*За остале употребе, погледајте Церовица (разврставање).*

  
Координате: 44° 27′ 41" СГШ, 21° 38′ 22" ИГД

**Церовица** је насеље у Србији у општини Кучево у Браничевском округу. Према попису из 2002. било је 381 становника (према попису из 1991. било је 436 становника).

Демографија
-----------

У насељу Церовица живи 308 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 40,6 година (39,8 код мушкараца и 41,3 код жена). У насељу има 125 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 3,05.
Ово насеље је у углавном насељено Србима (према попису из 2002. године).

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 366 |  |
| **1953.** | 428 |  |
| **1961.** | 371 |  |
| **1971.** | 334 |  |
| **1981.** | 296 |  |
| **1991.** | 436 | 384 |
| **2002.** | 537 | 381 |
|  |  |  |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 270 | 70,86% |
| Власи |    | 94 | 24,67% |
| Хрвати |    | 5 | 1,31% |
| Румуни |    | 2 | 0,52% |
| Југословени |    | 2 | 0,52% |
| Албанци |    | 1 | 0,26% |
| непознато |    | 3 | 0,78% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 0 |    |    | 1 |
| 80+ | 3 |    |    | 5 |
| 75-79 | 7 |    |    | 13 |
| 70-74 | 11 |    |    | 13 |
| 65-69 | 6 |    |    | 11 |
| 60-64 | 15 |    |    | 9 |
| 55-59 | 11 |    |    | 10 |
| 50-54 | 14 |    |    | 10 |
| 45-49 | 16 |    |    | 12 |
| 40-44 | 13 |    |    | 15 |
| 35-39 | 16 |    |    | 8 |
| 30-34 | 8 |    |    | 15 |
| 25-29 | 10 |    |    | 14 |
| 20-24 | 16 |    |    | 15 |
| 15-19 | 9 |    |    | 11 |
| 10-14 | 13 |    |    | 7 |
| 5-9 | 9 |    |    | 15 |
| 0-4 | 12 |    |    | 8 |
| просек | 39.8 |  |  | 41.3 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 81 | 108 | 82 | 77 | 71 | 118 | 125 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 31 | 31 | 15 | 25 | 8 | 8 | 2 | 4 | 1 | - | 3.05 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 155 | 32 | 104 | 13 | 6 | - |
| Женски | 162 | 25 | 104 | 24 | 9 | - |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 78 | 16 | - | 8 | 22 | 1 | 5 | 7 | 6 | 3 |
| Женски | 47 | 10 | - | - | 19 | 1 | 1 | 5 | 2 | - |
| Оба | 125 | 26 | - | 8 | 41 | 2 | 6 | 12 | 8 | 3 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | - | - | 1 | 1 | 3 | 4 | - | - | 1 |
| Женски | - | 1 | 4 | - | 4 | - | - | - | - |
| Оба | - | 1 | 5 | 1 | 7 | 4 | - | - | 1 |

Географија
----------

Село Церовица се налази у источној Србији на 153 км источно од Београда, а само 2 км од Кучева.
На обронцима Звишких и Хомољских планина протеже се село Церовица са просечном надморском висином од 195 м.

Историја
--------

Први подаци о насељу на подручју садашње Церовице потичу из периода Римског царства. Међу првим становницима тадашњег насеља били су Келти и они су насељавали подручје поред потока такозвано Цоровица, западно од данашње Колоније.

Келти су махом били рудари који су радили у руднику у Мајдан - Кучајни. Из тог периода постоје остаци гробља видљиво и данас.

Други погром ових становника десио се у периоду Турака. Село је било изграђено у забаченим густим шумама али је турски пут пролазио делом територије паралелно куда води данас асфалтни пут за центар насеља Церовица. Пролазећи ту у одласку за Кладурово у рано јутро, турска војска чувши петлове открили су село и побили све што су затекли и све куће спалили.

Подаци говоре да је након тога формирано насеље у делу такозваном Шћомна (Старо село). Међу првим који су се доселили у Шћомну био је Јова Прву бежећи од зулума Турака из околине Кривељ код Бора. У том периоду важило је да турски субаша прву ноћ проведе са младом када се наш човек жени, али Јова Прву је дохватио пушку и убио субашу и тако се склонио на ово скривено место и ту са женом саградио кућу поред извора звано Чесма. Убрзо затим дошао је и његов брат, доселио се и саградио кућу поред другог извора звани Бобат.

Карактеристика тог насеља је била да су сви житељи имали куће са окућницом поред пута и потока не већи од 5 ари. Њихова имања су се налазила на подручју данашњег дела Церовице тз. Поље, Бојнатовац и Ваља. Да би обрађивали своја имања и гајили стоку морали су сваког јутра да иду на своје салаше, а увече да се врате својим кућама. У центру села су изградили заједничку колибу са пространом просторијом која им је служила за њихове скупове и народна весеља.

Такође на подручју Шћомне сада већ Церовице а помиње се од 1465. године од када званично постоји под тим именом, постојало је и месно гробље. Назив је добило од трговаца који су пролазили путем из Горње Крушевице (садашње Кучево) за Кладурово па видевши простране столетне церове шуме повикаше у глас „како су лепи ови церови" и дадоше насељу име Церовица које се и до данас очувало. Због свакодневног мукотрпног одласка и повратка из села на салаше и обрнуто, након Другог светског рата почиње масовно исељавање из старог села Церовице и свако гради нову кућу на свом имању на подручју дела Поље и Бојнатовац. На тај начин од села збијеног типа настало је село разбијеног типа са засеоцима Бојнатовац, Поље - Центар, Старо село - Ваља.

Карактеристично је да се вековима на овом подручју становниство бавило пољопривредом и сточарством. У ранијем периоду ради лакшег чувања многобројне стоке постојала је утрина - ограђени простор удружених пашњака на коме се стока водила на испашу, а иначе бригу око ограде су водили власници стоке тако што су чувајући стоку имали деонице да обилазе и поправљају оштећења. Улаз у саму утрину је био у пределу званом Огрез. У ранијем периоду постојао је старешина села или кмет, а међу првима се помиње Петрић који је највише допринео формирању Церовице и организовању људи на овим просторима. Данас су грађани у насељу Церовица организовани ради остваривања својих потреба у оквиру Месне заједнице Церовица, а који је део јединственог система локалне самоуправе у Општини Кучево.

Седиште МЗ Церовица је у Церовици - Дом културе. МЗ Церовица граничи се са следећим МЗ: Кучево, Кучајна, Каона и у југозападном делу са Националним парком према Крсту. Церовица има развијену путну мрежу на својој територији куд пролази и регионални пут Кучево Петровац, а такође центар је асфалтним путем повезан са центром Кучева, остала путна мрежа су путеви насипани ризлом.

Референце
---------

1. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
2. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
3. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |

* Сајт села Arhivirano 2013-07-15 na Wayback Machine-u
* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)

| * p
* r
* u
Naseljena mesta u opštini Kučevo |
| --- |
| Blagojev Kamen • Brodica • Bukovska • Velika Bresnica • Voluja • Vuković • Duboka • Zelenik • Kaona • Kučajna • **Kučevo** • Lješnica • Mala Bresnica • Mišljenovac • Mustapić • Neresnica • Popovac • Rabrovo • Ravnište • Radenka • Rakova Bara • Sena • Srpce • Turija • Ceremošnja • Cerovica • Ševica |