recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Soavinandriana** je grad od 37 816 stanovnika  u sredini Madagaskara, u *Provinciji Antananarivo* administrativni centar *Regije Itasi* i istoimenog Distrikta Soavinandriana

Danas je *Soavinandriana* poznata po kavi *Arabica Elita de Soavinandriana*, za koju mnogi kažu da je najbolja na svijetu.

Historija
---------

*Soavinandriana* se počela razvijati kao gradsko naselje, za vrijeme francuske kolonijalne uprave, kada su pored grada počele nicati velike plantaže.

Pored Soavinandriane, svega 1,5 km od središta grada nalazi se plantaža kave *Elite* na površini od 150 hektara (sa milijun stabala kave). Soavinandriana ima sajmeni dan u ponedjeljak, tad se na lokalnoj tržnici okupe svi poljoprivrednici i stočari iz cijele regije.
Čitav 20. vijek okolica bila je podvrgnuta bjesomučnoj sječi drveća, radi proširenja obradive zemlje, tako da je kraj dobrano ogoljen, i otpočela je erozija tla, zato se u novije vrijeme provode akcije ponovnog pošumljavanja.

Geografske i klimatske karakteristike
-------------------------------------

*Soavinandriana* se nalazi na jugoistoku madagaskarske centralne visoravni, na prosječnoj nadmorskoj visini od 1300 metara, okružena brojnim plantažama kave.
*Soavinandriana* ima oceansku klimu, sa primjesama tropske i umjereno kontinentalne klime, koja je ugodnija od obalnog dijela Madagaskara gdje vlada vruća tropska klima.

Transport, Privreda
-------------------

*Soavinandriana* je udaljena oko 132 km u pravcu jugozapada od glavnog grada Madagaskara Antananarivo i oko 140 km od provincijskog centra Antsirabe. 
*Soavinandriana* je središte poljoprivredno - stočarskog kraja u kojem se najviše uzgaja kava (koncern *Elite*) i goveda zebu .

Pored grada nalazi se jezero Andranotoraha u krateru ugaslog vulkana, a na udaljenosti od 15 km od centra grada nalazi se Jezero Itasi.

Izvori
------

1. 1 2  2005 population estimates for cities in Madagascar, mongabay.com (pristupljeno: 25. 8. 2011.)
2. 1 2 3  „Les Produits touristiques". Office National du Tourisme de Madagascar. Arhivirano iz originala na datum 2014-06-22. Pristupljeno 30. 09. 2011.
3. ↑  „Déforestation et reboisement de la commmune". Pristupljeno 30. 09. 2011. [*mrtav link*]

Povezano
--------

* Popis gradova na Madagaskaru

Vanjske veze
------------

* Collège de France Soavinandriana Arhivirano 2016-03-06 na Wayback Machine-u ()
* Fotografije iz Soavinandriane na portalu Tripmondo ()
Stadion Asim Ferhatović Hase
**Olimpijski stadion Asim Ferhatović - Hase**, poznatiji kao stadion **Koševo** je višenamjenski stadion u Sarajevu. Izgrađen je 1947. godine u periodu poslije Drugog svjetskog rata, na području koševske doline gdje su se prostirali predjeli zvani Čurčića vila i Pionirska dolina. U samoj izgradnji stadiona učestvovale su tadašnje omladinske radne brigade grada, ali i iz cijele tadašnje države. Za tadašnje doba grad dobija veleljepno zdanje na kome će se moći održavati sportske priredbe najvišeg ranga. 

Na stadionu su odigrane značajne i velike utakmice kako sarajevskih prvoligaša FK Sarajevo i FK Željezničar tako i tadašnje reprezentacije Jugoslavije i reprezentacije Bosne i Hercegovine. Na stadionu su gostovali veliki fudbalski timovi kao što su Manchester United, Real Madrid, Hamburger, Derby County, Bologna, Inter, Santos.... Sam stadion je doživio mnoge nadogradnje i rekonstrukcije a najveća je bila pred održavanje XIV zimskih olimpijskih igara u februaru 1984. godine. U julu 2004. godine na stadionu Asim Ferhatović - Hase su opet počeli radovi na njegovoj rekonstrukciji i poboljšanju u cilju dobivanja licence od UEFA-e za odigravanje evropskih utakmica.

Danas stadion koristi FK Sarajevo i to je najveći stadion u Bosni i Hercegovini. Posjeduje 37.500 sjedećih mjesta.Rekord Stadiona, kada su u pitanju sportske manifestacije, je iz sezone 1981/82, na utakmici fudbalskog prvenstva Jugoslavije, utakmica FK "Sarajevo" - FK "Željezničar". Tada je utakmici gradskih rivala prisustvovalo najmanje 55.000 gledalaca, a neke od tadašnjih novina su objavile podatak da je utakmici prisustvovalo i 64.000 gledalaca.

Vanjski linkovi
---------------

* *Stadion Koševo / Asim Ferhatović - Hase (tekst i fotografije)*, FKSinfo.com Arhivirano 2008-08-15 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **sportu** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |


***Stadion Asim Ferhatović Hase*** na Wikimedijinoj ostavi
*Za ostala značenja, vidi Kokice (razvrstavanje).*
Kokice

**Kokice** (engleski *Popcorn*) je naziv za zrna kokicara koja pri prženju eksplodiraju, odnosno šire se iz ljuske. Obično im se dodaje sol.

Nemasne kokice su niskokalorične.
Kukuruz kokičar sastoji se od perikarpe,klice i endosperme. Može biti u tipu: biserca (oble krunice) i pirinča(oštre krunice).
Iskokano zrno moze biti leptirastog ( xd
butterfly) ili gljivastog (mushroom) oblika.
Zrno raspucava kad je temperatura unutar zrna oko 177 - 180 C stepeni.
Optimalni sadržaj vlage je 12 - 14 % (varira zavisno od genotipa).

Antioksidanti poznati pod imenom polifenoli u velikoj meri utiču na zdravlje jer sprečavaju da štetni molekuli oštete ćelije.

Otkriveno je da kokice sadrže koncentrat antioksidanata jer u sebi imaju samo četiri odsto vode, dok u pojedinim vrstama voća i povrća taj procenat dostiže 90.

Naučnici su otkrili da jedna porcija kokica ima oko 300 miligrama antioksidanata, što je skoro duplo više od 160 miligrama, koliko sadrži porcija bilo kog voća. Takođe, otkriveno je da je u hrskavoj opni kokice najveća doza antioksidanata i vlakana.

Eksterni linkovi
----------------

* Popcorn Board (U.S.)
* Wyandot Popcorn Museum, Marion, OH
* Kernel Exploding in Slow Motion Arhivirano 2011-08-11 na Wayback Machine-u

***Kokice*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Nedovršeni članak* **Kokice** *je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Boca Juniors**|  |
| **Puno ime** | Club Atlético Boca Juniors |
| **Nadimak** | Xeneizes, Boquita |
| **Osnovan** | 3. travnja 1905. |
| **Igralište** | *La Bombonera*,Buenos Aires |
| **Navijači** | {{{navijači}}} |
| **Kapacitet** | 57.400 |
| **Direktor** | angeleci |
| **Trener** | Argentina Julio Cesar Falcioni |
| **Liga** | Primera División |
| **2005/06.** | Apertura 2005/06. 2 |
|
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Boje kluba | Boje kluba | Boje kluba |
| Boje kluba |
| Boje kluba |
| 　 |
| **Glavni dres** |

 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Boje kluba | Boje kluba | Boje kluba |
| Boje kluba |
| Boje kluba |
| 　 |
| **Pričuvni dres** |

 |

 |

**Club Atlético Boca Juniors** je popularni argentinski nogometni klub iz grada Buenos Airesa.

Prema International Federation of Football History & Statistics Boca Juniors je najviše rangiran nogometni klub na svijetu godine 2004..

Povijest
--------

grb Boce juniora se sastoji od plavo zute boje.
Na stitu se nalazi trideset dva zvezda.Izmecu grba pise CAbj.

Športske odore
--------------

Naslovi
-------

### Amaterski

Prva liga: **7**

1919, 1920, 1923, 1924, *Copa de Honor* 1925, 1926, 1930
### Profesionalni

#### Argentinski

Prva liga: **22**

1931, 1934, 1935, 1940, 1943, 1944, 1954, 1962, 1964, 1965, *Nacional* 1969, *Nacional* 1970, *Metropolitano* in *Nacional' 1976,* Metropolitano *1981,* Apertura *1992,* Apertura *1998,* Clausura *1999,* Apertura *2000,* Apertura *2003,* Apertura *2005,* Clausura *2006.*
Argentinski Kup: **1**

1969
#### Međunarodni

Copa Libertadores (*Copa Libertadores de América*): **5**

1977, 1978, 2000, 2001, 2003 2007
Interkontinentalni Kup (*Intercontinental Cup*): **3**

1977, 2000, 2003
Ostali međunarodni kupovi: **8**

*Supercopa* 1989, *Recopa* 1990, 2005 i 2006, *Copa Masters* 1992, *Copa de Oro* 1993, *Copa Sudamericana* 2004 i 2005

Igralište
---------

Navijačka baza i skupine
------------------------

Najveći treneri i igrači
------------------------

### Najveći treneri

### Najveći igrači

* Diego Armando Maradona

Zanimljivosti
-------------

Vanjske veze
------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **sportu** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |



***Boca Juniors*** na Wikimedijinoj ostavi
Stadion Maracanã
**Fluminense Football Club** je fudbalski klub u Rio de Janeiru u Brazilu. Osnovan je 21.7. 1902. Izraz *Fluminense* dolazi od latinskog i potječe od riječi za *rijeku*, koja odgovara riječi *rio* na portugalskom. To je također kolokvijalno ime za stanovnika države Rio de Janeiro.

Fluminense je osvojio nacionalno prvenstvo dvaput, a također dvaput osvojio Turnir Rio-São Paulo twice, koji je u prošlosti imao veliku važnost zbog izostanka nacionalnih prvenstava. Fluminense je također rekorder po osvajanju državnih prvenstava Rio de Janeiroa, poznatih kao Campeonato Carioca.

Fluminense FC je, uz Botafogo FR, CR Vasco da Gama i CR Flamengo, jedan od četiri glavna kluba u gradu. Ostali važni klubovi su Bangu AC i América FC.

Vanjske veze
------------

***Fluminense*** na Wikimedijinoj ostavi

* www.CanalFluminense.com.br - Fluminense's Daily News Arhivirano 2021-01-26 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 126750221
* LCCN: n86041838
* GND: 4750414-6

 |
**Železnička Kolonija** je prigradsko naselje u Beogradu. Nalazi se u opštini Zemun.

Lokacija
--------

Železnička Kolonija nalazi se u jugozapadnom delu Zemuna, pored pruge Beograd - Novi Sad - Subotica.
Graniči se ulicama Slovenskom, Geteovom, Cvijićevom (tj. železničkom prugom) i Jakšićevom.

Karakteristike
--------------

Naselje je sagrađeno 1929. godine blizu železničke stanice Zemun-Novi Grad, sagradila ga je Jugoslovenska kraljevska železnica za smeštaj svojih zaposlenih, odakle i potiče ime Železnička Kolonija. Originalno jezgro naselja sastoji se od 28 stambenih kuća koje su u početku smatrane kao privremene, tako da osnovna infrastruktura (kanalizacija, vodovod itd.) nije sprovedena do njih. Međutim, ideja da to ostane samo privremeno naselje kasnije biva odbačena i naselje opstaje. Naselje je imalo školu, prodavnicu kolonijalne robe, berbernicu, piljarnicu, kasapnicu, pekaru, obućara, kafanu i mesnu zajednicu. Posle drugog svetskog rata sa izgradnjom nove fabrike Zmaj koja je locirane preko pruge Železničke kolonije, počinje sa zapadne strane (Jakšićeva ulica) izgradnja stambene kolonije za radnike Zmaja sa nazivom Kolonija Zmaj "A". Kasnije je stvoreno još jedno naselje na severu i severoistoku koje se često svrstava u Novi Grad. Jedno vreme nosilo je ime „Franjine Rudine" (po katastarskoj opštini), međutim to ime nije zaživelo. Sada to naselje čini urbanu vezu Železničke Kolonije sa ostatkom Zemuna. Lokalna mesna zajednica koja pokriva ovu oblast, prema popisu iz 2002. godine, imala je 5.557 stanovnika.

Vidi još
--------

* Spisak ulica Zemuna
* Zemun
* Novi Grad (Zemun)

Spoljašnje veze
---------------

* Zeleznicka kolonija u Zemunu
* Železnička Kolonija - Zemun
* Asfaltiranje ulica u zemunskom naselju Železnička kolonija[*mrtav link*]

| * p
* r
* u
Gradske četvrti i prigradska naselja Zemuna |
| --- |
| Gradske četvrti | ***Gornji Grad*** (Gardoš • Železnička Kolonija • Kalvarija • Kolonija Zmaj • Novi Grad • Sava Kovačević • Sutjeska • Ćukovac) 
***Donji Grad*** (Zemunski Kej • Retenzija) |
| Prigradska naselja | 13. Maj • Altina • Vojni Put • Goveđi Brod • Zemun Polje • Kamendin • Mala Pruga • Nova Galenika • Plavi Horizonti |
| Ruralna naselja | Batajnica (Crveni Barjak • Šangaj) • Ugrinovci (Busije • Grmovac) |
**Prolen** je sintetski, monofilamentni, neresorptivni polypropylene hirurški konac. Obično se koristi zazatvaranje kože i mekih tkiva. Karakteristike su mu visoka otpornost na tenziju, minimalna reakcija tkiva na konac i lako vađenje konaca iz tijela. Mane su mu rigidnost, cijena i nešto teže rukovanje koncem u odnosu na najlon. 

Model polipropilenske molekule
Konci se boje u plavo da bi bili vidljiviji u tkivu. Sastoje se od isotactičnog kristalnog stereoizomera polipropilena. Ovi konci se izrađuju tako da dugo traju. Sastoje se od samo jedne niti. 
Polipropilenska mrežica (*polypropylene mesh*) se izrađuje pod imenom *Prolene* od strane Ethicona. Koriste se za plastiku kila i drugih oštećenja fascija. 
Prolene se koristi za suture kože, kardivaskularne, oftalmološke i neurohirurške procedure. Prolen je proizvod firme Ethicon Inc. koja je ogranak od Johnson and Johnsona.

```
  CH3     H             CH3   H   CH3   H
    \    /               |    |    |    |
     C==C       ->    -- C -- C -- C -- C --
    /    \               |    |    |    | 
   H      H              H    H    H    H
                        
 propilen monomer      polipropilen polimer
```

Povezano
--------

* Monocryl
* Ethicon
* Polyrpoylene SMI
* Surgicryl

Vanjski linkovi
---------------

* Ethicon Product Catalog Arhivirano 2007-09-29 na Wayback Machine-u
* Information on Polypropylene Sutures Arhivirano 2010-06-08 na Wayback Machine-u
* Information on other Non-Absorbable Sutures Arhivirano 2010-06-08 na Wayback Machine-u
**Mitkof** je jedan od manjih otoka američkog Arhipelaga Alexander u obalnom pojasu Aljaska Panhandle.

Geografske karakteristike
-------------------------

Otok ima površinu od 539 km², dug je 28 km (u smjeru sjeverozapad-jugoistok), prosječno širok do 16 km.

Najveće naselje na otoku je grad Petersburg od 3 273 stanovnika, udaljen je oko 190 km sjeverno od glavnog grada Aljaske Juneau i oko 180 km južno od Ketchikana.

Historija
---------

Izvorni stanovnici tog kraja indijanci Tlingit, dolazili su na otok samo povremeno, prvi čovjek koji se trajno naselio na otoku pred kraj 19. vijeka, bio je norveški imigrant Peter Buschmann.

Privreda
--------

Najvažnije privredne aktivnosti na otoku su ribarstvo i turizam.

Povezano
--------

* Petersburg

Izvori
------

1. 1 2 3  „*Velkommen til Skagway!*" (engleski). Skagway. Pristupljeno 11. 11. 2013. [*mrtav link*]

Vanjske veze
------------

***Mitkof (otok)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Beautiful Mitkof Island Arhivirano 2013-12-28 na Wayback Machine-u ()

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Ptujsko polje** ili *Optüjsko pole* je ravnica između Ptuja i Ormoža, koja je zajedno s Dravskom dolinom najveće ravničarsko područje sjeveroistočne Slovenije. Granica između te dvije ravnice je rijeka Drava kod Ptuja, jer Ptujsko polje leži na lijevoj obali Drave, a veća Dravska dolina na desnoj obali.

Karakteristike
--------------

Polje se rasprostire između Drave na jugu i Slovenskih gorica na sjeveru, od Ptuja na zapadu do Ormoža na istoku, ima oblik trokuta i površinu od oko od 90 km².
geomorfološki ona je rezultat kvartarnih aluvijalnih nanosa rijeke Drave debelih od 4 do 22 metra.

Povezano
--------

* Dravska dolina

Izvori
------

1. 1 2 3  „Hidrogeološke razmere na Ptujskem polju" (slovenski). Časopis Geologija. Arhivirano iz originala na datum 2016-03-04. Pristupljeno 27. 05. 2014.

Vanjske veze
------------

* *Hidrogeološke razmere na Ptujskem polju* Arhivirano 2016-03-04 na Wayback Machine-u  (PDF)} ()}

}

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Hušnjakovo brdo** (poznato i kao **Hušnjakov brijeg**) paleolitsko je nalazište na kojem su nađeni ostaci neandertalaca. Nalazi se u zapadnom dijelu grada Krapine. Proglašeno je paleontološkim spomenikom prirode. Važan je paleontološki, paleoantropološki i arheološki lokalitet.

Istraživanja započinju 23. 8. 1899. godine, kada je Dragutin Gorjanović-Kramberger na poziv fra Dominika Antolkovića posjetio nalazište na Hušnjakovom brdu, kako bi proučio ostatke kostiju i zubi, koji su tamo pronađeni. Uslijed iskopavanja pijeska koje se vršilo na spomenutom brdu, radnici su pronašli fragmente kostiju. Tokom šest godina iskapanja nađeno je oko devet stotina ljudskih fosilnih kostiju, brojna kamena oruđa iz razdoblja paleolitika, te fosilni ostaci špiljskog medvjeda, vuka, losa, golemog jelena, toplodobnog nosoroga, divljeg goveda i drugih životinja. Starost ovog bogatog nalazišta odgovara vremenu od prije 130.000 godina. Također su pronađeni i ostaci ognjišta, po čemu se može zaključiti, da je krapinski pračovjek poznavao vatru. Živio je u špiljama, a pješčenjaci Hušnjakovog brda bili su vrlo prikladni za kopanje takvi špilja. Kasnije su zatpane nanosima rječice Krapinice. 

Na Hušnjakovom brdu osnovan je Muzej evolucije 1970. godine, a na otvorenom prostoru postavljene su rekonstrukcije krapinskog pračovjeka i njegove obitelji uz vatru, te rekonstrukcije životinja.  Novi muzej nazvan Muzej krapinskih neandertalaca svečano je otvoren 27. 2. 2010. godine.

Povezano
--------

* Krapinski pračovjek
* Muzej krapinskih neandertalaca
* Krapina

Izvori
------

1. ↑  „Spomenici prirode u Hrvatskoj - Hušnjakovo brdo". *Svjetska baza podataka zaštićenih područja - WDPA - www.protectedplanet.net*. Pristupljeno 9. 10. 2021.
2. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2010-08-11. Pristupljeno 2014-03-21.
3. ↑  Prirodne znamenitosti Hrvatske, Školska knjiga Zagreb 1990.
4. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2016-03-13. Pristupljeno 2014-03-21.
**Grb Havaja** je napravljen za vrijeme Reublike Havaji modifikacijom grba Kraljevine Havaji. Grb je dobio natpis "država Havaji" ulaskom Havaja u SAD, 1959 godine.

Cenralni dio grba je štit podijeljen na četiri dijela. U gornjem lijevom i donjem desnom uglu nalaze se horizontalne pruge crvene, plave i bijele boje (kao i na zastavi havaja) koje predstavljaju osam većih havajskih ostrva. U gornjem desnom i donjem lijevom uglu se nalazi "puloʻuloʻu", simbol vlasti. U samoj sredini štita nalazi se bijela zvijezda koja predstavlja pedesetu zvijezdu na zastavi SAD-a. Pored štita se nalaze Kamehameha I (bivši kralj Havaja) i i božica slobode koja drži zastavu Havaja. Iznad štita su zrake izlazećeg sunca i natpis godine 1959, a ispod ptica feniks. Oko grba se nalazi moto Havaja "*Ua Mau ke Ea o ka ʻĀina i ka Pono*" (Život zemlje je vječan u pravdi).

Povezano
--------

* Zastava Havaja
* Grb Sjedinjenih Američkih Država

| * p
* r
* u
Grbovi država i teritorija Oceanije |
| --- |
| Afrika • Azija • Evropa • Južna Amerika • Sjeverna Amerika |
| Samostalne države | 
* Australija
* Cookovi Otoci1
* Fidži
* Istočni Timor2
* Kiribati
* Maršalovi Otoci
* Mikronezija
* Nauru
* Niue1
* Novi Zeland
* Palau
* Papua Nova Gvineja
* Samoa
* Solomonski Otoci
* Tonga
* Tuvalu
* Vanuatu

 |
| Teritorijisamostalnih država | 
* Havaji (SAD)
* Uskršnji otok (ČIL)

 |
| Zavisni teritoriji | 

|  |  |
| --- | --- |
| Australija | 
* Božićni otok
* Norfolk

 |
| Francuska | 
* Francuska Polinezija
* Nova Kaledonija
* Wallis i Futuna

 |
| Novi Zeland | 
* Tokelau

 |
| Sjedinjene Države | 
* Američka Samoa
* Guam
* Sjeverni Marijanski otoci

 |
| Ujedinjeno Kraljevstvo | Pitcairnovi otoci |

 |
| 1 Države u slobodnoj vezi s Novim Zelandom. • 2 Često se ubraja pod Aziju. |
Tehnike **visoko frekventnog trgovanja** (engl. ) predstavljaju jednu od kategorija algoritamskog trgovanja. Za ovakve tehnike trgovanja karakteristično je da se pozicije otvaraju veoma često (po nekada se realizuje i više stotina ili hiljada trgovanja tokom jednog dana), a takva trgovanja se realizjuju u vema kratkim vremenskim periodima (od nekoliko milisekundi a najviše do nekoliko sati). Uspešnost HFT se bazira na tome da je pomoću odgovarajućeg softvera moguće pratiti i obraditi veliku količinu informacija sa tržišta i time reagovati znatno brže nego što to mogu ljudi koji se bave trgovanjem. Ovakve tehnike trgovanja značajno poboljšavaju likvidnost tržišta. Mogu se koristiti pri trgovanju akcijama na berzi stranog novca, i prilikom trgovanja drugim finansijskim instrumetima kojima se može elektronski trgovati.

Povezano
--------

* Algoritamsko trgovanje
* Elektronska trgovina
* Digitalna ekonomija
* Tržište stranih valuta
* Finansijska tržišta
* Softver
* Algoritam

Izvori
------

***Visoko frekventna trgovina*** na Wikimedijinoj ostavi

* Velibor Ilić (2011) "Automatsko trgovanje na tržištu stranih valuta – izrada softvera za automatsko trgovanje i analizu finansijskih podataka", ISBN 978-86-914311-0-5,
**Ahmed-paša Hercegović**, rođen je kao Stjepan (Stefan) Hercegović Kosača u današnjem Herceg Novom 1456. god. bio je plemić iz porodice Kosača i vojskovođa, upravitelj, ministar, glavni admiral, diplomata, državnik, pjesnik i veliki vezir Osmanskog carstva.

U južnoslavenskim, italijanskim i turskim historijskim izvorima njegov životni put nije na jedinstven način prikazan. Njegov otac je Stjepan Vukčić Kosača, a rodio se kao četvrto dijete. Kao njegovu majku dubrovački izvori navode drugu ženu hercega Stjepana, Bavarku i Witelsbahšku kneginje Barbaru. Drugi izvori navode treću ženu Stjepanovu, Ceciliju. Godina rođenja je 1456. ili 1459. god.

Poslije majčine smrti otac Stjepan ga je poslao na odgoj i školovanje u Dubrovnik. Turski izvori navode da ga je otac, nakon tragičnih događaja 1463–64, poslao sultanu kao jamca. Otac mu je umro 1466. godine. Od oca Stjepana i majke naslijedio je poveće bogatstvo, koje je bilo pohranjeno u Dubrovniku. Njegov stariji polubrat i novi herceg, Vlatko, preuzeo je skrbništvo nad njim. 

Po dubrovačkim izvorima, tek 1473. god. gubi mu se za punih 10 mjeseci svaki trag. Najvjerojatnije, zbog napetosti oko isplate naslijeđa, te napetosti oko nove ženidbe njegova brata Vlatka, napušta neprimijećeno Hercegovu zemlju, odlazi u Istanbul, traži i nalazi na dvoru sultana Mehmeda II. zaštitu svojih nasljednih prava ali i jedinstvenu priliku za briljantnu karijeru.

Godine 1470 (ili 1473.). Stefen Hercegović je prešao na islam i dobio novo ime Hersekli Ahmed-paša. Brzo je napredovao u službi. Prvi se put javlja 1477. u fermanu Mehmeda II, a već 1478. bio je državni zastavnik (miralem). Za Mehmeda II. postao je 1481. beglerbegom Anatolije, a potkraj te godine oženio se s Hundi-hatun, kćerkom sultana Bajazida II.

Služio je tri osmanska sultana - Mehmeda II, Bajazida II i Selima I Jauza. Učestvovao je u mnogim turskim osvajačkim kampanjama. Pet puta je obavljao dužnost velikog vezira: 1497-1498, 1503-1506, 1511, 1512-1514 i 1515–1516. god.

Umro je 21. jula 1517. god. kraj Alepa u Siriji. Pokopan je u haremu džamije koju je podigao u selu Dil, poslije po njemu nazvanom Hersek (Hercegovina), uz Mramorno more na putu od Yalove prema Izmitu.
**Ciudad de la Costa** je grad i općina od 95,176 stanovnika. na jugu Urugvaja u Departmanu Canelones.

Karakteristike
--------------

Ciudad de la Costa se prostire duž obale Estuarija La Plata, udaljen desetak km istočno od centra glavnog grada Montevidea.
Poznat je po pješčanoj plaži *Rincón de Carrasco* dugoj 16 km.

Historija
---------

Grad na obali počeo je nastajati u prvoj 1/3 20. vijeka, na imanju *Garcíe Lagosa*, kog su njegovi nasljednici darovali Montevideu. To je bio močvarni aluvijalni teren između potoka Carrasco i Pando, kraj brojnih laguna i povremenih bara, nakon poplava.

Između 1930-ih i 40-ih, počeo se iskapati pijesak za gradnju Montevidea. Prvi stanovnici koji su podigli svoje kuće na tom mjestu bili su radnici koji su radili na iskapanju.
Iskapanjem su nastala i brojna umjetna jezera, koja su investitori iskoristili za otvaranje kupališta i spa centara.
Uz luksuznije su bogatiji građani podigli su svoje ladanjske kuće i vikendice
Između 1985.-1996. nastao je demografski bum od 92,6% doseljenjem brojnih stanovnika, privučenih jeftinim zemljištem. To nije bilo popraćeno adekvatnim urbanističkim planiranjem i gradnjom potrebne infrastrukture, pa su brojne kuće bile bez vodovoda i kanalizacije sve do kraja 1990-ih.

Tako je nastalo naselje koje je brojem stanovnika postalo drugo u zemlji, a još nije bilo grad, što je bio apsurd. Nakon puno natezanja oko tog dali mu se može dati status grada, na kraju mu je 1994. dat status grada i ime Ciudad de la Costa.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  „*Ciudad de la Costa in Canelones*" (engleski). City Population. Pristupljeno 05.12.2023.
2. 1 2 3  Leandro Fernández. „*La historia y el presente de Ciudad de la Costa*" (španjolski). La Diaria. Pristupljeno 05.12.2023.

Vanjske veze
------------

***Ciudad de la Costa*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Ciudad de la Costa* ()
Jagodasto jastuče za igle
Zglobno kurtoooooongle
**Jastuče za igle** je podstavljeni mali jastuk koji služi kao pomagalo za čuvanje igala. U njega se ubadaju igle, ali i špenadle, nakit i drugi igličasti pribor, sa šiljatim dijelovima. Služi tako da dio šiljatog predmeta viri, onaj sa strane „glave" ili oka (ušica) igle, prema vani i mogu se lako vaditi, bez rizika od opasnosti uboda.

Ovi jastučići su obično skromnih dimenzija, od 3 do 5 cm. Izgrađeni su tako da se ne mopgu prevrnuti i sa dovoljno težine da ostanu na mjestu dok se postavljaju na željenu lokaciju. Postoje modeli koji se postavljaku na poklopac kutije na koju se postavljaju rezervne igle, magnetni i zglobni.

Povezano
--------

* Igla

Literatura
----------

1. ↑  Whiting, Gertrude (1971). *Old-Time Tools & Toys of Needlework*. Courier Dover Publications. str. 150. ISBN 9780486225173.
2. ↑  Whiting, Gertrude (1971). *Old-Time Tools & Toys of Needlework*. Courier Dover Publications. str. 151. ISBN 9780486225173.
3. ↑  Whiting, Gertrude (1971). *Old-Time Tools & Toys of Needlework*. Courier Dover Publications. str. 153. ISBN 9780486225173.
4. ↑  „Sewing Pincushion". *About.com*.

Vanjski linkovi
---------------

***Jastuče za igle*** na Wikimedijinoj ostavi
**Gavrilo "Gavril" Stefanović Venclović** (fl. 1670–1749) bio je srpski pravoslavni sveštenik, filozof, iluminator i narodni prosvetitelj, poznat kao jedan od zagovornika uvođenja narodnog jezika u tadašnju srpsku književnost, a zbog čega ga se često navodi kao preteču Dositeja Obradovića i Vuka Karadžića. Delovao je na području Južne Ugarske u prvim decenijama posle Velikog turskog rata, među šajkašima koji su se protiv Turaka borili za Habsburšku Monarhiju, a među kojima je nastojao širiti pismenost, ali i svoje propovedi učiniti što pristupačnijim njihovom svakodnevnom životu i govoru. Mnoge od tih propovedi je zapisao u tri knjige, od kojih su dve sačuvane.

Literatura
----------

* Milorad Pavić: *Gavril Stefanović Venclović*, 1980, Belgrade
* Jovan Skerlić, *Istorija Nove Srpske Književnosti* / History of New Serbian Literature (Belgrade, 1914, 1921), str. 28 i 29.

Spoljašnje veze
---------------

* Gavril Stefanovic Venclovic Arhivirano 2008-09-24 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 16544717
* LCCN: n98078399
* ISNI: 0000 0000 3754 5347
* GND: 121009254
* NKC: js20201097348

 |
**Valjak** ili **cilindar** (od grčke reči kýlindros — kotrljati, valjati) je konveksno geometrijsko telo. Može se definisati pomoću jedne elipse i duži u prostoru. Ukoliko se jedno teme date duži postavi u centar date elipse, a elipsa neprekidno umnožava duž nje, dobijeno telo će biti upravo valjak. Pri tom su radijusi ove elipse takođe *radijusi* valjka, dužina date duži je *dužina izvodnice* valjka, a rastojanje između ravni kojima pripadaju dve najudaljenije elipse *visina valjka*. Prava kojoj pripada data duž se naziva *osa valjka*. Elipsa od koje je razvoj tela krenuo se naziva *baza valjka*. Površ koja ograničava valjak, kada mu se oduzmu dve elipse sa centrima u temenima date duži, se zove *omotač valjka*.

Ukoliko je osa valjka normalna na bazu valjka, telo se zove *pravi valjak*, kod koga su dužine izvodnice i visine jednake. U suprotnom se radi o *kosom valjku*, čija je izvodnica uvek duža od visine. Zavisno od toga da li je baza prava elipsa ili krug, valjak se zove *eliptični*, odnosno *kružni* valjak.

Osobine valjka
--------------

Kao geometrijsko telo, valjak ima svoju površinu i zapreminu.

### Površina valjka

Površina valjka (*P*) se određuje kao zbir površine omotača valjka i dvostruka površina njegove baze. Površina omotača se određuje kao proizvod dužina obima baze i izvodnice valjka. Opšta formula za površinu valjka glasi:

{\displaystyle P=2P(B)+P(M)\,}
Pri čemu *P(B)* predstavlja površinu baze, a *P(M)* površinu omotača valjka. Površina omotača je već opisana kao:

{\displaystyle P(M)=O(B)\cdot l=2r\pi \cdot l}
Pri čemu treba voditi računa da kod pravog valjka važi i *h=l*. Kod kosih valjaka izvodnica ne mora uvek biti data eksplicitno. Moguće ju je izračuati pomoću dužine visine (*h*) i jednog ugla. Obično je to ugao između baze i ose valjka, ili njegov komplement, tj. ugao između normale na bazu i ose valjka. Tako se mogu izdvojiti dve formule:

{\displaystyle h=l\cdot \sin \alpha }, iliti {\displaystyle l={\frac {h}{\sin \alpha }}}
{\displaystyle h=l\cdot \cos(\pi /2-\alpha )}, ili {\displaystyle l={\frac {h}{\cos(\pi /2-\alpha )}}}
### Zapremina valjka

Zapremina valjka (*V*) se određuje kao proizvod *površine bazne elipse* i *visine valjka*. Njena opšta formula bi glasila:

{\displaystyle V=B\cdot h}
Gde *B* predstavlja površinu baze, a *h* visinu valjka. Visina valjka nije uvek data eksplicitno, i može se odrediti pomoću dužine izvodnice i jednog ugla, kao što je to opisano u pretodnom zaglavlju.

### Izvedene formule

Oznake su: *r* za poluprečnik kružne baze, *h* za visinu valjka, *l* za dužinu izvodnice i *α* za ugao između baze i ose valjka.

Za **pravi kružni valjak**:

{\displaystyle P=2P(B)+P(M)=2(r^{2}\pi )+2r\pi \cdot h=2r\pi \left(r+h\right)}
{\displaystyle V=P(B)\cdot h=(r^{2}\pi )\cdot h}
Za **kosi kružni valjak**:

{\displaystyle P=2P(B)+P(M)=2(r^{2}\pi )+2r\pi \cdot l=2r\pi \left(r+l\right)=2r\pi \left(r+{\frac {h}{\sin \alpha }}\right)}
{\displaystyle V=r^{2}\pi \cdot h=r^{2}\pi \cdot l\sin \alpha }

***Valjak (geometrija)*** na Wikimedijinoj ostavi
Sergej Ćetković
Sergej Ćetković 2014.
**Sergej Ćetković** je popularni crnogorski pevač pop muzike. Rođen je u Podgorici, 8. marta 1976. godine.

Karijera
--------

Ćetković je bio član crnogorske grupe Vatrena srca. Sa ovom grupom je nastupao na mnogim festivalima gde je bio klavijaturista i prateći vokal. Solo karijeru počinje nakon raspada grupe "Amfiteatar", 1998. godine na Sunčanim skalama sa pesmom „*Bila si ruža*". Posle dve godine rada je izdao  pod nazivom „*Kristina*". To se dogodilo u decembru 2000. godine, odmah nakon festivala u Budvi, gde je nastupio sa pesmom „*Sati, dani, godine*". Pesme „*Zaustaviću vrijeme", „*Sati, dani, godine*", „*Grad i „*Probudi me*" bile se veoma slušane, a snimio je i spotove za te numere. Nakon tih pesama, u decembru 2002. godine, u izdanju "Goratona" izlazi pesma "Budi mi voda" i dvanaest novih pesama. Na festivalu u Budvi 2003. godine pojavljuje sa pesmom „*Postojim i ja*" koja osvaja nagradu za najbolji aranžman i postaje hit. 2004. godine snima pesme „*Ne mogu da ti oprostim*" i „*LJubavi prokleta*". Svoj treći po redu album pod nazivom „*Kad ti zatreba*" sa deset novih pesama je objavio 2005. Najpopularnija među njima je pesma „*Pogledi u tami*" koja je postala veliki hit. Na Beoviziji 2007. godine je dobio nagradu za pop pevača godine.

Diskografija
------------

2000. - *Kristina*

2003. - *Budi mi voda*

2004. - *The best of*

2005. - *Kad ti zatreba*

2006. - *Live "Sava centar"*

2007. - *Pola moga svijeta*

2005. - *Platinum collection*

2010. - *2 minuta*

2015 - Moj Svjet

Vanjske veze
------------

***Sergej Ćetković*** na Wikimedijinoj ostavi

* Zvaničan sajt Sergeja Ćetkovića Arhivirano 2011-02-01 na Wayback Machine-u

  


| * p
* r
* u
 Crna Gora na Pjesmi Eurovizije |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| 2006–2020 | 2021–*danas* |
|  |
| 
2007.
2008.
2009.
2010.
2011.
2012.
2013.
2014.
2015.
2016.
2017.
2018.
2019.
~~2020.~~
 | 
*Stevan Faddy* 
*Stefan Filipović*
*Andrea Demirović* 
*odustali*
*odustali*
*Rambo Amadeus* 
*Who See* 
Sergej Ćetković
Knez
*Highway*
*Slavko Kalezić*
*Vanja Radovanović*
*D mol*
~~*natjecanje otkazano*~~
 | 
"*Ajde, kroči*" 
"*Zauvijek volim te*"
"*Just Get Out of My Life*" 
*odustali*
*odustali*
"*Euro Neuro*" 
"*Igranka*" 
"Moj svijet"
"Adio"
"*The Real Thing*"
"*Space*"
"*Inje*"
"*Heaven*"
~~*natjecanje otkazano*~~
 | 
2021.
2022.
2023.
2024.
 | 
*odustali*
Vladana
*odustali*
"TBD"
 | 
*odustali*
"*Breathe*"
*odustali*
"TBD"
 |

 |
| **Bold** označava da je pjesma te godine pobijedila na Eurosongu • *Italic* znači da se pjesma nije plasirala u finalnu večer te godine |


|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 317162912
* MusicBrainz: e528713f-e966-4524-b9b7-38ff54bab8f1

 |
**Jessy Matador**, rođen kao **Jessy Kimbangi** (Pariz, 27. listopada 1983.) je francuski pjevač kongoanskog porijekla, najpoznatiji kao predstavnik Francuske na Eurosongu 2010.

Biografija
----------

Rođen je u Parizu, 27. listopada 1983. kao Jessy Kimbangi. Svoju estradnu karijeru započinje 2001. i to kao plesač. Uskoro se pridružio grupi Les cœurs brisés s kojom je bio na turnejama po Sjedinjenim Državama, Kongu, Ujedinjenom Kraljevstvu, Kanadi i Italiji. 

Godine 2005. osniva vlastitu skupinu, nazvanu La Sélésao, koju su, uz njega, sačinjavali Dr.Love, Linho i Benkoff. Isti članovi će uskoro postati osnivači grupe Magic System. Godine 2007. potpisali su ugovor s Oyas Recordsom, da bi na proljeće 2008. potpisali s Wagram Recordsom. 

Svoj debitantski singl, *Décalé Gwada* izdaju u lipnju 2008. Pjesma je bila uspješna i opisana je kao jedan od ljetnih hitova te sezone. Dana 24. studenog 2008. grupa izdaje album *African New Style* u kojem kombinira tradicionalnu afričku i karipsku glazbu sa novim, urbanim stilovima. 

U prosincu 2008. izlati im drugi singl, *Mini Kawoulé*. Dana 24. veljače 2010. francuska televizija objavila je kako će Jessy Matador predstavljati Francusku na Eurosongu 2010. sa pjesmom *Allez! Ola! Olé!*. Pjesma je predstavljena 19. ožujka 2010. ali pod naslovom *Allez Ola*, dok je u Oslu nastupao u finalu, 29. svibnja 2010.

Diskografija
------------

Jessy Matador tijekom probe za finale Eurosonga 2010.
### Albumi

| Godina | Naslov | Uspjeh na ljestvicama |
| --- | --- | --- |
| FRA | FRA (DD) | BEL (Wa) |
| 2008. | *Afrikan New Style** Datum izdanja: 24. studenog 2008.
* Kuća: Wagram Music
 | 93 | - | - |
| 2010. | *Electro Soukouss** Datum izdanja: 14. lipnja 2010.
* Kuća: Wagram Music
 | 42 | TBA | TBA |
|

### Singlovi

Allez! Ola! Olé!

*Problemi sa slušanjem datoteke? Pogledajte pomoć.*

| **Godina** | **Singl** | **Uspjeh na ljestvicama** | Album |
| --- | --- | --- | --- |
| FRA | BEL (Wa) |
| 2008. | *Décalé Gwada* | 14 | 23 | *Afrikan New Style* |
| 2009. | *Mini Kawoulé* | 16 | - |
| 2009. | *Y'a qu'à demander* | 15 | - |
| 2010. | *Allez! Ola! Olé!* | TBA | TBA | *Electro Soukouss* |
|

Izvori
------

***Jessy Matador*** na Wikimedijinoj ostavi

1. ↑  Afrikan New Style chart positions at lescharts.com
2. ↑  chart positions at swisscharts.com by Hung Media

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 49556016
* ISNI: 0000 0000 0212 1325
* SUDOC: 160591376
* BNF: cb15775085x (podaci)
* MusicBrainz: 47042e2b-351e-4256-89a4-ea9bfeec86d2

 |
***Lukas Jorkas*** na Wikimedijinoj ostavi

**Lukas Jorkas** (grčki: **Λούκας Γιώρκας**; Larnaka, 18. listopada 1986.), grčko-ciparski pjevač i predstavnik Grčke na Eurosongu 2011. Jorkas je 2009. postao prvi pobjednik grčkog izdanja popularnog *showa* *The X Factor* i tako stekao veliku popularnost. U rujnu 2009. izdao je svoj debitantski album, *Mazi*, koji je stekao zlatni status. Paralelno s glazbom, studira biologiju na Sveučilištu u Patrasu. 

Godine 2011. izabran je za predstavnika Grčke na Eurosongu. Pjesma "Watch My Dance", koju izvodi zajedno sa Stereo Mikeom, neobična je hip-hop laïko pjesma u čijoj pozadini odzvanja grčka narodna glazba. Jorkas je uspio proći u finale Eurosonga nakon što je u prvom polufinalu nastupao devetnaesti, odnosno posljednji. Završio je na sedmom mjestu u finalu sa 120 osvojenih bodova.

***Lukas Jorkas*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 310509338
* ISNI: 0000 0004 0746 9936
* GND: 1056981547
* MusicBrainz: bedd8858-72a7-4d88-8319-0cc9ec318a0d
* MusixMatch: Loukas-Yorkas-1

 |
**Tonina Torrielli** (Serravalle Scrivia, 22. marta 1934) je italijanska pevačica, u modi pedesetih godina. Ona je učestvovala na festivalu Sanremo 1956. godine, plasirajući se na drugo mesto sa "Amami se voui".

Radila u tvornici konditorskih proizvoda u Novom Ligureu, gdje se prijavila za Voci Nuove takmičenje 1955. godine gdje je pobjedila. Ovo joj daje pravo nastupa na sledećem Sanremo festivalu. Osvojila je drugo mjesto ali ipak je otišla na Evroviziju 1956. sa pjesmom "Anami se voui" gdje je njen rezultat ostao nepoznat (navodno je završila na petom mjestu).

Poslije toga učestvovala je na mnogo festivala u Italiji gdje je odstvarivala dobre rezultate.Za to vrijeme objavila je 4 albuma i 1960. se udala.

1965. Tonina Torrielli je odlučila da se penzioniše da bi se više posvetila porodici, ali i zbog opadanja melodičnog žanra sa samo 31 godinom. Kasnije ima kratke nastupe za oživljavanje devedesetih. Godine 2017. u maju pojavila se na televiziji da bi ohrabrila predstabvnika Italije na Eurosongu 2017. Francesca Gabbanija.

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 80018491
* ISNI: 0000 0000 5571 6808
* GND: 135188083
* MusicBrainz: 71a0089d-aec0-4780-9ef8-d59ce414b41e
* BNE: XX4761830

 |
Za ostale osobe s istim imenom, v. Claudio Villa (razvrstavanje).
Mario Trevi - Claudio Villa (1962)
**Claudio Villa**, rođen je kao **Claudio Pica** (Rim 1. siječnja, 1926. – Sanremo 7. veljače, 1987.), bio je talijanski pjevač.

Životopis
---------

Ovaj tipični talijanski tenor (belkantist), rođen je u staroj rimskoj četvrti *Trastevere* 1926.. 
Uz Domenica Modugna on drži rekord u broju pobjeda na najprestižnijem talijanskom festivalu zabavne glazbe Sanremo, pobjedio je 1955. (*Buongiorno tristezza*), 1957. (*Corde della mia chitarra*), 1962. (*Addio... addio*) i 1967. (*Non pensare a me*).

Pored uspjeha na Sanremskom festivalu, pobjeđivao je i na Canzonissimi, televizijskom glazbenom natjecanju koju je organizirala nacionalna televizijska kuća RAI između 1956. - 1974. godine.
Pobijedio je na natjecanju 1964. sa pjesmom *O sole mio* i 1966. sa *Granadom*.

Sudjelovao je i na Pjesmi Eurovizije 1962. i 1967.. 1962. pjevao je pjesmu *Addio, addio* i bio deveti. 1967. pjevao je skladbu *Non andare più lontano*, i bio jedanaesti.
Umro je od srčanog udara 1987. za vrijeme druge večeri glazbenog festivala Sanremo.

U svojoj karijeri, snimio je preko 3000 pjesama, prodao preko 45 milijuna ploča i sudjelovao u 25 mjuzikla. Tri njegove izvedbe pjesama, *Stornelli Amorisi*, *La Strada De Bosco* i *Tic Ti Tic Ta* glazbena podloga su popularnom filmu *Velika noć*.

Na njegovom nadgrobnom spomeniku ugraviran je epitaf *Živote ti si divan. Smrti ti smrdiš.*

***Claudio Villa*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 42027599
* LCCN: n87877153
* ISNI: 0000 0000 6303 9042
* GND: 134159845
* SUDOC: 252675037
* BNF: cb139249616 (podaci)
* MusicBrainz: a07a57df-c3eb-43e3-9de7-e1470dc1e8e3
* BNE: XX874575
* CONOR.SI: 87488611
* NSK: 000456612

 |
Koordinate: 42° 06′ 07" SGŠ, 21° 54′ 27" IGD

**Dovezence** (mak. *Dovezence*) je naselje u Republici Makedoniji, u severnom delu države. Dovezence pripada opštini Kumanovo.

Prirodni uslovi
---------------

Dovezence je smešteno u severnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg grada, Kumanova, selo je udaljeno 25 kilometara istočno.

Naselje Dovezence se nalazi u istorijskoj oblasti Sredorek. Selo je smešteno na desnoj obali Krive reke, dok se južno izdižu najsevernija brda planine Mangovice. Nadmorska visina naselja je približno 450 metara.

Mesna klima je kontinentalna.

Istorija
--------

U drugoj polovini 19. veka ovo selo, kao i uostalom cela okolina ulazilo je u sastav Osmanskog carstva. Upravno je potpadalo pod sredorečki kol Kumanovske kaze, Skopskog sandžaka Kosovskog vilajeta. Po statistici Vasila Knčeva selo je 1898. imalo 560 stanovnika, pravoslavnih Slovena, navodno Bugara.

Tačnija statistika sekretara Bugarske egzarhije Dimitrija Mišova za 1903. daje broj od 680 stanovnika, 40 „Bugara" egzarhista i 640 „srbomana" patrijaršista sa srpskom školom u selu. Srpski učitelj u ovom selu bio je do 1904. Jovan Stanojković-Dovezenski, nakon pokolja nad Srbima u selima Kokošinju i Rudaru u jesen 1904. Jovan se odmetnuo i obrazovao drugu srpsku četu u ovom kraju. Selo je do 1912. predstavljalo sedište srpskih četa. U Kraljevini Srbiji i Kraljevini Jugoslaviji područno je spadalo u Žegligovski srez a od 1929. u Vardarsku banovinu. Nakon 1945. selo je u sastavu opštine Kumanovo.

Stanovništvo
------------

Dovezence je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imalo 123 stanovnika.

Većinsko stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (100%).

Pretežna veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje.

Vidi još
--------

* Opština Kumanovo

Literatura
----------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

***Dovezence*** na Wikimedijinoj ostavi

* www.kumanovo.gov.mk Zvanična stranica opštine Kumanovo

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Kumanovo |
| --- |
| **Kumanovo** • 
Agino Selo • 
Bedinje • 
Beljakovce • 
Biljanovce • 
Brzak • 
Vakav • 
Vince • 
Gabreš • 
Gornje Konjare • 
Gradište • 
Dlga • 
Dobrošane • 
Dovezence • 
Donje Konjare • 
Živinje • 
Zubovce • 
Jačince • 
Karabičane • 
Karpoš • 
Klečevce • 
Kokošinje • 
Kolicko • 
Kosmatac • 
Kutlibeg • 
Kučkarevo • 
Kšanje • 
Lopate • 
Ljubodrag • 
Murgaš • 
Novo Selo • 
Novoseljane • 
Orašac • 
Pezovo • 
Projevce • 
Pčinja • 
Režanovce • 
Rečica • 
Romanovce • 
Skačkovce • 
Sopot • 
Studena Bara • 
Suševo • 
Tabanovce • 
Tromeđa • 
Umin Dol • 
Čerkezi •
Četirce • 
Šuplji Kamen  |  |
**Massimo Ranieri** (je umjetničko ime *Giovannia Calonea*), talijanskog pjevača, filmskog i kazališnog glumca, i televizijskog showmana.

*Massimo Ranieri* rođen je u Napulju (*u kvartu Santa Lucia*) 3. maja, 1951.
On je jedan od najpopularnijih talijanskih izvođača zabavne muzike, u posljednjih 30 godina. Pažnju publike svratio je na sebe pobjedivši na Canzonissimi (natjecanju zabavne muzike) 1970. i 1972. sa pjesmama; **L'Amore è un attimo** i **Chi sarà**. Predstavljao je Italiju na Pjesmi Eurovizije 1971. (zauzeo je 5 mjesto sa *L'amore è un attimo*), i 1973. (osvojivši 13 mjesto sa - *Chi sarà con te*). Pobijedio je na Festivalu Sanremo, pjesmom - **Perdere l'amore**, koja je postala i jedan od njegovih najvećih hitova.
Od sedamdesetih je stalno prisutan na talijanskoj televiziji, kao voditelj ili pjevač. 1970. , debitirao je na filmu redatelja *Maura Bologninia* - **Metello**, od tada ga stalno angažiraju na filmu i brojnim kazalištima. 
Danas njegov CD, **Oggi e dimane** - sa vlastitim obradama izvornih napoletanskih pjesama, otsviranim na sjevernoafričkim instrumentima - postiže dobar uspjeh kod talijanske publike.

* Njegova najpopularnija ploča je vjerovatno - **Rose rosse**, sa pjesmama *Rose rosse* i *Quando l'amore diventa poesia.*

Biografija
----------

Rođen je u siromašnoj napoletanskoj obitelji, kao četvrto dijete od njih osmoro, morao je već zarana zarađivati za život. Tako je i pjevao na prigodičarskim ceremonijama za novce. 1964. njegov talent uočili su *Gianni Aterrano* i *Sergio Bruni*, koji su mu dali umjetničko ime **Gianni Rock** i poslali ga u New York, gdje je prvi put nastupio na pozornici. Od 1966. nastupa pod imenom - *Massimo Ranieri* (Canzonissima).

Vanjske veze
------------

***Massimo Ranieri*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 50408259
* LCCN: no98019895
* ISNI: 0000 0003 6865 1224
* GND: 133155285
* SUDOC: 144593386
* BNF: cb13938571k (podaci)
* MusicBrainz: bd4ce230-735d-4706-bf10-bc4155b49379
* NKC: xx0148709
* BNE: XX894383

 |
Alice i Ellen Kessler (2005)
TV Sorrisi e Canzoni (1965)
The Danny Kaye Show (1966)
**Alice i Ellen Kessler** (rođene 20. augusta 1936. u Nerchau, Saksonija, Njemačka) popularne su blizankinje u Evropi, posebno u Njemačkoj i Italiji, koje se bave pevanjem, plesom i glumom. Obično se nazivaju **blizankinje Kessler** (Die Kessler-Zwillinge u Njemačkoj i Le Gemelle Kessler u Italiji).

Karijera
--------

Njihovi roditelji, Paul i Elsa, upisali su ih na časove baleta sa šest godina. Kada su imale 18 godina, njihovi roditelji su koristili vizu za posetioce da bi pobegli u Zapadnu Njemačku. Nastupali su na festivalu Lido u Parizu između 1955. i 1960. godine i predstavljale su Zapadnu Njemačku na takmičenju za pjesmu Eurovizije 1959. završivši na 8. mjestu sa pesmom "Heute Abend wollen wir tanzen geh'n" (Večeras želimo da idemo na ples). Na Pesmi Evrovizije su zauzele 8. mesto od 11 pesama sa 5 osvojenih bodova.

U SAD-u nisu bile toliko popularne, ali su se pojavile u filmu "Sodom and Gomorrah" 1963. kao plesačice i pojavile su se na naslovnici časopisa Life u toj godini.

U Italiju se sele 1960. a u Njemačku su se vratile 1986. godine i trenutno žive u Grünwaldu. Dobili su dve nagrade od njemačke i italijanske vlade za promovisanje njemačko-italijanske saradnje kroz svoj rad u šou biznisu.

Izvori
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Vanjske veze
------------

***Alice i Ellen Kessler*** na Wikimedijinoj ostavi

* Alice i Ellen Kessler na sajtu IMDb
* Alice i Ellen Kessler na sajtu IMDb
Esther Ofarim, 1966
**Esther Ofarim** (hebrejski:  ) (rođ. 13. juna 1941) je izraelska pjevačica. Rođena u porodici sirijskih Jevreja kao Esther Safed, godine 1959. je upoznala muzičara i plesača Abija Ofarima, za koga se udala i s kojim je počela nastupati kao pop duo *Esther & Abi Ofarim*. Godine 1960. je imala malu ulogu u američkom filmu *Exodus*. Godine 1963. je predstavljala Švicarsku na Eurosongu s pjesmom T'en vas pas te osvojila drugo mjesto. Iste godine je s mužem počela nastupati u Zapadnoj Njemačkoj gdje je brzo stekla popularnost, zahvaljujući pjesmama kao što su *Morning of my Life*. Godine 1968. je njihova pjesma Cinderella Rockefella došla na vrh britanske top-liste. Od muža se razvela 1970. i nastavila solo-karijeru.

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 6010228
* LCCN: n95003815
* ISNI: 0000 0001 1872 5657
* GND: 129395684
* BNF: cb139807581 (podaci)
* BIBSYS: 10048366
* MusicBrainz: 8408d6b8-f124-46f4-9cb5-c37e03a6e08a

 |
Makedonac pleše čoček
**Čoček** (alb.: *çyçek*/*qyqek*; srp. i mak.: *чочек*, romanizovano: *čoček*; bug.: *кючек*, romanizovano: *kyuchek*) je muzički žanr i ples koji je nastao na Balkanu početkom 19. vijeka. Prisutan je značajno u repertoaru mnogih romskih bendova.

Čoček vodi porijeklo od otomanskih vojnih bendova, koji su se u to vrijeme nalazili na raznim mjestima u tom regionu, uglavnom u Srbiji, Bugarskoj, Makedoniji, Rumuniji... Ovo je dovelo do eventualne segmentacije i širokog opsega etničkih podstilova čočeka. Čoček se prenosio s generacije na generaciju i očuvao uglavnom kod romskih manjina te uveliko prakticirao prilikom seoskih vjenčanja i banketa.

Čoček je naročito popularan među muslimanskom romskom i albanskom populacijom Kosova, kao i u južnoj Srbiji te Makedoniji. Kada je *tanec* prvo stigao u SAD 1956. godine, čoček se izvodio kao ples žena-muslimanki.

’Kjuček’, kao uobičajena muzička forma na Balkanu (primarno u Bugarskoj i Makedoniji), tipično je ples sa muzičkom oznakom **9**  
**8**; dvije varijantne forme imaju bitove podijeljene kao ’2-2-2-3’ i ’2-2-3-2’. Romski muzičari koji su živjeli na području SFR Jugoslavije proširili su formu da bi uključivala varijacije u **4**  
**4** and **7**  
**8**...

U zajednici internacionalnog narodnog plesa, čoček se plesao za više melodija. Ples žanra čoček je npr. jeni jol.

Džez kompozitor i muzičar Dejv Brubek imao je uticaja na taktove tipa čoček (kompozicija *Blue Rondo à la Turk*, sa albuma *Time Out* iz 1959. godine Brubekovog kvarteta, napisana je prateći uzorak **9**  
**8** i **4**  
**4**).

Povezano
--------

* hr:Balkan Brass
* Veles (grad)