**Prepreka** ili smetnja (pali: *nivarana*) u budizmu je unutarnja barijera koja sprečava razvijanje pažnje i uvida. **Pet prepreka** (*pañćanivarana*) su: čulna želja (*kamacchanda*), zlovolja (*bjapada*), lenjost i umrtvljenost (*thina-middha*), uznemirenost i strepnja (*uddhacca-kukkucca*) i sumnja (*vicikiccha*).

Prema Budinim rečima, onaj čiji je um preplavljen neobuzdanom željom, ili nekom drugom preprekom, radiće ono što ne bi trebalo da radi i zanemarivaće ono što bi trebalo da radi, i tako će njegov ugled i njegova sreća propasti. Ali kada neko prevaziđe ove prepreke, tada je moguće da uvidi sopstveno dobro i tuđe dobro, i dostigne znanje i uvid koji omogućuju postizanje svetosti.

Srodan budistički pojam su nečistoće i mentalni izlivi.

Prepreke i uklanjanje
---------------------

Prema Budinom učenju, pet prepreka ne opstaju same od sebe, već samo ako ih hranimo:

> Kao što, monasi, ovo telo preživljava hranjenjem, preživljava zaviseći od hranjenja, ne preživljava bez hranjenja – na isti način, monasi, pet prepreka opstaje hranjenjem, zavisi od hranjenja, ne preživljava bez hranjenja.
> 
> — Buda

Pažljivo i blagovremeno registrovanje nastajanja neke prepreke, jednostavan je ali i vrlo efikasan metod njenog neutralisanja:

> kada se u njemu javi čulna želja, monah zna: ‘U meni je čulna želja’, ili kada čulne želje nema, on zna: ‘U meni nema čulne želje’. On zna kako se još nepostojeća čulna želja pojavljuje; on zna kako se postojeća čulna želja napušta; i on zna kako se napuštena čulna želja u budućnosti više ne pojavljuje.
> 
> — Buda

### Čulna želja

Čulne želje nastaju iz nepromišljenog udubljivanja u predmete privlačne čulima. Buda detalno objašnjava kako se hrani čulna želja, odnosno požuda:

> Postoje prelepi predmeti; često im se posvećuje preterana pažnja – ovo je hrana za nastajanje požude koja još nije nastala i hrana za povećanje i snaženje požude koja je nastala.
> 
> — Buda

U budizmu se pominju sledeće tehnike za uklanjanje čulne želje: meditacija o neprijatnim stvarima (uključujući meditaciju o smrti), stražarenje na vratima čula, umerenost u jelu, prijateljstvo sa mudrima i razgovor o korisnom. Buda daje upute za meditaciju o neprivlačnosti:

> Postoje neprijatni predmeti, kojima se često posvećuje odmerena pažnja – ovo je sprečavanje nastajanja požude koja nije nastala, i sprečavanje uvećanja i snaženja požude koja je već nastala.
> 
> — Buda

Meditacija neprijatnih stvari kao svoju posledicu ima omrazu privlačnih:

> U onome ko je posvećen meditaciji nad neprijatnim objektima odbojnost prema privlačnim objektima je čvrsto utvrđena. Ovo je posledica.
> 
> — Buda

Konačno, kada se čovek reši čulne želje, njegov duh se pročišćava:

> Pošto se riješio čežnje za svijetom, ćud mu ostaje odvraćena od čežnje, duh mu se pročišćava od čežnje.
> 
> — Buda

### Zlovolja

Zlovolja nastaje iz nepro­mišljenog udubljivanja u odbojne nam predmete.

> Postoje objekti koji izazivaju odbojnost; često im se posvećuje preterana pažnja – ovo je hrana za nastajanje ljutnje koja još nije nastala i hrana za povećanje i snaženje ljutnje koja je već nastala.
> 
> — Buda

Nakon što čovek postane obuzet zlovoljom, njegov um biva u potpunosti pomućen:

> Ukoliko se lonac vode greje na vatri, voda kipi i ključa, i čovek sa normalnom sposobnošću vida, gledajući u nju, ne može da prepozna i vidi svoj lik. Na isti način, kada je nečiji um opsednut zlovoljom, preplavljen zlovoljom, tada on ne može pravilno da uoči izlaz iz zlovolje koja je nastala; tada on pravilno ne razume i ne vidi sopstveno dobro, niti dobro drugih.
> 
> — Buda

Zlovolja se uklanja razvijanjem prijateljske ljubavi:

> Postoji oslobođenje srca ljubavlju; često mu se posvećuje odmerena pažnja – ovo je sprečavanje nastajanja ljutnje koja još nije nastala, i sprečavanje uvećanja i snaženja ljutnje koja je već nastala.
> 
> — Buda

Nakon što se reši zlovolje, čovekov duh je pročišćen:

> Pošto se riješio mrzovolje, duh mu ostaje bez zlih namjera. Milosrdan prema svim živim bićima, pročišćava duh od mrzovolje.
> 
> — Buda

### Tromost

> Ako je voda prekrivena žabokrečinom, čovek sa normalnom sposobnošću vida ne može da prepozna i vidi sopstveni lik. Isto tako, kada je nečiji um opsednut lenjošću i tromošću, on ne vidi sopstveno dobro, niti dobro drugih.
> 
> — Buda

Lenjost i tromost nastaju popuštanjem pred dosadom i pospanošću, a uklanjaju se buđenjem energije "neprekidnog delovanja". Prejedanje je čest uzrok lenjosti i tromosti, a njenom prevladavanju doprinosi menjanje poloћaja tela, ostajanje na sveћem vazduhu, prijateljstvo s mudrima i razgovor o korisnom.

> Pošto se riješio krutosti i učmalosti, ostaje istrgnut iz krutosti i učmalosti, razbistren, pažljiv i razborit; duh mu se pročišćava od krutosti i učmalosti.
> 
> — Buda

### Uznemirenost

> Ukoliko se voda uskomešana vetrom pokreće, mreška i talasa, čovek ne može da prepozna i vidi sopstveni lik. Na isti način, kada je nečiji um opsednut uznemirenošću i kajanjem, tada on ne razume i ne vidi sopstveno dobro, niti dobro drugih.
> 
> — Buda

Uznemirenost, briga i kajanje nastaju iz nepromišljenog razmatranja uznemirujućih misli. U jednom od govora, Buda objašnjava da uznemirenost može postojati i zbog onog što ne postoji, kako spolja, tako unutra. Uznemirenost zbog spoljašnjih stvari koje ne postoje se javlja kada neko izgubi nešto što je imao, pa je usled toga potišten i malodušan. Slično, uznemirenost zbog onog što ne postoji unutra se javlja kada neko veruje u svoju dušu i dušu sveta, nakon čega čuje Budino učenje i pomisli: "*Ja ću biti poništen, ja ću biti uništen! Više neću postojati!*"

Uznemirenost i briga se uklanjaju razvijanjem utihnulosti uma.

> Pošto se riješio nemira i brige, ostaje neuzbuđen; u unutarnjem spokojstvu duh mu se pročišćava od nemira i briga.
> 
> — Buda

### Sumnja

Sumnja nastaje iz nepromišljenog razmatranja nejasnih stvari, a uklanja se učenjem, istraživanjem i traganjem, posebno razmatranjem krajnosti kao što su korisno i nekorisno, plemenito i nisko, i drugih.

> Pošto se riješio kolebljivosti, postaje nepokolebljiv, bez sumnje o onome što je dobro pročišćava duh od kolebljivosti.
> 
> — Buda

Literatura
----------

* Kovačević, Branislav (2014). *Ovako sam čuo: Budino učenje na osnovu izvora u Pali kanonu*. Novi Sad–Beograd.

Izvori
------

1. ↑  Rečnik pali i budističkih termina
2. ↑  AN IV:61
3. ↑  AN V:51
4. ↑  SN XLVI:2
5. ↑  Satipatthana sutta, MN 10
6. 1 2 3  Kovačević 2014: str. 255
7. ↑  SN XLVI:51
8. ↑  SN XLVI:51
9. ↑  AN V:36
10. 1 2 3 4 5  Samannaphala sutta
11. ↑  SN XLVI:51
12. ↑  SN XLVI:55
13. ↑  SN XLVI:51
14. ↑  SN XLVI:55
15. ↑  SN XLVI:51
16. ↑
17. ↑  SN XLVI:55
18. ↑   Mađđhima nikāya 22: Alagaddūpama sutta
19. ↑
20. ↑

Vidi još
--------

* Um (budizam)
* Svest (budizam)
* Nečistoća (budizam)

Spoljašnje veze
---------------

* Ñāṇaponika Thera, Pet mentalnih prepreka i njihovo uklanjanje

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **psihologiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |