|  |
| --- |
|  *Ovo je glavno značenje pojma **Etar (fizika)**. Za druga značenja, v. Etar.* |

Nekada se pretpostavljalo se da se Zemlja kreće kroz medij, nazvan eter, koji služi širenje svjetlosti i drugih elektromagnetskih valova (slično kao širenje zvuka u zraku).
**Eter** (grč. *αἰϑήρ*: čisti gornji zrak; nebo) je hipotetična tvar elastičnih svojstava, ali bez mjerljive mase, za koju se pretpostavljalo da ispunjava prostor i s pomoću koje je objašnjavano širenje svjetlosti i drugih elektromagnetskih valova. 

A. A. Michelson je, u suradnji s E. W. Morleyem, izveo Michelson-Morleyev pokus (1887.) koji je dao negativan rezultat o postojanju etera.

Teorije
-------

U grčkoj teoriji prirodnih elemenata – uz vodu, zemlju, vatru, zrak (Aristotel) – eter je peti element u kojem se gibaju nebeska tijela. 

U Newtonovoj čestičnoj teoriji eter ima sekundarno značenje, on je tek protuteža teoriji djelovanja na daljinu (lat. *actio in distans*). Hipotezu etera kao fine, nevidljive supstancije između vidljivih tjelesa, deformiranjem i titranjem koje se prenosi svjetlost ili gravitacija, razradili su R. Descartes i C. Huygens. 

Zanimanje za eter oživljava s valnom teorijom u 19. stoljeća, kada su T. Young i A. J. Fresnel pokusima pokazali da su svjetlosni valovi kontinuirani. U Fresnelovoj je teoriji eter nepomičan u prostoru, i omogućuje tumačenje novootkrivenih valnih svojstava svjetlosti – interferenciju, ogib i polarizaciju. G. G. Stokes postavio je 1846. teoriju eterskoga vjetra prema kojoj eter struji za tijelima koja se kreću u njemu. J. C. Maxwell predvidio je kao mjerljivu pojavu "strujanje" etera zbog kretanja Zemlje.

Eksperimentalno pobijanje etra
------------------------------

*Glavni članak: Michelson-Morleyev pokus*
Michelson-Morleyjev pokus je najznačajniji i najutjecajniji pokus s takozvanim nultim rezultatom u povijesti znanosti, izveden 1887. u Clevelandu u suradnji A. A. Michelsona i E. W. Morleyja. Pokus je bio namijenjen utvrđivanju relativne brzine gibanja Zemlje u odnosu na eter, hipotetičko sredstvo kojim se, kako se vjerovalo, šire valovi svjetlosti. Tijekom pokusa osjetljivi Michelsonov interferometar indirektno je uspoređivao duljine putova svjetlosti, koja se gibala u dva međusobno okomita smjera: u smjeru gibanja Zemlje oko Sunca i okomito na taj smjer. Ideja pokusa bila je jednostavna: ako je brzina svjetlosti stalna s obzirom na pretpostavljeni eter kroz koji se Zemlja giba, onda bi se njezino gibanje moglo utvrditi uspoređivanjem brzine svjetlosti u smjeru gibanja Zemlje, gdje bi trebalo doći do zbrajanja brzine svjetlosti i brzine gibanja Zemlje, s brzinom svjetlosti pod pravim kutom prema smjeru gibanja Zemlje. Međutim, razlike nije bilo, otuda naziv nulti rezultat. Izostanak tog učinka obesnažio je stoljetnu teoriju o postojanju etera i pridonio spoznaji kako je brzina svjetlosti univerzalna konstanta. 

Premda nije pouzdano potvrđeno da je Albert Einstein u oblikovanju teorije relativnosti 1905. pošao baš od toga rezultata, pokus je omogućio prihvaćanje nove fizike i novih pojmova prostora i vremena u usporedbi s klasičnom Newtonovom fizikom.

Izvori
------

1. ↑   **eter**,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2019.
2. ↑   **Michelson-Morleyjev pokus**,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2016.

| * p
* r
* u
Historija fizike |
| --- |
| Pojmovi | 
 Svetlost **•**  Val **•**  Osnovne sile **•**  Energija **•**  Materija **•**  Masa **•**  Etar **•**  Kretanje **•**  Gravitacija **•**  Elektricitet **•**  Sila **•**  Tromost **•**  Valno-čestični dualizam **•**  Prostorvreme **•**  Entropija |
| Područja | 
 Astronomija **•**  Kosmologija **•**  Optika **•**  Mehanika **•**  Elektrostatika  **•**  Elektromagnetizam **•**  Termodinamika **•**  Kvantna fizika  |
| Pokusi i  otkrića | 

|  |  |
| --- | --- |
| Antička | Teorija atoma **•**  Udaljenost Sunca i Meseca **•**  Arhimedov zakon **•**  Obim zemlje **•**  Teorija impetusa **•**  Alhazenova optika |
| Klasična | Kopernikov sustav **•**  Snellov zakon **•**  Keplerovi zakoni planetarnog kretanja **•**  Slobodni pad **•**  Kretanje hica **•**  Galileijeva relativnost **•**  Pascalov zakon **•**  Hookeov zakon **•**  Boyleov zakon **•**  Brzina svjetlosti **•**  Njutnova teorija boja **•**  Newtonovi zakoni kretanja **•**  Newtonov zakon gravitacije **•**  Huygensov princip **•**  Zakon održanja mase **•**  Kulonov zakon **•**  Valna teorija svetla **•**  Atomska teorija **•**  Ampèreov zakon **•**  Ohmov zakon **•**  Faradayev zakon indukcije **•**  Gaussov zakon **•**  Zakon očuvanja energije **•**  Dopplerov efekat **•**  Drugi zakon termodinamike **•**  Foucaultovo klatno **•**  Maxwellove jednadžbe **•**  Michelson–Morleyjev eksperiment **•**  Elektromagnetsko zračenje |
| Moderna | Lorentzove transformacije **•**  Kvant **•**  Fotoelektrični efekt **•**  Brownovo kretanje **•**  X-zrake **•**  Elektron **•**  Specijalna relativnost (ekvivalentnost mase i energije) **•**  Foton **•**  Atomsko jezgro **•**  Bohrov model atoma **•**  Opšta relativnost **•**  Valovi tvari **•**  Širenje svemira **•**  Šredingerova jednačina **•**  Načelo neodređenosti **•**  Neutron **•**  Nuklearna fisija i fuzija **•**  Pulsar **•**  Kvark **•**  Standardni model čestica **•**  Efekt staklenika **•**  Kozmičko pozadinsko zračenje  **•**  Higgsov bozon  **•**  Gravitacijski valovi |

 |
| Fizičari | 
 Tales **•**  Empedokle **•**  Demokrit **•**  Aristotel **•**  Aristarh **•**  Arhimed **•**  Eratosten **•**  Filopon **•**  Al Haitam **•**  Oresme **•**  Kopernik **•**  Tycho Brahe **•**  Kepler **•**  Galilei **•**  Torricelli **•**  Boyle **•**  Hooke **•**  Huygens **•**  Newton **•**  Franklin **•**  Lomonosov **•**  Coulomb **•**  Laplace **•**  Ørsted **•**  Ohm **•**  Faraday **•**  Doppler **•**  Foucault **•**  Maxwell **•**  Thomson **•**  Röntgen **•**  Planck **•**  Einstein **•**  Bohr **•**  Schrödinger **•**  Heisenberg **•**  De Broglie **•**  Rutherford **•**  Fermi  **•**  Higgs  |
| Kategorija |