Putokaz za Francigenu u Italiji
**Via Francigena** (doslovno prevedeno *Franački put*) bio je antički hodočasnički put iz engleskog Canterburyja za Rim, koji je prolazio kroz Italiju, Švicarsku, Francusku i Englesku. Za putnike koji su išli na jug u Rim to je bila **Via Romea**, a za one koji bi se vraćali na sjever, to je bila **Via Francigena**.

Via Francigena i historija hodočašća u Rim
------------------------------------------

*Via Francigena* je bio glavni srednjovijekovni hodočasnički put u Rim sa sjeverozapada Evrope. *Francigenom* se čak i danas koriste hodočasnici, ali u daleko manjem broju nego puno popularnijem Putu sv. Jakova (Camino de Santiago). Taj intinerer je prvi put zabilježen pod imenom Langobardski put, a kasnije Franačka ruta ili Franački put u knjizi *Itinerarium sancti Willibaldi* (Putovanje sv. Vilibalda) iz 725. u kojoj se opisuje putovanje Vilibalda, biskupa iz Eichstätta u Bavarskoj u Rim. Pod imenom *Via Francigena* prvi put se spominje u Actum Clusio, pergamentu iz 876. iz samostana San Salvatore u Monte Amiata (Toskana).  Pri kraju 10. vijeka nadbiskup Canterburyja Sigeric (990. – 994.), koji se i sam koristio *Francigenom* i opisao ga uspio je nagovoriti papu da posveti taj put.

Stepeničasti dio Francigene kod mjesta Settimo Vittone (Pijemont)
*Via Francigena* nije bio jedan put, kao što su to bile rimske ceste, popločene kamenim blokovima sa usputnim konačištima za promjenu konja i odmor putnika. Umjesto toga, *Via Francigena* sastojala se nekoliko mogućih ruta koje su se mjenjale tokom vjekova u skladu sa trgovačkom i hodočasničkom aktivnošću, ali i u skladu sa godišnjim dobom, političkom situacijom, i popularnosti usputnih svetišta. Hodočasnici su koristiti tri-četiri prijelaza preko Alpa i Apenina. U svoje vrijeme Langobardi su financirali održavanje i obranu dijela *Via Francigene* kroz svoje teritorije, kao trgovački put za sjever iz Rima, kojim se moglo izbjeći neprijateljske gradove koje su držali Bizantinci, poput Firence. Za razliku od rimskih puteva, *Via Francigena* nije povezavala gradove, već više samostane u koji su se hodočasnici mogli smjestiti.

Via Francigena danas
--------------------

Savjet Evrope je 1994. godine proglasio *Via Francigenu* Evropskim putem kulture. Skupina od 27 biciklista, u kojoj je bilo i nekoliko članova gradskog savjeta Canterburyja je 11. augusta 2007. krenula iz Canterburyjske katedrale *Francigenom* do Rima, za što im je trebalo u 16 dana. 

U novembru 2009. je talijanska vlada pokrenula projekt obnove talijanskog djela *Francigene*, cilj plana je da se obnovi cijela ruta "ali ne samo zbog duhovnih i vjerskih razloga nego i zbog zaštite okoliša, arhitekture, kulture, historije, vina, gastronomije i sporta." Taj projekt podržava i Regija Toskana, kroz koju prolazi 400 km *Francigene*.

*Via Francigena* imala je načelno 80 međustanica, tako da su hodočasnici pješačili po 20 km dnevno, da prođu oko 1700 km do Rima.

Povezano
--------

* Put sv. Jakova (Camino de Santiago)

Bilješke
--------

1. ↑  „Via Francigena: history (PDF)". Arhivirano iz originala na datum 2011-07-19. Pristupljeno 2011-07-06.
2. ↑  Hindley, Geoffrey *A Brief History of the Anglo-Saxons: The beginnings of the English nation* (New York: Carroll & Graf) 2006:294-295.

Vanjske veze
------------

***Via Francigena*** na Wikimedijinoj ostavi

* Canterbury City Council local info on the route through the UK Arhivirano 2009-02-14 na Wayback Machine-u (`en`)
* Via Francigena - Itinerario pedonale Arhivirano 2011-07-22 na Wayback Machine-u (`it`)
* La Via Francigena Arhivirano 2005-11-07 na Wayback Machine-u (`en`) (`it`)
* The Magazine of the Great Cultural Route of Europe Arhivirano 2009-06-04 na Wayback Machine-u (`en`) (`it`)
* Via Francigena in Tuscany (`en`)
* Association Internationale Via Francigena

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 315144416
* LCCN: sh85128447
* GND: 4127696-6
* SUDOC: 029785286
* BNF: cb121336040 (podaci)

 |