| **Vodonik-2** |
| --- |
| 
Kompl. t. |
| **Opšte** |
| Naziv, Simbol | deuterijum, 2H ili D |
| Neutrona | 1 |
| Protona | 1 |
| **Podaci o nuklidima** |
| Prirodna rasprostranjenost | 0,015% |
| Vreme poluživota | stabilan |
| Izotopska masa | 2,01355321270 u |
| Spin | 1+ |
| Višak energije | 13135,720 ± 0,001 keV |
| Energija vezivanja | 2224,573 ± 0,002 keV |

**Deuterijum** poznat i kao **teški vodonik**, je stabilni izotop vodonika čije atomsko jezgro sadrži po jedan proton i neutron, dok jezgro običnog vodonika ima samo jedan proton. Prirodna rasprostranjenost je 1/6500 (na svaki atom deuterijuma dođe 6500 atoma vodonika).

Hemijski simbol mu je 2H ali se koristi i simbol D mada deuterijum sam za sebe nije hemijski element. Hemijski se ponaša identično vodoniku uz izraziti izotopski efekt. Dva izotopa se mogu razlikovati pomoću masene spektrometrije zbog ogromne razlike u atomskoj masi i nuklearne magnetne rezonancije zbog ogromne razlike u rezonantnim frekvencijama. Zbog izotopskog efekta i fizičke osobine jedinjenja deuterijuma mogu značajno da se razlikuju od vodoničnih analoga; na primer, D2O, teška voda je viskoznija od H2O, (lake vode) i ima znatno višu tačku topljenja. Atomsko jezgro deuterijuma naziva se deuteron, ima spin +1 pa je, prema tome, bozon.

Postojanje deuterijuma u zvezdama je važan podatak za kosmologiju. Prilikom fuzije u zvezdama deuterijum se troši, a osim nukleosinteze nakon Velikog praska, nema drugog procesa sinteze deuterijuma. Dakle, prisustvo deuterijuma u zvezdama je jedan od ključnih argumenata u korist teorije Velikog praska naspram stacionarne teorije o nastanku svemira.

Primene
-------

Deuterijum je posebno koristan u protonskoj nuklearnoj magnetnoj rezonanciji. Da bi se izbeglo preklapanje signala iz uzorka sa signalom iz rastvarača, većina NMR rastvarača je perdeuterisana, dakle, sav vodonik je zamenjen deuterijumom.

Istorija
--------

Deuterijum je detektovao 1931. godine Harold Juri, za šta je 1934. godine dobio Nobelovu nagradu za hemiju.

Podaci
------

* gustina: 0,180 kg/m3 na standardnim uslovima (0 °C, 101,325 ).
* atomska težina: 2,01355321270.

Na 18 K (trojna tačka):

* gustina:

* čvrstog: 195 kg/m3
* gasovitog: 0,452

* viskoznost: 1,3 µPa·s
* specifična toplota na konstantnom pritisku *cp*:

* čvrstog: 2950 J/(kg·K)
* gasovitog: 5200 J/(kg·K)

Antideuterijum
--------------

**Antideuteron** je antičestica deuterijuma i sastoji se od antiprotona i antineutrona. Antideuteron je prvi put proizveden u CERN-u u Švajcarskoj i u Brukhaven nacionalnoj laboratoriji u SAD 1965. godine. Kompletan anti atom, sa pozitronima koji kruže oko jezgra bi se zvao *antideuterijum* ali do 2006. godine još nije proizveden.

| p • r • uPeriodni sistem elemenata |
| --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca |   | Sc | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr |   | Y | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |
|   |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalni metali | Zemno-alkalni metali | Lantanoidi | Aktinoidi | Prelazni metali | Ostali metali | Metaloidi | Ostali nemetali | Halogeni elementi | Plemeniti gasovi |

 |