recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Lento Violento** je stil elektroničke plesne glazbe koji je nastao u Italiji. Samo ime u prijevodu znači *sporo i nasilno*, i kao takav, stil obično drži tempo između 70 i 130 BPM-a. Sastoji se od hard kickova (slično kao kickovi kakve možemo naći u hardcoreu ili hardstyleu, ali svira vrlo usporenim tempom), uzoraka glasova te mračnih i acid zvukova ili loopova.

Nastanak
--------

Prve pjesme sa zvukom Lenta Violenta su Ottomixova "Ibiza" iz 1998. i Alex Castellijeva pjesma "Enjoy" u Ottomixovoj ko-produkciji. Tada se taj zvuk još nije nazivao "Lento Violento". Ove pjesme imaju utjecaje iz ostalih techno i trance-orijentiranih radova kao što su "Mauro Picotto's Lizard", "Iguana", "Pulsar", "Tuttincoro" ili "Raggattak" izvođača Jomana (Joya Kitikontija), a sve su iz talijanske izdavačke kuće BXR.

Dok su neke pojedine pjesme bile popularne u klubovima, sam stil još nije bio utvrđen dok poznati talijanski DJ Gigi D'Agostino nije počeo sa nizom produkcija 2003. kao *Ripassa*. Doista, skovao si je umjetničko ime za ovaj stil, i objavljivao je većinu svojih Lento Violento pjesama u svojoj izdavačkoj kući Noise Maker tako koristivši umjetnička imena kao npr. "*Dottor Dag*", "*Lento Violento Man*", "*Uomo Suono*", "*Orchestra Maldestra*" ili "*La Tana Del Suono*" kako bi mogao odvojiti te pjesme od svojih italodance radova.

Ostali izvođači su počeli producirati slične radove nakon uspjeha ovoga stila. Također je objavljeno nekoliko CD kompilacija s Lento Violento glazbom, a takav primjer je serija kompilacija Movimentolento.

Povezani članci
---------------

* Italo dance
* Italo disco
* Hardcore techno
* Hardstyle

Eksterni linkovi
----------------

* Izdavačka kuća Noise Maker (Discogs)

| * p
* r
* u
Hardcore techno |
| --- |
| Vrste i podvrste  Stilovi i podstlovi | Acidcore • Artcore • Bouncy techno • Breakbeat hardcore • Breakcore • Clowncore • Deathcore • Digital hardcore • Doomcore • Drum'n'core • Extratone • Flashcore • Freeform hardcore • Frenchcore • Gabber • Gabber metal • Happy hardcore • Hard techno • Hardcore breaks • Hardstyle • Industrial hardcore • J-Core • Jumpstyle • Mákina • New beat • Newstyle • Noisecore • Oldschool hardcore • Power noise • Raggacore • Schranz • Speedbass • Speedcore • Splittercore • Terrorcore • Trancecore • UK Hardcore |
| Povezane vrste i stilovi | Aggrotech • Lento Violento • Skullstep |
| Muzički događaji | A Nightmare in Rotterdam • Decibel Outdoor • Defqon.1 • Dominator • Ghost-town • Ground Zero • Hellraiser • Masters of Hardcore • Megarave • Mindcontroller • Mysteryland • Q-base • Qlimax • Ravers Religion • Sensation Black • Thunderdome |
| Izdavačke kuće | Hardcore/gabber • Hardstyle |
| Povezano | Popis izvođača hardcore techno kategorije • Hakken |
**M/T *Supetar*** je trajekt za lokalne linije, u sastavu flote hrvatskog brodara Jadrolinije. Kapaciteta je oko 600 osoba i 100 automobila. Izgrađen je 2004. za potrebe održavanja trajektne linije Split-Supetar. M/T Supetar je tu liniju i održavao sve do 2008. kada ga zamjenjuje M/T *Bol*. *Supetar* je tada premješten na liniju Prizna-Žigljen. Ipak, kada je početkom 2009. godine *Bol* počeo ploviti na liniji Brestova-Porozina, *Supetar* je na neko vrijeme bio vraćen svojoj prvoj liniji Split-Supetar, na kojoj je ostao ploviti do srpnja 2009. godine. Tada dolazi novi trajekt M/T *Biokovo* i *Supetar* tada se vraća na liniju Prizna-Žigljen gdje je plovio do 2010. godine. Od tada pa i danas plovi na liniji Zadar-Brbinj.

Povezani članci
---------------

* Jadrolinija

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Zubčić, Gordan (7. 7. 2004). „Dobro more Supetru". Split: Slobodna Dalmacija. Pristupljeno 9. 1. 2018.

Vanjske veze
------------

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **M/T *Supetar*** |
**Eufemizam** (grč. *euphemos* = dobar govor < *eu* = dobar, *pheme* = govor) stilska je figura kojom se neki izraz zamjenjuje drugim, ali u blažem obliku, zbog bontona, društvenih, religioznih, političkih, propagandnih i drugih razloga.

Primjeri eufemizma
------------------

U svakodnevnom govoru:

* *Malo je veseo.* (pijan je)
* *Uvijek obilazi istinu.* (laže)

Posebno su česti eufemizmi za smrt:

* *On nas je zauvijek napustio.*
* *Otišao je na vječna lovišta.*
* *Otišao je na onaj svijet.*
* *Izdahnuo je.*
* *Usnuo je vječan san.*
* *Otišao je na bolje mjesto.*
* *Nema ga više.*

Eufemizmi u poeziji
-------------------

* Dobriša Cesarić, „Balada iz predgrađa"

> A njega nema, i nema, i nema,  
> 
> I nema ga više...  
> 
> 
> 
> 

* Ivo Andrić, „Jadni nemir"

> Ipak ima izvjestan red, neki:  
> 
> jest bijedno živjeti i trudno  
> 
> čovjeku na ovoj zemlji,  
> 
> al konačno dođe svakom njegovo  
> 
> dobro popodne,  
> 
> 
> 
>

Disfemizam
----------

**Disfemizam** (grč. *dys* = ne, *pheme* = govor) ili **kakofemizam** (grč. *kakós* = loš) namjerno je korištenje ružnijeg, oštrijeg izraza ili riječi umjesto normalnog ili eufemizma.

* *On je hrana crvima.* (umjesto nekog od navedenih eufemizama ili neutralne obavijesti o smrti)

Povezano
--------

* Politička korektnost
* Novogovor
Riža na tržnici u Bengudulu, na otoku Bali
Riža je rod žitarica iz pretežno tropskih i suptropskih predjela Azije i Afrike. Kinezi koriste ljudski izmet za proizvodnju riže.

Opis biljke
-----------

Pripada botanički među širokolisne trave. Jednogodišnja je biljka, naraste do visine od 1.8 m.

Ovaj rod sadrži dvije vrste: *Oryza sativa* i *Oryza glaberrima*, s varijetetima i sortama.

Prirodno područje rasprostiranja riže je tropsko i suptropsko područje Afrike i Azije, no raste i u sredozemnoj Europi, npr. u Italiji, Španiji i na Balkanu te u Americi.

Za uzgoj je potrebno puno vode i ljudskog rada. Kultiviranje riže započelo je već prije više od 6500 godina u više država. Godišnja proizvodnja riže u svijetu iznosi oko 600 milijuna tona. Glavni proizvođači su Kina (31%), Indija (20%) i Indonezija (9%).

Generalna skupština UN-a proglasila je 2004. g. za godinu riže.

Zlatna riža
-----------

Tijekom 1999. godine genetskim manipulacijama dolazi do stvaranja sorte Zlatna riža. Osnovna njena razlika od uobičajenih vrsta riža je dodavanje karotena koji se pretvara u vitamin A. Prvobitno zamišljeno tržište za uzgoj i prodaju ove vrste riže su bile države u razvoju. Bez obzira na propagandne materijale koji govore o visokoj kvaliteti ove vrste riže proizvođač je odbio pružiti javnosti podatke i o najjednostavnijim stvarima kao što je koliko karotena ostane u riži nakon što je kuhana. Pokušaj testiranja Zlatne riže na djeci u Kini je propao zbog zabrane tamošnje vlade, a proizvođač ima također problema u Europi koja se protivi genetski modificiranim biljkama.

Energetska vrijednost riže na 100 grama
---------------------------------------

* Bjelančevine (g) 6,23
* Ugljikohidrati (g) 75,28
* Dijetalna vlakna (g) 1,35
* Masti (g) 0,67
* Kolesterol (mg) 1,1

Povezano
--------

* Rižoto

Izvori
------

1. ↑

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **biljci** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |


***Riža*** na Wikimedijinoj ostavi
**Helgeland** (u srednjem vijeku *Hålogaland*) je pokrajina u sjevernoj Norveškoj, koji danas obuhvaća južni dio okruga (*fylke*) Nordlanda do Saltfjelleta. Regija ima 78.400 stanovnika i površinu od 17.936 km² te broji otprilike 15 000 otoka.

U srednjem vijeku, Hålogaland je se odnosio na cijeli teritorij sjeverno od Trøndelaga, a prije pokrštavanja Norveške to je bilo neovisno kraljevstvo koje je također uključivalo većinu Tromsa i povremeno se protezalo na područje kojim su dominirali Sami (Finnmark, švedska Laponija, sjeverna Finska i sjeverozapadne Finske). 

Hålogaland zauzima istaknuto mjesto u sagama. Božice Þorgerðr Hölgabrúðr i Irpa iz Jómsvíkinga sage vjerojatno potječu iz Hálogalanda i vjerojatno su tamo posebno štovane. Možda je najpoznatiji stanovnik Hålogalanda bio moreplovac i trgovac Ottar, čiji je prikaz svoje domovine nam dostigao kroz prijevod Orozijeve svjetske historije Alfreda Velikog.

Ime ne potiče iz korijena *heilig*, kako je tvrdio Adam iz Bremena, već od narodne oznake *háleygir*. U Mlađoj Eddi Snorrija Sturlusona ime je izvedeno iz mitskog kralja koji se zvao *Holgi*. Za Holgija se pak kaže da je bio nasljednik Odinovog sina Sæminga (ili «Säminga»).

Raniji oblik imena nalazi se iz 1380. godine, a stariji se zadržao u imenima biskupija *Sør-Hålogaland* (Nordland) i *Nord-Hålogaland* (Troms i Finnmark) te u nazivu Vrhovnog suda (*Hålogaland lagmannsrett*), koji je odgovoran za tri sjeverne pokrajine Nordland, Troms i Finnmark i Spitsbergen.

U Helgelandu je postojao odašiljač Omega radionavigacijskog sustava u Bratlandu i otoku Aldra. U blizini Bratlanda nalazi se i mornarički odašiljač JXN, koji, kao nekadašnji Omega odašiljač, koristi žičanu antenu razapetu iznad fjorda.

Vidi također
------------

* Håkon Grjotgardsson
* Thorolf Kveldulfsson
* Ottar iz Hålogalanda
* *Heimskringla*
* Bitka kod Stiklestada
* *Junaci na Helgelandu* (Ibsen)
| **Drevna Mezopotamija** |
| --- |
| Eufrat – Tigris |
| Asirologija |
| **Gradovi / kraljevstva** |
| **Sumer**: Uruk – Ur – Eridu |
| Kish – Lagaš – Nippur |
| **Akadsko Carstvo**: Akkad |
| Babilon – Isin – Susa |
| **Asirija**: Assur – Niniva |
| Dur-Sharrukin – Nimrud |
| **Babilonija** – **Kaldeja** |
| **Elam** – **Amoriti** |
| **Huriti** – **Mitanni** |
| **Kasiti** – **Urartu** |
| **Kronologija** |
| Sumerski kraljevi |
| Asirski kraljevi |
| Babilonski kraljevi |
| **Jezik** |
| Klinasto pismo |
| Sumerski – Akadski |
| Elamski – Hurijski |
| **Mitologija** |
| Enûma Elish |
| Gilgameš – Marduk |

**Išme-Dagan** (oko 1780.-1741. pne.) bio je sin amorejskog kralja Ašura, Šamši-Adada I. Otac ga je postavio na prijestolje u gradu Ekalatum, a vladao je područjem gornjeg toka Tigrisa, uključujući i grad Ašur.

Istovremeno, njegov brat, Jasmak-Adad, vladao je u Mariju, gdje su nađeni i dokumenti o dopisivanju između oca i dvojice sinova.

Nakon Šamši-Adadove smrti, Išme-Dagan uspio je vladati još nekoliko godina, nakon čega ga, čini se, svrgavaju mjesni moćnici, premda prema Popisu asirskih kraljeva vlada još četrdeset godina. Bio je suvremenik Hamurabijev, te je gledao kako raste moć Babilonije. Asirija je, unatoč tome, u njegovo vrijeme ostala neovisna, izgubivši ipak mnogo od svoje nekadađnje moći.

Vidi također
------------

* Asirija
* Asirski vladari

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik:**Shamshi-Adad I** | **Kralj Asirije** | Nasljednik:**Mut-Ashkur** |
**Athabasca** je najužnija velika pritoka rijeke Mackenzie u Kanadi duga 1 231 km.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Athabasca* izvire iz Glečera Kolumbija u kanadskom dijelu Stjenovitih planina na jugu Alberte. Od izvora teče u smjeru sjeveroistoka kroz Nacionalni park Jasper, gdje ima spektakularne slapove. Nakon tog zavija prema sjeverozapadu kroz čitavu Albertu do svog ušća u Jezero Athabasca gdje ima veliku deltu.

To jezero je preko *Velike ropske rijeke* povezano sa Velikim ropskim jezerom, a preko njega i sa rijekom Mackenzie i Boforovim morem.

Karta sliva *Athabasce*
*Athabasca*  sa svojim pritokama ima sliv velik oko 95 300 km², to je relativno pust kraj gustih šuma i oštre klime. U donjem dijelu toka *Athabasce* pored grada Fort McMurraya, leži veliko nalazište uljanih škriljaca dugo 113 km, iz kojih se preradom dobija nafta.

Rijeka je plovna do Fort McMurraya, ali samo od maja do septembra, dok je zimi okovana debelim slojem leda.

Povezane stranice
-----------------

* Mackenzie
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4   „*Athabasca River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 25. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

* *Athabasca River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Donja Tunguska** (ruski: *Нижняя Тунгуска* je rijeka u Rusiji, druga po veličini pritoka Jeniseja duga 2 989 km.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Donja Tunguska* izvire na jugoistoku Sibira, na Centralnosibirskoj visoravni, blizu vododjelnice između Jeniseja i Lene, nešto sjevernije od Bajkalskog jezera, na nadmorskoj visini od 550 metara. 

Nakon tog teče u smjeru sjevera, preko ravnica Centralnosibirske visoravni. U tom dijelu je to mirna rijeka, sa brojnim pješčanim sprudovima. 

Nakog otprilike pola svog toka, rijeka skreće na zapad, i teče prema svom ušću u Jenisej kod gradića Turuhanska. U tom dijelu svog toka, rijeka ima brojne slapove, jer prolazi kroz brojne kanjone i tjesnace. 

Karta porječja *Donje Tunguske*
*Donja Tunguska* ima porječje veliko oko 471 300 km², koje se prostire po Irkutskoj oblasti i Krasnojarski kraju u Sibiru.  U porječju se nalazi i veliki rudarski kraj - Tunguska.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7   „*Nizhnyaya Tunguska River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 23. 11. 2012.

Vanjske veze
------------

* *Nizhnyaya Tunguska River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Godavari** je velika sveta rijeka u Indiji duga oko 1465 km.

Hidrografija
------------

Godavari izvire na obroncima masiva Zapadni Gati, svega 80 km od Arapskog mora. Od tamo rijeka teče gotovo pravolinijski prema istoku, preko Dekanske visoravni, pa onda uz granicu između indijskih država Maharaštra Andra Pradeš i preko cijele države Andra Pradeš. Posljednjih 320 km svog toka Godavari, zaokreće prema jugoistoku i utječe u Bengalski zaljev sa velikom deltom, preko dva glavna rukavca; sjevernog; Gautami Godavari i južnog Vasišta Godavari.

Godavari od izvira teče kroz pomalo monoton teren Dekanske visoravni, usput primajući svoje velike pritoke Darnu, Purnu, Manjru, Pranhitu i Indravatu. Nakon što doteče do Gorja Zapadni Gati, rijeka mijenja karakter pa se kao planinska brzica, probija uskim kanjonom strmih obala, širokim samo 180 metara. Nakon što se probije preko gorja, rijeka opet ulazi u široku dolinu koja je poznata po proizvodnji duhana. Iznad grada Radžamandri podignuta je brana 1948. sa akumulacijom za potrebe navodnjavanja i hidroelektrane.

 Karta Indije sa slivom rijeke Godavari
Godavari ima sliv velik oko 313.000 km² koji se proteže preko cijele središnje Indije. U svom gornjem toku Godavari gotovo presuši za sušne sezone, a to je zimi i u proljeće, pa je beskoristan za navodnjavanje. Potpuno je obrnuta stvar sa rijekom kod njenog ušća, tu je napravljen čitav sistem kanala za navodnjavanje, kojim je rijeka povezana sa slivom velike južne susjedne rijeke Krišna, pa je taj kraj jedno od najplodnijih terena za rižu u Indiji.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Godavari River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 22. 09. 2012.

Vanjske veze
------------

***Godavari*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Godavari River* na portalu Encyclopædia Britannica ()
**Indigirka** (ruski: *Индиги́рка*) je velika ruska rijeka u Jakutskoj republici na krajnjem istoku Sibira duga 1 409 km.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Indigirka* se formira spajanjem rječica *Tuora-Jurjah* i *Tarin-Jurjah* na sjevernim obroncima Halkanskog gorja, nakon tog teče gotovo pravilno prema sjeveru, do svog ušća u Istočnosibirsko more, gdje formira veliku delta od 5 500 km².

Karta porječja *Indigirke*
*Indigirka* ima porječje veliko oko 360 000 km², koje se proteže po Jakutskoj republici. Ono se da podijeliti na dva dijela, *gorski* - dug 640 km, u kom rijeka ima brzi protok, i *nizinski*, dug 1 086 km u kom se rijeka razlijeva, po ogromnim ravnicama.

Prosječni protok rijeke jako varira - najveći je u ljeto, od juna do jula kad rijeka poraste 7,5 -11,2 m, ali tokom zime kad nema oborina - jako padne. 
Rijeka se ledi krajem septembra, ili početkom oktobra, i ostaje pod ledom do kraja maja.

U porječju ima nalazišta zlata, rijeka je plovna 1 134 km uzvodno, sve do gradića Ust-Nera, ali samo par ljeti.

Povezano
--------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Индигирка*" (ruski). Большая советская энциклопедия. Arhivirano iz originala na datum 2012-03-14. Pristupljeno 25. 11. 2012.

Vanjske veze
------------

* *Индигирка* na portalu Большая советская энциклопедия Arhivirano 2012-03-14 na Wayback Machine-u ()

***Indigirka*** na Wikimedijinoj ostavi

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Jalung** (kineski: *Yalong Jiang*) je velika lijeva pritoka rijeke Jangce u centralnoj i južnoj Kini duga 1187 km.

Hidrografija
------------

Rijeka Jalung izvire na nadmorskoj visini od 5000 m, u planinama Bajan Kara Ula (dio tibetske visoravni) na jugu pokrajine Ćinghaj.
U svom gornjem toku Jalong teče od Planina Bajan Kara Ula preko sjeverozadnih dijelova pokrajine Sečuan. Ispod gradića Ganzi naglo skreće na jugozapad duž padina Gorja Tasue-šan. Nakon nekoliko velikih meandara na jugu tog gorja Jalong se spaja s rijekom Jangce na jugu Sečuana skoro kod granice s provincijom Junan. (26°36′20″N 101°48′05″E﻿ / ﻿26.605639°N 101.801306°E﻿ / 26.605639; 101.801306)

Jalung ima sliv velik oko 144.000 km², koji se prostire preko planinskog kraja i prosječni istjek od 2000 m3/s na svom ušću u Jangce. Jalung je silovita planinska rijeka, s velikom količinom vode, zbog tog je na rijeci 1980-ih izgrađeno nekoliko velikih brana i hidroelektrana.

Sve donedavno kotlina rijeke bila je veliki trgovački put iz Chengdua u Sečuan prema Dalija u Junanu i jugozapadnoj Kini i sjeveru Mianmara.

Povezane stranice
-----------------

* Jangce
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Ялунцзян*" (ruski). Большая советская энциклопедия. Pristupljeno 25. 12. 2012. [*mrtav link*]
2. 1 2 3   „*Yalong River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 24. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

***Jalung*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Yalong River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 236567543
* BNF: cb13320847c (podaci)

 |
**Juruena** (čita se **Žuruena**, portugalski: *Río Juruena*) je brazilska rijeka duga 1240 km, koja zajedno sa rijekom Teles Pires formira rijeku Tapajós, veliku desnu pritoku Amazone.

Hidrografija
------------

Juruena izvire na obroncima masiva Serra dos Parecis na jugu brazilske države Mato Grosso.
Od izvora teče u smjeru sjevera preko visoravni Mato Grosso, u tom dijelu prima svoju najveću pritoku rijeku Arinos. Posljednjih 190 km svog toka formira granicu između država Mato Grosso i Amazonas. Na kraju svog toka spaja se sa rijekom Teles Pires i formira rijeku Tapajós.

Tok Juruene na karti sliva Amazone
Juruena ima sliv velik oko 190.940 km² i prosječni istjek od 4360 m3/s na svom ušću u Tapajós.

Krajem 1970-ih na rijeci je podignuta brana sa hidroelektranom za potrebe drvne industrije, koja je razvijena uz donji tok rijeke.

Tok Juruene je isprekidan brzacima, tako da on nije plovan.

Povezane stranice
-----------------

* Amazona
* Tapajós
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Juruena River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 8. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

***Juruena (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Juruena River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Narmada** ili **Narbada** (*Nerbuda*) je velika rijeka u središnjoj Indija duga 1 300 km

Ime *Narmada* rijeci je dao antički grčki geograf Klaudije Ptolomej, jer je još za onog vremena bila znana kao važni trgovački put od Arapskog mora do doline rijeke Ganges.

Hidrografija
------------

Narmada izvire na obroncima masiva Maikala na istoku države Madja Pradeš.

Od tamo meandrira prema zapadu, preko brda pored grada Mandla. Nadelje se probija kanjonima preko masiva Vindhja i Satpura prema zapadu, preko država Madja Pradeš i Gujarat sve do svog velikog ušća (21 km) u Kambejskom zaljevu kod grada Bharucha

Karta Indije sa slivom rijeke Narmada
Narmada ima sliv velik oko 98.800 km², koji se proteže preko cijele sjeverne unutrašnjosti Indijskog potkontinenta.

Hindusi vjeruju da je rijeka Narmada nastala iz tijela boga Šive, zbog toga ona u njihovim očima uživa drugo mjesto, odmah nakon Gangesa. Zbog toga se održava procesija od ušća Narmade kod Bharucha do izvora rijeke kod Amarkantaka.

Povezano
--------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  „*Narmada River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 29. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

***Narmada*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Narmada River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Rio Grande** (španjolski: **Rio Bravo del Norte** - *Velika rijeka Sjevera*) je rijeka u Sjevernoj Americi, duga km, površine sliva 642 320 kvadratnih kilometara.

Geografske karakteristike
-------------------------

Rio Grande izvire na obroncima planine San Juan Mountains u jugozapadnom dijelu države Colorado u SAD, a uljeva se u Meksički zaljev istočno od grada Brownsville.

U gornjem toku, u državama Colorado i sjevernom dijelu Novog Meksika, je planinska rijeka sa znatnim padom i protječe uskom i dubokom dolinom i usječenim kanjonima.

U srednjem i donjem toku protječe nizinom kroz predjele siromašne padavinama (stepe i polupustinje), gdje uglavnom ima niske i pješčane obale, a nizvodno od Ciudad Juárez do ušća (2092 km) čini granicu Meksika i SAD. Zbog čestog mijenjanja vodostaja - ljeti, u sušnom periodu, mjestimice presušuje a najčešće na odsjeku između grada Ciudad Juáreza i ušća rijeke Conchos. Plovidba je moguća samo do grada Camargo (oko 250 km) i to samo za riječne brodove malog gaza. Američko-meksičkim sporazumom plovidba na rijeci je zabranjena pa se promet između dvije države na ovom dijelu odvija preko četiri putna i željeznička mosta.

Najveći značaj Rio Grande ima u proizvodnji električne energije i za navodnjavanje obradivih površina uz svoje obale, na kojima se gaje južno voće, žitarice i pamuk. Na rijeci se nalazi i nekoliko hidroelektričnih centrala od kojih su najveća Elephant Butte (brana duga 510, visoka 93 m) i Caballo (brana duga 1399, a visoka 29,5 m), odakle se voda razvodi kanalima.

Pritoke:

* Pecos
* Sabinas
* Conchos

Veći gradovi:

* Albuquerque (SAD)
* El Paso (SAD)
* Laredo (SAD)
* Ciudad Juárez (Meksiko)

U američko-meksičkom ratu (1846. - 1848.) i u američkom građanskom ratu (1861. - 1865.) vođeno je više bitaka na području ušća i u dolina rijeke Rio Grande. Granica je na rijeci Rio Grande nametnuta Meksiku od SAD poslije američko-meksičkog rata 1848. zbog čega je i dolazilo do sporova.

Povezano
--------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Vanjski linkovi
---------------

* Priručnik Teksasa, Rio Grande

***Rio Grande*** na Wikimedijinoj ostavi
**Pečora** (ruski: *Печо́ра*) je velika rijeka koja teče kroz evropski dio Rusije; Republiku Komi i Nenečki autonomni okrug duga 1809 km, najveća pritoka Lene.

Hidrografija
------------

Pečora izvire na sjevernim obroncima Urala, u Republici Komi na granici sa Sverdlovskoj oblasti.
Od izvora teče u prema sjeverozapadu u uskoj kotlini, koja se postepeno širi, zatim naglo zavija i teče prema jugoistoku. Od ušća pritoke Ižma ponovno promjeni smjer prema sjeveru do svog ušća u Pečorski zaljev, gdje kod grada Narjan-Mara formira deltu, široku 45 km.

Karta porječja Pečore
Pečora ima porječje veliko oko 322.000 km², koje se proteže od Republike Komi do Nenečkog autonomnog okruga. Prosječni protok rijeke je 4100 m³/s na ušću u more.

Rijeka je plovna do grada Pečore, ali samo ljeti, jer se zimi zaledi od novembra do maja.

U porječju Pečore ima velikih nalazišta nafte, prirodnog plina i ugljena, koji se intezivno eksploatiraju.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6   „*Pechora River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 25. 11. 2012.
2. 1 2 3 4 5  „*Печора (река)*" (ruski). Большая советская энциклопедия. Pristupljeno 25. 11. 2012. [*mrtav link*]

Vanjske veze
------------

***Pečora (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Печора (река)* na portalu Большая советская энциклопедия[*mrtav link*] ()
* *Pechora River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 315158288
* GND: 4235794-9
* NKC: ge651661

 |
**Oljokma** (ruski: *Олёкма* je rijeka u istočnom Sibiru, velika desna pritoka Lene duga 1 436 km.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Oljokma* izvire na obrocima Mirojskog gorja u Zabajkalskom kraju, odakle teče prema sjeverozapadu u prostranoj kotlini između brda, zatim okreće prema sjeveru i protiče preko obronaka Čeljbausa, Južnog i Sjevernog Dirindinskog gorja i Kalara. Nakon tog se dubokim kanjonom probija između gorja Udokan i Stanovim. Nakon tog protiče kroz Olokmo-Čarskoje gorje tu se kotlina rijeke se širi i ona postaje tipična ravničarska sibirska rijeka, tako teče prema sjeveru do ušća u Lenu pored gradića Oljominsk. 

*Oljokma* ima sliv velik oko 210 000 km², koji se proteže po Čitskoj i Amurskoj oblasti u Jakutskoj republici. Prosječni istjek joj iznosi 1 950 m3/s na ušću u Lenu. Od kraja oktobra se ledi, a otapa u maju, najveći vodostaj ima u ljeto, kad često i plavi.

Povezane stranice
-----------------

* Lena
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Олёкма*" (ruski). Большая советская энциклопедия. Pristupljeno 15. 12. 2012. [*mrtav link*]

Vanjske veze
------------

* *Олёкма* na portalu Большая советская энциклопедия[*mrtav link*] ()

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
Reč **dijaspora** (grč. *διασπορά*, rasuto seme) grčkog je porekla i označava pripadnike jednog naroda koji žive odvojeno od matice. Prvobitno se odnosila na Grke koji su osnivali kolonije širom Sredozemlja, ali od kraja prvog veka naše ere ova reč biva posebno vezana za Jevreje. Posle neuspelog ustanka protiv Rimljana desetine hiljada njih je krenulo u izgnane.  

Odseljivanja i doseljavanja su sasvim prirodan fenomen u ljudskoj istoriji, tako da dijaspora označava jednu fazu tih procesa. Dijaspora se posebno odnosi na geografsko raspršenje jedne jedinstvene jezgre ili, s obratnog gledišta, na jednu jedinicu stanovništva koja postaje dio novih državnih sustava a istovremeno zadržava kulturalne reference prema domovini podrijetla. Konceptualno dijaspora sudjeluje u antinomiji između pojma stranca i pojma domovine (nem. *Heim*).

Poznate dijaspore
-----------------

* Armenska dijaspora
* Filipinska dijaspora
* Grčka dijaspora
* Hrvatska dijaspora
* Indijska dijaspora
* Irska dijaspora
* Italijanska dijaspora
* Jevrejska dijaspora
* Kineska dijaspora
* Libanska dijaspora
* Mađarska dijaspora
* Njemačka dijaspora
* Poljska dijaspora
* Romska dijaspora
* Ruska dijaspora
* Srpska dijaspora
* Turska dijaspora
* Vijetnamska dijaspora

Povezano
--------

* Migracija

***Dijaspora*** na Wikimedijinoj ostavi


  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **etnologiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Sepik**, nekad zvana **Kaiserin Augusta** (Carica Augusta), je jedna od najdužih rijeka na otoku Nova Gvineja duga 1100 km, koja teče gotovo u potpunosti kroz Papuu Novu Gvineju.

Hidrografija
------------

Sepik izvire na obroncima Masiva Victor Emanuel u sredini otoka, pored naselja Telefomin. Od izvora teče prema sjeverozapadu, i jednim malim dijelom ulazi u indonezijski dio otoka, zatim naglo zavija na istok i vraća se u Papuu Novu Gvineju. Od tu teče po velikoj centralnoj nizini, u kojoj prima brojne pritoke koje se slijevaju sa južnih obronaka masiva Bewani i Torricelli i sjevernih sa Novo Gvinejskog gorja.

Veći dio donjeg toka rijeka meandrira kroz divljinu palminih prašuma, močvarni kraj prepun jezera i bara. Na kraju svog toka Sepik se izliva u Bizmarkovo more sa deltom.

Sepik nosi velike količine sedimenata u svojim vodama, a to se vidi čak 32 km od ušća (širokog 1,6 km) u oceanu, po različitoj boji vode.

Sepik sa svojim pritokama ima sliv velik oko 77.700 km², koji se proteže preko čitave sjeverozapadne polovice otoka.

Karta sliva rijeke Sepik
Uz obale Sepika leži nema većih naselja, osim regionalnog centra Angoram, ali je cijeli donji dio sliva rijetko naseljen.

Autohtoni stanovnici Nove Gvineje žive u malim izoliranim plemenskim skupinama u par enklava duž rijeke, to su plemena; Arapesh, Iatmul i Mundugumor. Njih je izolacija spasila od vanjskih utjecaja, pa su razvili jednu posebnu kulturu, zvanu Stil rijeke Sepik, jednu od najoriginalnijih u Oceaniji. Ona se ogleda u brojnim stvarima, od ornamenata kojima ukrašavaju svoje svakodnevne kućne predmete, oružje i muzičke instrumente do načina na koji grade kuće (sa visokim trijemovima), maske i skulpture.

Rijeka je plovna više od 480 km od ušća za brodove čiji je gaz manji od 4 metra, a kanuima čak nekih 900 km.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  „*Sepik River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 25. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

***Sepik*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Sepik River* na portalu Encyclopædia Britannica ()
**Sungari** (kineski: *Sōnghuā Jiāng*) je rijeka u Kini duga 1925 km, najveća pritoka rijeke Amur.

Hidrografija
------------

Sungari izvire na obroncima masiva Čanbajšanj u pograničnom području između kineske provincije Jilin i Sjeverne Koreje. U svom gornjem toku teče prema sjeveru kroz brdovit kraj, nakon čega izbija na Sjeveroistočnu kinesku visoravan iznad grada Jilin. Tu je rijeka pregrađena branom Fengman, ispod koje se prostire veliko akumulaciono jezero dugo 200 km za istoimenu hidroelektranu.

Od Jilina rijeka teče u pravcu sjeverozapada do grada Da'an, gdje prima svoju glavnu pritoku rijeku Nen. Zatim teče prema istoku kroz grad Harbin, gdje prima svoju drugu sjevernu pritoku Hulan, nakon tog se probija kroz južne obronke masiva Hingan i sjeverne obronke Čanbajšanja da se kod grada Jiamusija nađe na močvarnom zemljištu doline Amura. Tu kod grada Tongjianga uvire u Amur.

Karta sliva Sungarija
Sungari ima sliv velik oko 550.000 km², koji se prostire kroz kineske provincije Heilongjiang i Jilin na sjeveroistoku zemlje. Od svoje ukupne dužine od 1925 km, 1300 km, njegova toka otpada na Sjeveroistočnu kinesku visoravan.

Sungari ima prosječni istjek od 1530 m3/s na svom ušću u Amur. Ali su njegove sezonske varijacije vodotoka vrlo velike. Rijeka se ledi svake godine od kraja novembra do marta, a najviši vodostaj ima u ljeto, kad se od maja stanu otapati snjegovi, i počnu padati ljetne kiše koje traju do augusta. Tada često i plavi, jer ima niske obale pa se lako razlije, pa ponekad napravi i veliku štetu.

Sungari je kao i njegova pritoka Nen važan plovni put tog dijela Kine. Njime do Harbina mogu doploviti brodovi do 1000 tona, a manji brodovi mogu doploviti uzvodno do Jilina.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*Sungari River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 8. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

***Sungari*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Sungari River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 205145542512596640374
* LCCN: sh85130548
* NDL: 00637144

 |
**Panseskualnost** (poznata još kao **poliseksualnost**) odnosi se na seksualnu privlačnost prema svim spolnim identitetima i biološkim spolovima.
Neki panseksualci sebe nazivaju spolno slijepima, na način da je spol nebitan i nevažan u odlučivanju da li će im netko biti privlačan ili ne. Panseksualnost može značiti i privlačnost prema osobnosti osobe više nego o fižičkom izgledu ili spolu.

Ideja panseksualnosti namjerno odbacuje činjenicu da postoje samo dva spola, zato jer su panseksualci otvoreni za veze s osobama koje se ne identificiraju niti kao žene niti kao muškarac.

Usporedbe s biseksualnošću
--------------------------

Definicija biseksualnosti je privlačnost prema dva spola, muškom i ženskom. Gledajući na ovu definiciju, panseksualnost se razlikuje po tome što uključuje ljude koji se izdvajaju iz ta dva spola.

Neki biseksualci se ne slažu s ovom razlikom govoreći kako biseksualnost nije samo privlačnost prema dva spola nego obuhvaća i privlačnost prema više od dva spola, gledajući kako je "spol" kompleksniji problem kod razlikovanja.

Simbol ponosa
-------------

*Glavni članak: LGBT simboli*
Panseksualna zastava ponosa
Panseksualna zastava ponosa je dizajnirana da bi zajednica dobila svoj simbol kako bi se povećalo znanje o panseksualcima među društvom i LBGT zajednici.
Panseksualna zastava ponosa ima rozu prugu na vrhu kao simbol ženski spol, plavu na dnu za muški spol i žutu između kao simbol ne privlačenja samo dva spola.

Vidi takođe
-----------

* LGBT
* LGBT zajednica
* Gej
* Lezbejka
* Biseksualnost
* Homoseksualnost
* Queer
* LGBT simboli
Teleskop
**Teleskop** je optička sprava koja uz pomoč leće i / ili ogledala omogućava osmatranje i oslikavanje udaljenih astronomskih objekata. Riječ teleskop ima svoje porijeklo u grčkoj riječi telesko'pos što znači gledanje u daljinu.

Istorija
--------

Prvi teleskop je napravljen od strane Galileo Galileja u 1609 godini, pošto je došao na ideju da bi se novi holandski izum – dvogled mogao koristiti za osmatranje nebeskih tijela. Sam Galileo je koristio isprva riječ „perspicillum" da bih kasnije počeo koristiti termine „telescopium" na latinskom i „telescopio" na talijanskom. Srpskohrvatska riječ za ovaj izum vuče svoje porijeklo iz Galileovih gore navedenih riječi.

Kasnije Johannes Kepler poboljšava Galileov teleskop korištenjem duplih leći. On takođe objašnjava principe na kojima teleskop radi u svojoj knjizi „Astronomiae Pars Optica and Dioptrice"

Postolje
--------

Moderni azimutalni teleskop
Montiranje teleskopa na postolje se vrši na dva osnovna načina – ekvatorijalno i azimutalno. Većina jednostavnijih teleskopa se montira ekvatorijalno zbog lakšeg kompenziranja zemljine rotacije.

Refraktori i reflektori
-----------------------

Postoje dvije glavne vrste teleskopa – refraktori i reflektori. U refraktorima slika nastaje refrakcijom svjetlosti na površinama leći dok kod reflektora slika nastaje odbijanjem od ogledala unutar teleskopa. Među amaterima u čestoj je upotrebi Newtonov teleskop koji je jedna vrsta reflektora.

Najpoznatiji teleskopi u svijetu danas
--------------------------------------

Hubble teleskop u njegovoj orbiti oko Zemlje
* Svemirski teleskop Hubble je teleskop koji se nalazi u orbiti oko Zemlje. Plasiranjem ovog teleskopa van zemljine atmosfere izbjegnute su atmosferske smetnje koje stvaraju velike neprilike za sve teleskope koji se nalaze na površini naše planete. Hubble se primarno koristi za osmatranje nebeskih objekata u infra-crvenom i ultra-ljubičastom spektru.
* VLT (Very Large Telescope) ili prevedeno na srpskohrvatski Veoma Veliki Teleskop je teleskop Evropske Južne Observatorije (European Southern Observatory, ESO) i smješten je u pustinji Atacama u Čileu. Razlog za ovakvu lokaciju su izvrsne vremenske prilike u ovoj pustinji. Teleskop se sastoji od četiri ogledala promjera 8 metara koja su uvezana uz pomoć računara i mogu se koristiti zajedno za osmatranje istih nebeskih objekata.
* Keck teleskopi na ugašenom vulkanu Mauna Kai na Havajima su jedni od najvećih teleskopa na svijetu. Prvi je počeo sa svojim radom 1993 godine a drugi 1996 godine.

Povezano
--------

* Dvogled
* Lupa
* Mikroskop

***Teleskop*** na Wikimedijinoj ostavi
**Cuito** ili **Kuito** je grad u Angoli i središte provincije Bié. Tokom portugalske kolonijalne vladavine, grad je do 1975. godine bio poznat kao **Silva Porto**. Tokom 1993. i 1994. te ponovo tokom 1998. i 1999. Kuito je bio pod opsadom snaga UNITA-e u jeku građanskog rata, što je uzrokovalo veliku štetu u određenim dijelovima grada. Danas je Kuito osmi grad po veličini u Angoli.

Historija
---------

Grad Cuito se nalazi u historijskom središtu kraljevstva naroda Ovimbundu. Činjenica da su vladari Ovimbundua imali običaj trgovati zarobljenicima s europskim kolonizatorima omogućila je plodnu trgovinu robljem na tom području. Portugalci su grad preuzeli 1750. godine te su ga ubrzo nazvali **Silva Porto**, prema trgovcu Antóniju da Silvi Portu, koji se nastanio u gradu. Grad je doživio razvoj u XX. vijeku, posebice nakon izgradnje benguelske pruge. 

Tokom 60-ih godina, Portugal je koristio Cuito kao lokaciju za vojne treninge za one časnike koji su slani na sjever zemlje za borbu protiv angolske gerile. Nakon osamostaljenja, Cuito je 6. siječnja 1993. godine pao pod devetomjesečnu okupaciju snaga UNITA-e koja je dovela do 30,000 mrtvih i velikih materijalnih šteta. Iako je okupacija okončana, UNITA je 1998. godine ponovno pokušala okupirati Cuito, što je dovelo do novih razaranja.

Geografija
----------

Grad se nalazi na istočnom dijelu visoravni Bié. Unatoč tropskoj klimi, grad je karakterističan po svojim neobično blagim klimatskim prilikama.

### Klima

| **Klimatološki medijani za Cuito** |
| --- |
| Mjesec | jan-sij | feb-velj | mar-ožu | apr-tra | maj-svi | jun-lip | jul-srp | aug-kol | sep-ruj | okt-lis | nov-stu | dec-pro | godina |
| Apsolutni maksimum (°C) | 29 | 28 | 28 | 29 | 28 | 27 | 27 | 30 | 31 | 31 | 29 | 28 | **31** |
| Srednji maksimum (°C) | 25 | 24 | 24 | 24 | 24 | 23 | 24 | 26 | 28 | 26 | 24 | 23 | **25** |
| Srednja dnevna (°C) | 19 | 19 | 19 | 18 | 17 | 14 | 15 | 17 | 20 | 19 | 19 | 18 | **18** |
| Srednji minimum (°C) | 14 | 14 | 15 | 13 | 10 | 6 | 7 | 9 | 12 | 13 | 14 | 14 | **12** |
| Apsolutni minimum (°C) | 3 | 7 | 5 | 0 | −1 | −5 | 0 | 0 | 3 | 6 | 6 | 5 | **−5** |
| Precipitacija (mm) | 193 | 196 | 203 | 76 | 10 | 0 | 0 | 3 | 23 | 109 | 193 | 221 | **1227** |
| *Izvor: Weatherbase.com* |

Promet
------

Cuito je prometno povezan preko benguelske pruge, s tim da se gradska željeznička postaja nalazi nekoliko kilometara sjeverno od samog grada. Uz to, Cuito ima i direktne letove iz Luande.

Vidi i
------

* António da Silva Porto
Ovo je članak o deklaraciji iz 1988. godine.  Za deklaraciju iz 1918. godine, vidi Manifest narodā Estonije.  Za deklaraciju iz 1991. godine, vidi Obnova estonske nezavisnosti.  
**Deklaracija suvereniteta Estonske SSR** (estonski: *Deklaratsioon Eesti NSV suveräänsusest*), često nazivana samo **Deklaracija estonskog suvereniteta** (estonski: *suveräänsusdeklaratsioon*) dokument je koji je objavljen 16. studenog 1988. godine u jeku Raspjevane revolucije u Estoniji. Deklaracija je proklamirala suverenitet Estonije te supremaciju estonskih zakona nad onima Sovjetskog Saveza. Estonski je parlament također polagao pravo i na prirodne resurse unutar granica Estonije, što je uključivalo poljoprivredna zemljišta, vode, šume, izvore minerala i sredstava za industrijsku proizvodnju, poljoprirvredu, građevinarstvo, državne banke, promet i javne službe.

Deklaracija suvereniteta bila je posljedica niza povijesnih i političkih okolnosti. S jedne strane, Zapad nikada nije formalno priznao sovjetsku okupaciju Baltika te je Estonska vlada u egzilu bila jedina međunarodno priznata vlada Estonije; vlada u egzilu, naravno, također nije priznavala sovjetsku okupaciju te je kroz cijeli Hladni rat polagala pravo na suverenitet na teritoriju Estonije, tvrdeći da je cjelokupni zakonski proces koji je doveo do formiranja Estonske SSR i njezinog pripajanja Sovjetskom Savezu protuzakonit. Međutim, za vrijeme Staljina, ideja o estonskom suverenitetu sustavno je gušena, a iako su neki kasniji sovjetski vođe liberalizirali državnu politiku, pitanje estonskog suvereniteta i dalje je bilo zakonski zabranjeno.

Tek kada je Mihail Gorbačov osamdesetih godina proveo značajne reforme (*glasnost* i *perestrojka*), politička represija u Sovjetskom Savezu došla je do svoga kraja i to je, posljedično, omogućilo donošenje ove deklaracije, koja će poslužiti kao temelj za obnovu estonske nezavisnosti i suvereniteta 1991. godine. Danas se 16. studenog u Estoniji slavi kao Dan deklaracije suvereniteta (estonski: *Suveräänsuse deklareerimise päev*).

Povezano
--------

* O obnovi nezavisnosti Republike Latvije
* Akt o ponovnoj uspostavi Države Litvanije
* Državni kontinuitet baltičkih država
*Za ostala značenja, vidi Hamburger (razvrstavanje).*
Hamburger
**Hamburger** je vrsta sendviča u okruglom pecivu, a ista riječ može se upotrijebiti i za kosani odrezak od goveđeg mesa koji se najčešće stavlja u pecivo prilikom izrade takvog sendviča.

Mesnom odresku, koji je osnovni sastojak hamburgera, obično se pridodaje povrće poput zelene salate, luka i kiselih krastavaca, te razni umaci poput kečapa, senfa ili majoneze, a popularni su i hamburgeri u kojima se ranije spomenutim sastojcima pridodaje i nekoliko krišaka sira. Hamburger sa sirom još se naziva i **cheeseburger**, budući da na engleskom jeziku "cheese" znači sir.

Danas mnogi restorani brze prehrane upravo na hamburgerima temelje većinu svoje prodaje, a često ih poslužuju u menijima s pomfritom ili nekim sličnim prilozima. Hamburgeri su ime dobili po njemačkom gradu Hamburgu, gdje je bilo uobičajeno staviti pečenu svinjetinu u klipić, a još jedna teorija govori da su se u Hamburgu komadići mesa slični odrescima u današnjim hamburgerima posluživali zajedno s okruglim pecivima. Riječ "Hamburger" u njemačkom se jeziku inače još može odnositi i na stanovnika Hamburga ili nešto što pripada Hamburgu.

Povezano
--------

* Big Mac, popularni dvostruki hamburger iz restorana McDonald's

***Hamburger*** na Wikimedijinoj ostavi
**Kralj Kambodže** (kmerski: ព្រះមហាក្សត្រនៃព្រះរាជាណាចក្រកម្ពុជា; francuski: *Roi du Cambodge*) je monarh i šef države u Kambodži. Unatoč činjenici da je formalno prvi čovjek u državi, Kralj je tek ceremonijalni i simbolički vladar, figura koja će "imati vlast, ali ne i vladati" (čl. 7, st. 1. Ustava); dapače, Ustav iz 1993. godine strogo zabranjuje bilo kakvo miješanje Kralja u politiku. Njegove ovlasti uključuju davanje kraljevskog pristanka na zakone (Kralj ne može uskratiti davanje pristanka na zakon koji je izglasan u Parlamentu), imenovanje premijera i ministara, obnašanje dužnosti vrhovnog zapovjednika oružanih snaga te djelomično vođenje vanjske politike. 

Od 1993. godine, Kambodža je izborna monarhija, što znači da Kralj ne može određivati svog nasljednika, niti da isti mora biti iz njegove direktne nasljedne linije. Za izbor kralja zaduženo je Kraljevsko vijeće kambodžanskog prijestolja, kojeg sačinjavaju visoki dužnosnici i uglednici iz zemlje. Jedini uvjet za izbor je da pretendend potječe iz dinastije Norodom ili Sisowath te da ima barem 30 godina. Kraljev mandat je doživotan.

Prava, dužnosti i ovlasti Kralja regulirani su drugom poglavlju Ustava Kambodže.

Kraljevski simboli
------------------

* Kraljevski stijeg do 1993. godineKraljevski stijeg do 1993. godine
* Kraljevski stijeg KambodžeKraljevski stijeg Kambodže
* Kraljevski grb KambodžeKraljevski grb Kambodže

Vidi i
------

* Spisak kraljeva Kambodže
**Pustinje i vegetacija sušnih oblasti** su biom kojeg karakterizira mala količina padavina.

Definicija i raširenost
-----------------------

U izolaciji, havajske biljke roda *Argyroxiphium* su se prilagodile sušnoj mikroklimi u vulkanskim kraterima tako što zarobljavaju rosu. Pored toga, svoje lišće štite sitnim dlačicama.
Pustinje i vegetacija sušnih oblasti dobijaju godišnju količinu padavina od 25 cm ili manje i imaju suhu ili vrlo suhu klimu koju odlikuje snažan deficit vlažnosti, gdje godišnji mogući gubitak vlage preko evapotranspiracije daleko prelazi količinu dobijenih oborina. Pustinje i sušna vegetacija se pojavljuje u tropskim, subtropskim i regijama sa umjerenom klimom.
Pustinjsko zemljište je obično pjeskovito ili kamenito i ima malo organskih materija. Slano zemljište je često.

Biljke i životinje ovih staništa su prilagođene niskoj razini vlage. Hiperaridne regije su uglavnom bez vegetacije i životinja, a u njih spadaju kamenite pustinje i pješčane dine. U vegetaciju u regijama sa suhom klimom spadaju i neki travnjaci, šikare i manje šume. Biljke koje su prilagođene suhoj klimi se nazivaju kserofitima, a u njih spadaju sukulentne biljke, geofiti, sklerofitne i slične biljke. Životinje, uključujući i kukce, gmazove, paučnjake, ptice i sisavce, često izleze van samo noću kako bi izbjegle velike vrućine i gubitak vode.

Izvori
------

1. ↑  Merriam-Webster.com Definicija vegetacije sušnih oblasti na Merriam-Webster Dictionary

Vanjske poveznice
-----------------

* Pustinje i vegetacija sušnih oblasti (World Wildlife Fund)
* Mapa ekozona
* Indeks na ovu temu na bioimages.vanderbilt.edu Arhivirano 2012-09-05 na Wayback Machine-u
* Xeric World Arhivirano 2009-01-29 na Wayback Machine-u Online zajednica koja se fokusira na izučavanje biljaka sušnih oblasti

Vidi i
------

* Sahara
**Centaur Technology** je bio procesorski proizvodni ogranak firme IDT.

Polovicom devedesetih godina uvidjevši tržišnu vrijednost poslova proizvodnje procesora korporacija IDT se odlučuje na kreiranje odjela Centaur. Njen prvi proizvod postaje procesor WinChip brzine 200 Mhz koji izlazi na tržište u listopadu 1997. godine. Iako je ta brzina za ovo razdoblje bila koliko toliko odgovarajuća njen stvarni procesorski potencijal nije. Benchmarkovi zajedno s kritičarima su komentirali da je ovaj procesor ništa više nego prenabrijani procesor 486 u doba prvih Pentium II procesora. Niti niske cijene zajedno s povećanjem brzine koja dostiže 240 Mhz u obliku procesora WinChip 2 nisu uspjele spasit proizvodnju od propasti.

Doživjevši sličan neuspjeh kao i Cyrix s vlastitim dizajnom IDT se odlučuje na prodaju korporaciji VIA Technologies koja će dati novi život posrnulom projektu. Dokaz potpunog neuspjeha ovog dizajna, koji je privukao neograničenu mržnju mušterija je izdavanje treće generacije Winchip procesora pod imenom Cyrix III. 

Danas je ova generacija toga procesora još uvijek u proizvodnji pod imenom C3 ili VIA C3 s maksimalnom brzinom od 1.4 Mhz. Dizajnerski problemi od prve generacije procesora još uvijek nisu prevaziđeni tako da VIA C3 na 1 Ghz ima procesorsku snagu Celerona na 550 Mhz. Jedina prednost ovog procesora se nalazi u njegovoj malenoj potrošnji električne energije što je danas postalo problem u Intelu i AMDu zbog velikog zagrijavanja.

Od 2008 godine Via proizvodi novu generaciju ovog procesora pod imenom VIA Nano.

Vidi
----

* VIA Technologies

| * p
* r
* u
Centaur Technology • **Products of VIA Technologies** • S3 Graphics |
| --- |
| VIA chipseti • Cyrix III • VIA C3 • VIA C7 • VIA Nano • VIA Eden • VIA CoreFusion • S3 Savage series • S3 Chrome serija • EPIA • VIA Envy |
**Encabellado** / =Dugokosi/, pleme ili plemena Tucanoan Indijanaca iz Ekvadora Kolumbije i Perua. Peruanski Secoya Indijanci, ukupno oko 500, obuhvaćaju jezično srodne skupine Piojé, Angotero ili Ankutere i Siona-Secoya. Pleme Siona, njih oko 250 živi u Kolumbiji, a oko 200 u Ekvadoru duž rijeka Shushufindi, Aguarico i Cuyabeno i ne govore istim jezicima. Sami sebe nazivaju Aido pã« ("gente del monte"), Pai (=ljudi).

Kontakti između jezuita i Encabellado Indijanaca datiraju još iz 1599. Misije niću naročito u prvoj polovici 18. stoljeća, od 1709. koje napuštaju nakon ustanka 1744. i tek se dvije održaše do 1769. godine. Koncem 19. stoljeća dolazi do velike potražnje gume, što je poticalo trgovce da iskorištavaju Indijance kao  *'seringueiros'* -e. Konfliktom koji izbija 1941. između Perua i Ekvadora počinje njihovo povlačenje u nepristupačne krajeve. 

Encabelladosi su organizirani u egzogamne lokalizirane patrilinearne loze. Kuće su kolektivne (multi-obiteljske). Obitelji su proširene, patrilinearne i patrilokalne s poglavicom yagé unkuki. terminologija srodstva je dravidskog tipa (Casanova), međutim na ekvadorskoj strani Vickers nalazi terminologiju tipa Omaha. 

Secoye danas žive od hortikulture na malenim farmama na kojima uzgajaju yuccu, banane, grah, frijol, duhan, slatki krumpir i drugo, ali u prehrani također velik značaj zauzimaju lov i ribolov.

Popisom iz 1993. ima ih 678.

Izvori
------

1. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2010-03-10. Pristupljeno 2014-08-06.

Vidi
----

* Siona
* Siona-Secoya

Vanjske poveznice
-----------------

* Secoya Shaman Arhivirano 2008-09-08 na Wayback Machine-u
* Sionas and Secoyas
* Secoya Arhivirano 2007-12-28 na Wayback Machine-u