recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Položaj ovih otoka u odnosu na sjevernu obalu Južne Amerike
**Otoci zavjetrine** je naziv za sjeverni dio Malih Antila. Postoji i istoimena skupina Društvenih otoka u Tihom oceanu. Ovi se otoci nalaze iznad zone u kojoj pušu sjeveroistočni pasati pa se tako nalaze, na neki način, u "zavjetrini", za razliku od otoka privjetrine koji su upravo unutar zone pasata, pa se zato tako i zovu.

Ova otočna skupina ima ukupnu površinu od 12.000 km² s oko tri milijuna stanovnika. Politički, otoci pripadaju dijelom Francuskoj, Velikoj Britaniji, SAD-u i Nizozemskoj, dok su ostali nezavisne države.

Protežu se u luku od Portorika u smjeru jugoistoka i uglavnom su vulkanskog porijekla. Na njih se dalje prema jugoistoku nadovezuju otoci privjetrine.

Međutim, ova je podjela vrlo upitna. Nema "čvrstih" dokaza ni za jednu kategorizaciju, i različiti narodi ih različito smještaju, odnosno nazivaju. Ovdje navedena podjela slijedi britansku definiciju (isto vrijedi i za otoke privjetrine).

Otoci zavjetrine
----------------

* Djevičanski otoci (i britanski i SAD-a)
* Angvila (britanski)
* Sveti Eustahije (nizozemski)
* Sveti Martin (nizozemski i francuski)
* Sveti Bartolomej (francuski)
* Saba (nizozemski)
* Barbuda (dio Antigve)
* Sveti Kristofor i Nevis (nezavisan)
* Antigva (nezavisna)
* Montserrat (britanski)
* Gvadalupa (dio francuski)
* Marie-Galante (dio Gvadalupe)
* Dominika (nezavisna)

Povezano
--------

* Privjetrinski otoci

***Zavjetrinski otoci (Antili)*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 239927304
* LCCN: sh85075697
* SUDOC: 027864863
* NKC: ge867167

 |
**Stehiometrija** je računanje kvantitativnih (mjerljivih) odnosa između reaktanata i produkata u izjednačenim kemijskim reakcijama. Stehiometrija je vrlo važno i korisno polje kemije jer pomaže izračunu koliko se produkata može dobiti iz određenih količina reaktanata, a pri tom uzimajući u obzir i iskorištenje reakcije. 

Stehiometrija se prvenstveno temelji na zakonu o očuvanju mase, zakonu stalnih omjera masa, zakonu umnoženih omjera masa i zakonu spojnih masa. Prema tome, jedan od temeljnih principa, koji slijedi iz činjenice da se tijekom kemijske reakcije ne može niti stvoriti nova materija, niti uništiti postojeća, govori da masa i količina svakog elementa sa jedne strane reakcije (reaktanti) mora biti jednaka drugoj strani reakcije (produkti).

Povezani članci
---------------

Pošto stehiometrija objedinjuje mnoge mjerne jedinice i postupke računanja, korisno je pogledati i ove članke:

* Mjerna jedinica
* Relativna atomska masa
* Relativna molekularna masa
* Množina tvari
* Redoks

Literatura
----------

* Sikirica, Milan: *Stehiometrija*, XIX. izdanje,

Vanjske veze
------------

* Osnove kemije
**Vorkapić** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Topusko, Sisačko-moslavačka županija.

Stanovništvo
------------

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 35 stanovnika te 23 obiteljskih kućanstava.

Povijest
--------

U ovom selu je 1910. godine trgovinu i krčmu vodio Židov Braun i njegova sestra Milka. Jedan seljak im je unaprijed dao 120 k. za rakiju koju će kod njih popiti. Adam Pribićević u novinama *Srpsko kolo* je zbog toga negodovao i konstatovao da od toga Milka može kupiti *lijepu opravu od zarade čiste i gizdavo prošetati se kroz Topusko*, ismijavajući se u svom društvu *glupim Vlasima*.  To je bio jedan od mnogih slučajeva antisemitizma motivisanog zavišću, zbog poslovne snalažljivosti Jevreja.

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2001.***

Izvori
------

1. ↑  Popis stanovništva 2001. www.dzs.hr
2. ↑  Kućanstva prema obiteljskom sastavu i obiteljska kućanstva prema broju članova, Popis 2001. www.dzs.hr
3. ↑  Višnjić, Čedomir (2013.) (srp.). *Srbobran 1901.-1914. - Srpsko kolo 1903. - 1914.*. Zagreb, Beograd: SKD Prosvjeta, Službeni glasnik. str. 491..
4. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Vorkapić** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*


| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Općine Topusko |
| --- |
| Batinova Kosa • Bukovica • Crni Potok • Donja Čemernica • Gređani • Hrvatsko Selo • Katinovac • Mala Vranovina • Malička • Pecka • Perna • Ponikvari • Staro Selo Topusko • Topusko • Velika Vranovina • Vorkapić |
**Chindwin** (čita se **Čjintvin**) je najveća pritoka rijeke Iravadi u Mjanmaru (bivša Burma) duga 1207 km ako se računa izvor njenog najdužeg pritoka ili 840 km ako se računa da je izvor rijeke mjesto kod kojeg se spajaju tri vodotoka koji formiraju Chindwin.

Hidrologija
-----------

Chindwin se formira spojem rijeka Tanai, Tavan, i Taron u mjanmarskoj saveznoj državi Kachin, koje izviru na masivima Patkai i Kumon na indijsko-mjanmarskoj granici.

Od svog formiranja Chindwin teče isprva prema zapadu, zatim naglo zaokreće i gotovo pravilno teče u smjeru juga do svog ušća u rijeku Iravadi kod grada Myingyan (Mjindžanas).

Karta sliva rijeke Iravadi sa tokom rijeke Chindwin
Iravadi ima sliv velik oko 114.000 km², koji se proteže kroz unutrašnjost zapadnog Mjanmara. Kod ušća u Iravadi Chindwin formira deltu koja se račva na brojne rukavce, sa brojnim niskim izduženim otocima između njih. Prema mjanmarskoj usmenoj predaji, najužniji od tih rukavaca je umjetni kanal, koji je dao izgraditi jedan od kraljeva antičkog Bagana. Tokom vjekova riječni nanosi su ga zatrpali, ali ga je probila velika poplava 1824.

Tokom dijela kišne sezone koja traje od juna do novembra, Chindwin je plovan za riječne brodove za više od 640 km uzvodno do sela Singkaling Hkamti. U gornjem toku rijeke, ispod doline Hukajng slapovi i brzaci onemogućuju plovidbu na nekoliko mjesta, tako da se teret mora prebacivati kanuima do riječnih brodova.

Povezane stranice
-----------------

* Iravadi
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  „*Chindwin River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 29. 12. 2012.
2. ↑  „*Chindwin River*" (engleski). Myanmar's NET. Arhivirano iz originala na datum 2006-12-20. Pristupljeno 29. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

***Chindwin*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Chindwin River* na portalu Myanmar's NET Arhivirano 2006-12-20 na Wayback Machine-u ()
* *Chindwin River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 315529179
* LCCN: sh2002012058

 |
**Georgina** je australska rijeka duga 1130 km, ona je najzapadnija od tri velike rijeke u kraju znanom Channel Country, ostale dvije su Diamantina i Cooper Creek.

Hidrografija
------------

Georgina izvire na obroncima Gorja Barkly u Sjevernim teritorijama, od izvora teče na jugoistok, prva veća pritoka joj je rijeka Sandover, a odmah zatim prima i Burke i Hamilton. Zadnja je skreće pravo prema jugu, nakon tog pravi veliki zavoj prema zapadu, i ponovno se vraća na jug ovaj put sa promjenjenim imenom kao Eyre Creek. Nakon tog teče jugoistočno do spoja sa Diamantinom koji se za velikih monsunskih kiša pretvori u Močvaru Goyder. Jedino tad iz nje istječe rijeka Warburton čije vode uspiju dospijeti do velikog slanog jezera Eyre.

Georgina sa svojim pritokama ima sliv velik oko 205.000 km², koji se proteže preko polupustinjskih krajeva australske države Južna Australija. Ona je svom donjem toku povremeni vodotok (vadi) jer veći dio godine presuši, jedino za velikih obilnih kiša uspije doći do močvare Goyder.

Povezane stranice
-----------------

* Rijeka Warburton
* Jezero Eyre
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*The Diamantina*" (engleski). Dr Vincent Kotwicki's Lake Eyre Site. Arhivirano iz originala na datum 2012-03-29. Pristupljeno 20. 10. 2012.
2. ↑   „*Diamantina River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 20. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

* *The Diamantina* na portalu Dr Vincent Kotwicki's Lake Eyre SiteArhivirano 2012-04-10 na Wayback Machine-u ()

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Sanluri** (sardinski: *Seddori*) je talijanski grad u Južnosardinskoj provinciji na Sardiniji. Grad je 2011. imao 8460 stanovnika.

Geografija
----------

Sanluri leži na nadmorskoj visini od 135 m, na rubu velike ravnice Campidano, te po brežuljcima Trexenta u sredini Sardinije. Smješten je 50 km sjeverno od Cagliarija i isto toliko od Sredozemnog mora.

Historija
---------

Historija Sanlurija počinje u srednjem vijeku, točnije oko 1300. kada je postao prijestolnica *Curatorie Nuraminis*. Kako se Sanluri nalazio na granici Giudicata Cagliari i Giudicata Arborea koji su stalno bili u sukobima, naselje je kompletno utvrđeno. Nakon što su španjolski Aragonci kompletno zauzeli Sardiniju 1409. gradski bedemi su porušeni, ali je zato izgrađen zamak iznad grada. Do 2016. Sanluri je zajedno s Villacidrom bio glavni grad provincije Medio Campidano, a nakon ukidanja potonje Sanluri je uključen u novoosnovanu Južnosardinsku provinciju.

Znamenitosti
------------

Iznad Sanlurija se koči zamak izgrađen za vladavine Aragonaca. Grad ima katedralu Nostra Signora delle Grazie iz 18. vijeka, podignutu na temeljima starije crkve od koje je ostao jedino gotički zvonik.

Privreda
--------

Sanluri je centar poljoprivrednog kraja poznatog po proizvodnji badema, koji se i izvoze.

Izvori
------

1. ↑  „*ITALY: Sardegna*" (engleski). Citypopulationde. Pristupljeno 26. 5. 2013.
2. 1 2 3 4  „*Sanluri*" (talijanski). Enciclopedia Italiana. Pristupljeno 28. 5. 2013.

Vanjske veze
------------

***Sanluri*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice grada Arhivirano 2013-05-22 na Wayback Machine-u ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 244733682
* GND: 4554012-3

 |
**Rijeka Fraser** je najveća rijeka u Britanskoj Kolumbiji na sjeverozapadu Kanade, duga 1 370 km.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Fraser* izvire iz Jezera Yellowhead u Stjenovitim planinama na granici Britanske Kolumbije i Alberte, odatle teče u smjeru jugozapada, da napravi veliki luk prema jugoistoku i na kraju se ulije u Tihi ocean kod Tjesnaca Georgia pored Vancouvera.

Karta sliva rijeke *Fraser*
*Fraser* ima sliv velik oko 238 000 km², koji se proteže po Britanskoj Kolumbiji, relativno netaknutom kraju prepunom šuma, od kog preko 70 % leži iznad 900 m nadmorske visine, tako da rijeka ima brojne spektakularne kanjone. 
Prosječni istjek *Frasera* je 3 475 m3/s.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Fraser River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 15. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

* *Fraser River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

***Fraser (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Huallaga** (španjolski: *Río Huallaga*) je velika pritoka rijeke Marañón koja zajedno sa rijekom Ucayali formira Amazonu duga 1100 km.

Hidrografija
------------

Rijeka Huallaga izvire na obroncima Anda južno od grada Cerro de Pasco u Peruu. Od izvora teče prema sjeveroistoku preko gradova Huánuco i Tingo María. Probija se preko Anda pored masiva Cordillera Blanca i meandrira prema istoku sve do svog ušća u Rijeku Marañón u peruanskom okrugu Lagunas.

Karta sliva rijeke Amazone sa tokom rijeke Huallaga
Huallaga ima sliv velik oko 95.000 km², koji se prostire preko sjeveroistoka Perua.

Povezane stranice
-----------------

* Amazona
* Rijeka Marañón
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3  „*Huallaga River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 28. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

***Huallaga*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Huallaga River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**James** ili **Jim** zvan i **Dakota** je rijeka u sredini Sjedinjenih Američkih Država, velika pritoka rijeke Missouri duga 1 140 km.

Geografske karakteristike
-------------------------

*James* izvire u okrugu Wells county u sredini Sjeverne Dakote, kod naselja Fessenden.  

Od izvora teče prema jugoistoku preko Južnu Dakotu, sve do svog ušća u rijeku Missouri 8 kilometra ispod grada Yankton.

Na rijeci je izgrađeno puno brana sa akumulacionim jezerima, radi navodnjavanja, regulacije vodotoka i rekreacije, najveće je podignuto kod grada Jamestown u Sjevernoj Dakoti.   

Karta sliva *Jamesa*
*James* sa svojim pritokama ima sliv velik oko 56 980 km², koji se proteže preko Sjeverne i Južne Dakote.

Povezano
--------

* Rijeka Missouri
* Rijeka Mississippi
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*James River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 25. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

* *James River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Ili** (kineski: *Yīlí Hé*, kazaški: *Іле*, ruski: *Или*) je velika rijeka na sjeverozapadu Kine i jugoistoku Kazahstana duga 1001 km, ali ako se uzme da je njen izvor njena najduža pritoka Tekes, tada je duga 1439 km.

Hidrografija
------------

Ili se formira kad se spoje rijeke Tekes i Kunges na nadmorskoj visini od 750 m, koje izviru na obroncima masiva Tanšan (dio tibetanske visoravni) na sjeverozapadu kineske autonomne regije Sikjang.
U svom gornjem toku Ili teče prema zapadu, u uskom kanjonu, stisnut između visokih planina. Nešto prije kinesko-kazahstanske granice, kod grada Yining dolina rijjeke se širi u plodnu ravnicu. Nakon što uđe Kazahstan i nadalje teče prema zapadu, sve do grada Kapčagaja, kod kog zaokreće prema sjeverozapadu i nakon nekoliko stotina kilometara počinje formirati svoju deltu, sa kojom utječe u Balhaško jezero na njegovom krajnjem jugozapadu. Od njegovih 1001 km dužine, 815 km se nalazi u Kazahstanu.

 Karta sliva rijeke Ili
Ili ima sliv velik oko 140.000 km², i prosječni istjek od 480 m3/s na svom ušću u Balhaško jezero.
Dolina rijeke je puno vlažnija od ostalog dijela tog polupustinjskog kraja Centralne Azije, pa je izuzetno gusto naseljena. Stanovništvo se bavi poljoprivredom, pretežno uzgojem pšenice.
Vode Ilija se od davnina koriste za intenzivno navodjavanje, a tokom 1960-ih podignuta je brana s akumulacijom za potrebe navodnjavanja i za pokretanje Hidroelektrane Kapčagaj.

Sve do sredine 20. vijeka delta rijeke počinjala je 340 km od ušća u Balhaško jezero, meliracionim radovima pomaknuta je 100 km bliže ušću. Ili se ledi od decembra do marta.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  „*Или*" (ruski). Большая советская энциклопедия. Pristupljeno 25. 12. 2012. [*mrtav link*]
2. 1 2  „*Ili River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 24. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

***Ili (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Ili River* na portalu Encyclopædia Britannica ()
**Rijeka Liard** (hrvatskosrpski: *Rijeka Topola*) je rijeka u sjeverozapadnoj Kanadi, jedna od većih pritoka Rijeke Mackenzie duga 1 115 km.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Liard* izvire u Masivu Pelly u Yukonu, odatle teče u smjeru jugoistoka kroz Britansku Kolumbiju, zatim skreće prema sjeveroistoku do svog ušća u Rijeku Mackenzie kod grada Fort Simpson u Sjeverozapadnim teritorijima.

Gornji tok *Liarda* prepun je brzaka i kanjona, a u donjem je rijeka plovna za manje brodove od ušća u Fort Simpsonu do naselja Fort Liard, nekih 265 km uzvodno. U srednjem toku, uz korito rijeke ide i aljaška magistrala.

Karta sliva rijeke *Liard*
*Liard* sa svojim pritokama ima sliv velik oko 277 100 km², koji se proteže preko kanadskih provincije Britanske Kolumbije i Sjeverozapadnim teritorijima.

Rijeka je dobila ime po brojnim topolama (*liards*) koje rastu duž njenih obala.

Povezano
--------

* Rijeka Mackenzie
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Liard River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 10. 10. 2012.

Vanjske veze
------------

* *Liard River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Magdalena** (šp. *Río Magdalena* ili  **Rio Grande de la Magdalena**) je najveća rijeka koja čitavim svojim tokom teče u Kolumbiji, duga 1497 km.

Hidrografija
------------

Magdalena izvire na bifurkaciji između andskih Centralnih i Istočnih kolumbijskih Kordiljera. Od izvora teče pravolinijski u smjeru sjevera, sve do svog ušća u Karipsko more kod grada Barranquilla.

Svoje najveće pritoke rijeke San Jorge, Cesar i Caucu prima u močvarnom poplavnom području sjevernih nizina.

Ušće Magdalene mora se stalno jaružati da se omogući plovidba oceanskim brodovima do luke Barranquilla, koja leži samo desetak kilometara od delte. Inače je Magdalena plovna za brodove plićeg gaza sve do grada Neiva, uz prekid kod mjesta Honda, gdje su brzaci.

Karta sliva Magdalene u Kolumbiji
Magdalena ima sliv velik oko 257.438 km² i prosječni istjek od 7200 m3/s na svom ušću u Karipsko more. Vode Magdalene bogate su ribom, pa je ona najvažnija zona slatkovodnog ribarstva u Kolumbiji.

Magdalena je bila glavna transportna arterija od vremena španjolske kolonizacije. Za kolonijalnih vremena sve do sredine 19. vijeka, roba su provozila jedrenjacima plitkog gaza. Parobrodi su se pojavili od 1822. ali su počeli raditi sa profitom tek nakon 1850. kad se desio duhanski bum koji je osigurao dovoljno rasutog tereta da bi vožnja bila isplativa.

Od 20. vijeka brodski promet na rijeci polako gubi na značenju u borbi sa konkurentskijim, automobilskim, željezničkim i aviotransportom.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Magdalena River*" (engleski). Encyclopedia Britannica. Pristupljeno 15. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

***Magdalena (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Magdalena River* (na portalu Encyclopedia Britannica) ()
Za istoimenu reku u Francuskoj, vidite članak Aube (rijeka).
 *Za ostale upotrebe, v. Ob (razvrstavanje).*

**Ob** (ruski: *Обь*) je rijeka u Rusiji duga 3 650 km, ali ako mu se pribroji Irtiš tad je dug 5 410, i sedma je po veličini rijeka na svijetu.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Ob* je rijeka u centru Rusije, jedna od najvećih rijeka Azije, koja dijagonalno teče kroz Sibir u pravcu sjeverozapada od svog izvora u Altajskim planinama, do svog ušća u Karskom moru u Arktičkom oceanu.   

*Ob* je transportna žila kucavica arterija srca Rusije, koje u tom dijelu strašno varira krajolikom i brojem stanovnika. Donji tok *Oba* je jalovi kraj, smrznute tundre, ali je kraj u gornjem toku regija od izuzetnog ekonomskog značaja i velikog potencijala za daljnji razvoj. 

Ob se formira 26 km jugozapadno od grada Bijska u Altajskom kraju gdje se spajaju rijeke Bija i Katun. Obje rijeke izviru u Altajskim planinama, Bija iz Jezera Teleckoje, dok Katun iz ledenjaka na južnim obroncima planine Beluha.

Karta porječja Oba
*Ob* ima porječje veliko oko 2 975 000 km², a to je oko polovice sliva koji se ulijeva u Karsko more, tako da je to šesto po veličini porječje na svijetu. 

Zapadnosibirska nizina pokriva oko 85 % *Porječja Oba*, ostatak porječja obuhvaća terasaste ravnice Turgaja u Kazahstanu i niske brežuljke sjevernog Kazahstana koji su dio Kuznjeckog Altaja, Salairski hrbat i jugoistočne obronke Altajskih planina. 

U porječju Oba ima više od 1 900 rijeka, ukupne dužine od oko 180 000 km. Sam Irtiš najveća lijeva pritoka, koji je dug 4 250 km, ima porječje od 1 593 000 km², a to je veći prostor od porječja gornjeg i srednjeg Oba, tako da čak 70 % porječja Oba odpada na njegove lijeve pritoke.

Povezane stranice
-----------------

* Irtiš
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7   „*Ob River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 10. 10. 2012.

Vanjske veze
------------

* *Ob River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Milk** je rijeka na jugu Kanade i sjeveru Sjedinjenih Američkih Država, velika pritoka rijeke Missouri duga 1 006 km.

Rijeka je svoje ime - *Milk* (*Mliječna*) dobila zbog bjeličaste boje svojih voda, a one su takve zbog velikih količina mulja i gline koja rijeka ispire na svom izvorištu u Alberti.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Milk* se formira na jugu Alberte u Kanadi gdje se spajaju dva manja vodotoka koji izviru na obroncima Stjenovitih planina na sjeverozapadu Montane.  

Od izvora teče prema istoku nekih 160 km, zatim naglo zavija prema jugozapadu i vraća se kod svojih izvora u Montani. Odatle teče prema istoku preko čitave Montane sve do svog ušća u rijeku Missouri 8 km nizvodno od brane i akumulacionog jezera - Fort Peck u Montani.

Karta sliva rijeke *Milk*
*Milk* sa svojim pritokama ima sliv velik oko 54 240 km², koji se proteže od kanadske Alberte do američke Montane.   

Na rijeci je 1939. izgrađena brana Fresno sa akumulacionim jezerom, radi navodnjavanja i regulacije vodotoka i rekreacije, kod grada Havre.

Povezane stranice
-----------------

* Rijeka Missouri
* Rijeka Mississippi
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Milk River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 25. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

* *Milk River* na portalu Encyclopædia Britannica ()


  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Ubangi** ili *Oubangui* je velika rijeka u Africi, najveća desna pritoka rijeke Kongo duga 1060 km, odnosno 2250, ako se računa izvor rijeke Uele koja zajedno s Mbomou formira Ubangi.

Hidrografija
------------

Ubangi nastaje spajanjem rijeka Mbomou i Uele kod grada Yakoma u Demokratskoj Republici Kongo blizu granice s Centralnoafričkom Republikomna nadmorskoj visini od 395 m. Od tu teče pravolinijski prema zapadu i Banguiju nekih 560 km. Nešto prije nego što stigne do njega, pravi veliki luk i zavija prema jugu.

Karta porječja rijeke Ubangi
U tom dijelu formira granicu između Demokratske Republike Kongo i Republike Kongo. Prosječni protok kod Banguija procijenjen je na 4280 kubičnih metara u sekundi. Za visokog vodostaja od maja do decembra, protok može premašiti i 14 000 kubičnih metara, dok je za niskog vodostaja (od februar do aprila) padne na 1000 kubičnih metara.

U svom gornjem toku Ubangi se dijeli na brojne rukavce i tako formira brojne izdužene riječne otoke, ali istovremeno na pojedinim dijelovima teče kroz kanjone i stvara brzace, kao što su oni kod grada Bangui. Rijeka se mijenja kad uđe u bazen Konga, tad ima široko korito, s brojnim pješčanim sprudovima, ali su mu pritoke i nadalje planinski brzaci. To je kraj ravnih, močvarnih dolina, prekriven gustom ekvatorijalnom prašumom, u kom je velik dio regije koji leži sjeveroistočno i jugozapadno od rijeke Sangha trajno poplavljen.

Ubangi uvire u Kongo kod sela Irebu, točno preko puta Kanala Irebu, preko kojeg otječu vode plitkog, močvarnog jezera Tumba u rijeku Kongo. Za vrijeme visokog vodostaja (od kraja aprila do kraja juna) vode Konga odbacuju Ubangi uzvodno.

Ubangi ima porječje veliko oko 772.800 km², koje se proteže preko juga Centralnoafričke Republike i zapada Demokratske Republike Kongo. Ubangi je odavno prometna žila kucavica Centralnoafričke Republike, stanje mu je poboljšano nakon pročišćavanja korita, pa sad po njemu mogu ploviti šleperi do 600 tona sve do Banguija.

Historija istraživanja
----------------------

Tok rijeke prvi je istražio njemački botaničar Georg Schweinfurth 1870. godine, a nakon njega i ruski istraživač (njemačkog porijekla Wilhelm Junker 1882/1883. koji je utvrdio da rijeka pripada slivu rijeke Kongo.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7   „*Ubangi River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 24. 11. 2012.

Vanjske veze
------------

***Ubangi*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Ubangi River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 315528324
* GND: 4061341-0

 |
**White River** (prevedeno *Bijela rijeka*) je rijeka na sjeveroistoku Sjedinjenih Američkih Država, velika pritoka rijeke Mississippi duga 1 102 km.

Geografske karakteristike
-------------------------

*White River* izvire na obroncima Masiva Boston na sjeverozapadu Arkansasa.  

Od izvora teče prema sjeveroistoku po južnom Missouriju, gdje naglo zavija na jugoistok i vraća se u Arkansas. Zatim teče u smjeru juga do svog ušća u rijeku Mississippi nešto iznad grada Arkansas City.

U svom gornjem toku u Masivu Boston i visoravni Ozark u južnom Missouriju, *White* je brza planinska rijeka uskog korita, koja se probija kanjonima kroz planine, u srednjem toku teče kroz široku kotlinu duboku 150 m. Kod grada Newport *White* izlazi iz visoravni u ravnicu rijeke Mississippi poplavno područje, u kom rijeka usporava svoj tok i mnogo meandrira, i ostavlja iza sebe puno napuštenih rukavaca, bara i močvara.

Karta sliva rijeke *White River*
*White River* sa svojim pritokama ima sliv velik oko 73 000 km², koji se proteže preko američkih država Arkansas i Missouri.   

Na rijeci je 1947. izgrađena brana Bull Shoals sa istoimenim akumulacionim jezerom dugim 60 km, kod mjesta Cotter u Arkansasu, i još jedna brana uzvodno - Forsyth sa akumulacionim jezerom Taneycomo, 8 km sjeveroistočno od Bransona u Missouriju.

Glavne pritoke rijeke su *Buffalo* koji uvire sa juga, i rijeke *Cache*, *Little Red* i *North Fork* sa sjevera.

Rijeka je plovna oko 480 km uzvodno do grada Batesville u Arkansasu.

Povezane stranice
-----------------

* Rijeka Mississippi
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*White River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 25. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

* *White River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

***White River (Arkansas)*** na Wikimedijinoj ostavi

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Río Grande** ili **Río Guapay** je jedna od rijeka amazonskog sliva duga 1438 km, poznata kao velika pritoka Rijeke Mamoré (ona formira rijeku Madeiru, pritoku Amazone).

Hidrografija
------------

Río Grande izvire na oboncima planine Sierra de Cochabamba u bolivijskom dijelu Anda, pod imenom **Río Rocha** protiče kroz dolinu Cochabamba u pravcu zapada, nakon 65 km skreće prema jugoistoku, da nakon 50 km primi pritoku Río Arque na nadmorskoj visini od 2350 m. Od tu se zove **Río Caine**, nakon 162 km toka u pravcu jugoistoka, spaja se sa rijekom Río San Pedro, južno od grada Cochabamba i tek se od tu zove Río Grande. 

Karta sliva Rio Grande sa tokom Pecosa
Nakon 500 km toka, ulazi u nizinu i skreće u smjeru sjeveroistoka kod grada Santa Cruz de la Sierra. U tom dijelu teče u istom smjeru uz velike meandre jezera i bare uz svoje korito, i dijelom formira granicu između bolivijskih provincija Andrés Ibáñez i Chiquitos. Nakon što primi velike pritoke Río Piraí i Río Ichilo utječe u Rijeku Mamoré.

Río Grande ima sliv velik oko 101.902 km² koji se generalno razlikuje u dva dijela, u planinskom i nizinskom kad teče po prašumama.

Povezane stranice
-----------------

* Mamoré
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*ESTUDIO HIDROLÓGICO-HIDRÁULICO CON EL FIN DE DELIMITARZONAS INUNDABLES EN LA CUENCA BAJA DEL RÍO GRANDE*" (()). CARYGLOBAL SR. Pristupljeno 22. 11. 2012.

Vanjske veze
------------

* *ESTUDIO HIDROLÓGICO-HIDRÁULICO CON EL FIN DE DELIMITARZONAS INUNDABLES EN LA CUENCA BAJA DEL RÍO GRANDE* ()

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Pecos** (španjolski: *Río Pecos*) je velika rijeka na jugozapadu Sjedinjenih Američkih Država duga 1 490 km, pritoka Rijeke Rio Grande.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Pecos* izvire na obroncima masiva Sangre de Cristo (*Mora County*) na sjeveru Novog Meksika 20 km sjeverno od mjesta Pecos. Od izvora teče u pravcu jugoistoka, nakon što napusti planinski kraj, teče kroz polupustinjski kraj istočnog Novog Meksika i zapadnog Teksasa. Nakon što prođe mjesto Roswell u Teksasu, dolina rijeke se širi.
Posljednjih 201 km svog toka, *Pecos* se probija u uskom kanjonu, koji je na pojedinim dijelovima dubok 300 m.

Nakon što prođe Nacionalni park Amistad uvire u Rio Grande.

Karta sliva Rio Grande sa tokom *Pecosa*
*Pecos* ima sliv velik oko 99 200 km² koji se nalazi u polupustinjskom kraju, pa je zbog navodnjavanja i regulacije toka podignuto puno brana sa akumulacionim jezerima, to su Alamogordo (1937.), Avalon (1907.), McMillan (1908.) i Red Bluff (1936.).

Povezano
--------

* Rio Grande
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Pecos River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 20. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

* *Pecos River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Snake** (prevedeno **Zmijska rijeka**) je najveća pritoka rijeke Columbije, na sjeverozapadu Sjedinjenih Američkih Država duga 1 670 km.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Snake* izvire na obrocima Stjenovitih planina u jugoistočnom kutu Nacionalnog parka Yellowstone u Wyomingu. Nakon tog protiče kroz Jezero Jackson pa se probija krivudavim kanjonima kroz Planine Teton u pravcu juga. Nakon što primi rijeku *Greys* ulazi u Idaho preko akumulacionog jezera Palisades. Nakon vulkanskog gejzira Heise, *Snake* napušta planine i ulazi u svoju široku kotlinu u južnom Idahu, teren po kojem je nekoć tekla lava - tu teče prema zapadu. Na krajnjem zapadu države, prima pritoku Boise, pa naglo skreće na sjever, i tako teče dobrih 348 km, formirajući granicu između Idaha i Oregona. A nakon toga i granicu između Idaha i Washingtona sve do grada Lewiston, nakon tog skreće na zapad i teče kroz državu Washington u velikom luku, da se na kraju ulije u Rijeku Columbiju južno od grada Pasco, nakon prijeđenih 1 670 km.

*Snake* sa svojim pritokama ima sliv velik oko 282 000 km², koji se proteže preko američkih saveznih država Wyoming, Utah, Nevada, Idaho, Oregon i Washington.

Karta *sliva Snakea*
*Zmijska rijeka* ima veliki pad, jer se od skoro 3 000 m, spušta na svega 90 m kod svog ušća u Columbiju.

U svom gornjem toku, iznad gradića Heise Hill u Idahu, vode *Zmijske rijeke* i njenih pritoka koriste se za navodnjavanje i pokretanje brojnih hidroelektrana. Rijeka je pregrađena sa nekoliko brana, od kojih su najveće Heise Hill i Palisades iznad kojih su velika akumulaciona jezera. Na pritoci Teuton se 1976. urušila Brana Teton, što je uzrokovalu katastrofalnu poplavu u kotlini rijeke. Glavne pritoke *Zmijske rijeke* ispod gejzira Heise su rijeke; *Henrys Fork* (najveća), *Blackfoot*, *Portneuf*, *Raft* i *Big Wood*. U tom dijelu rijeka ima dva velika vodopada Twin Falls i Shoshone Falls, s padom od 20 i 65 m, koji se nalaze pored grada Twin Falls, nizvodno od brane Milner.

I u srednjem toku, od gradića King Hill do Weisera u Idahu se vode *Zmijske rijeke* koriste za pokretanje hidroelektrana. U ovom dijelu su najveće pritoke; *Payette*, *Owyhee*, *Malheur* i Boise.

Donji tok *Zmijske rijeke* od Weisera do ušća, poznat je po kanjonu Hells dubine 1.6 km, jednim od najdubljih u Sjevernoj Americi. Na kraju tog kkanjona u rijeku utiče posljednja velika pritoka Salmon.

Uz *Zmijsku rijeku* nalaze se brojne rekreacione zone i parkovi prirode, najpoznatiji je Hells Canyon.

Povezano
--------

* Rijeka Columbia
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  „*Snake River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 15. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

* *Snake River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

***Snake (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi
**Saluen** (engleski: *Salween River*, kineski: *Nu Chiang* ili *Nu Jiang*) je velika rijeka u Kini i Indokini duga 2400 km.

Hidrografija
------------

Saluen izvire na obroncima planinskog masiva Tanggula u Tibetu na nadmorskoj visini od 5450 m. Od izvora teče gotovo pravolinijski prema jugu, preko kineske provincije Yunnan do svog ušća u zaljevu Martaban (Andamansko more) kod grada Mottama u Mianmaru, gdje formira manju deltu. U svom donjem toku rijeka formira granicu između Mianmara i Burme u dužini od 130 km.

Saluen ima porječje veliko oko 324.000 km², koje se proteže preko kineskih provincija Tibet i Yunnan i istočnog Mianmara. Saluen je u svom gornjem toku divlja i slikovita rijeka, koja se probija kroz uske, duboke kanjone između visokih brda do Visoravni Shan u Mianmaru. Tu je rijeka plovna u pojedinim dijelovima svog toka, za manje brodove, ali ne i čitavom svom dužinom zbog opasnih brzaka, tako da se ne koristi kao prometnica. Ali se koristi za transport velikih količina drvene građe (tikovina), koja se splavima spušta nizvodno. Kao prometnica se koristi tek u donjem toku, gdje je plovna u dužini od 160 km. Veliki hidropotencijal rijeke se zasad ne koristi, osim na pritoci Pilu (pritoka Pawna).

Povezano
--------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Salween River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 24. 11. 2012.

Vanjske veze
------------

***Saluen*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Salween River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 247387970
* GND: 4607349-8
* NDL: 01146666

 |
**Zeja** (ruski: *Зе́я*) je rijeka u istočnom Sibiru (Rusija) duga 1242 km, velika sjeverna pritoka Amura.

Hidrografija
------------

Rijeka izvire na južnim obroncima planinskog masiva Tokijski Stanovik (dio Stanovojskog gorja) u Amurskoj oblast u istočnom Sibiru.
Od izvora teče u velikom luku isprva prema jugozapadu, zatim zaokreće prema jugoistoku, da na kraju potpuno krene prema jugu do ušća u Amur kod grada Blagovješčensk.

U svom gornjem toku koji se proteže sve do ušća rijeke Selemdža, Zeja je planinska rijeka koja se probija uskim klancima do svog ušća. Nizvodno je tipična spora ravničarska rijeka koja jako meandrira, sa brojnim jezerima, barama i močvarama uz svoje korito.

Karta sliva Amura sa rijekom Zeja
Zeja ima sliv velik oko 233.000 km², koje se proteže preko Amurske oblasti.
U gornjem toku iznad grada Zeja podignuta je brana za hidroelektranu (1974. - 1980.) i formirano veliko akumulaciono jezero dugo 225 km.

Zeja je plovna 650 km, sve do grada Zeja, ali samo ljeti, jer se zimi ledi od novembra do maja.

Povezane stranice
-----------------

* Amur
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*Зея (река в Амурской обл.)*" (ruski). Большая советская энциклопедия. Pristupljeno 25. 12. 2012. [*mrtav link*]

Vanjske veze
------------

***Zeja (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Зея (река в Амурской обл.)* na portalu Большая советская энциклопедия[*mrtav link*] ()

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Rio Negro** (portugalski: *Rio Negro*, španjolski: *Río Negro*) prevedeno - **Crna rijeka** je najveća lijeva pritoka Amazone, i najveća rijeka - *crne vode* na svijetu 
duga 2 253 km. 

*Rio Negro* je poznat i kao spoj dva velika porječja; - Orinoca i Amazone preko - *bifurkacije - Casiquiare*.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Rio Negro* ima porječje od 691 000 km² i prosječni istjek od 28 000 m³/s na ušću kod Manausa. Od njegovih 2 253 km dužine , - 1 368 km otpada na Brazil.

*Rio Negro* izvire u Kolumbiji na istočnim obroncima Anda kao **Rio Guainia** nakon tog teče u smjeru sjeveroistoka sve do granice sa Venecuelom, zatim pravi veliki zavoj i teče prema jugu. U tom dijelu svog toka formira granicu između Kolumbije i Venecuele. 

Kod venecuelanskog gradića San Carlos de Rio Negro na nadmorskoj visini od 91 m, *Río Guainía* se spaja sa rijekom Casiquiare, tek odatle se ta zajednička rijeka zove **Rio Negro**.  Odatle teče u smjeru jugoistoka, uz granicu Kolumbije, kod gradića Cucui ulazi u Brazil i pravi zavoj prema jugozapadu, nešto uzvodno od brazilskog grada São Gabriel da Cachoeira, prima svoju najveću pritoku Vaupés. 

Kuriozum je da Vaupés dijeli svoj izvor u Andama sa velikom pritokom Orinoca, rijekom Guaviare. 
Odatle *Rio Negro* teče kroz prašume u smjeru istoka uz velike meandre, i mnoštvo rukavaca, stvarajući brojne otoke, blago skrećući prema jugu. U tom dijelu svog donjeg toka prima brojne pritoke sa sjevera od kojih je najveći Branco. Od Branca skreće prema jugoistoku da se grada Manaus spaji sa Amazonom, koji se u gornjem toku zove **Solimões**.

Tok Rio Negra na porječju Amazone
Porječje *Rio Negra* je rijetko naseljen kraj tropske prašume, iako uz njegov tok nema većih naselja, - po rijeci se odvija živ promet brodovima, jer je plovan od Manausa 724 km uzvodno.  Čista crna boja njegove vode, po kojoj je i dobio ime, rezultat je razgradnje organskih tvari u rubnim močvarama i mulja uz korito. Koliko je *Rio Negra* crn, najbolje se vidi na ušću sa Brancom i Amazonom koje imaju žučkasto - smeđe vode, od gomile mulja koje nose.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8   „*Negro River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 29. 09. 2012.
2. ↑   „*Orinoco River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 29. 09. 2012.
3. ↑   „*Casiquiare*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 29. 09. 2012.

Vanjske veze
------------

* *Negro River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

***Rio Negro (Amazona)*** na Wikimedijinoj ostavi
Alfred Freddy Krupa: Čamac na Korani, lavirani tuš na polukartonu, 2015.
**Korana** je rijeka koja izvire u Plitvičkim jezerima.

U Slunju na utoku Slunjčice u Koranu nastali su slapovi Rastoke. 

Dugačka je 134,2 km od izvora do ušća u rijeku Kupu u Karlovcu. 

Kod Karlovca se u Koranu ulijeva Mrežnica, a u Tržcu u Bosni i Hercegovini se u nju ulijeva rijeka Mutnica.

Pripada crnomorskom slivu i nije plovna. Na mnogim dijelovima Korana protiče kroz slikovite, vapnenačke kanjone visoke stotinjak i više metara. Ovi kanjoni obrasli su bukovom šumom ili su ogoljeli. U gornjem toku nalaze se slikovite pećine.

Nastanak imena rijeke Korane nije još razriješen. Po nekima je to ime izvedenica iz riječi "kora" (biljaka), dok po drugima ime je nastalo iz imena "Gorana", tj. označava vodu koja teče iz gore, dok treći ime Korana povezuje s njezinim koritom omeđenim liticama koje su oštro i duboko usječene u tlo.

Literatura
----------

* Goran Šafarek, Tomislav Šolić: Rijeke Hrvatske, Križevci, 2011.
**Glavočić pjeskuljaš** je riba koja ima jako tanko tijelo i svjetlosmeđe je boje. Naraste do 11 cm, što je prilična veličina za rod Pomatoschistus. Glava je duga kao četvrtina tijela. Mužjak ima tamnu prugu na prvoj leđnoj peraji i 12 tankih zraka na drugoj.  Glavočić pjeskuljaš se hrani rakovima i crvima. Ima velike oči. Velika opasnost mu je industrijsko zagađenje, a u Poljskoj je ugrožena vrsta.

Stanište
--------

Kao što mu ime sugerira, najčešće živi u pješčanim ili blatnim područjima od niske obale do dubine 4-200 m, na temperaturi 8 °C-24 °C.
Najčešće se nalazi u europskim vodama, od Baltika do Mediterana. Nalazi se također u Jadranskom, Baltičkom i Crnom moru. 
Nalazi se na 71 ° do 35 ° sjeverne geografske širine i 11 ° do 34 ° istočne geografske dužine

Razmnožavanje
-------------

Glavočić pjeskuljaš se razmnožava između veljače i svibnja. Ženka polaže jaja pod školjkama i hridima. Okoti se ljeti u plićaku. Mužjak stražari do dva tjedna pokraj jaja. Ličinka je duga do 0,41 cm.  Životni vijek je 15-18 mjeseci, a može biti i dulji. Najdulji životni vijek je tri godine.

Skrivanje od neprijatelja
-------------------------

Glavočić pjeskuljaš se jako dobro prilagođava okolišu. Pošto je svjetlosmeđe boje, lako se sakrije u pijesak. Također se skriva u rupe među stijenama.

Ribolov
-------

Glavočića pjeskuljaša često love u sjevernom Jadranu.

Izvori
------

1. ↑
2. ↑  Aquascope|Facts|Sand goby
3. ↑  Pomatoschistus minutus, Sand goby : aquarium
4. ↑  Pomatoschistus minutus, Sand goby : aquarium
5. ↑  BBC - Science & Nature - Sea Life - Fact files: Sand goby
6. ↑
7. ↑  Sand Goby, Pomatoschistus minutus (British Marine Life Study Society)
8. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2010-08-25. Pristupljeno 2009-08-30.

Eksterni linkovi
----------------

* FishBase
**Župa Sana** bila je jedna od srednjovjekovna bosanska župa, a nalazila se u slivu rijeke Sane, u okviru Donjih Kraja.

Istorija
--------

Najstariji srednjovjekovni dokument u kojem se pominji ovi krajevi je povelja ugarskog kralja Bele IV (1235.-1270.), od 20. jula 1244. godine. Pored Usore i Soli, pominje se i ovo područje, za vladavine Mateja Ninoslava. U ovoj povelji pominju se župe Sanska, Dubička, Mrenska i Vrbaska. One su činile zemlju Donji Kraji, srednjovjekovne Bosne. Donji Kraji su u početku obuhvatali područje južnije od Sanskog Mosta, da bi se kasnije proširili na sjever, na područje srednjeg toga rijeke Sane. Tako se 1258. godine pominje sanski župan (knez) Mihailo, koji je 15. marta 1264. godine prodao zemlju "krala" opatiji topuskoj. Prema jednom dokumentu od 30. marta 1304. godine, Donji Kraji su bili naseljeni patarenima zbog čega je došlo do sukoba između bana Mladena Šubića i Hrvatina Stjepanića. Sana je u imala svoj crkveni distrikt koji je bio vezan za zagrebačku biskupiju (1334. godine). U gradu Sani je 1328. godine izdata povelja. Kralj Ostoja (1398-1404/1412-1418), kao i vojvoda Hrvoje Vukčić, došli su u Sanu 1404. godine. Kao jedan od svjedoka povelje vojvode Hrvoja iz 1412. godine pominje se i Gašpar Dijanišević iz Sane. 

U ratovima bosanskog kralja i vlastele protiv ugarskog kralja Sigismunda (1387-1437), župa Sana pada pod ugarsku vlast 1413. godine. On ju je osvojio od Hrvoja Vukčića i dodelio ju je na upravu blagajskim knezovima. Protiv Hrvoja je ustala i ostala bosanska vlastela te je on potražio pomoć Turaka Osmanlija. Sigismundova vojska poražena je teško 1415. godine u bici kod Doboja. Turci su iduće godine doprli do Stona i Hrasna u Hercegovini. 

Župa Sana ostala je u Sigismundovim rukama. Ugarski kralj spominje se u jednoj povelji iz 1425. godine. Knez Sane, Juraj Mišljenović, spominje se u povelji od 12. avgusta 1434. godine. Sana je u narednom periodu bila poprište borbi Ugarsko-turskih ratova da bi 1499. godine konačno ušla u sastav Osmanskog carstva. Kamengrad postaje jedno od glavnih turskih uporišta. Kamengrad je postao sedište nahije koja je obuhvatala veliki deo sanske župe. Nakon ukidanja Bihaćkog sandžaka i reorganizacije Bosanskog pašaluka, Kamengrad postaje sedište novog kadiluka. Takav status imali su i Banja Luka, Jajce, Bihać i drugi veliki gradovi. Postojale su dve nahije Sana o čemu svedoče dva turska deftera. Kasnije je formirana Sanska kapetanija.

Vidi još
--------

* Sanski Most
*Za ostala značenja, vidi Sada (Jemen) (razvrstavanje).*

**Sada** (arapski: صعده), ali i *Sadah*, u prošlosti *Karna*, je grad na sjeverozapadu Jemena, udaljen je oko 175 km sjevernozapadno od glavnog grada Sane. Grad ima oko 51.870 stanovnika, leži na 1.800 metara nadmorske visine.

Sada je glavni grad jemenske Muhafaze Sada, koja ima 693.217 stanovnika.

Džamija iz Sade

Historija Sade
--------------

Za antike grad se zvao **Karna**, to je bila druga prijestolnica Minejskog kraljevstva koje je propalo krajem 2. st. pne.

U ranom srednjem vijeku grad je bio prvo sjediše dinastije zejdiskih imama (vjerske i svjetovne vođe Jemena između 860 - 1962). Osnivač grada Sade, kao sjedišta moći dinastije Zeidi, bio je imam *Jahja al-Hadi al-ila Ḥak I.* (vladao od 893. do 911). Njegovi nasljednici uspjeli su, ali samo u vrlo kratkom razdoblju proširiti svoju vlast na veći dio istočne Arabije, od Hidžaza do južnog Jemena.

Nakon 17. st. dinastija Zeidi preselila je svoje sjedište u Sanu (175 km, jugoistočno), time je Sada izgubila na nacionalnoj važnosti, te je postala samo administrativni centar sjevernog dijela zemlje.

U gradu su razvijeni tradicionalni zanati; proizvodnja i obrada kože i obrada proizvoda od kamena.

Izvori
------

1. 1 2  Broj stanovnika Sade na stranicama citypopulation.de

### Vanjske poveznice

* Enciklopedija *Britannica*, tekst o Sadi ()

***Sa'da*** na Wikimedijinoj ostavi

* Regional/Middle\_East/Yemen
* 100+ Travel Photos of Yemen Arhivirano 2013-01-05 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Glavni gradovi jemenskih muhafaza |
| --- |
| Aden • Amran • Zindžibar • Ad-Dali • Al Baida • Al Hudaida • Al Hazm • Al-Ghaida • Al Mahvit • Sana • Damar • Al-Mukala • Hadža • Ibb • Lahidž • Marib • Jabin • Sada • Atak • Taiz | Jemenska zastava |
**Cerignola** je drugi po veličini grad u talijanskoj provinciji Foggia u regiji Apulija od 56 816 stanovnika.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Cerignola* leži na jugoistoku Italije na južnoj granici Apulijske ravnice, udaljena oko 30 km od Jadranskog mora i oko 38 km jugoistočno od provincijskog centra Foggie.

Historija
---------

Corso Garibaldi
*Cerignola* je bila municipij za rimskih vremena.
Kod grada su 28. aprila 1503. Španjolci pobjedili Francuze i tako zagospodarili Napuljskim kraljevstvom za puno narednih vijekova. Samim gradom vladale su plemićke porodice Caracciolo i Pignatelli.

U *Cerignoli* je rođen čuveni talijanski filolog Nicola Zingarelli - 1860. a kompozitor Pietro Mascagni komponirao je svoju slavnu operu Cavalleria rusticana upravo tu 1890.

Znamenitosti
------------

Najveća znamenitost *Cerignole* je barokna crkva *Beata Vergine del Monte Carmelo* iz 16. vijeka.

Privreda
--------

*Cerignola'* je značajan transportni i trgovački centar vunom tog dijela Apulije i centar poljoprivrednog kraja, u kom se proizvodi maslinovo ulje, vino, bademi, pšenica, zob i lan.

Gradovi prijatelji
------------------

* Italija, Vizzini
* Španjolska, Montilla
* Francuska, Nemours

Izvori
------

1. ↑  „*ITALY: Puglia*" (engleski). Citypopulationde. Pristupljeno 30. 08. 2013.
2. 1 2 3 4  „*Cerignola*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 28. 08. 2013.

Vanjske veze
------------

***Cerignola*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice grada Arhivirano 2013-09-07 na Wayback Machine-u ()
* *Cerignola* na portalu Encyclopædia Britannica ()
**NK Marsonia** je hrvatski nogometni klub iz Slavonskog Broda.

Historija
---------

NK Marsonia je prilično poznata po upadanju i ispadanju iz prve lige. Klub ne pripada među osnivačima lige, ali se ipak redovito natječe među najboljima. 
Treunutno je klub član druge hrvatske nogometne lige.
Iako se ove godine (2006/07) promijenio sustav natjecanja u drugoj ligi (16 klubova u jednoj ligi), nije bilo za očekivati da će druga liga biti bez Marsonie.

Stadion
-------

Marsonia koristi lokalni gradski stadion "Stadion na Savi"
sa kapacitetom od 10.000 mjesta.

Navijači
--------

Navijači NK Marsonije zovu se **Legija**. Klub ima od njih jaku podršku u domaćim utakmicama uza Savi.

Poznati bivši igrači
--------------------

* Ivica Olić (Nk Zagreb, Gnk Dinamo Zagreb, CSKA Moscow,Bayern Munchen, HSV, Munich 1860)
* Mario Mandžukić ( Nk Zagreb, Gnk Dinamo Zagreb, Wolfsburg, Bayern Munchen, Atletico Madrid, Juventus, Al-Duhail)
* Veldin Karić (Torino, Lugano, Nk Varteks, Gnk Dinamo Zagreb, Inter Zaprešić,...)
* Edin Mujčin ( Gnk Dinamo Zagreb, JEF United, Kamen Ingrad, Lokomotiva Zagreb,...)