblicima likovnih medija, ali se obično pod time podrazumijevaju komadi izrezanog papira, zalijepljeni na površinu boje koja im daje kontrast, a koja se pokom uokviruje. 

Portreti u obliku silueta, obično profili, napravljeni od crnog papira, postali su popularni sredinom 18. vijeka, ali se sam izraz obično koristio od 19. vijeka. Tada su predstavljali jeftinu, ali efektnu alternativu minijatirnim portretima; umjetnici s dovoljno iskustva i vještine su najjednostavnije od njih mogli izraditi odoka u nekoliko minuta. Drugi umjetnici, najčešće od 1790. godine, su izrađivali skicu na papiru, kojom bi tada obojali u crno. Vodeći engleski "profilist" John Miers, se reklamirao "seanse od tri minute", a godine 1800. je cijena portreta iznosila pola krune. Miersove slike za zahtjevnije mušterije su bile izrađivane u *grisailleu*, sa detaljima u zlatnoj i žutoj boji, a pozadina je mogla biti with delicate highlights added in gold or yellow, and examples might be painted on various backings, including *gesso*, staklo ili bjelokost. Veličina je obično bila malena, a mnoge su bile dizajnirane tako da stanu u medaljon, ali su obično znale biti visine od 7,5 do 15 cm. 

Kasnije se izraz "silueta" počeo koristiti za svaki prizor ili prezentaciju osobe, predmeta i scene koji je osvijetljen iz pozadine, ili izgleda mračan nasuprot svijetloj pozadini. Tako i figura koji stoji na vratima može biti opisana kao "silueta".

Naziv "silueta" potiče od Étiennea de Silhouettea, francuskog ministra financija koji je godine 1759. u nastojanju da napuni državnu blagajnu ispražnjenu sedmogodišnjim ratom uveo visoke poreze na luksuznu robu i predmete, zbog kojih su mnogi bogati plemići, koji su dotada naručivali raskošne portrete, bili prisiljeni izrađivati minijaturne portrete, koji su često bili predmet poruge. Takvi portreti su dobili nazivi *à la Silhouette*, pa se izraz odatle proširio u druge jezike.

Izvor
-----

1. ↑  McClard, Peggy. „History of Silhouette". *History of Silhouette*. www.PeggyMcClard.com. Arhivirano iz originala na datum 2007-12-05. Pristupljeno 12 September 2011.
2. ↑   Printed advertisement on back of a miniature
3. ↑  „museum "Silhouettes"". Arhivirano iz originala na datum 2016-04-22. Pristupljeno 2013-07-14.

Vanjske veze
------------

***Silueta*** na Wikimedijinoj ostavi

* GAP Guild of American Papercutters
* „Silhouettes". *Paintings & Drawings*. Victoria and Albert Museum. Arhivirano iz originala na datum 2018-12-25. Pristupljeno 2007-08-21.
* Profile Likenesses of the Executive and Legislature of Georgia (Silhouette Book), by William H. Brown, 1855[*mrtav link*] from the collection of the Georgia Archives Arhivirano 2013-06-28 na Wayback Machine-u.
* Kara Walker's A Horrible Beautiful Beast
* Kara Walker's 2007 Whitney Exhibit
| Ras Dašan |
| --- |
| Pogled na vrh sa zapada |
| Nadmorska visina: | 4 533 |
| Mesto: |  Etiopija |
| Venac: | Semiensko gorje |
| Koordinate: | 13°14′12″N 38°22′21″E﻿ / ﻿13.23667°N 38.37250°E﻿ / 13.23667; 38.37250 |
| Topo. mapa: | Ras Dashan na karti EtiopijaRas DashanRas DashanPozicija Ras Dašana u Etiopiji |
| Prvo uspinjanje: | 1841 Ferret Galinier |

**Ras Dašan** (engleski: **Ras Dashan** ili **Ras Dashen**, **Ras Dejen** Giz ራስ ደሸን *rās dāshen* ili ራስ ደጀን *rās dejen*, amharski: *kaciga*) je najviša planina Etiopije. Dio je Semienskog gorja u Nacionalnom parku Planina Semien, udaljen oko 160 km sjeveroistočno od Jezera Tana. Najviši vrh Ras Dašana ima 4,550 metara ( 23 vrh po visini) on je jedini vrh u Etiopiji koji se zimi zabijeli od snijega. 

Današnje ime za planinu *Ras Dašan* je iskrivljeni oblik od amharskog imena *Ras Dejen*, a to je značilo *general koji se bori za cara*, jer je planina u davnoj prošlosti, služila etiopskim vojnicima kao orjentir.

Prema Erik Nilssonu, Ras Dašen je istočni ostatak vrha kratera *jednog ogromnog ugaslog vulkana*, zapadni ostatak je Planina Biuat (4510 m), danas odvojena sutjeskom rijeke Mešaha.

Visina
------

Još uvijek se može pronaći na nekim kartama da je Ras Dašan visok 4.620 metara, međutim nakon iscrpnih mjerenja provedinih 1960-ih i 1970-ih ustanovljena je stvarna visina od 4.533 metara.

Prvi uspon
----------

Prvi poznati uspon koji je napravio neki Evropljanin zbio se 1841, to je napravio francuski oficir *Ferret Galinier*. Nema nekih pisanih tragova o nekom ranijem usponu, što ne znači da ga nije bilo od strane mještana. Jer je planina relativno gostoljubiva, čak i na velikoj visini ima pastoralnih naselja. Ruševine manje utvrde su još uvijek vidljive na visini od oko 4300 metara, na manje od jednog sata hoda do samog vrha, kod te utvrde vodile su se borbe u 19. vijeku.

Izvori
------

1. ↑  Erik Nilsson: "Traces of Ancient Changes of Climate in East Africa: Preliminary Report", Geografiska Annaler, 17 (1935), str. 13

Vanjske veze
------------

* Opis uspona Arhivirano 2009-10-28 na Wayback Machine-u (`en`)
* Ras Dašan na portalu Peakware Arhivirano 2011-05-14 na Wayback Machine-u (`en`)
**Mutacija pomeranja okvira čitanja** (*frejmšift mutacija*) je genetička mutacija uzrokovana umetanjem ili brisanjem jednog ili više nukleotida iz DNK sekvence. Usled tripletne prirode ekspresije gena kodonima, umetanja ili delecije mogu da promene okvir čitanja (grupisanja kodona), čime se proizvode kompletno različite translacije u odnosu na originalnu.

Mutacija pomeranja okvira čitanja generalno uzrokuje da čitanje kodona nakon mutacije kodira različite aminokiseline. Ova mutacija takođe menja stop kodon ("UAA", "UGA" i "UAG") sekvence. Kreirani polipeptid može da bude abnormalno kratak ili dugačak, i obično nije funkcionalan. Frejmšift mutacije frekventno proizvode ozbiljne genetičke bolesti. One su odgovorne za onesposobljavanje CCR5 HIV receptora i za neke tipove porodične hiperholesterolemije (Lewis, 2005, pp. 227-228). Frejmšift mutacije isto tako mogu da budu izvor novih bioloških karakteristika.

Pomeranje okvira čitanja se takođe može javiti tokom translacije proteina, čime se proizvode različiti proteini i preklapajući otvoreni okviri čitanja, kao što su gag-pol-env retroviralni proteini. To je veoma uobičajeno kod virusa, a javlja se i kod bakterija i kvasca.

Spoljašnje veze
---------------

* MeSH *Frameshift+Mutation*
* NCBI dbSNP baza podataka
* Wise2
| Sešat u haljini od leopardove kože, sa pisaljkomSešat u haljini od leopardove kože, sa pisaljkom |
| --- |
| Sešat |
| druga imena | Seshat, Sashet, Sesheta, Sašet, Sešeta |
| roditelji | Geb i Nut |
| brak | Tot (nećak) |
| djeca | Hornub |
| opis | božica pisanja i matematike |

**Sešat** (**Sašet**, **Sešeta** ili **Seshat** [Sešat]) je egipatska božica pisanja, znanja, mudrosti, matematike, zapisivanja. Njezino ime znači "ženski pisar".

Opis
----

Sešat je prikazana kao lijepa žena odjevena u leopardovu kožu. Na glavi joj je neobičan simbol, koji predstavlja zvijezdu ili cvijet sa sedam latica ispod naopako okrenutih rogova. Rogovi možda predstavljaju polumjesec, dok bi u tom slučaju znak ispod rogova bila zvijezda. Druga božica povezana sa zvijezdom je Sopdet, božica Siriusa. Sešatin muž je Tot, a sin im je Hornub. I Sešat i Tot su povezani sa pisanjem i znanjem. U kasnije vrijeme je Sešat povezana s Neftidom, pa se vjerovalo da je kćer Geba i Nut. U tom rijetkom mitu, Sešat je Ozirisova ljubavnica i Anubisova majka.

Uloga
-----

Atum, faraon Ramzes II. Sešat i njezin muž Tot, pred Drvetom života. Bogovi zapisuju faraonovu vladavinu na drvo, dok faraon sjedi na prijestolju.
Egipćani su vjerovali da je Sešat izumila pismo, a njezin muž Tot ga je prenio ljudima. Ona je zaštitnica knjiga i knjižnice. Naslovi su joj: "Gospodarica kuće knjiga", "Gospodarica kuće arhitekata" i "Ona koja odijeva dva roga". U Egiptu su samo bogati ljudi učili pisati i čitati, te svećenici. Jedine žene koje su znale pisati su bile kraljice. Kraljica Hatšepsut je poslala ekspediciju u Punt a na zidu svog hrama u Deir-el-Bahariju je dala naslikati Sešat i Tota zajedno, te je navela popis svih stvari kraj njih. Sešat nije imala hramove, ali je nekada imala svećnike, u najranijim dinastijama. Vjerovalo se da ona na Drvetu života zapisuje dužinu vladavine faraona.

Vanjski linkovi
---------------

***Božica Sešat*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Egipatska mitologija |
| --- |
| Eneada Heliopolisa | Atum • Šu • Tefnut • Geb • Nut • Oziris • Izida • Set • Neftis |
| Ostala veća božanstva | Amon • Anubis • Apop • Apis • Aton • Bat • Bast • Thoth • Hator • Horus • Khepri • Khonsu • Ma'at • Min • Neit • Ptah • Ra • Sekhmet • Set • Sobek • Uapuat • Heryshaf |
| Ogdoada Hermopolisa | Amon • Amaunet • Huh i Hauhet • Kuk i Kauket • Nun |
| Ratna božanstva | Anhur • Bast • Maahes • Pakhet • Sekhmet |
| Deificirani koncepti | Khonsu • Hapy • Ma'at • Min • Renenutet • Šai • Hu • Saa |
| Ostala božanstva | Bes • Hnum • Seker • Sešat • Tawaret |
Na progradnom planetu kao što je Zemlja, siderički (zvjezdani) dan je kraći od solarnog dana:  
\* U vremenu 1, Sunce i određena daleka zvijezda su nam obje iznad glave.  
\* U vremenu 2, planet se zarotirao za 360° i daleka zvijezda nam je opet iznad glave ali Sunce nije (1→2 = jedan siderički dan).  
\* U vremenu 3, tek malo kasnije, Sunce nam se opet nalazi iznad glave (1→3 = jedan solarni dan).
**Sideričko** ili **zvjezdano vrijeme** je vrijeme mjereno u odnosu na prividno kretanje točke proljetnog ekvinocija (gama-točka) po nebeskoj sferi. Prividno kretanje gama-točke je vrlo slično, ali ne i identično prividnom kretanju zvijezda.

Siderički dan
-------------

Siderički dan je period rotacije planete u odnosu na udaljene zvijezde. Zemljin siderički dan definiran kao vrijeme između dva prolaska proljetne točke kroz meridijan i iznosi 23 sati 56 minuta i 4 sekunde. Siderički dan razlikuje se od perioda rotacije zbog precesije Zemljine osi, tj. kretanja gama-točke po ekliptici.

Siderički mjesec
----------------

Siderički mjesec je vrijeme za koje Mjesec napravi puni krug oko Zemlje, iznosi 27.322 dana. Mjesec u tom vremenu napravi jednu cijelu rotaciju te dođe u isti položaj u odnosu na udaljene zvijezde.

Veze
----

* Solarno vrijeme

Vanjske veze
------------

* Kalkulator sideričkog vremena
**Medalja** (ital. *medaglia*, fr. *médaille*, lat. *metallum*) pločica je kružnog oblika od metala (zlato, srebro, bronza, olovo, legure), koja je umjetnički proizvod počasnog, memorijalnog ili jubilarnog karaktera. Liči na novac, ali ne služi novčanom prometu. Spada u oblasti primijenjenih umjetnosti: kiparstva, sitne plastike, medaljarstva.

Značenje u širem smislu
-----------------------

U širem značenju medalja je odlikovanje za vojne i građanske zasluge, nagrada za umjetnička, naučna i sportska dostignuća. Na jednoj ili obje strane medalje nalazi se reljefni prikaz (portretni lik, alegorijski ili istorijski motiv) redovno s natpisom. Prvo se izrađivala livenjem pomoću kalupa, od 16. vijeka i kovanjem, a od 19. vijeka galvanoplastičnim postupkom.

Historijat
----------

Prve medalje nastale su u doba kasnog Rimskog carstva (4-5. vijek), izlivale su se iz bronze, s likom cara ili mitološkim prizorom. Srednji vijek ih nema (osim nekoliko izuzetaka krajem 14. vijeka). Medaljarstvo se naročito razvilo u doba renesanse u Italiji. Intenzivni razvoj medaljarstva datira od doba klasicizma početkom 19. vijeka. Noviji medaljari se drže uglavnom tradicionalnih oblika, pri čemu teže za što oštrijom karakterizacijom portretisanog lika.

***Medalja*** na Wikimedijinoj ostavi
**Međunarodni odnosi** su kako akademska tako i oblast javnog delovanja, grana političkih nauka, koja se bavi spoljnom politikom države unutar **međunarodnog sistema**. Ovo uključuje i uloge međunarodnih organizacija, nevladinih organizacija (NVO), i multinacionalnih korporacija. Pošto se međunarodni odnosi bave analizom i formulacijom spoljne politike, ova oblast može biti pozitivistička ili normativna.

Međunarodni odnosi povezuju mnoštvo različitih oblasti poput političkih nauka, 
ekonomije, filozofije, sociologije, kulturoloških studija i drugih društvenih nauka. Međunarodni odnosi bave se širokim opsegom problema i pitanjima, uključujući i ekološki pokret, nuklearnu opasnost, nacionalizam, međunarodnu pomoć, ekonomski razvoj i ljudska prava.

Teorije
-------

Postoji mnogo idejnih pristupa teoriji međunarodnih odnosa, uključujući i konstruktivizam, institucionalizam, marksizam, neo-gramšizam, i drugi. Ipak, najdominantnije su škole realizma i liberalizma.

Istorija
--------

Istorija međunarodnih odnosa može da se prati do Vestfalskog mira iz 1648. godine kojim su dati okviri savremenog međudržavnog uređenja, kakav poznajemo danas. Vestfalski mir uveo je nove teze i pojmove u međunarodne odnose: rat više nije posmatran kao borba različitih veroispovesti za istinu, već kao spor dva svetovna, sekularna suverena. Konačno rešenje oružanih sukoba, nakon Vestfalije, nije više bio dogovor teologa i vojnih najamnika. Umesto toga, ovi ugovori došli su u nadleštvo nove kategorije činovnika: profesionalnih diplomata i ratnika, zakletih na vernost služenju državi. 

Pre Vestfalskog sporazuma ne može se jasno prepoznati profesija diplomate. Špijuni, izaslanici, glasnogovornici koji su prenosili proglase i deklamacije bili su uobičajeni načini kojima su vladari obaveštavali i upozoravali jedan drugog o svojim namerama. Nakon Vestfalije, diplomatski zanat obavljali su predstavnici višeg staleža, obučeni i opunomoćeni da iznose činjenice, određuju prioritete, potpuno svesni posledica ratnih razaranja.

Takođe, vojska je uglavnom bila vođena od strane preduzimača, koji su primali platu najčešće od pljačke pobeđenih teritorija. Nakon Vestfalije, vojskom je počela da upravlja vojna birokratija koja je počela da regrutuje vojsku i da plaća njihovo izdržavanje uglavnom kroz poreze. Tu su se stvorili okviri uzajamnog dejstva vojske i diplomatije, koja je od tada sve manje težila "pobedi" a sve više "postizanju povoljnog mira".

Rat je, nakon Vestfalije, kako je to primetio Klauzevic (Karl von Clausewitz), postao "jači oblik diplomatije", a bojno polje proširenje pregovaračke sale.

Tek 1919. godine otvoreno je prvo univerzitetsko odeljenje posvećeno međunarodnim odnosima, na univerzitetu *Aberystwyth*\* u Velsu. Iste godine, *Georgetown University's Walsh School of Foreign Service* osnovala je obrazovni smer "međunarodni odnosi".

***Međunarodni odnosi*** na Wikimedijinoj ostavi
*Za ostale upotrebe, v. Orman (razvrstavanje).*

  
Koordinate: 41° 08′ 24" SGŠ, 20° 47′ 04" IGD

**Orman** (mak. *Orman*) je naselje u Republici Makedoniji, u jugozapadnom delu države. Orman pripada opštini Ohrid.

Prirodni uslovi
---------------

Naselje Orman je smešteno u jugozapadnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg grada, Ohrida, naselje je udaljeno 2,5 km severozapadno, pa je zapravo njegovo predgrađe.

Orman se nalazi u istorijskoj oblasti Ohridski kraj, koja se obuhvata istočnu i severoistočnu obalu Ohridskog jezera. Naselje u nevelikom Ohridskom polju, koje se pruža na severoistočnoj strani Ohridskog jezera. Severno od naselja se izidže pobrđe Gorenci. Nadmorska visina naselja je približno 720 metara.

Klima u naselju, i pored znatne nadmorske visine, ima župne odlike, pa je pre umereno kontinentalna nego planinska.

Istorija
--------

Stanovništvo
------------

Orman je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imao 104 stanovnika. 

Većinu stanovništva čine etnički Makedonci (100%).

Većinska veroispovest je pravoslavlje.

Vidi još
--------

* Opština Ohrid

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

* www.ohrid.gov.mk Zvanična stranica opštine Ohrid

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Ohrid |
| --- |
| **Ohrid** • 
Vapila • 
Velgošti • 
Velestovo •
Gornji Lakočerej • 
Donje Konjsko • 
Donji Lakočerej • 
Zavoj • 
Jelšani •
Konjsko • 
Kosel • 
Kuratica •
Lagadin • 
Leskojec • 
Livojišta • 
Ljubaništa • 
Openica •
Orman • 
Peštani • 
Plaće •
Podmolje • 
Ramne •
Rasino • 
Rečica • 
Svinjišta •
Sirulja • 
Skrebatno • 
Trpejca •
Šipokno |  |
**Klozetovani**, ili **„u ormaru"**, izrazi su koji se koriste za LGBTQ+ osobe koje nisu otkrile svoju seksualnu orijentaciju ili polni identitet i aspekte istih. Takođe, može se odnositi na osobe koje kriju deo svog identiteta zbog pritiska društva. 

U kasnom 20. veku u Americi „klozet" je postao centralna metafora za obuhvatanje istorije i društvene dinamike gej života. Koncept klozetovanosti je neodvojiv od pojma autovanja. Narativ „klozeta" postavlja implicitnu dualnost bivanja unutar ili izvan njega. Oni koji žive „u ormaru" su često stigmatizovani da žive lažne, nesrećne živote. Međutim, iako bi mnogi verovatno želeli da žive autovani život postoje oni koji to ne mogu zbog društvenih, ekonomskih, porodičnih i ličnih posledica te ostaju svesno ili nesvesno klozetovani, odnosno u ormaru. Odluka za autovanjem ostaje duboko lična tema, iako oko toga postoji puno kontraverze. 

U 21. veku pojavio se pojam koji se zove „stakleni ormar" i on se koristi za javne ličnosti (političare, poznate) koje su privatno LGBTQ+, ali se u javnoj ulozi ne ponašaju tako (na primer ne izlaze sa osobom istog pola sa kojom su ili ne ulaze u homoseksualne brakove).

Klozetovanje postaje sve više prevaziđeni termin sa tim što homoseksualnost postaje normalizovanija u sve više društava.
**Siljan** ili **Silja** je meteoritsko jezero u Švedskoj koje leži u grofoviji Dalarni.

Hidrografija
------------

Jezero Siljan dugo je oko 40 km, široko od 1,6 do 11 km, a najveća dubina mu iznosi 120 metara. Pokriva površinu od 290 km², ali zajedno sa jezerima Orsa i In s kojima ionako čini jednu cjelinu, ima čak 354 km², pa je po tom najveće jezero Dalarne. Najveća pritoka je rijeka Österdal koja uvire kod grada Mora na sjeverozapadu. Na tom mjestu je najšire i tu se nalazi najveći otok Sollerön. Kasnije se račva u dvije uvale, širu Rätt na sjeveroistoku i užu Oster na jugu, kod Leksanda, iz koje istječe Österdal. Duboko uvučene šumovite obale, mjestimice prekinute livadama i neobičnim naseljima, učinili su da jezero postane izuzetno popularna turistička destinacija.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Lake Siljan*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 28. 4. 2015.

Vanjske veze
------------

***Siljan*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Lake Siljan* (`sv`)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 263201223
* LCCN: sh85122542

 |
**Michel Wieviorka** (Pariz, 23. kolovoza 1946.) je francuski sociolog najznačajniji po svom radu na sociologiji nasilja, terorizma, rasizma te društvenih pokreta. 

Rođen je u Parizu 1946. godine. Njegovi baka i djed su bili poljski Židovi koji su ubijenu u Auschwitzu, dok su mu otac, koji je bio u Švicarskoj, majka, kći pariškog krojača koja se skrivala u Grenobleu, preživjeli rat. Imao je braće i sestara, među kojima psihijatrica Sylvie Wieviorka, historičarka Annette Wieviorka i historičar Olivier Wieviorka. 

Bivši učenik Alaina Tourainea, Wieviorka je danas jedan od najcjenjenijih sociologa i intelektualaca u Francuskoj i svijetu. Zajedno s Touraineom i Françoisom Dubetom, Wieviorka je razvio metodu znanu kao *intervention sociologique*, a koju je primijenio pri proučavanju militantnih društvenih pokreta, ali i nekih poznatih sindikalnih pokreta, poput poljske Solidarnosti. Polazeći od Weberove teorije, *intervention sociologique* pokušava razumjeti subjektivne razloge sudionika u kontekstu većih društvenih konflikata. Ova se metoda ponajviše suprostavila pokušajima Raymonda Boudona da uspostavi teoriju racionalnog izbora kao temeljni pristup francuske sociologije. 

Od 2006. do 2010. je bio predsjednik Međunarodne sociološke udruge. Wieviorka je danas direktor centra *Centre d'Analyses et d'Interventions Sociologique* pri Školi za visoke studije društvenih znanosti, a kojeg je 1981. godine utemeljio njegov mentor, Alain Touraine. Uz to je i urednik i osnovač časopisa *Le Monde des Debats* te urednik časopisa *Cahiers internationaux de sociologie*. Godine 2013. primio je orden viteza Legije časti.

Vanjske poveznice
-----------------

* Review of *Le Racisme* in the Canadian Journal of Sociology (English)
* Wieviorka's page at the CADIS, includes a comprehensive bibliography (French)
* Wieviorka's interview: *"Diversità, valori, responsabilità"* Arhivirano 2010-05-28 na Wayback Machine-u (Italian)
***Micropachycephalosaurus*** ("maleni gušter sa debelom glavom") je monotipični rod dinosaura i pripadnik reda Ornithischia. Živio je na području današnje provincije Shandong u Kini u periodu kasne krede (prije između 70,6 i 68,5 miliona godina). Nepotpuni skelet prvog primjerka pronađen je na litici jugozapadno od Laiyanga. Do sada su nauci poznata samo njegova donja čeljust i pojedine kosti postkranijalnog skeleta. Prvi put je opisan 1978. godine. 

Bio je dvonožan biljojed i trenutno nosi titulu dinosaura sa najdužim imenom. Ironično, također je spadao i među najmanje dinosaure koji su ikada živjeli, sa dužinom od malo preko jednog metra. Osim toga, bio je visok oko 30 cm i težio je oko 10 kg.

Klasifikacija
-------------

Taj rod sadrži samo jednu vrstu (tipičnu): *Micropachycephalosaurus hongtuyanensis*. Paleontolog Dong Zhiming isprva ga je opisao kao pripadnika Pachycephalosauria, grupe dvonožnih biljojeda sa kupolastom glavom. Međutim, preispitivanje porodice Pachycephalosauridae, koje je 2006. proveo Sullivan, bacilo je sumnju na takvo svrstavanje. Daljnja istraživanja koja su Butler i Zhao 2008. proveli nad izvornim fosilnim primjercima također nisu pronašla nikakve zajedničke osobine između *Micropachycephalosaurusa* i pahicefalosaura. Jedini dokaz koji ih je mogao povezati - navodni zadebljali krov lubanje - nije bio prisutan u zbirci fosila koje su ti naučnici pregledali, tako da ga nisu mogli iskoristiti za potvrđivanje ili odbacivanje izvorne klasifikacije. Butler i Zhao su ga, prema tome, klasificirali kao neodređenog pripadnika skupine Cerapoda. Kladističke analize koje su Butler *et al.* proveli 2011. godine pokazale su da je *Micropachycephalosaurus* primitivan pripadnik Ceratopsia.

Izvori
------

1. ↑  Holtz, Thomas R. Jr. (2011) *Dinosaurs: The Most Complete, Up-to-Date Encyclopedia for Dinosaur Lovers of All Ages,* Winter 2010 Appendix.
2. 1 2  Butler, R.J. and Zhao, Q. (2009). „The small-bodied ornithischian dinosaurs *Micropachycephalosaurus hongtuyanensis* and *Wannanosaurus yansiensis* from the Late Cretaceous of China". *Cretaceous Research* **30** (1): 63–77. DOI:10.1016/j.cretres.2008.03.002.
3. ↑  Butler, R.J. and Zhao, Q. "The small-bodied ornithischian dinosaurs *Micropachycephalosaurus hongtuyanensis* and *Wannanosaurus yansiensis* from the Late Cretaceous of China." *Cretaceous Research*, Corrected Proof, Available online 8 April 2008 doi:10.1016/j.cretres.2008.03.002
4. ↑  Sullivan, R.M. (2006). "A taxonomic review of the Pachycephalosauridae (Dinosauria: Ornithischia)." *New Mexico Museum of Natural History and Science Bulletin*, **35**: 347-365.
5. ↑  Richard J. Butler, Jin Liyong, Chen Jun, Pascal Godefroit (2011). „The postcranial osteology and phylogenetic position of the small ornithischian dinosaur *Changchunsaurus parvus* from the Quantou Formation (Cretaceous: Aptian–Cenomanian) of Jilin Province, north-eastern China". *Palaeontology* **54** (3): 667–683. DOI:10.1111/j.1475-4983.2011.01046.x.

Vanjske poveznice
-----------------

* DinoData
**Microsoft Silverlight** je Microsoftova alternativa Flashu, popularnom dodatku za web-preglednike koji omogućava bogatije multimedijalne sadržaje.

Silverlight označuje web-tehniku prezentacije tvrtke Microsoft koja je do travnja 2007. bila pod kodnim imenom "WPF/E" (engl. "Windows Presentation Foundation/Everywhere"). Radi se o verziji WPFa koja služi prikazu i animaciji površina iz grafičkih elemenata u web-preglednicima, koja je ustanovljena na XAML-u. Dinamičke radnje mogu se uvrstati pomoću JavaScripta. Preko odgovarajućeg plugina je web-preglednicima (Firefox, IE 6/7, Safari. Opera treba slijediti) omogućeno prikazati Silverlight sadržaje. Ne traži instaliran Windows Media Player i nijednu .NET aplikaciju. Novell radi na usvrstavljanju inačice za Linux koji je pod imenom Moonlight. Ta inačica je gotova i radi.

Inačica Silverlight 1.0 je spremna za download. Silverlight 2.0 Beta 1 (2. 0.30226) sadrži jednu Mini-CLR koja omogučava čak VB.NET i C#-Code, ali sa ograničenim funkcijama. Razvio se Silverlight 4.

Kako bi se proširenje Silverlighta ubrzalo, pruža se jedan opcionalni Update preko automatskog Windows Update servisa od veljače 2008.

Vanjske poveznice
-----------------

* Microsoftova stranica za Silverlight
* Silverlight Developer Center
* Stranica Moonlighta
**Nogometni klub Jedinstvo** iz Zagreba osnovan je 1949. godine kao klub tvornice Jedinstvo u Jankomiru. Bio je nižerazredni klub koji se natjecao u svim natjecateljskim razredima Zagrebačkog nogometnog saveza. Od 1992. godine klub se prestao natjecati jer je tvornica prodala nogometno igralište koje se nalazilo u krugu tvornice.

Nazivi kluba
------------

**NK Jedinstvo** 1953. godine mijenja naziv u **NK Omladinska Tvornica Jedinstvo** (skraćeno **OTJ**). Od 1971. godine ponovo se zove **NK Jedinstvo**.

Natjecanje i uspjesi
--------------------

Klub je prvi uspjeh postigao u sezoni 1953./54. plasiravši se iz II. u I. razred Nogometnog podsaveza Zagreb. Prvak je Zagrebačke lige 1963./64. i prvak 2. Zagrebačke lige 1970./71. U zagrebačku zonu se plasirao 1978./79. i 1986./87. Pobjednik zagrebačke zone bio je 1988./89. kada se plasirao u regionalnu ligu. Posljednju natjecateljsku sezonu odigrao je 1990./91. u regionalnoj ligi.

Poznati treneri
---------------

* Bruno Knežević

Izvori
------

* Nogometni leksikon: Jedinstvo
* Roman Garber, ur. Zlatni jubilej ZNS: 1919. - 1969. Zagreb: Zagrebački nogometni savez, [1969.], str 205
Koordinate: 41° 24′ 55" SGŠ, 22° 43′ 36" IGD

**Murtino** (mak. *Murtino*) je naselje u Republici Makedoniji, u jugoistočnom delu države. Murtino je naselje u okviru opštine Strumica.

Prirodni uslovi
---------------

Murtino je smešteno u jugoistočnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg grada, Strumice, naselje je udaljeno 12 kilometara istočno.

Naselje Murtino se nalazi u istorijskoj oblasti Strumica. Naselje je položeno u središnjem delu Strumičkog polja. Seoski atar je ravničarski i ceo pod ratarskim kulturama. Nadmorska visina naselja je približno 210 metara. 

Mesna klima je blaži oblik kontinentalne zbog blizine Egeja (žarka leta).

Stanovništvo
------------

Murtino je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imalo 2.209 stanovnika.

Većinsko stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (99%), a ostalo su mahom Srbi.

Pretežna veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje.

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

* www.strumica.gov.mk Zvanična stranica opštine Strumica

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Strumica |
| --- |
| **Strumica** • 
Banica • 
Bansko • 
Belotino • 
Veljusa • 
Vodoča • 
Gabrovo • 
Gradski Baldovci • 
Dabilje • 
Dobrejci • 
Dorlombos • 
Zleševo • 
Kosturino • 
Kukliš • 
Memešlija • 
Murtino • 
Ormanlija • 
Popčevo • 
Prosenikovo • 
Raborci • 
Rič • 
Sačevo • 
Svidovica • 
Tri Vode • 
Čepelija |  |
„IAU" preusmjerava ovdje. Za ostala značenja, v. IAU (razvrstavanje).

**Međunarodna Astronomska Unija** (eng. **International Astronomical Union**, IAU) je organizacija koja ujedinjuje nacionalne astronomske organizacije iz svih dijelova svijeta. Članica je Međunarodnog savjeta za znanost (en:International Council of Science). IAU je u svjetskoj znanstvenoj zajednici priznata kao ustanova odgovorna za imenovanje zvijezda, planeta, asteroida i drugih nebeskih tijela i pojava.

Radne grupe iključuju **Radnu grupu za imenovanje planetnih sustava** (*Working Group for Planetary System Nomenclature*, **WGPSN**), 

**IAU** je odgovorna i za sustab Astronomskih telegrama, iako ih ona sam ne vodi. Minor Planet Center (MPC), središte za sva ne-planetna i ne-satelitska tijela u Sunčevom sustavu, također djeluje pod okriljem IAU.

IAU je osnovana 1919, spajanjem različitih međunarodnih projekata uključujući *Carte du Ciel*, "Sunčeva unija" (*Solar Union*) i *International Time Bureau* (*Bureau International de l'Heure*). Prvi predsjednik je bio Benjamin Baillaud.

IAU danas povezuje 9040 pojedinac1nih c1lanova - profesionalnih astronoma, uglavnom doktora znanosti, te 63 nacionalne organizacije koje surađuju s IAU.

87% c1lanova su muškarci, 13% žene. Aktualni predsjednik je Ronald D. Ekers.

IAU u popularnoj kulturi
------------------------

* U stihovima pjesme "Planet X" (Christine Lavin), se spominju there IAU i WGPSN.

Poveznice
---------

* Astronomski sustav imenovanja
* Planetarna nomenklatura

Eksterni linkovi
----------------

***Međunarodna astronomska unija*** na Wikimedijinoj ostavi

* International Astronomical Union
* XXVIth General Assembly 2006 Arhivirano 2003-04-10 na Wayback Machine-u
Pogled na Zagreb s Medvednice
**Medvednica** je planina sjeverno od Zagreba, omiljeno mjesto za brojne koji žele malo pobjeći iz grada, a ne biti daleko od Zagreba. Najviši vrh je Sljeme (1033 m), do koga se može doći automobilom, žičarom ili pješke, planinareći. Bilo Medvednice dugo je 42 km, a proteže se u smjeru istok-zapad (točnije sjeveroistok - jugozapad), površina planine je pošumljena. Na uređenom se skijalištu od siječnja 2005. održavaju utrke za Ženski svjetski skijaški kup. Skijalištem upravlja gradsko poduzeće "Sljeme - Medvednica" i postoje tri skijaške žičare: trosjedežnica i dvije vučnice - "sidra". Uređuju se staze za skijanje: Crveni, Bijeli, Zeleni i Plavi spust, te Bijela i Činovnička livada (Žuti spust se ne uređuje zbog prevelike strmine).

Planinarski domovi na Medvednici
--------------------------------

* "Kameni svati"
* "Glavica"
* "Risnjak"
* "Grafičar"
* "Tomislavov dom", danas hotel
* "Runolist"
* "Rauhova lugarnica"
* "Puntijarka"
* "Lipa-Rog"

Galerija
--------

* Pogled na Zagreb sa Sljemena.Pogled na Zagreb sa Sljemena.
* Skijaški klub i restoran u šumi.Skijaški klub i restoran u šumi.
* Sljeme sa TV tornjem,, pogled s dvorca Medvedgrad.Sljeme sa TV tornjem,, pogled s dvorca Medvedgrad.
* Drveće na Medvednici.Drveće na Medvednici.

Povezano
--------

* Medvedgrad
* Planine Hrvatske
* Park prirode Medvednica
* Hrvatski nacionalni parkovi i parkovi prirode

Vanjske veze
------------

***Medvednica*** na Wikimedijinoj ostavi

* Park prirode Medvednica
* Medvednica info
* Sljeme - službene stranice

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 316747561

 |
**Murska Republika** (prekomurski *Mörszka Reszpublika*), kratkotrajna država u Prekomurju koja je do Prvog svjetskog rata pripadala Mađarskoj. Republiku je 1919. proglasio Vilmos Tkálecz.

Komunisti i socijaldemokrati proglasili su 1919. u Budimpešti Mađarsku Sovjetsku Republiku. Slovenski katolički i evangelički svećenici u Prekomurju nisu simpatizirali sa komunizmom, a nova komunistička vlast ulijevala im je strah. U Murskoj Soboti je jedan nekadanašnji školmeštar, kantor i vojnik, s prisnim prijateljem proglasio 29. maja republiku Slovenska okroglina. Tkalec je pred rat radio u Črenšovcima, kod Lendave, a tad je bio socijalistički ratni prodavač u Soboti. Slovenska okroglina ili *Vendvidék* je staro mađarsko ime krajina Mura i Raba. Danas je *Vendvidék* samo mali etnološki kraj uz Monoštra (Szentgotthárd), u Mađarskoj, gdje ima slovenačkih stanovnika.

Međutim svećenici i prekmursko stanovništvo ga nije poduprlo, jer ta republika nije imala konkretan program.

Mađarska Crvena armija umarširala je 6. juna u Prekomurje i ukinula samoproglašenu republiku, a područje je neto kasnije zauzela srpska vojska, anektiravši Prekomurje koje je postalo sastavni dio Kraljevstva Srba, Hrvata i Slovenaca.

Tkálecz je prvo pobjegao u Austriju, a od 1920. živio je u Mađarskoj, gdje je radio kao učitelj.

Literatura
----------

* Julij Titl: Murska Republika *(Murai Köztársaság)* 1971.
* László Göncz: Prekmurje, 1919 (mađarski) Arhivirano 2011-07-21 na Wayback Machine-u

Eksterni linkovi
----------------

***Murska Republika*** na Wikimedijinoj ostavi