Координате: 45° 33′ 28" СГШ, 19° 24′ 34" ИГД
**Руски Крстур** (русински: *Руски Керестур*) је село у општини Кула у Западнобачком округу у Војводини у Србији. По попису из 2011. године има 4585 становника, претежно припадника русинске националности. Руски Крстур је и културни центар ове националне мањине у Војводини. Према попису из 2002. године, село је имало 5213 становника.

Географски положај
------------------

Село се налази на 45°33'45" географске дужине и 19°25'16" географске ширине. То је простор средње Бачке који се одликује повишеним лесним заравнима. Село је се југозападним делом наслоњено на канал Косанчић - Мали Стапар који прпада систему канала ДТД. Кроз село пролази магистрални пут М-3 (Богојево - Каравуково - Оџаци - Кула - Врбас), који га добро повезује са свим деловима Војводине.

Историја
--------

Руски Крстур је најстарије русинско место. Раније се звао Бач Керестур. Место је, 1751. године званично признато када је у Крстуру живело око 80 русинских породица које су се ту доселиле још 1745/46. године са Хорњице (Закарпатје) на Косцељиско (то је пустара између Крстура и Куле). Велика већина их је дошла из околине Кошица, Ужгорода, Мишколца. У првом наврату се доселило 11 особа или породица како је записано у Аустроугарским архивима. Они су напустили своју постојбину у потрази за бољим животом. Кулске власти су Русинске досељенике примили и послали да обрађују пусту и мочварну земљу близу Куле, где су они основали своје насеље, данашњи Руски Крстур.

Демографија
-----------

У насељу Руски Крстур живи 4154 пунолетна становника, а просечна старост становништва износи 41,2 година (39,6 код мушкараца и 42,6 код жена). У насељу има 2036 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 2,54.

Ово насеље је углавном насељено Русинима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 5874 |  |
| **1953.** | 6115 |  |
| **1961.** | 5873 |  |
| **1971.** | 5960 |  |
| **1981.** | 5826 |  |
| **1991.** | 5636 | 5536 |
| **2002.** | 5490 | 5213 |
| **2011.** | 4868 | 4585 |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Русини |    | 4.483 | 85,99% |
| Срби |    | 263 | 5,04% |
| Роми |    | 76 | 1,45% |
| Мађари |    | 73 | 1,40% |
| Украјинци |    | 61 | 1,17% |
| Хрвати |    | 38 | 0,72% |
| Црногорци |    | 37 | 0,70% |
| Југословени |    | 31 | 0,59% |
| Словаци |    | 30 | 0,57% |
| Муслимани |    | 9 | 0,17% |
| Словенци |    | 3 | 0,05% |
| Македонци |    | 3 | 0,05% |
| непознато |    | 26 | 0,49% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 0 |    |    | 3 |
| 80+ | 52 |    |    | 98 |
| 75-79 | 80 |    |    | 137 |
| 70-74 | 121 |    |    | 197 |
| 65-69 | 135 |    |    | 165 |
| 60-64 | 155 |    |    | 183 |
| 55-59 | 145 |    |    | 133 |
| 50-54 | 172 |    |    | 140 |
| 45-49 | 185 |    |    | 207 |
| 40-44 | 208 |    |    | 182 |
| 35-39 | 204 |    |    | 180 |
| 30-34 | 172 |    |    | 168 |
| 25-29 | 155 |    |    | 150 |
| 20-24 | 147 |    |    | 139 |
| 15-19 | 177 |    |    | 162 |
| 10-14 | 142 |    |    | 174 |
| 5-9 | 154 |    |    | 138 |
| 0-4 | 127 |    |    | 126 |
| просек | 39.6 |  |  | 42.6 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 1724 | 1921 | 1994 | 2112 | 2177 | 2167 | 2036 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 512 | 608 | 383 | 409 | 100 | 19 | 2 | 2 | 1 | - | 2.54 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 2108 | 599 | 1325 | 111 | 72 | 1 |
| Женски | 2244 | 368 | 1336 | 438 | 101 | 1 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 1088 | 479 | 6 | - | 314 | 9 | 54 | 70 | 16 | 22 |
| Женски | 639 | 265 | 1 | - | 118 | 2 | 1 | 63 | 16 | 4 |
| Оба | 1727 | 744 | 7 | - | 432 | 11 | 55 | 133 | 32 | 26 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | 3 | 7 | 25 | 36 | 13 | 21 | - | - | 13 |
| Женски | 3 | 6 | 12 | 68 | 74 | 3 | - | - | 3 |
| Оба | 6 | 13 | 37 | 104 | 87 | 24 | - | - | 16 |

У последњих 50-ак година, број становништва Руског Крстура опада. За то има више разлога. Први разлог је нагативан природни прираштај, што је карактеристика целе регије. Други разлог је мигрирање становштва. До '90-их година млади су одлазили на школовање у веће центре (Кула, Нови Сад, Суботица...) и тамо су остајали. Током кризе и ратова у деведеситама Русини су почели емигрирати у западне земље, највише у Канаду. Данас у Канади живи велики број бивших становника Руског Крстура, а и осталих места где живе Русини.

Религија
--------

Русини су гркокатоличке вероисповести. Убрзо по свом досељавању на ове просторе основали су парохију и изградили малу цркву. Данашња црква у селу је изграђена 1784. године и посвећена је Преносу Моштију св. Николе. Данас је Руски Крстур центар егзархата за Гркокатолике у Србији и у Црној Гори, a тиме је црква постала катедрала (саборна црква).
Поред села је изграђена 1859. црквица, „Водица", на месту где су се годинама пре њене изградње догађала оздрављења и приказања Богородице.
У Руском Крстуру живе монахиње „Сестре службенице Пресвете Богородице" и „Мале сестре".

Образовање и култура
--------------------

Руски Крстур је културни и просветни центар Русина Србије. Прва школа је почела са радом 1753. као тзв. Тривијална школа, где се учило читање, писање, рачунање и основе црквеног певања са веронауком. Школа је на крају 19. века постала државна.
Данас у Руском Крстуру делује забавиште, основна школа на српском и русинском језику. Гимназија у селу је једина средња школа са русинским као наставним језиком у Европи. Од 2009. године, осим гимназије, отворен је и смер туристички техничар у истој школи.

Постоји неколико културних манифестација у селу. Најзначајнији је фестивал културе Русина и Украјинаца „Црвена ружа". Затим „Драмски меморијал Петра Ризнича-Ђађе", као и културна манифестација „Костелникова јесен".

У Руском Крстуру се налази и издавачка кућа „Руске слово" (русинска реч) са штампаријом; као и музеј, галерија и архива русинске историје.

Привреда
--------

Због изузетно плодне земље о Крстурском атару, становштво се од досељења, бави пољопривредом. Она је и окосница привреде села. Бројна су пољопривредна газдинства. У селу постоји погон за прераду и смрзавање хране. Руски Крстур је врло познат по производњи паприке. Одређени број становштва је запослен у кућним радионицама за производњу намештаја, које је врло развијено.

Спорт
-----

Спорт има дугу традицију. 1923. је основан фудбалски клуб „Русин", из којег је касније израсло истоимено спортско друштво. Ово спортско друштво негује бројне спортове, а бави се и организацијом спортских игара „Јаша Баков", на којима учествују у турнирима сви русински клубови.

Референце
---------

1. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
2. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
3. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |


***Руски Крстур*** na Wikimedijinoj ostavi

* Званична презентација
* Прва презентација Arhivirano 2006-12-30 na Wayback Machine-u
* Завод за урбанизам Кула-Оџаци[*mrtav link*]
* Водица Руски Крстур
* Zamak, Ruski Krstur

### Мапе

* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* План насеља на мапи (Mapquest)

| * p
* r
* u
Насељена места општине Кула |
| --- |
| 
**Кула** • 
Крушчић • 
Липар • 
Нова Црвенка • 
Руски Крстур • 
Сивац • 
Црвенка
 |