**Baron Pjer-Fransoa Persi** (fr. ; 28. oktobar 1754 — 10. februar 1825) je bio hirurg, glavni sanitetski inspektor francuske vojske, akademik, profesor na Medicinskom fakultetu u Parizu i osnovač *„Vojne bolnice za obuku"* Klamar, u blizini Pariza koja nosi njegovo ime (fr. ).

Životni put
-----------

Fransoa Persi je rođen 28. oktobar 1754 u Montagney (Francuska), kao šesto od desetoro dece, Kloda Persija *(Claude Percy)*, vojnog hirurga, (koji je službovao u pešačdijskoj pukovniji Tallard), i *Anne Guilleminsin*. Studije medicine započeo je u Bezansonu a završio u Parizu 1775. Posle služenja vojnog roka, nastavio je službu u vojsci, u kojoj je dobio diplomu hirurga. Kao diplomiranih hirurg priključio se regimenti *Berricavalerie* 1782.   i tako je započela karijera jednog od najboljih ratnih hirurga Francuske i Evrope toga doba. Kao vojni hirurg Parsi je učestvovao u svim ratovima koje je (za njegova života) vodila Francuska krajem 18. i početkom 19. veka. 

Posle rata u Španiji (1809) Persio je postao baron. Iste godine napustio je aktivni hirurški rad, (navodno zbog oftalmije), ali je nastavio da radi kao glavni vojni sanitetski inspektor, profesor na Medicinskom fakultetu u Parizu i predavač u „Vojnoj bolnici za obuku" u Klamaru (koju je on osnovao) i koja nosi njegovo ime - *(fr. )*. Ipak, sa obnavljanjem carstva, posle šest godina, po pozivu carevine učestvovao je u bici kod Vaterloa. Međutim, ubrzo, zbog neslaganja sa vojnim vrhom, potpuno je napustio vojnu službu. Ostatak života proveo je na poljskom imanju (pišući memoare) i više se nije bavio hirurgijom. Umro je 10. februar 1825 u Parizu a sahranjen je na groblju *Pere Lachaise* Na njegovom spomeniku uklesan je natpis: *"On je bio otac vojne hirurgije"* (fr. ).

Dela
----

Persi, kao vojni hirurg, učestvovao je u svim ratovima revolucije i francuskog carstva, kao hirurg, organizator i inovator sanitetske službe. Zbog takvog rada ubrzo je nosio nadimak *„otac ratne hirurgije"*. Napoleon je za Persija često govorio: *„Spokojan sam kada je pored mene Persi".* 

Nakon Francuske revolucije i pada Bastilje 1789. velike evropske monarhije (Pruska, Austrija, Velika Britanija, Španija i Holandija) organizovale su se u Prvu koaliciju,  koja je 1792 započela rat protiv Francuske, neposredno nakon proglašena republike, i pogubljeni kralj Luja XVI i kraljice Marija Antoaneta. Na čelo francuskog saniteta, na severnom francuskom vojištu dolazi Persi, kao glavni hirurg koji nailazi na brojne probeleme. Tokom revolucije francuski vojni sanitet je rasturen, a ranije izgrađene vojne bolnice bile su neupotrebljive,  pa su rezultati lečenja obolelih i povređenih, i pored zadovoljavajućeg medicinskog znanja lekara, poražavajući. Organizacija evakuacije ranjenika, praktično nije postojala i nije bla retkost da na bojnom polju ostane i po 20. 000 nezbrinutih ranjenika. Očajan zbog ovakvog stanja Persi je 1792 napisao:  
...*„Izbeći smrt od neprijatelja nije bilo manje opasno od spektakla evakuacije ranjenih vojnika u velike vagone, praćeno kricima, izloženosti kiši,vrućini ili smrzavanju, bez ikakve hrane i vode. Ranjenici su više priželjkivali smrt nego teške muke posle dolaska u vagona". i dalje kaže „Veština lečenja ljudi malo se razlikovala od njihove destrukcije, stidljivi pokušaji nisu imali rezultate, a ako se pobede često osvajaju hrabrošću vojnika, onda i preduzimljivi hirurzi moraju biti uspešni"...*

Persi, uočava ove nedostatke vojnog saniteta, 1792. i kako bi donekle ublažio organizaciju njegoovog rada napisao je *„Priručnik za vojne hirurge"* koji se sastojao iz dva dela: *„Uputstva za vojnu hirurgiju"* i *„Potsetnik za odstranjivanje stranih tela"* Kakao bi smanjio smrtnos na vojištu Persi je obrazovao tzv *„leteće (mobilne) hirurške ekipe"* 1796. *(„chirurgie mobile")*, a potom, modifikovao vučna artiljerijska kola koja je opremio neophodnom medicinskom opremom. Tako su nastale prave pokretne sanitetske ekipe koje je Persi nazvao ambulantama *(ambulance)*  
...*„Ove „ambulante" je vuklo šest konja, na kolima su bila tri bolničara sa neophodnim sanitetskim materijalom za prvu pomoć, a njihova osnovna uloga bila je brza evakuacija sa mesta ranjavanja do mesta pružanja hirurške pomoći. Ambulante su ubrzo dobile pogrdan naziv („kobasica"{jez-de|Wurst}}), i nikada nisu uvedene u francusku vojsku, jer je državna komisija procenila da je evakuacija isuviše opasna za oficire i konje i Persieva ideja je potpuno napuštene 1799....*"  Takođe nije realizovana i Persijeva ideja o formiranju
*„ambulantnih bataljona"* (sa 16 zatvorenih i 48 otvorenih sanitetskih kola), jer je državna komisija odložila njihovo uvođenje 1809, a potom i 1813. 5, 6. 

Nakon što je Persi postao glavni sanitetski inspektor priključio se Napoleonovoj „Velikoj armiji"\* 1803. Od 1804. je i načelnik Saniteta vrhovne komande, i učesnik u svim velikim bitkama kao glavni hirurg. U bici kod Austerlica (2. decembar 1805) uredio je bolnički centar u Beču i organizovao zbrinjavanje 4.000 ranjenika.  Pedesetak godina pre osnivanja 
„Crvenog krsta", *„Persi se zalagao i za zbrinjavanje ranjenika neprijatelja, a posle bitke 1. aprila 1814. organizovao je zbrinjavanje 12. 000 ranjenih Rusa i Prusa u Parizu."*

Persi je bio član Akademije nauka Francuske od 1807, a od 1820. i novoformirane Medicinske akademije. U ratnoj hirurgiji zastupao je mnogo umereniji stav u lečenju ratnih rana od Lareja. Smatrao je da se amputacije udova često mogu izbeći, da je potrebna što ranija i što brža obrada rana koja bi trajala do 20 sekundi, osmislio je i više instrumenata, držača za resekcije velikih zglobova, a 1820. je uveo u hirurški rad i metalne žice kao sastavni deo šavnog materijala.

Persi je, kao vojnik, bio oštrog i nepopustljivog držanja, što mu je stvorilo mnogo neprijatelja i zbog čega nije uspeo da realizuje sopstvene ideje o blagovremenom zbrinjavanju ranjenika. Kao čovek, bio je blage naravi i nikada nije protestvovao i pored mnogobrojnih nepravdi i opstrukcija na koje je nailazio u svom životu.  
 Često se u literaturi citiraju njegove reči koje je kao načelnik Saniteta „Velike armije" Francuske uputio mladim hirurzima:  
*„Idite kuda vas zove otadžbina i humanost. Budite uvek spremni da služite i jedno i drugo, znajte da se ugledate na vaše plemenite drugove koji su na istoj dužnosti pali kao žrtve one veličanstvene odanosti koja je pravo priznanje ljudi našeg poziva".*

Priznanja
---------

Grob Piera-Fransoa Persija u Parizu
* 1804 za njegov rad u vojski dodelan mu je orden Legije časti prvog reda. I imenovan za komandanta Legije časti u Ајлау *(Eylau)*
* 1807 izabran je za člana Akademija nauka i umetnosti Francuske.
* 1814 Persi je za lečenje 12.000 bolesnika i ranjenika, iz ruskih i pruskih napuštenih u bolnica u Parizu prio najviše ruznanje Bavarske, Pruske i Rusije (Orden Sv.Ane - rus. *Орден Святой Анны*) od Rusije , Adlerorden Šablon:Jez-ne od Prusije i priznanje Bavarske)
* 1820. kao penzionisani profesor, proglašen je za počasnog člana Akademija nauka i umetnosti Francuske
* Njemu u čast Vojna bolnica za obuku koju je on osnovao nosi njegovo ime — fr.
* Početkom 19. veka kao priznanje za njegov rad objavljeni su Memori Fransoa Persija.
* Na spomeniku koji su Francuzi podigli Persiju uklesano je još jedno priznanje njegovom liku i delu; *„On je otac vojne hirurgije"*.

Napomene
--------

1. ↑  Bolnica u Klamaru nije dostigla popularnost i značaj Val de Grasa, ali je bila poznata kao bolnica u kojoj su se lečili i civili, gde su vršena istraživanja uticaja radioaktivnosti na zdravlje i po posebno razvijenoj hematologiji. Bolnica se poslednji put pominjala 11. novembra 2004, kada je u njoj umro palestinski vođa Jaser Arafat, posle hospitalizacije od 13 dana.
2. ↑  Novoformirane francuske trupe, nedisciplinovane i neorganizovane, često su gubile bitke. Nova francuska vlast postavila je na čelo trupa 26-godišnjeg Napoleona Bonapartu, koji je 1795. godine porazio snage koalicije na severu Francuske, a potom i austrijsku vojsku u Italiji, gde su nastavile rat Velika Britanija i Austrija. Velika Britanija, Austrija i Rusija formirale su Drugu i Treću koaliciju 1799, odnosno 1804. godine.
3. ↑  U periodu od 1792–1794. zbog nedostatka vojnih lekara mobilisano je 10. 000 lekara iz civilstva.
4. ↑  Manuel du chirurgien d’armée *(Instruction de chirurgie militaireet Mémoire pour l’extraction des corps étrangers}*-)

Izvori
------

1. ↑  Larrey DJ. *Mémoire de chirurgie militaire et campagne*. Paris: J. Smith; 1817.
2. ↑  Corlieu A. *Centenaire de la Faculté de médecine de Paris (1794–1894)*. Paris: Alcan, Baillière, Doin, Masson; 1896.
3. ↑  ()Military medicine during the eighteenth and nineteenth centuries. Available from:  Arhivirano 2010-01-25 na Wayback Machine-u Posećeno 5. decembar 2010
4. 1 2 3 4  Ignjatović M. *Velikani ratne hirurgije − 3. deo* Vojnosanit Pregl 2007; 64(4): 283–295.
5. ↑  Ignjatović M. *Historical review of the development of military medical corps – part 2*.Vojnosanit Pregl 2006; 63(5): 513–22.
6. ↑  Helling TS, Daon E. In *Flanders fields: the Great War, Antoine Depage, and the resurgence of debridement.* Ann Surg 1998; 228(2): 173–81.
7. ↑  Stanojević V. *History of wartime infections from the Napoleonic to the European wars.* Beograd: Štamparija Zlatibor; 1924.

Bibliografija
-------------

* Journal des campagnes du baron Percy, chirurgien en chef de la Grande Armée, publié d'après les manuscrits inédits avec une introduction par Emile Longin (Paris, 1904) 537p.
* Journal des campagnes du baron Percy...Première réédition de l'édition originale. Préface par le médecin général A. Fabre, avant-propos par Jacques Jourquin (Paris, 1986) 2 vols.
* Les campagnes napoléoniennes, d'Alain Pigeard, (p. 289 et 290).
* Frank Barot, "La médecine d'urgence: Evolution du contexte de l'Antiquité au SAMU", Thèse de doctorat en médecine, Université de Picardie Jules Verne, Amiens, 7 décembre 1998, annexe 1
* Manuel du chirurgien d'armée en 1792 par Percy (Mémoire pour l'extraction des corps étrangers)
* Histoire des urgences à Paris de 1770 à nos jours Thèse Présentée et soutenue publiquement le 13 octobre 2000 par Le Quellec née Baron Stéphanie Catherine Janine
* Baron Pierre-François Percy 1754-1825 Chirurgien militaire français