**Bečka kotlina** (njemački: *Wiener Becken*, slovački: *Viedenská kotlina*) leži u Donjoj Austriji i Gradišću, u užem smislu obuhvaća trokutasti bazen južno od rijeke Dunav.
U širem smislu to je rasjedni jarak koji se proteže u dužinu od nekih 200 km od Gloggnitza na jugu do Moravske na sjeveru. Njezini bokovi najširi su u sredini (55 km) i protežu se od Beča do Malih Karpata.

Geografija
----------

Austrijski dio Bečke kotline sadrži Dolinu Marchfeld i istočni dio Weinviertela, kao i južni dio Bečke kotline. Kotlina je formirana na početku gornjeg tercijara kao depresija u prostoru između Alpa i Karpata u koju je more naknadno nanjelo do 5500 m od sedimentnih stijena (formacije naftnih depozita). Zbog tog se u izobilju mogu pronaći fosili duž obala nekadašnjeg mora, za što je najbolji primjer Lajtanski krečnjak).

Potresi i brojni termalni izvori na liniji rasjeda (Baden, Bad Vöslau i Bad Deutsch-Altenburg) dokazuju da se geološke promjene i dalje događaju. Južni dio Bečke kotline sastoji se od depresije koja se u smjeru jugozapad-sjeveroistok, proteže u širinu od 60 km između prijevoja Wiener Pforte i Hainburger Pforte. Omeđena je Masivom Wienerwald, rasjedom - Semmering, Bucklige Welt i masivima Rosalien, Leitha i Mali Karpati (Hundsheimer Berge). Bečka kotlina je povezana sa krajem oko Nežiderskog jezera prijeko prijevoja Neustaedter Pforte i Brucker Pforte. Čitav taj kraj je pod utjecajem panonske klime.

Bečka kotlina može se podijeliti na 4 manja područja: 

1. Južno od rijeke Dunav prostire se pojas visoravni i brdašca, tu je plodno tlo (lesom prekrivene šljunčane ploče) koje se koristi za poljoprivredu, a šljunčana brdašca su ili pod šumom ili pod vinovom lozom (Rauchenwarth, Ellender). Najveći urbani centri su Beč, Schwechat (Bečki aerodrom) i Bruck an der Leitha.
2. Južno od Ebreichsdorfa proteže se pojas vlažne ravnice, koji se koristi za voćarstvo i povrtlarstvo. Najveći urbani centri su Ebreichsdorf i Mitterndorf an der Fischa (Depresija Mitterndorfer Senke).
3. Na zapadu se pojas vlažne ravnice gubi u graničnoj zoni za koju je karakteristično vinogradarstvo, smješteno uz liniju rasjeda Thermenlinie. Najveći urbani centri su; Perchtoldsdorf, Brunn am Gebirge, Maria Enzersdorf am Gebirge, Mödling, Gumpoldskirchen, Pfaffstaetten, Baden i Bad Vöslau (lječilišta s termalnim izvorima).
4. Na jugoistoku iza pojasa vlažne ravnice dolazi Steinfeld, kraj sa tankim slojem nekvalitetne zemlje koji je pošumljen borovom šumom u 18. vijeku, najveći grad je Wiener Neustadt.

Najveći vodotoci u Bečkoj kotlini su rijeke Schwarza, Pitten, Leitha, Fischa, Piesting, Triesting i Schwechat kao i Wiener Neustadt kanal.

Bečka kotlina je jedan od najvažnijih industrijskih zona u Austriji, sa visokoprofitablim industrijama kao što je kemijska i obrada plastičnih masa. Tu se nalazi rafinerija nafte u Schwechat, pored toga u kotilini se obrađuje metal, tekstil, staklo, odjeća, papir, hrana.
Pored toga danas je to kraj prepun skladišta, servisnih centara, a tu se nalazi jedan od najvećih evropskih trgovačkih centara - Shopping City Süd.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  „*Wiener Becken*" (engleski). Austria-Forum. Pristupljeno 22. 1. 2016.

Vanjske veze
------------

***Bečka kotlina*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Wiener Becken* (`en`)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 248534078
* GND: 4066018-7
* NKC: ge310941

 |