recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Slovački verbunk** (češki: *slovácký verbuňk*; slovački: ) je improvizirani ples koji izvode mladići i muškarci u češkoj pokrajini Južnoj Moravskoj i okolici grada Zlína (Zlínski kraj), tj. historijske pokrajine *Slovácko*.

*Verbunk* je naziv koji potječe od njemačke riječi *werbung*, što znači „regrutacija", jer ples ima svoje korijene u 18. vijeku kada su se u vojsku regrutirali i plesači za zabavu vojnika. 

Danas ga izvode skupine narodnih plesača u većini regija gdje žive Moravci (Moravska Slovačka) i to tokom festivala kao što je seosko slavlje Hody (češ. „gozba").

Slovački verbunk se izvodi uz muziku koja se naziva „novomađarskom pjesmom" (mađarski: *verbunkos*) i obično se sastoji od tri dijela; na početku se izvodi pjesma koju prate lagani pokreti, a potom slijede brži plesni dijelovi. Ples ne prati točna koreografija nego je obilježen spontanošću, improvizacijama i osobnim izričajem svakog plesača uključujući natjecanje u skakanju. Obično ga izvode skupine u kojima svaki plesač interpretira glazbu na svoj način.

Postoji šest regionalnih vrsta slovačkog verbunka u kojima je nastalo mnoštvo različitih plesnih figura i plesnih ritmova. Ove vrste su se razvile početkom 20. vijeka i nastavljaju se razvijati i dan danas. Ovi plesovi su ključni dio lokalnih običaja, ceremonija i slavlja, te se izvode na godišnjim natjecanjima najboljih plesača i na Internacionalnom festivalu folklora u mjestu Strážnice.

Ovoj vrsti plesa, i njegovoj bogatoj raznolikosti, najviše prijeti seoba mladih i srednjovječnih iz sela u urbana središta. Druge vrste prijetnje je nedostatak financijske potpore plesačima za njihovu narodnu odjeću koja se uglavnom pravi ručno i zahtjeva održavanje.

Od 2005. godine slovački verbunk je upisan na UNESCO-v popis nematerijalne svjetske baštine u Europi.

Izvori
------

1. ↑  Verbunk // Centrum pre tradičnú ľudovú kultúru
2. 1 2  Slovácko Verbuňk, recruit dances na službenim stranicama UNESCO-a (`en`) Preuzeto 9. novembra 2012.

Vanjske veze
------------

* Nacionalni institut za narodnu kulturu Arhivirano 2010-01-26 na Wayback Machine-u (`cz`) (`de`) (`en`)
* Video primjeri slovačkog verbunka Arhivirano 2015-01-04 na Wayback Machine-u (`cz`)

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Češkoj |
| --- |
|  | Český Krumlov • Palača Kroměříž s parkom • Historijsko selo Holašovice  • Stup Presvetog Trojstva u Olomoucu  • Jevrejska četvrt i Bazilika sv. Prokopija u Třebíču  • Kutná Hora • Lednice-Valtice  •  Dvorac Litomyšl  • Hodočasnička crkva sv. Ivana Nepomuka  • Prag • Historijski centar Telča  • Vila Tugendhat u Brnu
 | Češka zastava |
| **Nematerijalna svjetska baština u Češkoj**

Slovački verbunk, regrutacijski ples  • Sokolarstvo1)  • Pokladni običaji u području Hlinecko  • Povorka kraljeva u jugoistočnoj Češkoj |
| 
1) Nematerijalna svjetska baština više zemalja   |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* NKC: ph362003

 |
**Smoljan** (bugarski: Смолян) je grad i poznato skijalište na jugoistoku Bugarske. 
Smoljan je upravno središte Oblasti Smoljan. Grad se smjestio u kotlinama rijeka; *Černa* i *Bjala* u centalnim Rodopima gdje se udižu najviši vrhovi ovog masiva i gdje se nalaze dva poznata skijališta: Pamporovo i Čepelare.

Historija
---------

Po arheološkim istraživanjima i materijalnim dokazima, područje Smoljana bilo je naseljeno na prijelazu iz 2 u 1. milenijum pne.. Okolica mjesta a kasnije i grad dobio je ime po Slavenskom plemenu *Smoljani*, koji su se naselili u ovom kraju u 7. st. Za srednjeg vijeka, krajem oko Smoljana naizmjence vladaju Bizantsko carstvo i Prva Bugarska država. Tokom 14. st. ovim krajem, kao i većinom Rodopa vlada lokalni bugarski feudalac *Momčil*. 

Nakon Močila krajem su zavladali Turci. Oni su vladali punih pet stoljeća, za to vrijeme kraj je bio upravno dodjeljen turskom sandžaku Gümülcine u *Vilajetu Edirne*, od 1867 do 1912 godine. Za turske vlasti grad se zvao *Paşmaklı* ili *Ahiçelebi*.

Područje Smoljana oslobodio je 1912 godine bugarski *21 puk Sredna Gora*, kojeg je vodio *Vladimir Serafimov*, za vrijeme Prvog balkanskog rata. Današnji grad Smoljan, nastao je 1960 spajanjem tri tadašnja sela: *Ustovo*, *Rajkovo* i *Ezerovo*.

Smoljanska velika saborna crkva sv.Visariona
Srednja tehnnička škola

Kultura i sport
---------------

Zbog izuzetno povoljnog položaja, pored Smoljana na planini Rožen smješten je Nacionalni astronomski observatorij, koji ima planetarij u gradu. Smoljan je sjedište Rodopskog dramskog kazališta, i regionalnog muzeja koji je osnovan 1935

Smoljan ima vrlo dobar nogometni klub koji je igrao u Bugarskoj A grupi ( 2003-2007) - PFC Rodopa Smoljan.

* Nije za vjerovati, ali Smoljan ima najveću crkvu u južnoj Bugarskoj (iako je mali grad) - Saborna crkva sv. Visariona iz Smoljana, dovršena 2006 godine

Vanjske poveznice
-----------------

* Službene stranice Općine Smoljan
* Službene stranice grada Arhivirano 2011-11-16 na Wayback Machine-u
* Astronomski opservatorij "Rožen" Arhivirano 2009-07-08 na Wayback Machine-u
* Smoljanu i Roženu Arhivirano 2008-03-17 na Wayback Machine-u
* O Smoljanu i Rodopima Arhivirano 2008-03-14 na Wayback Machine-u

  


| Gradovi u Bugarskoj The flag of Bulgaria |
| --- |
| Ajtos | Asenovgrad | Blagoevgrad | Botevgrad | Burgas | Ćustendil | Dimitrovgrad | Dobrič | Dupnica | Gabrovo | Gorna Orjahovica | Goce Delčev | Harmanli | Haskovo | Jambol | Karlovo | Karnobat | Kazanlak | Krdžali | Lom | Loveč | Montana | Nova Zagora | Panađurište | Pazardžik | Pernik | Petrič | Pleven | Plovdiv | Razgrad | Ruse | Samokov | Sandanski | Sevlijevo | Silistra | Sliven | Smoljan | Sofija | Stara Zagora | Svištov | Šumen | Trgovište | Trojan | Varna | Veliko Trnovo | Velingrad | Vidin | Vraca |

***Smoljan*** na Wikimedijinoj ostavi
Žil Mazaren
Francuski ustanak je nazivFrancuskoj koji je izbio 1648. godine. Nakon smrti Luja ΧΙΙΙ započinju borbe za presto koje slabe centralnu vlast države. Velmože i plemići dižu ustanak. Ustanak je nazvan „fronda", francuska reč za igru sa praćkom. U Parizu je ta igra bila zabranjena, a policija je progonila dečurliju koja su ih zasipala kamenjem. 

Fronda je vođena po ideologiji Engleske revolucije. Pogubljenje engleskog kralja Čarlsa Ι navelo je Parlament da se povuče, nakon čega Mazaren postiže izmirenje sa velmožama i prinčevima.

Ustanak
-------

Francuski kralj Luj ΧΙΙΙ umire pet meseci nakon smrti kardinala Rišeljea (1643). Prestolonaslednik Luj ΧΙV imao je svega pet godina. Parlament za regenta priznaje njegovu majku Anu Austrijsku, ali je na čelo uprave stao Žil Mazaren. Velmože i prinčevi su pokušali da slabost centrane vlasti iskoriste za pljačkanje državne blagajne. Ovi novi neredi nazvani su „fronda". 
Frondin Parlament je kao svoju zastavu istakao ograničenje kraljeve vlasti u korist „četiri vrhovna doma" tj. odricanje u korist: Parlamenta, državnog računovodstva, nadleštva za carine i tzv. velikog veća koje je došlo na mesto skupštine staleža.

Ustav
-----

Stanovništvo Pariza, pritisnuto velikim porezima, bilo je žarište vrenja, spremno da se svakog trenutka izlije u otvoreni ustanak. Parlament i vrhovni domovi izgradili su ustav koji se sastojao od 27 članova. Najvažniji članovi bili su: razrezivanje poreza i carina samo uz saglasnost vrhovnih domova; obaveza saslušanja uhapšenog u roku od 24 časa. Govorilo se čak i o uvođenju republikanskog uređenja.

Reakcija
--------

Mazaren izdaje naređenje da se pohapse članovi Parlamenta (26. avgust 1648). Parižani dižu ustanak i postavljaju barikade. Posle brojnih sukoba dvor beži iz Pariza. Vlada na svoju stranu privlači Konde. Kraljeve trupe opsedaju Pariz (januar-februar 1649). 
Fronda je vođena po ugledu na Englesku revoluciju Olivera Kromvela (1641—1649). Pogubljenje engleskog kralja podstaklo je parlament da odustane od daljeg vođenja ustanka i pristupi pregovorima sa kraljem. 
Pokret tada prelazi u ruke velmoža i plemića. Oni su utanak pretvorili u pljačku koja je po naravi podsećala na nedavno završeni Tridesetogodišnji rat. Mazarenu je uspelo da se izmiri sa svim plemićima ponaosob. Potom se sa svojom vojskom vratio u Pariz. Odluke Parlamenta su ukinute, a potpuno obnavljanje monarhije uspostavljeno je 1653. godine.

Vidi još
--------

* Žil Mazaren

Izvori
------

* Istorija srednjeg veka 1- A. D. Udaljcov, J. A. Kosminski i O. L. Vajnštajn
Za maratonca, v. Su Wei (atletičar).  Za košarkaš, v. Su Wei (košarkaš).  
*Ovo je kinesko ime; porodično ime je* Su*.*

  

**Su Wei** (蘇威) (542–623), kurtoazno ime **Wuwei** (無畏) je bio kineski velikodostojnik u službi dinastije Si. Postao je važna ličnost za vrijeme osnivača dinastije, cara Wena, a potom služio njegovog sina cara Yanga. Bio je hvaljen zbog čestitosti i sposobnosti, ali ponekad i kritiziran zbog cjepidlačenja. Nakon što je car Yang ubijen 618. godine, postao je nominalni velikodostojnik pod carevim nećakom Yang Haom, a potom pod gospodarima rata Yuwen Huaji, Li Mijem i Wang Shichongom. Nakon što je godine 621. Wang Shichongova država Zheng uništena od strane dinastije Tang, ni general Li Shimin (kasniji car Taizong) ni Li Shiiminov otac car Gaozu od Tanga nisu bili zainteresirani za Suove usluge, te je Su Wei umro ubrzo nakon toga.

Napomene
--------

1. 1 2  *Knjiga Suija*, vol. 41  Arhivirano 2008-01-23 na Wayback Machine-u.
2. ↑  *Zizhi Tongjian*, vol. 175.
3. ↑  *Zizhi Tongjian*, vol. 185.
4. 1 2  *Zizhi Tongjian*, vol. 189.
**Šest stepeni Kevina Bacona** (engleski: ) je salonska (društvena) igra temeljena na konceptu šest stepeni razdvojenosti u kojoj učesnici testiraju vlastito poznavanje hollywoodske i svjetske filmografije. Učesnici za cilj imaju otkriti najkraću vezu između bilo kojeg glumca i glumice sa Kevinom Baconom, američkim karakternim glumcem poznatim po izuzetno plodnoj filmografiji; igra pretpostavlja da se svako ime u suvremenoj američkoj ili svjetskoj filmskoj industriji može povezati s Baconom kroz najmanje šest koraka odnosno zajedničkih nastupa u filmovima ili TV serijama.

Stvaranje igre je, iako nehotično, potakao sam Bacon kada je dao intervju za časopis *Premiere* u januaru nastojeći promovirati film *The River Wild*; u njemu je primjetio da je radio sa svakim u Hollywoodu ili je svatko u Hollywoodu radio s njim. 7. aprila 1994. se na Usenetovoj newgrupi rec.arts.movies započela dugotrajna rasprava "Kevin Bacon is the Center of the Universe" appeared. Otprilike u isto vrijeme su tri studenta Albright Collegea - Craig Fass, Brian Turtle i Mike Ginelli - zbog snježne oluje bili prisiljeni jednu večer provesti gledajući filmove na televiziji; nakon filma *Footloose* je slijedio film *The Air Up There*; s obzirom da je u oba filma glavnu ulogu tumačio Bacon, palo im je na pamet smisliti igru. Na temelju nje su 1996. izdali knjigu, a potom je kompanija Endless Games izdala i igru na ploči.

Sam Bacon, koji je ispočetka mislio da se igra s njime izruguje, prihvatio je koncept i koristio ga za TV-reklame, kao i ime vlastite humanitarne organizacije SixDegrees.org.

Izvori
------

1. ↑  Ruthven, Alexander (1994-04-07). „Kevin Bacon is the Center of the Universe". *rec.arts.movies*. Google groups. Pristupljeno 19. VII 2009.

Vanjske veze
------------

* Find The Bacon Arhivirano 2010-03-08 na Wayback Machine-u - is a site built for finding the connections between actors and the movies they have played in.
* Six Degrees of Lois Weisberg - Suggests that Bacon connects to many actors because he acts in many different kinds of roles and films.
* The Oracle of Bacon computes the Bacon number of any actor or actress from IMDb data
* Cinema FreeNet Movie Connector Arhivirano 2010-09-01 na Wayback Machine-u finds links between stars, but can also use directors and producers.
* Six Degrees of Wikipedia Arhivirano 2013-03-06 na Wayback Machine-u
* Cinemadoku - a web game that combines Six Degree actor connections with the grid-logic of Sudoku.
*Šesnaestina note*
Nota (lat. *znak*) je znak kojim beležimo ton ili zvuk.
Friv
Oblici nota su r    itd. Njima određujemo i beležimo različita trajanja tonova.

**Šesnaestina note** (fr. *double croche*, engl. , amer. *sixteenth note*} se piše zatamnjenom jajolikom *notnom glavom* kojoj se dodaju uspravna crta (*notni vrat*) i *dva barjačića*.

Deljenjem *šesnaestinske notne vrednosti* nastaju manje notne vrednosti, što ilustruje sledeći primer:

Prikaz deljenja *šesnaestinske* notne vrednosti na manje notne vrednosti.

Grupisanje šesnaestinskih notnih vrednosti
------------------------------------------

Radi preglednosti i bržeg pisanja, više šesnaestina spajamo, tj. grupišemo tzv. *crtom*, *rebrom* ili *gredom* (engl. ), što ilustruju sledeći primeri:

     ili

Čime se produžava notna vrednost
--------------------------------

Svaka notna vrednost, pa i *šesnaestinska*, može da se produži:

1. tačkom iza notne glave
2. lukom koji spaja dve iste visine
3. koronom iznad ili ispod note

Vidi još
--------

* Notna vrednost
* Nota

Izvori
------

***Šesnaestina note*** na Wikimedijinoj ostavi

1. 1 2  Vlastimir Peričić, *Višejezični rečnik muzičkih termina*
2. ↑  Grupisanje notnih vrednosti rebrom (*tekst na engleskom*)[*mrtav link*]
3. ↑  R. Lazić - V. Peričić, *Osnovi teorije muzike*.
4. ↑  Radivoj Lazić, Škola za klarinet: *Učim klarinet* I.
**Stražeman** je naselje u Republici Hrvatskoj u Požeško-slavonskoj županiji, u sastavu općine Velika.

Zemljopis
---------

Stražeman naselje smjesteno pod obroncima planine Papuka, 3 km zapadno od Velike, susjedna naselja su Doljanci na zapadu , Potočani na istoku i Biškupci i Draga na jugu.

Stanovništvo
------------

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine Stražeman je imao 228 stanovnika,
Od toga je 108 mlađih od 30 godina, 85 je stanovnika u dobi između 30 i 60 godina, dok su 35 stanovnika starija od 60 godina.A prema popisu stanovništva iz 1991. godine imao 250 stanovnika.

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2001.***

Povijest
--------

Stražeman se po prvi puta spominje još davne 1332. godine , tj. godine kada se prvi puta spominje crkva Sv. Mihaela Arkanđela koja je i danas na glasu kao jedna od najljepših crkva požeškog kraja. Naime, sama crkva Sv. Mihaela Arkanđela je doživjela mnoge stilske preinake kroz svoju povijest , dok najnovije otkriće govori o baroknim freskama nastalim u 18. stoljeću i predstavljaju četiri evanđelista, što je bio čest motiv fresaka kojima su oslikavani svodovi. Nažalost, njihov autor je nepoznat jer je potpis trajno uništen. Vrijednost ovog otkrića jest u rijetkosti baroknih fresaka na ovom području.
Iznad samoga mjesta,oko 3 km sjeverno,nalaze se ostatci srednjovjekovnog dvorca koji se u srednjovjekovnim povijesnim izvorima spominje kao **Stražemlje**. Utvrda se nalazi na brdu karakterističnog toponima Grad,na 584 m n/v.Srednjovjekovno naselje Stražemlje je ,po svemu sudeći,mnogo starije od stražemanske utvrde.Između 1537. i 1539. pod osmanlije je dospjela i stražemanska utvrda,iako o tome nema izravnih sačuvanih povijesnih podataka.

Gospodarstvo
------------

Prevladava ratarstvo i stočarstvo.

Kultura
-------

Izvor
-----

1. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Stražeman** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*


| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Općine Velika |
| --- |
| Antunovac • Biškupci • Bratuljevci • Doljanci • Draga • Gornji Vrhovci • Kantrovci • Klisa • Lučinci • Markovac • Milanovac • Milivojevci • Nježić • Oljasi • Ozdakovci • Poljanska • Potočani • Radovanci • Smoljanovci • Stražeman • Toranj • Trenkovo • Trnovac • Velika |
Koordinate: 41° 51′ 29" SGŠ, 21° 24′ 35" IGD

**Cvetovo** (mak. *Cvetovo*) je naselje u Republici Makedoniji, u severnom delu države. Cvetovo pripada opštini Studeničani, koja okuplja južna predgrađa Grada Skoplja.

Prirodni uslovi
---------------

Cvetovo je smešteno u severnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg većeg grada, Skoplja, naselje je udaljeno 30 km južno.

Naselje Cvetovo je u okviru istorijske oblasti Torbešija, koja se obuhvata južni obod Skopskog polja. Naselje je smešteno na zapadnim visovima planine Kitka. Zapadno od naselja izdiže se planina Karadžica. Nadmorska visina naselja je približno 830 metara.

Mesna klima je planinska zbog znatne nadmorske visine.

Istorija
--------

Stanovništvo
------------

Cvetovo je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imalo 807 stanovnika.

Pretežno stanovništvo u naselju su Turci (99%).

Većinska veroispovest je islam.

Vidi još
--------

* Opština Studeničani

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

* www.studenicani.gov.mk Zvanična stranica opštine Studeničani
* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Studeničani |
| --- |
| **Studeničani** •
Aldinci •
Batinci •
Vrtekica •
Gornji Količani •
Donji Količani •
Dračevica •
Elovo •
Kaldirec •
Malčište •
Markova Sušica •
Morani •
Osinčani •
Pagaruša •
Ramni Gaber •
Umovo •
Cvetovo •
‎Crvena Voda •
Crni Vrh |  |
**Donje Ogorje** je naselje u općini Muć, u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Zemljopis
---------

Naselje se nalazi istočno od Bračevića i zapadno od Gornjeg Ogorja.

Ime
---

Ekonim "Donje Ogorje" se sastoji od pridjeva u srednjem rodu "donje" i imenice "ogorje".

Prvi član ekonima, "donji", je pridjev izveden od imenice dol (manja dolina; udolina) i znači onaj koji je smješten dolje, u dolu, u dolini.

"Orogje" potječe od riječi gora. Kraj iza gore, u ovom slučaju iza Petrove Gore, kako se nekada zvao Moseć, naziva se Zagorje, kako se zvala srednjovjekovna hrvatska županija. Područje s njezine suprotne strane naziva se Podgorje odnosno Ogorje, pri čemu prefiks "o" ispred "gorje" daje značenje prostora u gori, oko gore ili između gora. Ovo potvrđuje i činjenica da se Ogorje selo i Ogorje predio nalaze između Svilaje na sjeveru i Moseća na jugu.

U prošlosti, primjerice u venecijanskom zemljišniku iz 1711. godine, današnje područje Ogorja (Donjeg i Gornjeg) je upisivano s nazivom Podgorje.

Povijest
--------

U vrijeme francuske vlasti u Dalmaciji (1806.-1814.), Ogorje je postalo središte jedne od šest serdarija Splitskog okruga (ostalih 5 su bili: Split, Klis, Sinj, Voštane, Trogir i otoci). Serdarija Ogorje je obuhvaćala sljedeća naselja: Vinovo, Pribude, Čvrljevo, Mala Milešina, Velika Milešina, Ramljane, Utore Gornje, Utore Donje, Visoka, Divojevići, Radunić, Crivac i Nisko.

Nakon velike pobune Ogorana protiv francuske vlasti 1809. godine središte arrondissementa premješteno je u Ramljane.

Stanovništvo
------------

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2001.***  

Napomena: Popisi stanovništva iz 1857. i 1869. sadrže podatke za naselje Radunić.

Poznati stanovnici
------------------

* Luka Rađa - svećenik
* Tonči Kerum - karikaturist
* Željko Kerum - gospodarstvenik i političar
* Tihomil Rađa - političar, pol. emigrant
* Dino Rađa - košarkaš
* Senka Bulić - glumica
* Goran Karan - pjevač
* Ivica Mornar - nogometaš

Izvori
------

1. ↑  Hrvatski poštanski brojevi
2. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr[*mrtav link*]
3. ↑  „Dr Tihomil Rađa". Arhivirano iz originala na datum 2012-11-27. Pristupljeno 2014-08-02.

* Donje Ogorje

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Donje Ogorje** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*


| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Općine Muć |
| --- |
| Bračević • Crivac • Donje Ogorje • Donje Postinje • Donji Muć • Gizdavac • Gornje Ogorje • Gornje Postinje • Gornji Muć • Mala Milešina • Neorić • Pribude • Radunić • Ramljane • Sutina • Velika Milešina • Zelovo |
Geofon
**Geofon** je jednostavan uređaj za registraciju nailazaka seizmičkih valova tijekom mjerenja na kopnu. Sastavljen je od inertne mase ovješene o pero pričvršćeno za magnetično kućište fiksno povezano s površinom tla, oko koje su namotani električni vodiči. Gibanje tla, izazvano nailaskom (seizmički val) seizmičkih valova, pokreće inertnu masu s vodičima u kojima se zbog kretanja unutar permanentnog magnetskog polja inducira struja razmjerna (seizmički val) amplitudi nailazećih seizmičkih valova. Registracija seizmičkih podataka na terenu obavlja se unutar posebnih aparatura u koje dolaze inducirane struje iz geofona.

Seizmički valovi iz podzemlja snimaju se na posebnom rasporedu od 24 ili više grupa geofona ili kanala, prenose do aparature te registriraju na 24 ili više tragova na seizmičkoj snimci ili seizmogramu. Inducirane struje malog intenziteta iz prijamnika odlaze u aparaturu koju čini niza filtara i pojačala te uređaja za digitalizaciju i zapis podataka na magnetske medije. U njoj se ulazni valni oblici prethodno pojačavaju i filtriraju kako bi se uklonile one komponente valnih oblika čija frekvencija pada izvan raspona frekvencija korisnih signala, dok se primjenom posebnih antialiasing filtara uklanjaju frekvencije, koje bi nakon digitalizacije mogle uzrokovati pojavu aliasinga. Nakon toga se tako obrađeni podaci zapisuju u brojčanom ili digitalnom obliku na magnetske vrpce koje služe kao izvorni materijal za dalju obradu.

***Geofon*** na Wikimedijinoj ostavi
**Ufingtonski bijeli konj** (engleski: *Uffington White Horse*) je ime arheološkog lokaliteta na jugoistoku Engleske, koji se danas nalazi u Grofoviji Oxfordshire a nekad u Grofoviji Berkshire.

Karakteristike
--------------

To je figura konja duga 110 metara, visoka 40 metara isklesana u krečnjaku na vrhu istoimenog brda.

Pretpostavlja se da je to vapnenačko brdo Downsa zvano Bijeli konj (White Horse) visoko 262 metara koje dominira nad tim čitavim krajem, bila gradina iz željeznog doba, a isklesana figura konja sistem odbrambenih rovova, jedino što je preostalo od te gradine.To brdo leži nedaleko od sela Uffington, nekih tridesetak km jugozapadno od Oxforda, i svega 2.5 km zapadnije od Wantaga.

Od kraja 19. vijeka taj lokalitet je pod zaštitom, pa se svako malo provodi njegovo čišćenje kako nebi zarastao u travu, pa da se figura konja više nevidi.

Izvori
------

1. 1 2  „*White Horse Hill*" (engleski). National Trust. Pristupljeno 20. 01. 2018.
2. ↑  „*Uffington White Horse*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 20. 1. 2018.

Vanjske veze
------------

***Ufingtonski bijeli konj*** na Wikimedijinoj ostavi

* *White Horse Hill* na portalu National Trust (`en`)
**Ugaona rezolucija** (*prostorna rezolucija*) opisuje sposobnost uređaja koji formira sliku, poput optičkog ili radio teleskopa, mikroskopa, kamere, ili oka, sa razlikuje male detalje objekta. Ona je važna odrednica rezolucije slike.

Definicija
----------

**Rezoluciona moć** je sposobnost uređaja da razdvoji tačke objekta koji su locirane na malom ugaonom rastojanju. Termin *rezolucija* ili *minimalno razloživo rastojanje* je minimalno rastojanje između raspoznatljivih objekata na slici, mada se ovaj termin ima šire značenje u kontekstu mikroskopa i teleskopa gde opisuje rezolucionu moć. U naučnoj analizi se ovaj termin generalno koristi za opisivanje preciznosti sa kojom instrument meri i arhivira (na slici ili u spektru) neku promenljivu u studiranom uzorku.

Vidi još
--------

* Ugaoni prečnik
* Oštrina vida

Literatura
----------

* Bennett, Charles A. (2008). *Principles of Physical Optics* (1 ed. izd.). Wiley. ISBN 0470122129.
* Born Max, Wolf Emil (1999). *Principles of Optics*. Cambridge: Cambridge University Press. str. 461. ISBN 0-521-64222-1.

Spoljašnje veze
---------------

* Koncepti i formule u mikroskopiji
* Melles Griot Technical Guide: Osnovi optike Arhivirano 2012-04-05 na Wayback Machine-u.
* Gausova optika.
**Donji Brgat** je naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji u općini Župa dubrovačka.

Zemljopisni položaj
-------------------

Donji Brgat se nalazi ispod raskrižja cesta Dubrovnik-Mokošica-Trebinje, 6 km sjeveroistočno od Dubrovnika, uz cestu koja od Gornjeg Brgata vodi prema selima u zaleđu općine.

Povijest
--------

U rujnu 1991. godine Donji Brgat je uz Gornji Brgat bio prvo mjesto u bližoj okolici Dubrovnika na koje je Jugoslavenska narodna armija iz Trebinja i mjesta Ivanica izvršila napad. Brgat je postao jako važno uporište Hrvatske vojske koje je sve do 24. listopada 1991. godine uspješno odoljevalo dvadesetorostruko brojnijem i moćnijem neprijatelju.

Stanovništvo
------------

Prema popisu stanovništva iz 2011. godine u Donjem Brgatu žive 152 stanovnika, uglavnom Hrvati katoličke vjeroispovjesti.

### Kretanje broja stanovnika za Brgat Donji

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2011.***

Izvori
------

1. ↑  DZS - Popis stanovništva 2011. godine
2. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr

| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Općine Župa dubrovačka |
| --- |
| Brašina • Buići • Čelopeci • Čibača • Donji Brgat • Gornji Brgat • Grbavac • Kupari • Makoše • Martinovići • Mlini • Petrača • Plat • Soline • Srebreno • Zavrelje |
**Trenta** je glečerska dolina u Nacionalnom parku Triglav u Julijskim Alpama. Dolina zauzima 17 % površine nacionalnog parka,, a poznata je kao mjesto gdje izvire rijeka Soča.

Historija
---------

Negdje početkom 16. vijeka u dolini je pronađena željezna ruda, pa su se u nju počeli sklanjati kojekakvi bjegunci, a najviše oni iz tirolskog Trenta po kojima je dolina i dobila ime *Trenta*. Dugogodišnji vlasnici rudnika grofovi Attemsi podigli su cestu do Bovca i crkvu, ali se iskapanje nije isplatilo pa je rudnik zatvoren 1778. godine. Za Prvog svjetskog rata u dolini su smještani ruski ratni zarobljenici koji su u teškim prilikama gradili cestu preko prijevoja Vršič. Nakon Drugog svjetskog rata dolina je opustjela tako da danas u njoj živi svega stotinjak ljudi u tri naselja; Lepena (31), Soča (110), Trenta (92).

Izvori
------

1. 1 2  „*Statistični podatki*" (slovenski). Trenta. Pristupljeno 28. 9. 2019.
2. 1 2  „*Zgodovina doline Trenta*" (slovenski). Trenta. Pristupljeno 28. 9. 2019.

Vanjske veze
------------

***Trenta*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Trenta* (`sl`)
**Gerry and The Pacemakers** bio je engleski rock sastav tijekom ranih šesdesetih godina prošlog stoljeća. Uz The Beatles, jedan je od najznačajnih sastava liverpulskih merseybeata čijom je glazbenom karijerom upravljao manadžer Brian Epstein.

Povijest grupe
--------------

Gerry Marsden i njegov brat Fred s prijateljima Lesom Chadwickom i Arthurom McMahonom osnivaju grupu 1959. godine. Sastav je bio takmac *Beatlesa* u tim ranim danima razvoja britanskog rocka, jer su se *Pacemakersi* borili za mjesto pod suncem na istom teritoriju i za nastupe po istim klubovima u Hamburgu i Liverpoolu. 

1961. godine došlo je do promjena u sastavu; McMahona je na glasoviru zamijenio Les Maguire. 

Već 1963. izdali su prvu singl ploču *How Do You Do It?* koja je ubrzo postala #1 u Britaniji, sve dok je s prve pozicije nije skinula skladba Beatlesa *From Me to You*.

I njihove sljedeće dvije ploče, *I Like It* i *You'll Never Walk Alone* postale su britanski #1. Ova skladba postala je himna nogometnog kluba Liverpool.

Nakon ovih vrlo ranih uspjeha, *Pacemakersi* više nisu ponovili hit #1. No skladbe njihovog člana Gerryja Marsdena imale su solidan prijam kod publike poput *It's Gonna Be All Right*, *I'm the One*, *Ferry Cross the Mersey*, isto i kao njihov najveći američki uspjeh *Don't Let the Sun Catch You Crying*.

Na vrhuncu svoje popularnosti, početkom 1965. snimili su i film nazvan *Ferry Cross the Mersey*. Poneki ovaj film zovu *Pacemakersovom* inačicom beatlesovskog filma *A Hard Day's Night". Veći dio glazbe za ovaj film skladao je Gerry Marsden.*

Pri kraju 1965. njihova popularnost počela je rapidno padati, tako da se sastav raspao u listopadu 1966. godine.

* Bubnjar Freddie Marsden umro je 9. prosinca 2006. u dobi od 66 godina

Diskografija
------------

### Britanske singl ploče

* 1963 "How Do You Do It?" / "Away From You" #1
* 1963 "I Like It" / "It's Happened To Me" #1
* 1963 "You'll Never Walk Alone" / "It's Alright" #1
* 1964 "I'm the One" druga strana "You've Got What I Like" #2
* 1964 "Don't Let the Sun Catch You Crying" / "Show Me That You Care" #6
* 1964 "It's Gonna Be Alright"/" It's Just Because" #24
* 1964 "Ferry Cross the Mersey" / "You, You, You" #8
* 1965 "I'll Be There"/ "Baby You're So Good To Me" #15
* 1965 "Walk Hand in Hand" / "Dreams" #29
* 1966 "La La La" / Without You *Did Not Chart*
* 1966 "Girl on a Swing" /"A Fool to Myself" *Did Not Chart*
* 1974 "Remember (The Days Of Rock And Roll)"/"There's Still Time"

Vanjske poveznice
-----------------

* Službene stranice Gerry Marsdena
* Povijest klasičnih sastava
**Venijamin** (svetovno *Vladimir Taušanović*; Pirot, 23. januar 1884 — Beograd, 28. maj 1952) je bio episkop Srpske pravoslavne crkve.

Svetovni život
--------------

Episkop Venijamin (svetovno, dr Vladimir Taušanović) rođen je 23. januara 1884. u Pirotu. Osnovnu školu i šestorazrednu gimnaziju završio je u Beogradu, duhovnu seminariju u Kišinjevu, pravoslavni bogoslovski fakultet u Atini, gde je i doktorirao 1912. godine.

Monaški život
-------------

Zamonašen je 11. maja 1913. godine u manastiru Rakovici od arhimandrita Ruvima, a privsli su ga episkop niški Dositej i jeromonah Nikolaj (Velimirović). Rukopoložen je u čin đakona 14. maja 1913. u beogradskoj Sabornoj crkvi od episkopa niškog Dositeja, a u čin prezvitera u istoj crkvi 21. maja iste godine od mitropolitaSrbije Dimitrija. Sinđelstvom i protosinđelstvom odlikovan je od episkopa veleško-debarskog Varnave 1919. a arhimandritskom činom 15. decembra 1920. od episkopa raško-prizrenskog Mihaila (Šiljka).
Do izbora za episkopa bio je bolničar u bolnicama Kola srpskih sestara u Beogradu i Lješu, suplent bogoslovije u Beogradu, gimnazije u Đevđeliji, srpske gimnazije na Krfu i Velesu. Posle položenog profesorskog ispita službovao je u Đevđeliji i Ohridu, gde ga je 6. decembra 1925. zatekao i izbor za episkopa novoosnovane Eparhije bihaćke (danas Eparhija bihaćko-petrovačka).

Episkopsko zvanje
-----------------

Hirotonisao ga je za episkopa u beogradskoj Sabornoj crkvi 23. maja 1926. patrijarh Dimitrije, mitropolit banjalučki Vasilije i episkop raško-prizrenski Mihailo. Za episkopa zletovsko-strumičkog premešten je u novembru 1929. a za episkopa braničevskog 1934. Za njegovo vreme podignuto je 19 novih crkava i započeto 13, a takođe je podignuto i 37 novih parohijskih domova.

Episkop Venijamin umro je 28. maja 1952. u Beogradu, a sahranjen je u požarevačkoj Sabornoj crkvi.

Zasluge
-------

Episkop Venijamin je pripadao onom broju arhijereja koji su svesrdno pomagali bogomoljački pokret. Njegovim zauzimanjem osnovan je eparhijski savez hrišćanskih zajednica i pokrenut list za bogomoljce "Svetosvski put". U toku Drugog svetskog rata episkop Venijamin je primio 40 izbeglih sveštenika, a u manastirima Ravanici i Sv.Petki otvorio domove za izbegličku decu. Pred početak Drugog svetskog rata podignuta je, zauzimanjem episkopa Venijamina, velelepno zdanje Eparhijskog dvora u Požarevcu, u koju se nikada nije ni uselio.

Izvori
------

* Sava Vuković: Srpski jerarsi Arhivirano 2013-12-02 na Wayback Machine-u

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik:**-** | **Episkop bihaćki1925 — 1929.** | Nasljednik:**Hrizostom (Jević)** |
**Cofrentes** valencijanski: **Cofrents** je selo / gradić od 1,104 stanovnika na istoku Španjolske, koji administrativno podpada pod
Autonomnu zajednicu Valenciju i Provinciju Valenciu.

Geografske karakteristike
-------------------------

Cofrentes leži na ušću rijeke Cabriel u Júcar, udaljen 103 km jugozapadno od Valencije.

Kod Cofrentesa se nalazi velika nuklearna elektrana snage 1.092 MW podignuta 1985.

Historija
---------

Zamak Cofrentes
Cofrentes je naselje rimskog porijekla, za njihove vlasti zvao se **Confluentum**, što jasno govori da se nalazio na ušću rijeka. 
Tim krajem su nakon Rimljana, vladali Vizigoti a nakon njih Mauri, koji su vladali do polovine 13. vijeka.
Nakon što je za rekonkviste aragonski kralj Jaime I 1238. zauzeo maursku Taifu Valenciju, i tako dobio i Cofrentes, 1244. sklopljen je ugovor u Alciri, njime je vlast u Cofrentesu predata Kruni Kastilje.

Kasnije za vrijeme vladavine kralja Felipe II protjerani su Mauri, zbog tog je propala poljoprivreda.
Za burbonske vladavine osnovana je administrativna jedinica - *Corregimiento de Cofrentes*, koja je obuhvaćala cijelu *Dolinu Cofrentes* i još nekoliko naselja. Ta jedinica prestala je postojati 1833.

Za vrijeme Rata za španjolsku baštinu - burbonske trupe zauzele su zamak. Uništen je u vrijeme Španjolskog rata za nezavisnost a popravljen za Karlističkih ratova.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Cofrentes*" (engleski). City population. Pristupljeno 05.09.2018.
2. 1 2 3 4 5 6  „*Historia y situacion*" (engleski). Cofrentes. Pristupljeno 05.09. 2018.
3. ↑  „*Cofrentes nuclear power plant*" (engleski). Forum of the Spanish Nuclear Industry. Pristupljeno 26. 6. 2018.

Vanjske veze
------------

***Cofrentes*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Cofrentes* (`en`)
"Zanati" preusmerava ovde. Za TV seriju, pogledajte Zanati (TV serija).Zanatska radnja u Nju Delhiju, Indija.
Kujundžija u Tunisu
**Zanatstvo** (tur. *sanat* < arap. صَنْعَة [*ṣan’a*]) ili **obrtništvo**, delatnost koja se bavi proizvodnjom, popravkom ili održavanjem nečega. Zanat ili obrt je preteča industrijske – fabričke proizvodnje. 

Majstori koji su "izučili" zanat su svoj proizvod pravili od početka do kraja. Na primer obućar bi od kupljene, obrađene kože i uz pomoć alata i potrošnih materijala kao što su konac, ekseri i lepak pravio cipelu za kupca, od početka do kraja. 

U fabričkoj proizvodnji proces proizvodnje (npr. cipele) se deli na faze, jedni kroje, drugi šiju, treći lepe, četvrti pakuju... U fabričkoj proizvodnji radnici se najčešće obučavaju za jednu tehnološku operaciju, obuka traje brzo i može se koristiti jeftinija i manje kvalifikovana radna snaga.

Fabrička proizvodnja je svojom masovnošću, primenom sofisticiranih mašina omogućila proizvode koji su znatno jeftiniji od zanatskih i time polako odgurala zanate u zaborav.

Stari zanati
------------

Stari zanati su pre stotinak godina bili izvor prihoda i mogućnost snabdevanja stanovništva neophodnim potrepštinama. Mnogi od njih su izčezli pred industrijskom revolucijom. Zanatska proizvodnja se realizovala u zanatskim radnjama a posao su vodili majstori. Oni su za svoje pomoćnike imali kalfe i šegrte. Zanat se učio godinama. Na prostoru bivše Jugoslavije su mnogi nazivi za zanate ostali iz turskog doba, naročito oni koji u svom nazivu imaju slovo "**dž**". 

Ponekad država, u nastojanju da radi zaštite kulturne baštine i eventualnih dodatnih prihoda od turizma očuva zanate, na njih primenjuje manje poreze ali i zahteva da budu posebno obeleženi kao "proizvod starog zanata".

Povezano
--------

* Zanatlija

Vidi još
--------

* Zanatska komora

Literatura
----------

* Danica Đokić, Zanati u Požarevcu krajem 19. i početkom 20. veka, Narodni muzej Požarevac

Spoljašnje veze
---------------

***Zanatstvo*** na Wikimedijinoj ostavi

* Sećanje na kujundžije, jorgandžije i vinklere („Politika", 25. avgust 2010)

| * p
* r
* u
Privreda |
| --- |
| **Primarni sektor** | 
Poljoprivreda **·** Šumarstvo **·** Lov **·** Ribolov |  |
| **Sekundarni sektor** | 
Industrija **·** Rudarstvo |
| **Tercijarni sektor** | 
Saobraćaj **·** Trgovina **·** Turizam **·** Ugostiteljstvo **·** Zanatstvo **·** Bankarstvo **·** Komunalna privreda |
| **Kvartarni sektor** | 
Obrazovanje **·** Nauka **·** Kultura **·** Informacije **·** Zdravstvo **·** Socijalna zaštita |
**Zandvoort** (ili **Zandvoort aan Zee** kako ga češće zovu) je grad od 16.553 stanovnika i općina (gemeente) u nizozemskoj provinciji Sjevernoj Holandiji. Danas je najpoznatiji po automobilističkom trkalištu Circuit Park Zandvoort, na kom su se do 1985. vozile utrke formule 1, te kao ladanjsko mjesto na moru u kom kuće za odmor imaju bogatiji stanovnici Haarlema i Amsterdama.

Geografija
----------

Zandvoort leži duž obala Sjevernog mora, udaljen 10 km zapadno od Haarlema i 30 km od Amsterdama.

Historija
---------

Zandvoort aan Zee se prvi put spominje 1100. kao malo ribarsko selo, što je i ostao sve do polovice 19. vijeka kada se počeo pretvarati u ladanjsko mjesto za odmor. Željeznica je stigla do mjesta 1881. i od tada je izgrađeno puno hotela i restorana.

Izvori
------

1. 1 2   „*Bevolkingsontwikkeling; regio per maand*" (holandski). Centraal Bureau voor de Statistiek. Pristupljeno 10. 2. 2014.
2. 1 2   „*History Zandvoort*" (holandski). Zandvoort. Pristupljeno 10. 2. 2014.

Vanjske veze
------------

***Zandvoort*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice općine (`nl`)(`en`)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* NKC: ge672023

 |
„**Kosa** (etnička grupa)" preusmjerava ovdje. Za ostala značenja, v. Kosa (razvrstavanje).
**Xhosa** je zajednički naziv za srodna Bantu plemena koja žive u jugoistočnom dijelu današnje Južne Afrike.

Xhosa su ime dobile po Uoxhosi, svom mitskom praocu. Smatra se da potječu iz oblasti afričkih Velikih jezera, odakle su započeli postepenu migraciju prema jugu oko godine 1400. Xhosa, koji govore Xhosa jezikom, bili su poznati prema otvorenosti prema drugim kulturama tako da su po dolasku u današnju domovinu u svoje redove inkorporirali velike dijelove domorodačkog kojsanskog stanovništva, a jezik im vrvi velikim brojem posuđenica iz kojsanksih i Griqua jezika.

Prvi kontakti između Xhosa i evropskih doseljenika zabilježeni su u Istočnom Capeu početkom 18. vijeka, a krajem 18. vijeka se bilježe prvi sukobi između njih i predaka današnjih Bura. Xhosa su početkom 19. vijeka bili teško pogođeni Mfecaneom, a morali su napustiti dijelove teritorija pred najezdom Zulua. Godine 1856. ih je teško pogodio i bizarni događaj za koji je kriva samozvana proročica Nongqawuse.

Usprkos svemu tome, Xhosa su postali jedan od najbrojnijih etničkih skupina Afrike. S vremenom su počeli dominirati borbom protiv apartheida te su mnogi od vođa Afričkog nacionalnog kongresa kao Nelson Mandela, Walter Sisulu i Thabo Mbeki rodom Xhosa, isto kao i biskup Desmond Tutu, dobitnik Nobelove nagrade za mir. Za vrijeme apartheida je južnoafrička vlada za njih predvidjela dva bantustana zvan Transkei i Ciskei.

Danas Xhosa ima oko 8 miliona. Po vjeri su uglavnom animisti i kršćani.

Vanjske veze
------------

***Xhosa*** na Wikimedijinoj ostavi

* Xhosa Folklore - a collection of Xhosa folklore collected in 1886.

| * p
* r
* u
Etničke grupe Južne Afrike |
| --- |
| 
* Afrikaneri
* Angloafrikanci
* Azijati
* Bušmani
* Cape Malajci
* Obojani
* Griqua
* Ndebele
* Sotho
* Tsonga
* Swazi
* Tswana
* Venda
* Xhosa
* Zulu

 |
*Ovo je kinesko ime; porodično ime je* Sima*.*

**Sima Shi** (208–255), stilsko ime **Ziyuan** (子元) bio je kineski vojskovođa, a kasnije regent države Cao Wei, jednog od Tri kraljevstva. Bio je sin znamenitog državnika Sima Yija, kome je 249. pomogao da izvede dvorski puč kojim je svrgnut Cao Shuang, regent cara Cao Fanga, a nakon čega je Sima Yi postao najmoćniji čovjek u državi, a porodica Sima moćnija od carske. Nakon očeve smrti je zadržao kontrolu nda državom, a kada je 254. car Cao Fang pokušao da gha smijeni, Sima Shi ga je svrgnuo i zamijenio sa rođakom Cao Maom. Kada je umro godine 255. naslijedio ga je mlađi brat Sima Zhao, čiji će sin Sima Yan uzurpirati prijestolje i osnovati dinastiju Jin.

Nakon što je Sima Yan postao car, svom je stricu dao posthumnu titulu **Car Jing od Jina** (晉景帝), sa hramskim imenom **Shizong** (世宗).

V. također
----------

* Popis ličnosti Tri kraljevstva
* Popis likova u Dynasty Warriors

Literatura
----------

* Fang Xuanling. *Knjiga Jina*, Poglavlje 2, Biografija cara Jinga.
**Sima Wei** (司馬瑋) (271–291), kurtoazno ime **Yandu** (彥度), formalno **Princ Yin od Chua** (楚隱王), bio je kineski princ iz dinastije Jin, poznat kao drugi od osam prinčeva po kojima je nazvan Rat osam prinčeva.

Bio je peti sin osnivača dinastije, cara Wua, a majka mu je bila konkubina, Gospa Shen. Otac mu je pred svoju smrt godine 289. dao komandu nad trupama u provinciji Jing (današnji Henan i Hebei). Nakon Wuove smrti je carem postao Sima Weijev retardirani brat Hui, ali su stvarnu vlast držali carica majka Yang i njen brat, regent Yang Jun. Duboko nezadovoljstvo naroda novom vlašću je nastojala iskoristiti Huijeva supruga carica Jia Nanfeng, koja je sa Sima Weijem sklopila zavjeru i organizirala puč kojim su 291. Sima Weijeve trupe svrgnule Yang Juna, a potom masakrirale njegov klan. Novim regentima su proglašeni Sima Liang i Wei Guan. Međutim, samo nakon nekoliko mjeseci je, po caričinom nalogu, i njih likvidirao Sima Wei. Kada je zaključila da Sima Wei predstavlja opasnost i za nju, dala ga je likvidirati pod optužbom da je pogubljenja naredio na svoju ruku.
**Smjernice za skupine pacijenata** (engleski, *Patient Group Directions*) su dokumenti u britanskom Nacionalnom zdravstvenom sustavu (*English National Health Service*) koji omogućavaju izdavanje lijekova koji se mogu dobiti samo na recept, skupinama pacijenata, a bez pojedinačnih recepata. 
Zdravstveni radnici koji koriste smjernice za skupine pacijenata trebaju biti adekvatno educirani za izdavanje i primjenu lijekova na recept.

Smjernice za skupine pacijenata koriste se da bi pod određenim okolnostima neki lijekovi bili dostupni široj populaciji. Takvi lijekovi su, primjerice, Orlistat (kao Xenical) za smanjenje tjelesne težine kod pretilosti, Finasterid (kao Propecia) protiv muškog tipa ćelavosti, sildenafil (kao Viagra)
 kod erektilne disfunkcije, noretisteron kod kašnjenja menstruacije  levonorgestrel i ulipristal acetat  kao hitna hormonska kontracepcija ("pilula za dan poslije"), U slučaju lijeka Levonelle postoji razlika, naime, izdaje se i bez recepta, no može ga se dobiti besplatno.
**Socijalistička stranka Hrvatske** (akr. **SSH**; prethodno **Socijalistički savez Hrvatske – Savez socijalista Hrvatske**, akr. **SS–SSH**), politička stranka lijeve orijentacije koja je djelovala u Hrvatskoj ranih 1990-ih.

SSH je prije dolaska demokracije u Hrvatskoj postojala kao društveno-politička organizacija pod nazivom **Socijalistički savez radnog naroda Hrvatske**, odnosno krovna organizacija za sve pojedince i organizacije osim SKH. Prije prvih višestranačkih izbora 1990. SSRNH se reformirao u Socijalističku stranku Hrvatske, isto kao što su se komunisti reformirali u današnji SDP. Na izborima su se obje stranke natjecale u bloku i bile poražene.

Dok je SDP kako-tako životario kao nominalno najjača stranka u Saboru, dotle je SSH, izgubivši razlog postojanja, počeo nestajati.

Nakratko je vraćena u život kada je ne njeno čelo godine 1992. došao ugledni zagrebački advokat Silvije Degen te vodio relativno uspješnu kampanju kao kandidat na predsjedničkim izborima.

SSH se ne smije miješati sa Socijalistička partija Hrvatske - Lijeva alternativa koju je svojevremeno vodio Stipe Šuvar, niti sa Socijalističkom partijom Hvratske koja je 1990. godine osnovana na područjima buduće Krajine pod vodstvom Borislava Mikelića.

Vidi još
--------

* Socijalistički savez radnog naroda Hrvatske
* Akcija socijaldemokrata Hrvatske
**Socijalna zaštita** ili **socijalna skrb** je naziv za niz mjera kojima vlast ili odgovarajuće institucije pruža pomoć pojedincima kojima je ona potrebna. Pod tim se najčešće podrazumijevaju nastojanje da se poboljša njihova financijska situacija, ali također i mjere kojima se nastoji povećati njihove šanse za zaposlenje te poboljšanje drugih aspekata njihovih života kao npr. duševno zdravlje. Takve mjere bi teoretski trebali poduzimati članovi porodice, rodbina ili lokalna zajednica, odnosno "društvo", zbog čega se i zaštita naziva "socijalnom". U pravilu ih, međutim, pruža država ili nevladine organizacije.

Socijalna zaštita može imati različite oblike kao što su isplata redovnih novčanih primanja, kuponi za nabavku hrane i drugih potrepština, zdravstvena zaštita i stambeno zbrinjavanje. Nju može direktno financirati država odnosno indirektno sami korisnici kroz različite modele društvenog osiguranja.

Primatelji socijalne zaštite variraju od države do države, ali su najčešće u pitanju osobe koje iz različitih razloga nisu u stanju financirati vlastite egzistencijalne potrebe - nezaposlene, bolesne ili invalidne osobe, starije osobe, porodice s velikim brojem djece ili ratni veterani. Opseg socijalne zaštite također zna varirati, pri čemu se države koje pružaju veliki broj takvih usluga obično nazivaju državama blagostanja. Za primatelje socijalne zaštite se ponekad koristi kolektivni izraz **socijala**.

Povezano
--------

* Filantropija

Vanjske veze
------------

* Nacrt akcionog plana socijalne zaštite Roma Arhivirano 2007-09-26 na Wayback Machine-u
* Sindikat zaposlenih u socijalnoj zaštiti

| * p
* r
* u
Privreda |
| --- |
| **Primarni sektor** | 
Poljoprivreda **·** Šumarstvo **·** Lov **·** Ribolov |  |
| **Sekundarni sektor** | 
Industrija **·** Rudarstvo |
| **Tercijarni sektor** | 
Saobraćaj **·** Trgovina **·** Turizam **·** Ugostiteljstvo **·** Zanatstvo **·** Bankarstvo **·** Komunalna privreda |
| **Kvartarni sektor** | 
Obrazovanje **·** Nauka **·** Kultura **·** Informacije **·** Zdravstvo **·** Socijalna zaštita |
Lucas Cranach Stariji, *The Golden Age*.
**Zlatno doba** je izraz koji dolazi iz grčke mitologije i obično označava period u dalekoj prošlosti kada je neka zajednica ili cijelo čovječanstvo živjelo u blagostanju i sreći, odnosno bilo lišeno smrti, bolesti, gladi, siromaštva i drugih nedaća.

Robert Willemsz de Baudous: Zlatno doba, bakrorez, oko 1598.
Koncept Zlatnog doba osim u grčkoj postoji i u raznim drugim kulturama i mitologija, za što je primjer vedske kulture koja je smatrala da se Zlatno doba (Satya yuga) ciklički smjenjuje s drugim "lošijim" dobima.

Većina mitoloških priča vezanih uz Zlatno doba opisuje kako su ljudi, što zbog radoznalosti, što zbog ponosa, počeli razvijati karakterne mane te razljutili Boga ili bogove, koji su okončali Zlatno doba prisilivši ih da žive teže nego što su živjeli ranije. Jedan od primjera za takve priče jest biblijska priča o Rajskom vrtu, odnosno progonstvu Adama i Eve.

Izraz Zlatno doba se osim u mitologiji često koristi za označavanje određenog perioda u razvoju neke države, pokreta ili umjetničke forme, pa se tako npr. spominje Zlatno doba naučne fantastike.

V. također
----------

* Hesiod
* Edenski vrt
* Ekonomsko čudo

Vanjski linkovi
---------------

* 
* 
* Arhivirano 2012-11-08 na Wayback Machine-u

***Zlatno doba*** na Wikimedijinoj ostavi