Karta Crnog mora
**Crno more** (u starom vijeku poznato kao *Pontus Exinus*) je najistočniji dio Sredozemnog mora. Pruža se između Evrope i Azije. S Mramornim morem veže ga prolaz Bospor, a s Azovskim morem Kerčki prolaz.

Ukupni dotok morske vode kroz Bospor je oko 200 km³ godišnje. Dotok slatke vode rijeka crnomorskog sliva (uglavnom s područja srednje i južne Europe) iznosi oko 320 km³ godišnje. Daleko najveća rijeka crnomorskog sliva je Dunav.

Površina Crnog mora je oko 422,000 km², a najveća dubina mora je 2210 m.

Države na obalama Crnog mora su Turska, Bugarska, Rumunjska, Ukrajina, Rusija i Gruzija. Autonomna Republika Krim je sve donedavno bila sastavni dio Ukrajine.

Etimologija
-----------

Naziv Μαύρη Θάλασσα, ekvivalentan nazivu *Crno more*, ne može se pratiti ranije od 13. stoljeća. Prema Strabu, Crno more se u antičko doba nazivalo jednostavno **more** (*pontos*). Grčko-rimska tradicija more naziva Εύξεινος Πόντος (*Euxeinos Pontos*), *gostoljubivo more*. Ovaj je nazvi zamijenio raniji Pindarov naziv *Pontos Axeinos* (*negostoljubivo more*) (zvano tako zbog teške navigacije i negostoljubivih divljih plemena na obalama. Promjena naziva došla je sa stvaranjem kolonija Milećana, čime je more postalo dijelom Grčke civilizacije.

No, moguće je i da je naziv *Axeinos* došlo od iranskog *axaina* ("tamno")  Porijeklo naziva "crno" možda potjeće od nazivanju strana svijeta po bojama u antičko doba, pri čemu je crna označavala sjever, a crvena jug. Herodot jednom prilikom naizmjence koristi nazive Crveno more i "Južno more".

Moderni nazivi za Crno more su redom prijevod od Μαύρη Θάλασσα ("Crno more") - Turski Kara Deniz, Ruski Chernoye More, Bugarski Cherno More, Черно Море, Ukrajinski Chorne More, Rumunjski Marea Neagră, Laz Ucha Zuğa (ili jednostavnije Zuğa, "more").

Geologija
---------

Crno je more najveći anoksični morski sustav. Ovo je rezultat velike dubine i relativno malog saliniteta (a stoga i gustoće vode na većim dubinama. Slatka voda i morska voda miješaju se samo u gornjih 100 do 150 metara, dok se voda ispod te granice (nazvane pinoklina) miješa tek jednom u tisuću godina. Stoga ne dolazi do značajnije razmjene plinova s površinom, pa organska tvar u procesu truljenja troši sav kisik. U ovim uvjetima, ekstremofilni mikroorganizmi koriste sulfat (SO42−) za oksidaciju organske tvari, pri čemu proizvode vodikov sulfid (H2S) i ugljik dioksid. Ova je mješavina iznimno toksična (duža ekspozicija može biti smrtonosna za ljude), pa se cijeli život u moru nalazi u sloju od oko 180 m ispod površine. Nedostatak mikroorganizama i kisika pogodovao je očuvanju tisuće godina starih ljudskih artefakata kao što su korita brodova i ostaci naselja.

Velike količine organske tvari padaju na dno mora te se akumuliraju u sedimentima s koncentracijom i do 20%. Ova se vrsta sedimenata naziva sapropel.

Postoji konsenzus među znanstvenicima oko teorije da je Crno more prije posljednjeg ledenog doba bilo slatkovodno jezero (barem u gornjim slojevima), te da je tijekom ledenog doba bilo znatno pliće. No, razvoj Crnog mora iz jezera u more je još uvijek predmet mnogih znanstvenih rasprava.

Postoje razni scenariji plavljenje Crnog mora i preobrazbu iz slatkovodne u morsku vodenu masu. William Ryan i Walter Pitman predlažu katastrofični model, dok neki drugi modeli predviđaju postepenu preobrazbu.

Modeli se razlikuju po različitim teorijama oko razine vode u slatkovodnom jezeru u trenutku kada je sredozemno more doesglo visinu pri kojoj se moglo preliti preko Dardanela i Bospora.

S druge stranem istraživanje morskog dna Egejskog mora pokazuje da je u 8. tisućljeću pne. postojao jak priliv slatke vode iz smjera Crnog mora. (New Scientist, 4 svibnja 2002, str. 13).

Ryan-Pitmanova teorija o potopu
-------------------------------

*Glavni članak: Ryan-Pitmanova teorija o potopu*

 
Godine 1977. William Ryan i Walter Pitman sa sveučilišta **Columbia** (Columbia University) objavili su teoriju o velikom prodoru vode kroz Bospor u dalekoj prošlosti.

Obalni gradovi
--------------

Važniji gradovi na obali Crnog mora su: 

* **Turska**: Istanbul, Trabzon, Samsun
* **Bugarska**:Burgas, Varna
* **Rumunjska**: Constanţa
* **Ukrajina**: Jalta, Odesa, Sevastopolj, Kerč
* **Rusija**: Novorosijsk, Soči
* **Gruzija**: Suhumi, Batumi

Turizam
-------

Crno more pokraj Sočija, fotografija iz 1915.
**Bugarska**:

Ahtopol, Balčik, Emona, Zlatni pijesci, Nesebar, Pomorje, Rusalka, Sozopol, Sunčana Plaža, Sveti Vlas
**Rusija**:

Anapa, Soči, Tuapse
**Ukrajina, Krim**:

 : Alupka, Feodosija, Alušta, Jevpatorija, Gurzuf, Koktebel, Sudak, Jalta
**Turska**:

Giresun, Rize, Trabzon
**Gruzija**:

Gagra, Pitsunda (pokrajina Abhazija)
**Rumunjska**:

Jupiter, Mamaia, Mangalia, Neptun, Olimp, Saturn, Vama Veche, Venus

Poveznice
---------

* Bospor
* Dardaneli
* Kerčka vrata
* Azovsko more
* Mramorno more
* Ancomah

Literatura
----------

* Charles King, *The Black Sea: A History*, 2004, ISBN 0-19-924161-9
* William Ryan and Walter Pitman, *Noah's Flood*, 1999, ISBN 0-684-85920-3
* Neal Ascherson, *Black Sea* (Vintage 1996), ISBN 0-09-959371-8
* Özhan Öztürk, Karadeniz: Ansiklopedik Sözlük (Black Sea: Encyclopedic Dictionary). 2 Cilt (2 Volumes). Heyamola Publishing. Istanbul. 2005 ISBN 975-6121-00-9.

Vanjske veze
------------

* (`en`)(`de`) The Center for Black Sea Archaeology Arhivirano 2005-11-23 na Wayback Machine-u
* (`en`) Black Sea Region  Arhivirano 2014-11-11 na Wayback Machine-u

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak na temu: **Crno more** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Crno more** |

| * p
* r
* u
Geografija Azije |
| --- |
| Države | Afganistan • Armenija • Azerbajdžan • Bahrein • Bangladeš • Brunej • Butan • Egipat • Filipini • Gruzija1) • Indija • Indonezija2) • Irak • Iran • Istočni Timor2) • Izrael • Japan • Jemen • Jordan • Južna Koreja • Kambodža • Katar • Kazahstan1) • Kina • Kipar • Kirgistan • Kuvajt • Laos • Libanon • Maldivi • Malezija • Mianmar • Mongolija • Nepal • Oman • Pakistan • Rusija1) • Saudijska Arabija • Singapur • Sirija • Sjeverna Koreja • Šri Lanka • Tadžikistan • Tajland • Tajvan • Turkmenistan • Turska1) • Ujedinjeni Arapski Emirati • Uzbekistan • Vijetnam | Podvožnjak GAC Hemat |
| Regije | Sjeverna Azija • Istočna Azija • Jugoistočna Azija • Južna Azija • Jugozapadna Azija • Centralna Azija  Mala Azija • Levant • Arabija • Kavkaz • Veliki Iran • Indijski potkontinent • Indije • Indokina • Pacifički obruč • Sibir • Bliski Istok • Daleki Istok |
| Mora | Crno more • Mramorno more • Egejsko more • Sredozemno more • Levantsko more • Crveno more • Adenski zaljev • Arapsko more • Omanski zaljev • Perzijski zaljev • Indijski ocean • Lakadivsko more • Bengalski zaljev • Andamansko more • Tajlandski zaljev • Javansko more • Timorsko more • Arafursko more • Bandsko more • Balijsko more • Floresko more • Celebesko more • Južno kinesko more • Filipinsko more • Istočnokinesko more • Žuto more • Japansko more • Tihi ocean • Ohotsko more • Beringovo more • Čukotsko more • Istočnosibirsko more • Laptevsko more • Karsko more • Barentsovo more • Mrtvo more • Aralsko more • Kaspijsko more |
|  1) Djelomično u Evropi. • 2) Smatra se i dijelom Oceanije.  |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 1145541703796601641
* LCCN: sh85014616
* GND: 4053794-8
* SUDOC: 027545652
* BNF: cb11956313h (podaci)
* NKC: ge131676
* NSK: 000348178

 |