**Ibrahim Dedić** (selo Čukovi pored Bihaća (Bosna i Hercegovina), 1947. - Zagreb, 3. jul 1999.) bio je osnivač prve privatne banke u Zagrebu u tada još socijalističkoj Jugoslaviji, ubijen je i do danas nerazjašnjenim okolnostima.

Biografija
----------

Ibrahim Dedić bio je vrlo kontroverzna osoba, o kojem su kolale kojekakve priče - kako je zaradio novce i počeo bankarsku karijeru. Navodno je već kao srednjoškolac odlazio je s braćom na rad u Njemačku, i tako se uzdržavao, postoji priča da je bio najobičniji prevarant koji je varao ljude po Maksimiru kao 'lažni' fotograf, koji im nikad nije isporučio fotografije, i svodnik jeftinih prostitutki iz Gajeve ulice. Tvrdio je kako je diplomirao ekonomiju u Sarajevu, dok su neki njegovi znanci širili priču da je studirao pravo u Zagrebu. Oženio se 1977. i dobio sina, ali se vrlo brzo rastao i odtad živio sam.

Sredinom osamdesetih počeo se kao obrtnik baviti proizvodnjom kondezatora u rodnom mjestu Čukovi, - taj pogon izrastao je do prave tvornice kondenzatora, jer je Dedić iskoristio sve zakonske rupe i obrte je prijavio na svu svoju rodbinu. Nakon toga počeo je širiti posao na građevinarstvo, tako da je pred kraj devedesetih njegov privatni holding Promdei, bio skup poduzeća i obrta registrovanih za obavljanje 52 djelatnosti, sa 50-tak zaposlenih samo u administraciji, i s više od 3.000 registriranih »kooperanata«. 

### Promdei banka

Dedić je 1989. otvorio prvu privatnu banku u Hrvatskoj i socijalističkoj Jugoslaviji na Sveticama, pored stana u kojem je živio u vrlo jadnom prostoru. Promdei banka je u svojim najboljim danima imala 43 poslovnice po Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini i Sloveniji i bila teška oko 53.000.000 njemačkih maraka, sa reprezentativnim sjedištem u centru Zagreba.
Sa rastom njegove banke, rasle su i nevolje, samo u jesen 1990. u Promdei banci je bilo čak 486 revizija i kontrola. S duge strane poslovanje je išlo odlično, sam Dedić hvalio se da mu je inflacija u doba Jugoslavije omogućavala da na dan zarađuje 500.000 njemačkih maraka, a da zbog rizika neplaćanja ima 32 specijalista za utjerivanje dugova. Promdei banka i Ibrahim Dedić, bili su nešto poput trna u oku tadašnjim oficijelnim bankarima, zbog tog je on organizirao međunarodno savjetovanje bankara u zagrebačkom hotelu Intercontinental 18. januara 1991. To umiljavanje nije mu puno pomoglo, jer je
nešto kasnije, tadašnji guverner Narodne banke Hrvatske, Ante Čičin-Šain, nakon jedne od revizija koji su obavili njegovi inspektori izjavio je kako Promdei banka uopće nije banka; jer je neregularno registrirana (nije uplaćen osnivački fond banke) nema ovlaštenje za devizno-valutne poslove i nije kadrovski ekipirana za bankovno poslovanje, te da inspektorima nisu predočene poslovne knjige. Još veći udar na Promdei banku zbio se u septembru 1992. kad je zbog pronalaska krivotvorenih tolara u poslovnici njegove banke u Kopru, Dedića uhapsila slovenska policija, i držala ga osam mjeseci u istražnom zatvoru. Dedića to nije obeshrabrilo, nastavio je širiti poslovanje, pet godina kasnije - 1997. otvorio je bankarski koridor između Zagreba i Beograda. Velika medijska afera izbila je godinu dana kasnije -1998. kad je objavljeno da Promdei banka duguje Narodnoj banci Bosne i Hercegovine 19.000.000 njemačkih maraka, nekoliko mjeseci nakon toga, Promdei banka zamrznula 6 milijuna $ namijenjenih obnovi kuća u Brčkom.

### Ubojstvo i kontraverze oko njega

Na Ibrahima Dedića je tri puta pucano na ulazu u zgradu na zagrebačkim Sveticama u kojoj je živio, on sam je tvrdio da je na njega pokušano čak sedam atentata. Prvi neuspjeli atentat na njega dogodio se u novembru 1997. a 12. januara 1998. prostrijeljen mu je vrat. Dedić je u tv intervjuu iz bolesničke postelje tvrdio je da je žrtva ucjene na dva milijuna njemačkih maraka, ali da policija ništa ne poduzima. Nedugo nakon toga doista je ubijen iz četvrtog pokušaja 3. jula 1999. kad su ga oko 22:30 h na ulazu u zgradu u kojoj je živio sačekala trojica muškaraca i izrešetala. Medicinskim i balističkim vještačenjem na tijelu je pronađeno dvadesetak rana, te jedna rana glave, također nanesena hicem. Prema pričanju susjeda, Dedića su dočekala trojica muškaraca, ubila ga i pobjegla crnim BMW-om njemačkih registracija. Ibrahim Dedić sahranjen u rodnom mjesto Čukovi.

Tadašnji glasnogovornik zagrebačke policije Josip Begović, izjavio je da nema saznanja o tome da li se u posljednje vrijeme Ibrahim Dedić obraćao policiji za zaštitu. 

  

U siječnju 2020. policija je zbog ubojstva Ibrahima Dedića uhitila 49-godišnjega umirovljenoga časnika HV-a Tomislava Viktora Basu. U vrijeme ubojstva Basa je bio časnik u 2.gardijskoj brigadi, no ubrzo je na vlastiti zahtjev umirovljen. Policija je Basu osumnjičila na osnovi DNK traga pronađenoga u tragovima krvi na mjestu Dedićevoga ubojstva, te u BMW kojega su ubojice upotrijebili da dođu na mjesto zločina, a zatim i u bijegu. 25. lipnja 2020. zagrebačko Županijsko državno odvjetništvo podignulo je optužnicu protiv Base zbog ubojstva Ibrahima Dedića, te se u optužnici navodi da je Basa ubio Dedića zajedno s još najmanje jednim nepozatim supočiniteljem.

Izvori
------

1. 1 2  Ibrahim Dedić, pristupljeno 9. 05. 2011.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  Sanja Petrović: *Najkrvavija ubojstva hrvatske mafije 2* (sa portala Net.hr), pristupljeno 9. 05. 2011.

Eksterni linkovi
----------------

* Ibrahim Dedić
* Sanja Petrović:  *Najkrvavija ubojstva hrvatske mafije 2* (sa portala Net.hr)