recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Jaguarão** je grad od 24,610 stanovnika i općina od 26,327 st. na jugoistoku Brazila u saveznoj državi Rio Grande do Sul

Geografske karakteristike
-------------------------

Jaguarão se prostire na sjevernoj obali Rijeke Jaguarão, preko puta urugvajskog grada Río Branco, sa povezan je mostom 
Barón de Mauá. 

Općina se prostire na teritoriju od 2,054 km², sve do Lagune Mirim

Historija
---------

Teritorij na kojm se danas nalazi grad pripadao je prema Ugovoru iz San Ildefonsa iz 1777. Španjolskom Carstvu. 

Ali su Portugalci u kampanji 1801. kojom je zapovjedao pukovnik *Manoel de Souza*, zauzeli taj kraj i iste godine podigli vojni logor *Guarda do Serrito*, nukleus današnjeg grada.

Svoje ime *Jaguarão* izgleda da nije dobio po jaguarima, već po nekoj mitološkoj životinji iz guaranskih legendi koja je bila velika kao manji konj.

Prva čvrsta kuća za smještaj oficira podignuta je 1802. Od 1812 je centar parohije *Espírito Santo de Jaguarão*.
Prvi urbanistički plan napravljen je 1815. nakon tog je dekretom regenta u ime brazilskog cara Pedra II iz 1832. proglašen je općinom. Status grada dobio je 1855.

Ponovno je bio predmet spora 1865. kad ga je napala urugvajska vojska generala *Basília Muñoza*, od nekih 1500 ljudi, iako malobrojni branioci su uspjeli odbiti napadače.

Privreda i transport
--------------------

Današnji Jaguarão je administrativni centar ratarsko- stočarskog kraja. 
Državnom cestom N°116, povezan je sa svojim administrativnim centrom Porto Alegre, udaljenim 402 km jugozapadno.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  „*Jaguarão Municipality*" (engleski). City Population. Pristupljeno 05.12.2023.
2. 1 2  „*Jaguarão*" (engleski). City Population. Pristupljeno 05.12.2023.
3. 1 2 3 4  „*História da Cidade*" (portugalski). Prefeitura de Jaguarão. Pristupljeno 05.12.2023.

Vanjske veze
------------

***Jaguarão*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Prefeitura de Jaguarão* ()
Codex Manesse, fol. 292v, "The Schoolmaster of Esslingen" (*Der Schulmeister von Eßlingen*)
**Katekizam** ili **katahizis** (starogrčki:  od *kata* - "dole" + *echein* - "da zvuči") je rezimirano izlaganje učenja, koje se tradicionalno koristi u hrišćanskoj verskoj nastavi od novozavetnih vremena do danas.

U katoličanstvu, Katekizam je zbirka izjava katoličkog nauka izdana u obliku knjige ili na nekom drugom mediju. Katolička Crkva više je puta kroz povijest izdavala katekizme. Poslednji je Katekizam Katoličke Crkve iz 1994. Kao pomagalo u nastavi vjeronauka izdavali su se i mali katekizmi koji u vrlo sažetom obliku predstavljaju katoličku vjeru.

U pravoslavlju, pored Biblije, katahizis je knjiga u kojoj su ukratko predstavljena osnovna načela vere. Ovaj pojam se u hrišćanstvu koristi u značenju poučavanja i uvođenja vernih u osnovne tajne i sadržaj hrišćanske vere. Predmet Katihizisa je, dakle, objavljivanje i izlaganje istine o Bogu, čoveku i svetu, o odnosu Boga prema čoveku i svetu kao i o odnosu čoveka prema Bogu i svetu.

Literatura
----------

* "Pravoslavni katihizis" - Ignjatije Midić

Izvori
------

1. ↑  Katecheo – Strong's Concordance

Eksterni linkovi
----------------

***Katekizam*** na Wikimedijinoj ostavi

* Katekizam

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **religiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Phillip "Phil" Dent** (Sydney, 14. februar 1950 -) je bivši australijski profesionalni tenisač. Vrhunac profesionalne karijere mu je bilo finale Australian Opena 1974, u kome je izgubio od Jimmyja Connorsa 7–6, 6–4, 4–6, 6–3. Dent je također bio pobjednik muških parova na Australian Openu 1975 (zajedno sa Johnom Alexanderom), i mješovitih parova na US Openu 1976. (zajedno sa Billie Jean King). 

Dent je došao do još pet finala na Grand Slam turnirima - na Australian Openu 1970, 1973 i 1977, te na Roland Garrosu 1975 i 1979. Dent je bio član australijskuh timova koji su osvojili Davis Cup 1977. i World Team Cup 1979.

Prije početka profesionalne karijere Dent je osvojio pojedinačne juniorske titule na Australian Openu te na Roland Garrosu 1968. 

Za vrijeme profesionalne karijere Dent je osvojio dvije titule na turnirima prve klase (u Sydneyu i Brisbaneu, oba puta 1979) te 25 titula u parovima. Vrhunac pojedinačnog ranga mu je bio br. 19 (1978). Dent se povukao iz profesionalnog tenisa 1983.

Nakon povlačenja se preselio u Orange County u Kaliforniji. Oženio se za američku teniserku Betty-Ann Stuart. Njegov sin Taylor Dent je profesionalni teniser i državljanin SAD. 

Dent je poznat po tome što je porazio Björna Borga u trećoj rundi Australian Opena 1974. godine, odnosno jedini put kada je Borg odlučio putovati do Australije za vrijeme zime u rodnoj Švedskoj, kako bi igrao na Australian Openu.

Vanjske veze
------------

* Official ATP profile
* Tennis Corner profile and results
* Davis Cup record Arhivirano 2008-04-21 na Wayback Machine-u
**Stadion Park mladeži** je drugi po veličini stadion u gradu Splitu.

Izgrađen je 1950-ih (gradnja je započela još 1949.) za potrebe RNK Split, koji je na svoje novo igralište (tada na dalekoj periferiji) prešao 1955.. Nikada u potpunosti nije dovršen. Modernije klupske prostorije napravljene su (ali opet nedovršene) uoči 8. mediteranskih igara 1979. koje su se održavale u Splitu. 

Kapacitet stadiona je 4075 sjedećih mjesta. Nalazi se u gradskom predjelu Brodarica. Oko nogometnog terena postavljena je tartan staza pa se stadionom koristi i atletski klub ASK.

Kada je Hajdukov Stari plac djelomično rušen, reflektori koji su do tada osvjetljivali Hajdukove utakmice − premješteni su na "Splitovo", pa se nogometne, atletske i druge priredbe mogu održavati i noću.

Osim glavnog terena, postoji i pomoćni teren kojim se koriste i drugi klubovi, npr. nogometni klub Galeb, te još i niz malih igrališta (svi sa umjetnom travom). Pomoćni teren ima i svoje tribine koje je 2006. godine postavilo Brodogradilište Split.

Samo ime stadiona je novije jer su se jedno vrijeme stadion i pošumljen pojas oko njega zvali Park skojevaca. Inače, taj dio grada malo starijim Splićanima poznat je kao Turska kula, kako se prvotno i sam stadion popularno zvao.

Stanje stadiona - nedovršenost, derutnost, te želja da se stanje popravi - kao i želja za ostvarenjem što boljeg plasmana NK Split blizu su ostvarenja. Zalaganjem odgovornih struktura klubova (Split i ASK), Grada i Županije planovi o osuvremenjivanju sportskih objekata blizu su realizacije. Planira se izgradnja novog stadiona sa 15000 mjesta, atletske dvorane i niza drugih sportskih sadržaja.

Izvori
------

1. ↑  „Nismo vam mi tuneli, da nas farbate više puta!". Arhivirano iz originala na datum 2016-10-03. Pristupljeno 2014-07-26.
2. ↑  „Stadion Park mladeži". Arhivirano iz originala na datum 2014-07-15. Pristupljeno 2014-07-26.

| * p
* r
* u
Sastav RNK Split – Sezona 2010./11. |
| --- |
| 
1 Vuković •
12 Zagorac •
 Duka • 
 Ćapin •
 A. Vitaić •
 Damir Rašić • 
11 Deranja •
 Danijel Rašić •
 Qerimi •
10 Žužul •
14 Milović •
15 Pe. Šimić •
16 Lojić •
18 Serdarušić •
19 Golubović •
2 Radnić •
20 Bučan •
21 Obilinović •
27 Tešija •
3 Pirić •
4 Budiša •
5 Vidić •
6 Pr.Šimić •
7 Grizelj •
9 Parać •
**trener:** Ivan Katalinić
 |
**Harghita** čita se **Hargita** (rumunjski: *Județul Harghita*, (mađarski: *Hargita megye*) je jedan od 
41 rumunjskih okruga (județa / jedinica lokalne uprave) na istoku Rumunjske u Transilvaniji.

Geografske karakteristike
-------------------------

Harghita graniči sa okruzima; Suceavom sa sjevera, Neamțom i Bacăom sa istoka, Braşovom i Covasnom sa juga i Mureşom sa zapada. 

Teren Harghite prostire se po Istočnim Karpatima, tu leže planinski masivi Baraolt, Gurghiu i vulkanski Harghita u kom leže dvije 
depresije Ciuc i Gurge.

U Harghiti izviru dvije najznačajnije rijeke Transilvanije Moriš koji teče prema sjeverozapadu i Olt koji oplakuje jug. Administrativni centar je grad - Miercurea-Ciuc, ostala veća naselja su Odorheiu Secuiesc, Gheorgheni i Toplița.

U Harghiti ima puno termalnih izvora pored kojih su se razvila lječilišta; Borsec, Jigodin, Sâncrăieni i Tuşnad. Kod Tuşnada se nalazi jedino rumunjsko vulkansko jezero Sfânta Ana.

Harghita ima površinu od 6,639 km² a po popisu stanovništva iz 2011. imala je 310,867 stanovnika, njihov nacionalni sastav bio je slijedeći:

* Mađari (Sekelji) - 85.21% (ili 257,707)
* Rumunji - 12.96% (ili 39,196)
* Romi - 4.05% (ili 5,326)
* ostali - 1.76%

Tako da je Okrug Harghita prvi po broju Mađara, odmah do njega je susjedni Okrug Covasna.

Harghita je pretežno poljoprivredni kraj, u kom se stanovnici bave stočarstvom, ratarstvom i voćarstvom.

Harghita ima i nešto industrije u Sâncrăienu, Odorheiu Secuiescu i Sânsimionu se proizvode tekstil, prehrambeni proizvodi i obrađuje drvo. Strojevi se proizvode u Odorheiu Secuiescu i 
Vlahițasi, željezna ruda kopa se kod Lueta, a sol kod Praida.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Harghita*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 28. 02. 2015.
2. 1 2 3 4  „Recensamantul Populatiei si Locuintelor 2011: Populația stabilă după etnie – județe, municipii, orașe, comune" (rumunjski). Asseco. Arhivirano iz originala na datum 2016-01-18. Pristupljeno 28. 02. 2015.

Vanjske veze
------------

***Harghita (okrug)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice okruga ()
* *Harghita* na portalu Encyclopædia Britannica ()

| * p
* r
* u
Okruzi Rumunjske |
| --- |
| Alba • Arad • Argeș • Bacău • Bihor • Bistrița-Năsăud • Botoșani • Brăila • Brașov • Buzău • Călărași • Caraș-Severin • Cluj • Constanța • Covasna • Dâmbovița • Dolj • Galați • Giurgiu • Gorj • Harghita • Hunedoara • Ialomița • Iași • Ilfov • Maramureș • Mehedinți • Mureș • Neamț • Olt • Prahova • Sălaj • Satu Mare • Sibiu • Suceava • Teleorman • Timiș • Tulcea • Vâlcea • Vaslui • Vrancea • Bukurešt (glavni grad) | Zastava Rumunjske |
|  |
| --- |
| Dio serije članaka o
**Namazu**
 |
| **Dnevni namazi** |
| **Dnevni farz namazi** |
| Sabah-namaz  Podne-namaz  Ikindija-namaz  Akšam-namaz  Jacija-namaz |
| **Dnevni sunnet namazi** |
| Sabahski sunnet  Podnevski sunnet  Ikindijski sunnet  Akšamski sunnet  Jacijski sunnet |
| **Ostali dnevni namazi** |
| Vitr-namaz |
| **Povremeni namazi** |
| Džuma-namaz  Dženaza-namaz  Bajram-namaz  Teravih-namaz  Tehijjetul-mesdžid  Istihara-namaz  Hadže-namaz  Duha-namaz  Salatul-lejl |

**Tehijjetul-mesdžid** je posebna vrsta namaza koju muslimanski vjernici obavljaju prilikom ulaska u mesdžid ili džamiju. Predstavlja svojevrsan pozdrav mesdžidu, pa se naziva i mesdžidu-s-selam. To je namaz kojim vjernici iskazuju svoje poštovanje prema ustanovi u koju su ušli.

Potvrda
-------

U skladu sa riječima (hadisom) Poslanika: "Kada neko od vas dođe u mesdžid neka klanja dva rekijata prije nego što sjedne", a koje su zabilježili Buharija i Muslim u svojim djelima, potvrđuje se postojanje ovog namaza.

Ovaj namaz spada u grupu nafila namaza, što znači da nije obavezan (farz).

Način obavljanja tehijjetu-l mesdžida
-------------------------------------

Tehijjetu-l mesdžid je namaz od dva rekijata. Obavlja se na isti način kao i sabah namaz.

### Neslaganja

Postoji veliko neslaganje islamskih učenjaka oko toga kada je dozvoljeno klanjati ovaj namaz, a kada ne, kao i kada je preporučljivo klanjati, a kada nije potrebno. Jedan dio islamske uleme (učenjaka) smatra da nije dozvoljeno klanjati ovaj namaz ako je nastupilo vrijeme kada je zabranjeno klanjati, dok drugi dio uleme smatra da ne postoji osnovana prepreka za obavljanje ovog namaza, te da se isti može obaviti sve do ezana. Osim toga, jedan dio uleme smatra da se ovaj namaz treba svaki puta obaviti prilikom ulaska u mesdžid, dok drugi dio smatra da je to potrebno obaviti samo prilikom prvog ulaska u neki mesdžid. Također, jedan dio smatra da nije potrebno klanjati ukoliko se namjerava poslije toga obaviti neki farz namaz, dok drugi smatraju da je to potrebno.

Za više informacija o vremenima kada je zabranjeno klanjati pogledajte članke o dnevnim farz namazima.

Povezano
--------

* Namaz
* Sabah namaz
* Nafila namaz

Vanjski linkovi
---------------

* Online knjiga: "Fikh ul ibadat" Muhamed Seid Serdarević Arhivirano 2007-08-12 na Wayback Machine-u
* Online knjiga: "Namaz u islamu" Arhivirano 2007-06-13 na Wayback Machine-u
**Inverness** (škotsko-gelski: *Inbhir Nis* što znači Ušće rijeke Ness) je grad na sjeveru
Škotske od 62,156 stanovnika, on je i administrativni centar područnog savjeta
Highlands, kraljevski grad u historijskoj grofoviji *Inverness-Shire*.

Geografske karakteristike
-------------------------

Inverness se odavno formirao kao centar škotskog Highlandsa, jer se nalazi na najboljem mjestu za prijelaz preko rijeke Ness, 
koja istječe iz Loch Nessa na istočnom kraju kotline Glen Mor.

Smješten između rijeke i Kaledonijskog kanala, on je ulazna točka plovnih trasa sjeverne Škotske.

Historija
---------

Inverness je bio prijestolnica Pikta za vladavine kralja Brideja I, kog je po predanju 565. posjetio i obratio na kršćanstvo Sveti Kolumbo.

Tokom 12. vijeka Inverness je izrastao u grad, u podnožju zamka čija se izgradnja pripisuje kralju Malcolmu III, on je 
odtad čitav niz vjekova bio kraljevska rezidencija.

Znamenitosti
------------

Pogled na grad i katedralu
Današnji dvorac iz 19. vijeka, koji dominira nad gradom i rijekom, sagrađen je na istom mjestu gdje je postojala utvrda koju su 1746. razorili Jakobiti. 
Uz taj dvorac svega nekoliko starijih građevina preživjelo je do današnjeg dana to su; Town Cross (podignut 1685.), Town Steeple (bivši zatvor), stara crkva High (1769. - 1772), te katedrala Sveti Andrija(1866. iz 1871.

Privreda i obrazovanje
----------------------

Inverness je trgovački, obrazovni i turistički centar velikog (ali slabo naseljenog) područja, uz to on je i industrijski centar 
sa pogonima; lake, tekstilne (vuna) i prehrambene industrije. Uz to za ekonomiju grada važne su i naftna industrija koja ima brojne platforme u obližnjem Sjevernom moru, pa se dobar dio ljudi bavi njihovom opskrbom i servisiranjem.

Grad ima i aerodrom u nedalekom Dalcrossu, udaljenom oko 13 km sjeveroistočno od centra, iz kog postoje letovi za domaće destinacije.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „United Kingdom: Agglomerations" (engleski). City population. Pristupljeno 26. 11. 2014.
2. 1 2 3 4 5 6  „*Inverness*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 26. 11. 2014.

Vanjske veze
------------

***Inverness, Škotska*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice grada Arhivirano 2011-04-28 na Wayback Machine-u ()
* *Inverness* na portalu Encyclopædia Britannica ()
**Dundee** (škotsko-gelski: *Dùn Dé*) je četvrti grad po veličini u Škotskoj od 160,309 stanovnika, on je i administrativni centar istoimenog Područnog vijeća (council area)
Dundee, veliki industrijski centar i luka istočne Škotske, kraljevski grad u historijskoj grofoviji Angus.

Geografske karakteristike
-------------------------

Dundee leži na obali Sjevernog mora u Škotskoj u estuariju rijeke Tay zvanom 
Firth of Tay udaljen oko 64 km sjeverno od Edinburgha.

Dundee se rastegao duž rijeke Tay u dužinu od nekih od 13 km. Gradom dominira vulkansko brdo - Dundee Law, visoko 174 metara. Preko Firth of Taya su izgrađena dva mosta automobilski i željeznički 
.

Historija
---------

Najraniji spomen o Dundeeju datira s kraja 12. i početka 13. vijeka, kad je proglašen kraljevskim gradom. Sljedećih četiri do pet
vjekova pretrpio je mnogo napada, razaranja i krvoprolića od Engleza. Status grada dobio je tek - 1892. a i samostalni grofovijski grad postao je 1894. Ribolov je u Dundeeju bio važan od najranih dana njegova postojanja, pa je u njemu nikla i jedna od najvećih škotskih kitolovnih flota.

Poput drugih britanskih gradova i u Dundeeju se zarana razvila tradicionalna tekstilna industrija, koja se je u 19. vijeku vezala uz kitolov nakon otkrića da se jutena vlakna, daju odlično impregrirati kitovim uljem, a takvo platno odlično upotrijebiti za izradu vreća i podloga za sagove. Od tad je Dundee postao centar za proizvodnju jute u svjetskim razmjerima, pa je grad je ubrzano rastao.

Znamenitosti
------------

Viktorijanski dokovi u luci
Svega je nekoliko historijskih objekata i samo jedna vrata (East Port) od starih gradskih bedema, preživjelo burnu prošlost.

Pored tog tu su i tri župne crkve, smještene pod jednim krovom, koje su danas žarišne točke, modernog centra grada od stakla i betona. 
Veći broj starih proleterskih periferijskih straćara i uličica je srušen, ali je istovremeno i Broughty Ferry, koji je sve donedavno 
bio odvojeni grad, rezidencija bogatih gradskih trgovaca, sada uklopljen u grad.

Privreda i obrazovanje
----------------------

I danas se u gradu proizvodi puno tekstila, ali se počevši od Drugog svjetskog rata, sve veći broj radnika zapošljava u novim 
pogonima lake industrije. Dundee je također poznat po proizvodnji slatkiša, konzervi i naročito marmelade

Od kraja 20. vijeka počeo je proces zamiranja proizvodnih pogona, pa uslužni sektor ima sve važniju ulogu u ekonomiji grada. 
Danas je Dundee izrastao u istaknuti obrazovni i istraživački centar, naročito okrenut prema informacijskoj tehnologiji i istraživanju i razvoju na području biotehnologije.

U gradu djeluje Univerzitet u Dundeeju od 1881. koji je stekao status nezavisnog univerziteta - 1967. Pored tog u gradu djeluje i Univerzitet Abertay Dundee i Dundee International College.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „United Kingdom: Agglomerations" (engleski). City population. Pristupljeno 24. 11. 2014.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  „*Dundee*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 24. 11. 2014.

Vanjske veze
------------

***Dundee*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice grada ()
* *Dundee* na portalu Encyclopædia Britannica ()
**Frano Šimunović** (\* Dicmo, 10. listopada 1908. - † Zagreb, 28. ožujka 1995.), je hrvatski - slikar, sin slavnoga književnika Dinka Šimunovića, bio je jedan od najeminentnijih hrvatskih pejzažista.

Životopis
---------

Vrlo malo je živio u Dicmu, jer mu je otac tada učitelj dobio premještaj u Split, tu je Frano Šimunović išao u osnovnu školu i gimnaziju. Obitelj se 1929. seli u Zagreb, a Frano započinje studij arhitekture, ali ga ubrzo napušta te se prebacuje na studij slikarstva na Akademiju likovnih umjetnosti u Zagrebu 1930.-34. kod Ljube Babića i Joze Kljakovića. Nakon toga usavršavao se u Madridu 1934.-35..
Svoju prvu izložbu održao je 1935. u salonu Ulrich u Zagrebu.

Nakon Drugog svjetskog rata slika jednu od najboljih slika na temu ratnih stradanja - *Partizanska kolona* (1949).1951. ženi se sa kiparicom Ksenijom Kantoci, sa kojom će često izlagati do kraja života.
Za Hrvatsko narodno kazalište je u sklopu tadašnje velike obnove zgrade, 1969. godine naslikao svečani zastor *Titov naprijed*, prema motivu poeme hrvatskog pjesnika Vladimira Nazora Titov naprijed. 

Frano Šimunović međutim pronalazi sebe u slikanju pejzaža iz djetinstva - rodne Zagore i njezina kamena. Tako nastaju 1950-ih njegove slavne slike; *Kamenjar*, 1954. *Zagora*, 1957. *Međe u kršu*, 1959. Motivi se sve više oslobađaju opisnog i približuju modi onog vremena informelu, tako postupno kao i Oton Gliha i Šimonović dolazi do svojih *gromača*, - pejzaža škrtih polja Dalmatinske zagore otetih teškom mukom od kamena. Tad nastaje niz ponajboljih pejzaža gromača, *Stare međe*, 1969, *Kameni doci*, 1969, *Sanjane međe*, 1971, *Stara priviđenja*, 1973.

Frano Šimunović je samostalno izlagao u; Zagrebu, Beogradu, Splitu, Novom Sadu, Dubrovniku, Osijeku, Zadru, Sarajevu i Pragu, a sudjelovao je i na brojnim kolektivnim izložbama. Izlagao je i na Venecijanskom bijenalu 1964. s tadašnjom zagrebačkom reprezentacijom; Oton Gliha, Edo Murtić, Zlatko Prica, Ordan Petlevski, Vojin Bakić, Dušan Džamonja

Pred kraj života, zajedno sa suprugom darovao je Modernoj galeriji u Zagrebu 51 vlastito djelo iz [[1970-ih i [[1980-ih godina. 

### Nagrade

* Životna nagrada "Vladimir Nazor" (1972.).

### Posljednja izložba

* Ksenija Kantoci i Frano Šimunović, Moderna galerija, Zagreb, 2004.

### Bibliografija

* Grgo Gamulin: "Monograffija Frano Šimunović" Galerija umjetnina Bol,1988.
* Kružić Uchytil: "Frano Šimunović"
* Andre Mohorovičić: "Frano Šimunović"
* Katalog izložbe; Oton Postružnik, Frano Šimunović, Slavko Šohaj, GSU, Zagreb, 1958.

Izvori
------

1. ↑  Culturenet Croatia: Croatian Artists at Venice Biennales
2. ↑  Nagrada Vladimir Nazor 1959. – 2005.

Eksterni linkovi
----------------

* Igor Zidić: Frano Šimunović, HERME(NEU)TIKA KAMENA na portalu Adris grupa d.d. Arhivirano 2009-08-11 na Wayback Machine-u
* Galerija Kaptol, Frano Šimunović Arhivirano 2009-02-28 na Wayback Machine-u
* O izložbi Kantoci - Šimunović na portalu MH
**Korijan erlajnsov let 007** je bila oznaka za Boing 747 kojeg je oborio sovjetski presretač Suhoj Su-15 kod ostrva Moneron, zapadno od ostrva Sahalin u Japanskom moru 1. septembra 1983. Pilot lovca je bio major Genadij Osipovič. Svih 269 putnika i članova posade je poginulo, među njima i američki kongresmen Lorens Makdonald.

Avion je leteo od Njujorka do Seula preko Enkoridža kada je skrenuo sa kursa i proleteo kroz zabranjeni sovjetski vadzušni prostor u isto vreme kada i jedna američka izviđačka misija. Pilot nije reagovao ni na jedno upozorenje iako je gotovo 2,5 sati leteo u okviru vazdušnog prostora Sovjetskog Saveza na kraju kada su propali svi pokušaji da se avion vrati na definisani vazdušni koridor pilot Su-15 je dobio naređenje da obori avion. Avion je oboren sa dve rakete R-98 i on je sa 269 putnika i članova posade pao u Japansko more.

SSSR je u početku negirao znanje o ovom incidentu, ali je kasnije priznao obaranje, tvrdeći da je avion bio na špijunskoj misiji. Politbiro je rekao da je to bila namerna američka provokacija da se testira spremnost sovjetskih oružanih snaga ili da se izazove rat. SAD je optužio SSSR da opstruiše operacije potrage i spasavanja. Sovjetska vojska je zataškala dokaze koje je tražio istraživački tim Organizacije međunarodnog civilnog vazduhoplovstva, na prvom mestu snimače podataka o letu, koji su na kraju objavljeni osam godina kasnije nakon raspada Sovjetskog Saveza.

Planirani i stvarni pravac leta 007
Ovaj incident je bio jedan od najnapetijih trenutaka Hladnog rata i izazvao je rast antisovjetskog raspoloženja, naročito u SAD. Suprotstavljeni stavovi o incidentu nikada nisu u potpunosti razjašnjeni. Stoga nekoliko grupa nastoje da ospore zvanične izveštaje i pružaju alternativne teorije o događaju. Objavljivanje transkripata i podataka o letu je potvrdilo neke detalje.

Kao posledica incidenta, SAD je izmenila procedure letenja za avione koji poleću sa Aljaske.

Galerija
--------

* Sovjetski razarač Odarenij na mestu potrage za olupinom 1983.Sovjetski razarač Odarenij na mestu potrage za olupinom 1983.
* Američka mini podmornica na mestu pada 1984.Američka mini podmornica na mestu pada 1984.
Skica zakletve na teniskom terenu koju je izradio Žak-Luj David
**Zakletva na teniskom terenu** (fr. *serment du jeu de paume*) je bio ključni događaj u Francuskoj revoluciji. Zakletvu su potpisali 576 od ukupno 577 deputata francuskog trećeg staleža i nekoliko deputata prvog staleža. To se dogodilo za vreme sastanka Generalne skupštine staleža 20. juna 1789. na teniskom terenu blizu Versajske palate. Sastankom su predsedavali Mirabo i opat Sijes. Od 17. juna 1789. ova grupa je počela da sebe naziva: *Nacionalna skupština*,. što je postalo ime vrhovne zakonodavne vlasti u Francuskoj.

Ujutro 20. juna, deputati su zatekli svoje prostorije zaključane i pod stražom. Smatrajući da se možda priprema kraljevski puč, okupili su se na obližnjem zatvorenom teniskom terenu. Tu su dali svečanu zakletvu da će nastaviti sa zasedanjemnm sve dok se ne donese ustav kraljevine.

Tekst zakletve
--------------

*Skupština hitno proglašava:*

*Nacionalna skupština, smatrajući da je pozvana da utvrdi ustav zemlje, da treba da povrati javni red, i da održi istinske principe monarhije; neka ništa ne sprečava njena zasedanja gde god da se zatekne; i, najzad, Nacionalna skupština postoji tamo gde se njeni članovi okupe.*

> Proglašavamo da svi članovi ove Skupštine daju zavet da se nikada ne raspuste, i da se ponovo okupe kad god to okolnosti dozvoljavaju, dok se ne donese ustav kraljevstva zasnovan na solidnim temeljima; i da po polaganju zakletve svi članovi potvrđuju ovo nepokolebljivo obećanje svojim potpisom.
> 
> 

Zapisnik sa zakletvom

Značaj zakletve
---------------

Zakletva na teniskom terenu je prvi akt kojim se građanski stalež usprotivio apsolutnoj vlasti Luja XVI. Njihova odlučnost je dovela do toga da kralj popusti ovim zahtevima i da naredi plemstvu i sveštenstvu da se priključe trećem staležu u Narodnoj skupštini. 

Ovim proglasom su se članovi Nacionalne skupštine deklarisali kao vrhovna državna vlast. Od ovog momenta, kraljevska vlast je teško mogla da se poziva na istorijsko božansko pravo kraljeva.

Izvori
------

1. ↑  Doyle 1989: str. 105
2. ↑  „The Oath of the Tennis Court (June 20, 1789)". 5. 13. 2004. Pristupljeno 24. 1. 2008.

Literatura
----------

* Doyle, William (1989). *The Oxford History of the French Revolution*.

Spoljašnje veze
---------------

***Teniska zakletva*** na Wikimedijinoj ostavi
**Florijan Matekalo** (Jajce, 25. travnja 1920. - Beograd, 20. svibnja 1995.), hrvatski nogometni reprezentativac i strijelac prvog pogotka hrvatske reprezentacije u povijesti.

Klupska karijera
----------------

Svoju igračku karijeru započeo je kao 13–ogodišnjak u omladinskom sastavu nogometnog kluba *Elektrobosna* u Jajcu, a sa 14 godina seli u Sarajevo, gdje je 7. lipnja 1934. debitirao u sarajevskom J.Š.K. (Jugoslavenskom športskom klubu) Slavija, gdje je igrao do 1936. Potom seli u Zagreb, gdje je od 1939. do 1945. nastupao u dresu Građanskog. U sezoni 1939./40. osvaja s Građanskim posljednje državno prvenstvo Kraljevine Jugoslavije. Poslije Drugog svjetskog rata odveden je, kao i mnogi hrvatski igrači, u beogradski Partizan, u kojem je nastupao do 1947. kada je zbog srčanih tegoba bio prisiljen prestati s aktivnim igranjem.

Reprezentativna karijera
------------------------

Za hrvatsku reprezentaciju je odigrao prve četiri utakmice i jedine za vrijeme Banovine Hrvatske, pod vodstvom izbornika Joze Jakopića. Sve četiri igrane su 1940. godine, prve dvije protiv Švicarske (pobjede 4:0 u Zagrebu i 1:0 u Bernu), te dvije protiv Mađarske (poraz 1:0 u Budimpešti i neodlučnih 1:1 u Zagrebu). Za vrijeme 2. svjetskog rata i NDH nije uspio izboriti mjesto u reprezentaciji.

3. studenog 1940. odigrao je i jednu utakmicu za jugoslavensku reprezentaciju, protiv Njemačke u Zagrebu (2:0).

#### Povijesni pogodak

Prvi, povijesni pogodak za hrvatsku nogometnu reprezentaciju na prvoj utakmici protiv Švicarske u Zagrebu postignut je u prvim sekundama 2. poluvremena, a strijelac je bio upravo Florijan Matekalo. Nakon toga pogotke su još postigli Zvonimir Cimermančić u 70. i 82. minuti, te August Lešnik u 84. minuti za konačnih 4-0.

Trenerska karijera
------------------

U Beogradu je 1962. uspješno završio Višu trenersku školu i nakon toga se posvetio trenerskom zvanju. Radio je punih 17 godina kao trener mlađih uzrasta FK Partizana.

Nakon toga odlazi kao trener u Egipat i u Libiju.

Zadnjih dvadesetak godina proveo je kao umirovljenik u Beogradu.

Šablon:Sastav Hrvatska 1940-1944

Izvori
------

* Povijest GNK Dinamo: Sezona 1944/45. Arhivirano 2013-08-20 na Wayback Machine-u
**Earpova vendeta** (sh. *Earp Vendetta Ride*; doslovno "Pohod Earpove osvete") bila je potraga koju je pokrenuo zamjenik američkog federalnog šerifa Wyatt Earp, zajedno sa pomoćnicima (federalnom potjerom), nastojeći pronaći odmetničke Kauboje (engl. ) za koje je vjerovao da su mu bili osakatili brata Virgila Earpa i ubili brata Morgana Earpa. Braća Earp su bila napadnuta u znak odmazde za smrt tri Kauboja u obračunu kod O.K. Corrala 26. oktobra 1881. Od 20. marta do 15. aprila 1882 federalna potjera je pretraživala jugoistočni dio Okruga Cochise na Teritoriji Arizona nastojeći pronaći osumnjičane za napade na Virgila i Morgana. Nekoliko osumnjičenih je sud pustio na slobodu, dijelom zbog pravnih grešaka, a u drugim slučajevima zato što su im drugi Kauboji svojim iskazima davali alibi. Do tog trenutka se Wyatt oslanjao na pravnu državu kao sredstvo da ishodi pravdu za braću. Nakon toga je smatrao da stvari mora uzeti u svoje ruke.

20. marta, dva dana nakon Morganovog ubistva, su Wyatt, njegova braća Warren i James, Doc Holliday, te još dva zamjenika pratila Virgila i njegovu suprugu Allie do želježničke stanice u Bensonu, gdje ih je čekao vlak za Kaliforniju. Tamo su saznali da su osumnjičeni Ike Clanton i Frank Stilwell još uvijek u Tucsonu. Wyatt je promijenio planove i ostao sa Virgilom sve do Tucsona. Nakon što se Virgil te noći ukrcao u vlak, Wyatt je kraj vlaka primjetio dva čovjeka za koje je vjerovao da su Clanton i Stilwell. On i njegovi ljudi su počeli goniti i na kraju su ubili Stilwella. Drugi čovjek je uspio pobjeći. Kada je sljedeće jutro pronađeno Stilwellovo truplo, tucsonski mirovni sudac je izdao naloge za hapšenje petoro ljudi osumnjičenih za njegovo ubistvo. Kada su se Earp i zamjenici vratili u Tombstone, Johnny Behan, šerif Okruga Cochise, je primio telegram koji ga je izvijestio o nalozima iz Tucsona. Pokušao je petorku iz naloga uhapsiti, ali su ga oni jednostavno ignorirali. Umjesto toga su napustili grad sa nalozima za hapšenje Curly Bill Brociusa i drugih kauboja.

Behan je nakon toga formirao vlastitu potjeru koja se sastojala od privremenih zamjenika Phineasa Clantona, Johnnyja Ringa i oko dvadesetak Kauboja i lokalnih rančera. Oni su na temelju naloga pokušavali uhapsiti Earpa i njegovih pet zamjenika. Brojčano jača šerifova potjera je u nekoliko navrata došla blizu, ali nikada nije uspjela uhapsiti Earpovu potjeru; potonja je primala pomoć od lokalnih biznismena i rančera, te je čak objavila pismo u tombstonskim novinama izrugujući se Behanu. Na kraju je uspjela ubiti još tri čovjeka - posljednji od njih je bio Brocius. 15. aprila su Earpovi konačno napustili teritoriju Arizone i sklonili se na Teritoriju Novog Meksika.

Izvori
------

1. ↑  **Lua greška in Modul:Citation/CS1 at line 4393: bad argument #1 to 'pairs' (table expected, got nil).**

Liteatura
---------

* Marks, Paula Mitchell (1989). *And Die in the West: the Story of the O.K. Corral Gunfight*. New York: Morrow. ISBN 0-671-70614-4.
* Slotkin, Richard (1998). *Gunfighter Nation: The Myth of the Frontier in Twentieth-century America* (paperback izd.). Norman, Oklahoma: University of Oklahoma Press. ISBN 978-0-8061-3031-6.
Kratersko jezero, Oregon, zimi
Cuicocha, Ekvador

|  |
| --- |
|  *Ovo je glavno značenje pojma **Kratersko jezero**. Za druga značenja, v. Kratersko jezero (razvrstavanje).* |

**Kratersko jezero**, takođe i **vulkansko jezero**, je tektonsko jezero koje se formira u vulkanskom krateru ili kalderi. Atmosferske padavine ispunjavaju krater vulkana i formiraju jezero, sve dok se ne dostigne ravnoteža između kapaciteta vode koji dospeva i kapaciteta vode koji se gubi kao posledica isparavanja, podzemne drenaže, a takođe je moguće i površinsko isticanje ako jezero ispuni krater do najniže tačke litice. Kratersko jezero prekriva aktivno grotlo vulkana i često se nazivaju vulkanska jezera. Voda u njima je tipično kisela, zasićena sa vulkanskim gasovima i mutna sa jako zelenom bojom. Jezera locirana u ugašenim vulkanima imaju slatku i bistru vodu. Bistrina vode je izrazita zbog toga što ta jezera nemaju potoke koji u njih utiču i donose taložne naslage.

Svetski poznato kratersko jezero je Kratersko jezero u Oregonu, Sjedinjene Američke Države. Ono se nalazi u krateru planine Mazama (engl. ), i to je najdublje jezero u SAD sa dubinom od 594 m. Kratersko jezero se puni kišom i snegom, nema drugih priliva vode, a takođe ni isticanje sa površine, i iz tog razloga ima najbistriju vodu od bilo kog jezera na svetu.

Najviši vulkan na svetu 6893 m. Ojos del Saldo (engl. ), ima stalno kratersko jezero oko 100 m. u prečniku na visini od 6390 m. na istočnoj strani. Ovo je najverovatnije najvišlje kratersko jezero u svetu.

Usled njihove nestabilne okoline, neka kraterska jezera postoje samo povremeno, dok druga kraterska jezera mogu biti sasvim suprotno, velika i dugotrajna; na primer Toba jezero (engl. ) formiralo se posle erupcije pre više od 70.000 godina i ima površinu od preko 1000 kvadratnih kilometara.

Dok je većina kraterskih jezera slikovita i živopisna, neka takođe mogu biti i smrtonosna. Isticanje gasa iz Njos jezera (engl. ) ugušilo je 1986. godine 1800 ljudi.

Povezano
--------

* Jezero
* Vulkan
* Krater

***Kratersko jezero*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Tipovi jezera |
| --- |
| Tektonska | 
* Reliktno
* Vulkansko
* Urnisko
* Meteoritsko

 |  |
| Erozivna | 
* Glacijalno
	+ Cirkno
	+ Valovsko
* Riječno
	+ Protočno
	+ Mrtvaja
	+ Hodovsko
* Kraško
	+ Periodsko
	+ Termokraško
	+ Sufoziono
	+ Pećinsko
* Eolsko

 |
| Akumulativna | 
* Glacijalno (Morensko)
* Riječno (Protočno)
* Primorsko
	+ Laguna
	+ Liman
* Zoogeno

 |
| Vještačka | 
* Akumulacija
* Ribnjak

 |
**Bitka kod Sebastopolisa** se odigrala za vrijeme bizantsko-arapskih ratova 692. godine u Maloj Aziji između bizantske vojske na čelu sa generalom Leontijem na jednoj, i arapske omejadske vojske na čelu sa princom Muhamedom ibn Mervanom na drugoj strani. Za "Sebastopolis", gdje se bitka odigrala, historičari vjeruju da bi mogao biti Elaiussa Sebaste u Kilikiji ili Sulusaray na sjeveru današnje Turske. U bizantskoj vojsci je bilo angažirano oko 30.000 Slavena. Arapi su na kraju odnijeli pobjedu zato što je oko 20.000 slavenskih vojnika, na čelu sa njihovih vođom Nebulousom usred bitke prebjeglo na arapsku stranu. Razbješnjeli bizantski car Justinijan II je u znak odmazde, prema navodima drevnih kroničara, u znak odmazde dao pogubiti sve slavensko stanovništvo naseljeno u Maloj Aziji, uključujući žene i djece; moderni historičari su, pak, prema tim navodima skeptični.

Izvori
------

* Corradini, Richard (2003). *The construction of communities in the early Middle Ages*. Brill.
* Hendy, Michael F. (2008). *Studies in the Byzantine Monetary Economy C. 300-1450*. Cambridge University Press.
* Theophanes the Confessor. „*Anno Mundi* 6184". *Chronicle*.
* Norwich, John Julius (1989). *Byzantium: The Early Years*. ISBN 0-394-53778-5.
* Ostrogorsky, George (1969). *History of the Byzantine state*. Rutgers University Press.
**Soba 101** (engleski: ) je naziv za fiktivnu prostoriju u kojoj se odvija dio radnje Orwellovog romana 1984. Predstavlja mučionicu smještenu u zgradi Ministarstva ljubavi u Londonu, a koju O'Brien, jedan od likova, opisuje kao "najgoru stvar na svijetu". Kada se protagonist Winston Smith nađe u njoj, ispostavlja se da je vladajući režim toliko usavršio psihologiju i tehnike prikupljanja informacija da unaprijed zna čak i najintimnije noćne more, strahove i fobije svojih podanika ili potencijalnih neprijatelja, što koristi kako bi ih potpuno slomio. U slučaju Winstona Smitha je to strah od štakora; izložen mogućnosti da mu štakori izgrizu lice, Smith je spreman na sve, čak i moliti da umjesto njega to učine njegovoj ljubavnici Juliji. Taj trenutak izdaje predstavlja Smithov potpuni slom nakon čega nestaje svaki trag pobune i on postaje marioneta režima; nedugo nakon puštanja iz Ministarstva ljubavi ponovno sreće Juliju, iz čijeg ponašanja je vidljivo da je bila izložena sličnom tretmanu i načinila istu odluku.

Orwell je, prema vlastitim riječima, inspiraciju za Sobu 101 pronašao u istoimenoj prostoriji britanskog Ministrarstva informacija gdje je kao službenik tokom drugog svjetskog rata bio prisiljen dugo vremena provoditi na "besmislenim sastancima" koji su za njega predstavljali "mučenje".

*Room 101* je jedna od pjesama grupe *Eurythmics* na albumu *1984 (For the Love of Big Brother)*, odnosno soundtracku istoimenog filma.

Izraz "Soba 101" je potom ušla u engleski jezik kao sinonim za mučionicu, odnosno za mjesto, predmet ili čin koji za neku osobu predstavlja uzrok izuzetne neugode. Također je poslužila kao naslov istoimene BBC-jeve reality serije, gdje se razni celebrityji izlažu neugodnim zadacima.

Izvori
------



| * p
* r
* u
*Hiljadu devetsto osamdeset četvrta* Georgea Orwella |
| --- |
| Likovi | 
* Winston Smith
* Julia
* O'Brien
* Big Brother
* Emmanuel Goldstein

 |
| Mjesta | 
* Države u *1984*
* Oceanija
* Eurazija
* Istazija
* Aerodromska pista Jedan
* Soba 101

 |
| Klase | 
* Uža Partija
* Šira Partija
* Prolovi
* Bratstvo

 |
| Ministarstva | 
* Ministarstvo ljubavi
* Ministarstvo mira
* Ministarstvo obilja
* Ministarstvo istine

 |
| Koncepti | 
* Ingsoc
* Novogovor
* Dvomisao
* Dobromisao
* Dva + dva = pet
* Zlomisao
* Policija misli
* Telekran
* *Teorija i praksa oligarhijskog kolektivizma*
* Dva minuta mržnje
* Tjedan mržnje
* Prolefeed
* Ne-ličnost

 |
| Adaptacije | 
* američka TV-drama 1953.
* BBC-jeva TV-drama 1954.
* film iz 1956.
* Diamond Dogs
* Appleova reklama
* film iz 1984.
* parodija iz 1999.
* opera iz 2005.

 |
| Uticaj | *Nineteen Eighty-Four* u popularnim medijima |
Skup **cijelih brojeva** je skup koji obuhvata sve prirodne brojeve, nulu (0), kao sve negativne brojeve (prirodni brojevi sa predznakom -). **Cijeli brojevi** ne smiju imati decimalni nastavak tj. pri pisanju tog broja u vidu razlomka, nazivnik mora biti 1. Oznaka skupa cijelih brojeva je **Z**. Svi prirodni brojevi se nazivaju **pozitivni cijeli brojevi**, 0 je **neutralan broj**, a brojevi manji od 0 se zovu **negativni cijeli brojevi**. Negativni brojevi imaju ispred **predznak** minus (-) i oni su manji od 0. Pozitivni brojevi imaju predznak plus(+), koji se ne piše i oni su uvijek veći od 0. U skupu cijelih brojeva, ne postoji najmanji ili najveći broj,nego samo lud broj. To je broj npr.9 kao i svaki drugi broj deljiv trojkom.

Apsolutna vrijednost
--------------------

**Apsloutna vrijednost** je vrijednost broja bez njegovog predznaka tj. apslutna vrijednost mijenja negativnu vrijednost u pozitivnu. Ako je vrijednost već pozitivna, onda se ona ne mijenja. Apslutna vrijednost uvijek mora biti nenegativaan broj. Stavljajući se pod **modul** (| |), izračunava se apsloutna vrijednost datog broja. Na primjer, apsloutna vrijednost broja 5 je 5, a broj -5 je 5.

Kod pozitivnih brojeva važi pravilo: **Što je apsloutna vrijednost veća to je i broj veći**.

Kod negativnih brojeva važi pravilo: **Što je apsolutna vrijednost veća to je broj manji**.

Znači

1<2<3<4<5...

-1>-2>-3>-4>-5...

Najmanji pozitivan cijeli broj je 1, a najveći ne postoji. Najmanji negativan cijeli broj ne postoji, a najveći je -1.

Predznak ispred zagrade
-----------------------

Ukoliko ispred zagrade stoji plus (ili ništa) onda se zagrada briše i nastavlja se računanje kao da nije ni bilo zagrade. Ukoliko ispred zagrade stoji minus, zagrada se briše i svi znakovi u zagradi se mijenjaju. (Ako je bio minus onda će biti plus, a ako je bio plus ispred broja, onda će biti minus).

Na primjer:

4+(8-3+2)-1=4+8-3+2-1=10

4-(8-3+2)-1=4-8+3-2-1=-4

Računanje sa negativnim cijelim brojevima
-----------------------------------------

Ako se treaju sabrati dva negativna cijela broja, onda im se saberu apsolutne vrijednosti, i ispred tog zbira se stavi predznak minus (-).

Ako se trebaju sabrati negativan i pozitivan cio broj, onda im se izračunaju apsolutne vrijednosti, zatim se oduzme manja od veće apsolutne vrijednosti i stavi se predznak veće apsolutne vrijednosti.

Kako bi se sebi olakšali računanje sa negativnim brojevima, te se riješili dva (pred)znaka, onda treba slijediti slijedeća tri pravila:

**Minus(-) i minus(-) daju plus(+)**

**Plus(+) i plus(+) daju plus(+)**

**Minus(-) i plus(+) daju minus(-)**

Znači, oduzimanje negativnog broja je sabiranje pozitivnog, sabiranje negativnog je oduzimanje pozitivnog itd.

Kod množenja i dijeljenja, ako su je paran broj faktora (ili djelilaca) istog predznaka, onda je rezultat pozitivan, a ako je broj istih predznaka neparan, onda je rezultat negativan.

Primjer
-------

4+3=(+4)+(+3)=4+3=7

8-3=(+8)-(+3)=8-3=5

3-8=(+3)-(+8)=3-8=-5

-4+(-3)=-4-3=-7

3-(-8)=3+8=11

2\*3=6

-2\*(-3)=6

2\*(-3)=-6 

8:4=2

-8:(-4)=2

-8:4=-2

***Cijeli broj*** na Wikimedijinoj ostavi
**Ivo Radovniković** (Split, 9. veljače 1918. - Split, 27. listopada 1977.), proslavljeno je ime hrvatskog i splitskog nogometa.

Omladinska škola
----------------

Još kao dječak stalno je igrao nogomet u Hajdukovom dvorištu, na Starom placu. Od najranijih dana bio je u "tićima i repcima", kako se popularno nazivala Hajdukova nogometna škola. Brzo napreduje te s 18 godina prvi put nastupa za seniorsku momčad Hajduka, na gostovanju protiv tadašnjeg kluba Bata Borovo.

Prvi nastup
-----------

U svojoj karijeri Radovniković je za Hajduk postigao 160 golova u 475 nastupa. Odigrao je 172 službene utakmice i to 159 u prvenstvu s 38 golova i 13 za kup s 4 gola. U prijateljskim nastupima dao je 118 golova u 303 utakmice.

Prva službena mu je utakmica bila protiv zagrebačke Concordije 12. rujna 1937. koju je Hajduk dobio s 4:2 na Starom placu u Splitu. Na golu je bio Bartul Čulić, a igrali su još Šime Milutin, Jozo Matošić, Anđelko Marušić, Miroslav Dešković, Đuro Purišić, Miro Jukić, Leo Lemešić, Vladimir Kragić i Branko Bakotić. Dva gola dao je Lemešić i po jedan Kragić i Bakotić

Prva momčad
-----------

Od tada, Ivo Radovniković postaje nazamjenljivi igrač u momčadi. Osvaja s Hajdukom Prvenstvo Banovine Hrvatske 1940/41. Karijeru mu privremeno prekida početak 2. svjetskog rata kada Hajduk - kao i ostali splitski klubovi - biva raspušten. U svibnju 1944. Hajduk na otoku Visu nastavlja s radom, još uvijek u vrijeme rata. U toj ratnoj epopeji, Ivo Radovniković je zabilježio najviše nastupa u bijelom dresu od svih igrača - 85 utakmica. Nakon rata nastavlja igrati i zabilježio je titulu prvaka Narodne Republike Hrvatske 1946. kao i dvije titule prvaka države 1950. i 1952. godine. Karijeru završava u sezoni 1952/53.

Reprezentacija
--------------

Iako je s reprezentacijom Jugoslavije nastupio je i na Svjetskom nogometnom prvenstvu u Brazilu 1950. nije nastupio za reprezentaciju u niti jednoj službenoj utakmici.

Trenerska karijera
------------------

Po završetku igračke karijere, Radovniković se posvetio trenerskom poslu. U početku je preuzeo momčad mostarskog Veleža i uveo ga u sezoni 1954/55. u 1. saveznu ligu. Nakon toga postaje trener Hajdukovih juniora i tu se zadržava do 1958. kada preuzima Hajduka u teškom razdoblju po splitski klub. U Hajduku je u to vrijeme bila smjena generacija, koja ih je teško pogodila. Radovniković potom vodi Slogu iz Doboja, te nekoliko klubova sa splitskog područja, među njima i Split.

Izvori
------

1. ↑  HNK hajduk Split

| * p
* r
* u
Sastav SFR Jugoslavije   na  FIFA Svjetskom prvenstvu 1950. |
| --- |
| 
* GK Beara
* GK Mrkušić
* DF Broketa
* DF Z. Čajkovski
* DF Čolić
* DF Horvat
* DF Stanković
* MF Atanacković
* MF Đajić
* MF Jovanović
* MF Katnić
* MF Palfi
* MF Radovniković
* MF Zlatković
* FW Bobek
* FW Ž. Čajkovski
* FW Firm
* FW Mihajlović
* FW Mitić
* FW Ognjanov
* FW Tomašević
* FW Vukas
* Izbornik: Arsenijević

 | Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija |
Dina u Sahari
pustinja Mohave
deve su poznati stanovnici pustinja
Suha klima je vruća klima koja se nalazi po pustinjama i po stepama. Rasprostranjena je po svim dijelovima svijeta. Postoje dvije vrste suhih klima. To su:

1. Pustinjska klima
2. Stepska klima

Obilježja suhe klime
--------------------

U suhoj klimi ljeta su vruća a zime tople. Slična je tropskoj klimi. Od tropske klime jedino se razlikuje po padalinama. Suha klima ima malo padalina, pogotovo pustinjska klima. U suhoj klimi ljeti su temperature do 40-45 stupnjeva, a zimi nisu manje od 15 stupnjeva. Srednja temperatura u suhoj klimi iznosi 22-25 stupnjeva. U suhoj klimi rastu biljne zajednice stepe i neki kaktusi. Stepe su biljne zajednice niskih trava, a kaktusi biljke u pustinji.

Pustinjska klima
----------------

*Glavni članak: Pustinjska klima*
**Pustinjska klima** nalazi se gdje se nalazi pustinja. U pustinjskoj klimi pretežito rastu razni kaktusi jer oni sačuvaju vodu u sebi koliko im treba. Kaktusi imaju na sebi bodljikave iglice. Patuljasta sova kada je velika vrućina se sakrivaju pod hladne grane kaktusa Saguara. Pustinjska klima ima jako malo padalina i zato tu nema puno ljudii..

Stepska klima
-------------

*Glavni članak: Stepska klima*
**Stepska klima** je klima koja spada u suhe klime. Stepska klima najćešće se prostire u Europi. Ona ima malo padalina, no ne opet tako malo kao pustinjska klima. U njoj raste biljna zajednica stepe. Stepe su biljne zajednice niske trave i rijetkog drveća.

Poveznice
---------

* Pustinja
**Louise Abbéma** (30. oktobar, 1853. – 10. jul, 1927.) francuska slikarka, grafičarka i skulptorka iz perioda Belle Époque.

Biografija
----------

*Matin d’avril* (1894)
*Portrait de Sarah Bernhardt* (1875)
Louise Abbéma je rođena 1953. godine, mada se češće navodi 1958. godinu kojom je i sama koketirala. Rođena je u Étampesu, pored Pariza, gde je njen otac, vikont Abbema, bio šef železnice. Odrastajući u aristokratskoj porodici rano se upoznala sa umetnošću i počela da slika već sa 12 godina. Godine 1873. odlazi u Paris na školovanje. Učitelji su joj bili Charles Chaplin, Jean-Jacques Henner i Carolus-Duran.

Prvi uspeh postigla je već sa 18 godina, portretom Sarahe Bernhardt (1876), posle koga su je već smatrali potvrđenom portretiskinjom. Redovno je izlagala na Salon des Artistes Français sve do 1926. godine. Dobila je bronzanu medalju na Svetskoj izložbi u Parizu, 1900. godine i primila je orden Legije časti, 1906. 

Abbéma je radila i za časopise *Gazette des Beaux-Arts*, *L’Art* i *La Mer*.

Među njenim najznačajnijim radovima su portreti Sarahe Bernhardt, Ferdinanda de Lessepsa, kao i portret Dona Pedra, cara Brazila. 

Radila je nekoliko portreta glumice Sarahe Bernhardt i gravuru u bronzi. Njih dve su bile veoma bliske prijateljice, a mnogi veruju i ljubavnice.

Krajem 20. veka, kada žene počinju da dobijaju veću pažnju kritičara i istoričara umetnosti, obnavlja se interesovanje za njen rad.

Značajni radovi
---------------

* Portrait de Sarah Bernhardt (1875)
* Portrait de Ferdinand de Lesseps
* Portrait de Carolus-Duran
* Portrait de Dom Pedro
* Portrait de Charles Garnier
* Les saisons (1883)
* Matin d’avril (1894)
* Dans les fleurs
* Flora (1913)
* La Toilette de la Vérité
* Déjeuner dans la serre

Izvori
------

1. ↑   Bernard Gineste (2003). „Quelques œuvres de Louise Abbéma". *CORPUS ARTISTIQUE ÉTAMPOIS*. Pristupljeno 1.4.2007.
2. ↑  „Louise Abbéma". Arhivirano iz originala na datum 2007-09-30. Pristupljeno 1.4.2007.

Eksterni linkovi
----------------

***Louise Abbéma*** na Wikimedijinoj ostavi

* Quelques œuvres de Louise Abbéma – kratka biografija sa galerijom slika ()
* Abbéma, Louise Arhivirano 2006-01-01 na Wayback Machine-u - biografija na glbtq.com-u.
* Abîme – satirična pesma o lezbejstvu Louise Abbéme. Autor je gej pesnik, Robert de Montesquiou.()
* Louise Abbema na artcyclopedia.com-u
Zemlju je izmislio takozvani Vika. 

  ekonomije u razvoju po IMF   ekonomije u razvoju izvan opsega IMF  zemlje koje su dostigle nivo razvijene economije
**Zemlje u razvoju** (*manje razvijene zemlje*) imaju relativno nizak standard življenja, nerazvijenu industriju i srednji ili nizak Indeks ljudskog razvoja (HDI). U ovim zemljama nizak je prihod po glavi stanovnika, rašireno siromaštvo, i nizak prihod od kapitala. Izraz je proizašao iz ranijih drugih izraza sa istim smislom, kao na primjer Zemlje Trećeg Svijeta. Ovaj izraz su promijenili jer su se uz njega vezale negativne konotacije, koje izraz zemlje u razvoju još uvjek nije poprimio. Za ove zemlje moguće je naći i skraćenicu LDC (Less developed country) ili LEDC (Less economically developed country) koju geografi koriste da kažu da je zemlja slabo ekonomski razvijena, što obično uključuje i ostale faktore ljudskog razvoja.

Razvijenost podrazumijeva modernu infrastrukturu, koja se udaljava od agrikulture i iskorištavanja prirodnih resursa prema samoodrživom ekonomskom razvoju i visokom standardu življenja.

Izraz zemlje u razvoju se koristi za veliki broj zemalja koje ne samo da ne poboljšavaju svoju ekonmsku situaciju, nego su i suočene sa dugim periodima ekonmskog pada.

Vidi još
--------

* Razvijene zemlje

Vanjske veze
------------

* Less-developed countries
* Composition of macro geographical (continental) regions