Koordinate: 32°39′28″N 51°40′38″E﻿ / ﻿32.65778°N 51.67722°E﻿ / 32.65778; 51.67722

**Trg Nakš-e Džahan** (perzijski: ميدان نقش جهان, Mejdani nakš-e džahan u značenju: "Trg slike svijeta"), poznat i kao **Imamov trg** (میدان امام) i **Šahov trg** (میدان شاه), je kvadratični trg u središtu grada Isfahana u Iranu. Izgrađen je od 1598. do 1629. godine, okružen iznimnim građevinama iz vremena kada su Perzijom vladali Safavidi, te promjerom od 160 x 508 metara (89.600 m²) je jedan od najvećih trgova na svijetu. Zbog toga je upisan na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Aziji i Oceaniji 1979. godine.

G. Hofsted van Essen, *Trg Nakš-e Džahan 1703. godine*, Sveučilišna knjižnica u Leidenu

Povijest
--------

Kada je 1598. godine Abas I. odlučio premjestiti prijestolnicu Perzijskog Carstva iz Kazvina u grad u središtu države, Isfahan, započeo je najveći perzijski urbanistički pothvat: potpuna izgradnja novog grada. Odabrao je ovaj grad zbog kultiviranog poljoprivrednog područja rijeke Zadžanderud ( زاینده رود za "Davateljica života") u kojem se nalazio, ali i zbog zaštiti prijestolnicu od napada Osmanlija i Uzbeka s kojima je ratovao, te zbog želje da ovlada Perzijskim zaljevom kojim su do tada dominirali Nizozemski i Britanski trgovci Istočno indijskih kompanija. Još jedan od važnih razloga za osnivanjem nove prijestolnice je bilo jačanje centralne vlasti jer je prije Abasa I. Perzija bila decentralizirana i različite državne institucije (poput vojske Kizilbaša) su se s različitim pokrajinama Carstva borile za vlast.

Džamija šejha Loftalaha noću
Glavni arhitekt ovog kompleksa bio je šejh Bahai koji se koncentrirao na želju Abasa I. da s obje strane avenije Čahar Bag ( چهارباغ za "Četiri vrta") smjesti najvažnije gradske institucije, kao što su rezidencije stranih diplomata, a koja vodi do trga Nakš-e Džahan. Genijalnost ovog sveobuhvatnog trga je bila u tome što je sada Abas I. imao tri glavne vlasti Perzijskog carstva u svom osobnom dvorištu: vjerske poglavare u glavnoj državnoj džamiji Masdžedi Šahu, trgovina u najvećem državnom trgovištu, Carskom bazaru, i naravno njegovo sjedište Carstva u palači Ali Kapu.

Tijekom vladavine Abasa I. Isfahan je postao kozmopolitski grad s trajnom populacijom Turaka, Gruzijaca, Armenaca, Indijaca, Kineza i sve većeg broja Europljana. Sam trg je tijekom dana bio ispunjen šatorima trgovaca, zabavljača, a vlasnici trgovina su čak plaćali vodonoše da dijele posjetiteljima besplatnu vodu i kriške dinje. Noću bi se trgovci pokupili i trg prepuštali dervišima, žonglerima, lutkarima, akrobatima i prostitutkama.

Trg se nekada koristio i kao dvorsko igralište za polo, a danas se povremeno koristi za javne svečanosti i festivale, kao što je anualna proslava Novruza, perzijske nove godine.

Odlike
------

Isfahanski bazar
Trg je zamišljen kao veliko kvadratično mjesto za skupljanje velike mase ljudi i trgovište robama iz cijeloga svijeta na koji se ulazilo kroz Carski bazar, dvokatnu natkrivenu tržnicu, na sjeveru.

Središnja građevina na trgu je **Šahova džamija** (مسجد امام, *Mesdžidi Šah*) koja je zamijenila stariju Džamiju Džameh na južnoj strani trga. Ona ima najveću kupolu u gradu, s jedne strane ima medresu gdje su se i prepisivale knjige, a s druge zimsku džamiju gdje su vjernici molili za lošeg vremena. Ulaz s trga joj nije u istoj osi kao ostatak džamije, jer je trg orijentiran prema stranama svijeta, a džamija prema kibli u Meki.

**Džamija šejha Lotfalaha** ( مسجد شيخ لطف الّله, *Mesdžidi Lotf-olah*) se nalazi na istočnoj strani trga i ona je bila dvorskom i haremskom džamijom, te zbog toga je manja od Šahove džamije i nema minarete. Tek nakon što je otvorena javnosti ukazao se njezin dekor od pocakljene opeke koji je raskošniji od onog u Šahovoj džamiji.

**Palača Ali Kapu** (عالی‌قاپو, *ali* je arapski za "uzvišeni", a *kapu* je turski za "portal") se proteže od monumentalnog paviljona s uzdignutim trijemom na zapadnoj sredini trga, sve do avenije Čahar Bag. Veliki kvadratični paviljon koji svojom otvorenom teraom s masivnim drvenim stupovima gleda na trg je visok 48 metara i ima šest katova. Najveća prostorija je na šestom katu i ovdje su perzijski vladari zabavljali važne goste i inozemne veleposlanike.

**Carski bazar** je jedan od najstarijih i najvećih na Bliskom istoku. Iako je većinom izgrađen za Safavida, osobito njegov dva kilometra dug nadsvođen hodnik koji ga povezuje s Novim gradom, njegovi najstariji dijelovi potječu iz vremena kada su vladali Seldžuci.

Galerija
--------

* Ajvan (portal) Šahove džamijeAjvan (portal) Šahove džamije
* Unutrašnjost palačeUnutrašnjost palače
* Trgovina tepisima u bazaruTrgovina tepisima u bazaru
*

Panorama
--------

Panorama trga Nakš-e Džahan s Džamijom šejha Loftalaha u srediniPanorama trga Nakš-e Džahan s Džamijom šejha Loftalaha u sredini

Izvori
------

1. ↑  Imamov trg u Isfahanu na project for public spaces.org () Preuzeto 30. svibnja 2011.
2. ↑  Roger Savory, *Iran under the Safavids*, str. 155.
3. ↑  IBID 2. poglavlje: *The Safavid empire at the height of its power under Shāh Abbas the Great (1588-1629)*
4. ↑  IBID 2, str. 158.-159.
5. ↑  David Blow, *Shah Abbas, The Ruthless King Who Became an Iranian Legend*, str. 195.-6.
6. ↑  Isfahanski bazar Arhivirano 2013-09-22 na Wayback Machine-u na archnet.org () Preuzeto 30. svibnja 2011.

Vanjske veze
------------

***Nakš-e Džahan*** na Wikimedijinoj ostavi

* Nakš-e Džahan na Google Mapsu
* Džamija šejha Loftalaha Arhivirano 2015-08-05 na Wayback Machine-u Dokumentarac u režiji Manouchehra Tayyaba (15 min) ()

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Iranu |
| --- |
|  | 
Armenski samostan sv. Tadeja i sv. Stjepana • 
Bam s kulturnom okolicom • 
Behistunski natpisi • 
Dašt-e Lut • 
Elamitski zigurat i drevni grad Čoga Zanbil • 
Golestanska palača u Teheranu • 
Gonbad-e Kabus • 
Hirkanijske šume • 
Jazd • 
Perzijski kanati (Akbarabad • Balade • Gonabad • Govhar • Hasanabad-e Mošir • Ibrahimabad • Kasemabad • Mjesečev • Mozdabad • Vazvan • Zarč) • 
Kulturni krajolik Majmanda • 
Trg Nakš-e Džahan u Isfahanu • 
Pasargad • 
Perzepolis • 
Perzijski vrtovi (Abasabad • Akbarije • Čehel-Sotun • Dolatabad • Eram • Fin • Pahlavanpur • Pasargad • Šahzade) • 
Grobnica šejha Safija • 
Saborna džamija u Isfahanu • 
Sasanidski arheološki krajolik regije Fars • 
Spaljeni grad • 
Sultanija • 
Suza • 
Šuštarski hidraulički sistem • 
Tabriški bazar • 
Taht-e Sulejman
 | Iranska zastava |
| **Iranska nematerijalna svjetska baština**
Iranski muzički reportoar tradicijskih kompozicija Radif • 
Proslava iranske Nove godine Novruz1) • 
Tradicionalne vještine izrade kašanskih tepiha • 
Tradicionalne vještine izrade farskih tepiha • 
Ritualna dramska umjetnost Tazije • 
Rituali pahlavani i zurhane • 
Horasanska muzika bahšija • 
Tradicionalne vještine izrade i jedrenja lendžima u Perzijskom zaljevu • 
Dramsko pripovijedanje Nakali • 
Rituali Kališujan u Mašhad-e Ardehalu kod Kašana
 |
| 1) Slavi se u još desetak država sa značajnim udjelom iranskog stanovništva. |