Koordinate: 43° 36′ 60" SGŠ, 20° 53′ 60" IGD

**Vrnjačka Banja** je najveća banja u Srbiji, sa 9.912 stanovnika.

Geografija
----------

*Glavni članak: Geografija Vrnjačke Banje*
Vrnjačka Banja je sedište opštine Vrnjačka Banja. Nalazi se u centralnoj Srbiji u Raškom okrugu. Udaljena je oko 200 km od Beograda, 25 km od Kraljeva i 7 km od Trstenika. Smeštena je između planine Goč (1216 m) i Zapadne Morave.

### Klima

Klima Vrnjačke Banje je umereno kontinentalna klima sa uticajem planinske klime. Leta su sa svežim jutrima i večerima zbog vetra koji duva sa Goča prema Zapadnoj Moravi, a zime su snegovite i bez oštrih mrazeva. Srednja godišnja temperatura iznosi 10,5 °C, a srednja letnja 20 °C.

### Mineralne vode

*Glavni članak: Mineralne vode Vrnjačke Banje*
U Vrnjačkoj Banji se nalazi sedam mineralnih izvora. To su: Topla voda, Slatina, Snežnik, Jezero, Borjak, Beli izvor i Vrnjačko vrelo, od kojih se za terapije koriste četiri (Topla voda, Snežnik, Jezero i Slatina ) dok se dve flaširaju kao stona mineralna voda (Voda Vrnjci sa izvora Topla voda i Vrnjačko vrelo).

Vrnjačke mineralne vode se primenjuju kod lečenja:

* šećernih bolesti;
* stanje posle preležene zarazne žutice;
* hroničnog zapaljenja creva i želuca;
* bolest žučne kese i žučnih puteva;
* čira u želucu i dvanaestopalačnom crevu;
* bolest bubrežne karlice, mokraćne bešike i mokračnih puteva i drugih bolesti.

### Demografija

U naselju Vrnjačka Banja živi 7.996 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 41,2 godina (40,0 kod muškaraca i 42,3 kod žena). U naselju ima 3.703 domaćinstva, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,67.

Ovo naselje je najvećim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa primećen je porast u broju stanovnika.

| Etnički sastav prema popisu iz 2002. |
| --- |
|
| Srbi |    | 9459 | 95.76% |
| Srbi Crnogorci |    | 79 | 0.79% |
| Srbi Jugosloveni |    | 46 | 0.46% |
| Makedonci |    | 20 | 0.20% |
| Hrvati |    | 19 | 0.19% |
| Mađari |    | 15 | 0.15% |
| Romi |    | 14 | 0.14% |
| Rusi |    | 6 | 0.06% |
| Bugari |    | 6 | 0.06% |
| ostali |    | 8 | 0.08% |
| nepoznato |    | 145 | 1.46% |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*Grafikon promene broja stanovnika u toku 20. veka*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Demografija |
| --- |

| Godina | Stanovnika |
| --- | --- |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 2355 |  |
| **1953.** | 3158 |  |
| **1961.** | 4971 |  |
| **1971.** | 6520 |  |
| **1981.** | 9699 |  |
| **1991.** | 9812 | 9568 |
| **2002.** | 10273 | 9877 |

 |


**Stanovništvo prema polu i starosti** 

|  |
| --- |
|  | m |  |  | ž |
| ? | 58 |    |    | 60 |
| 80+ | 93 |    |    | 120 |
| 75-79 | 122 |    |    | 208 |
| 70-74 | 244 |    |    | 307 |
| 65-69 | 337 |    |    | 362 |
| 60-64 | 280 |    |    | 363 |
| 55-59 | 184 |    |    | 290 |
| 50-54 | 318 |    |    | 404 |
| 45-49 | 410 |    |    | 412 |
| 40-44 | 340 |    |    | 405 |
| 35-39 | 306 |    |    | 335 |
| 30-34 | 255 |    |    | 298 |
| 25-29 | 272 |    |    | 318 |
| 20-24 | 349 |    |    | 293 |
| 15-19 | 306 |    |    | 303 |
| 10-14 | 308 |    |    | 311 |
| 5-9 | 251 |    |    | 230 |
| 0-4 | 204 |    |    | 221 |
| prosek | 40.0 |  |  | 42.3 |

**Domaćinstva**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Broj domaćinstava po popisima od 1948-2002.**| **Godina popisa** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Broj domaćinstava** | 807 | 1017 | 1677 | 2302 | 3412 | 3436 | 3703 |

 | 

**Domaćinstva po broju članova po popisu od 2002.**| **Broj članova** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 i više | Prosečan broj članova |
| **Broj domaćinstava** | 917 | 1014 | 665 | 758 | 232 | 89 | 23 | 1 | 2 | 2 | 2.67 |

 |

**Domaćinstva**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Broj domaćinstava po popisima od 1948-2002.**| **Godina popisa** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Broj domaćinstava** | 3874 | 1044 | 2521 | 154 | 126 | 29 | 4478 |

 | 

**Domaćinstva po broju članova po popisu od 2002.**| **Broj članova** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 i više | Prosečan broj članova |
| **Broj domaćinstava** | 895 | 2537 | 725 | 299 | 22 |  |  |  |  |  |  |

 |

**Stanovništvo prema delatnosti koju obavlja**

| Pol | Ukupno | Poljoprivreda, lov i šumarstvo | Ribarstvo | Vađenje rude i kamena | Prerađivačka industrija | Proizvodnja i snabdevanje... | Građevinarstvo | Trgovina | Hoteli i restorani | Saobraćaj, skladištenje i veze |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muški | 1670 | 30 | - | - | 487 | 28 | 76 | 217 | 172 | 114 |
| Ženski | 1595 | 19 | - | - | 309 | 17 | 31 | 280 | 212 | 50 |
| Oba | 3265 | 49 | - | - | 796 | 45 | 107 | 497 | 384 | 164 |
| Pol | Finansijsko posredovanje | Nekretnine | Državna uprava i odbrana | Obrazovanje | Zdravstveni i socijalni rad | Ostale uslužne aktivnosti | Privatna domaćinstva | Eksteritorijalne organizacije i tela | Nepoznato |
| Muški | 19 | 103 | 109 | 55 | 94 | 84 | - | - | 82 |
| Ženski | 19 | 76 | 94 | 116 | 259 | 58 | - | - | 55 |
| Oba | 38 | 179 | 203 | 171 | 353 | 142 | - | - | 137 |

Privreda
--------

Vrabac "Gočko" - simbol Vračke Banje. Nalazi se u centru grada
Glavna privredna grana u Vrnjačkoj Banji je turizam. Međutim sem turizma za privredu Vrnjačke Banje bitna su preduzeća:

* Kafana "Vruća butkica" - stara i poznata kafana
* Agencija Kraguljac – instalacija i servis računara, obuka korisnika, izrada i održavanje sajtova, programiranje
* Artinjan - Preduzeće za preradu drveta
* Autoprevoz Vrnjačka Banja - Autobuska firma koja ima linije ka mnogim destinacijama u Srbiji i inostranstvu
* Balint - preduzeće za proizvodnju i promet opreme za pakovanje i preradu hrane
* Beli Bor - preduzeće za proizvodnju i preradu drveta
* Boban Komerc - preduzeće za trgovinu prehrambenim proizvodima
* Voda Vrnjci - preduzeće za flaširanje mineralne vode kojeje sa eksploatacijom mineralne vode počelo 1970. godine.
* Dekor stil-radionica za izradu metalne galanterije
* Deco d.o.o. - preduzeće za promet, inženjering, projektovanje i izvođenje elektro instalacija
* Modna kuća Elegant
* Interklima - preduzeće za promet, inženjering, projektovanje i izvođenje građevinskih, termo, elektro, gasnih i hidrotehničkih instalacija, uređaja i postrojenja
* Metalotitan - proizvođač opreme od kiselootpornih, vatrootpornih prohrona i titana
* Modna kuća Todor
* Izdavačka kuća PROLOG - objavljuje knige i reprinte starih mapa
* Tehnoform d.o.o-proizvodnja građevinskih kolica
* Unikat - projektovanje i proizvodnja unikatnog nameštaja od drveta

Istorija
--------

*Glavni članak: Istorija Vrnjačke Banje*
Vrnjačka Banja je najveće i najpoznatije banjsko lečilište u Srbiji a i šire i tradicionalno vrlo privlačan turististički centar za odmor i rekreaciju. Banja se nalazi u centralnoj Srbiji, oko 200 km južno od Beograda. Drumskom i železničkom saobraćajnicom koja dolinom Zapadne Morave spaja magistralne puteve Balkana, Beograd - Sofija i Beograd - Atina, Vrnjačka Banja je veoma dobro povezana sa svim krajevima Srbije i Crne Gore, a dobrim lokalnim putevima sa svojim sumsko-planinskim zaleđem koje čini široko podrucje očuvane prirodne sredine. U ovaj kompleks spadaju visoke planine Kopaonik (2017m), Željin (1785m), zatim, Stolovi (1376m) i obliznji pitomi Goč (1216m). Klima je umereno kontinentalna. Uticaj obliznjih planina daje mikroklimi Vrnjačke Banje poseban karakter i čini je veoma prijatnom. Leta su umereno topla sa svežim jutrima i večerima, a zime su snegovite i bez oštrih mrazeva. Srednja godišnja temperatura je 10,5 °C, a srednja letnja 20 °C.

Vrnjačka Banja ima i veoma dugu lečilisnu tradiciju. Na vrnjačkom toplom mineralnom izvoru u vremenu od II do IV veka Rimljani su izgradili svoje lečiliste i oporavilište AOUAE ORCINAE. O tome nam svedoče arheološki nalazi u užem jezgru rimske banje, odnosno, bazen za kupanje, rimski izvor tople mineralne vode (Fons Romanus) i mnoštvo kovanog novca koji je iz kultnih motiva ostavljan u lekoviti izvor. Ovde su na lečenje i oporavak mahom dolazili legionari V legije Flaviana i VII legije Klaudiana, kao i romanizovana plemenska aristokratija starosedelaca.

Razvoj moderne Vrnjačke Banje započeo je 1868. godine radom Osnivačkog društva, najstarije turističke organizacije na Balkanu. Danas je Vrnjačka Banja najveće banjsko lečilište u Srbiji i cenjeni turistički centar.

Šira oblast Vrnjačke Banje predstavlja najbogatije i najzanimljivije turističko područje Srbije. To je područje gde se na svakom koraku srednji vek susreće sa modernim tokovima. Na severu je pitoma plodna oranica zapadnog Pomoravlja, a na jugu, preko 100 km duga klisura Ibra koji se hučno probija planinskim klancima prastare Dardanije, kasnije Raške, gde je nastala srpska država. Tu su i visoke planine sa poznatim zimskim sportskim centrima, među kojima se naročito ističe Kopaonik. Najzad, ovo je regija sa najznačajnijim spomenicima srpske srednjevekovne kulture, posebno manastirima s monumentalnim fresko slikarstvom, od kojih je neke, kao svetsku kulturnu bastinu, zastitio UNESKO.

Preko cele godine, posebno u mesecima letnje turističke sezone, Vrnjačka Banja svojim posetiocima nudi izuzetno bogat, sadržajan i raznovrstan kulturno - zabavni program. Brojni sportsko-rekreativni objekti i tereni pružaju vrlo povoljne uslove za rekreaciju i pogodni su za pripreme vrhunskih sportskih ekipa.

Istorija korišćenja vrnjačkih mineralnih voda seže u duboku prošlost, u vreme kada su ove prostore naseljavali keltski Skordisci. Posle rimskog osvajanja Balkana u poslednjim vekovima stare ere i nekoliko vekova nove ere mineralne vode su korišćene za piće i kupanje, o čemu svedoči pronađeni rimski izvor prilikom kaptaže vrnjačke tople mineralne vode 1924. godine i mnoštvo novčića sa likovima rimskih imperatora. Vrlo je verovatno da se u srednjem veku za lekovitost vrnjačkih voda znali i novonaseljeni Sloveni. Posle turskog osvajanja Balkana gotovo da nema podataka da su vrnjačke mineralne vode bile u upotrebi, izuzev u nekoliko nepouzdanih legendi koje govore o tome da su krajem svoje vladavine Turci ipak znali za lekovitost vode i da su ih kao takve koristili.

Po oslobađanju od Turaka početkom 19. veka knjaz Miloš je najmio saksonskog geologa barona Herdera da ispita mineralne izvore u Srbiji pa je tako ispitana i vrnjačka topla mineralna voda. Postoje pouzdani podaci da su meštani sela Vrnjaca i okoline sredinom 19. veka koristili toplu mineralnu vodu za lečenje; za kupanje i piće koristio ju je i žički vladika Janja. Ipak istorija moderne banje u Vrnjcima vezuje se za 1868. godinu, kada je kruševački okružni načelnik Pavle Mutavdžić sa nekolicinom dobrotvora i viđenijih ljudi iz Kruševca, Karavnovca (Kraljeva) i Trstenika formirali Osnovatelno fundatorsko društvo kiselo-vruće vode u Vrnjcima. Iste godine izvršena je kaptaža dva izvora tople mineralne vode i počelo se sa izgradnjom banjskih objekata, pre svega kupatila. Prva sezona naredne 1869. godine potvrdila je opravdanost osnivanja jednog takvog udruženja i perspektivu nove banje. Posle nekoliko godina stagnacije zbog nedostatka sredstava za izgradnju lečilišta, a pomalo i nebrige države, osamdesetih godina, kada banja u Vrnjcima prelazi u državne ruke, a naročito posle izgradnje vile generala Jovana Belimarkovića, namesnika kralju Aleksandru Obrenoviću, Vrnjačka Banja počinje da se razvija u moderno lečilište.

Godine 1885. počela je da radi Narodna gostionica Koste Petrovića-Rakice kao pravi ugostiteljski objekat. Preduzimljivi ljudi iz okolnih gradova podižu svoje vile i pansione, uređuje se centralna banjska zona, a sredinom devedesetih godina sačinjen je prvi regulacioni plan Vrnjačke Banje. Broj posetilaca je iz godine u godinu rastao. Naročiti uspon Banja doživljava u godinama pred balkanske ratove. Vrnjačka Banja je tada dobila veliki broj modernih pansiona, izgrađeno je novo kupatilo, radio je jedan bioskop, a u pripremi je bila izgradnja drugog. Ordinira nekoliko banjskih lekara. Pred same ratove pored Vrnjačke Banje prošla je pruga Stalać-Požega, tako da je Banja dobila dobre saobraćajne veze, sa većinom većih gradova u Srbiji.

Stagnacija pogađa Vrnjačku Banju u ratovima 1912/18. godine. U njoj je 1915. bilo nekoliko savezničkih bolnica smeštenih po banjskim pansionima i odmaralištima. Posle Prvog svetskog rata beleži se nagi uspon čiji će vrhunac biti dostignut krajem tridesetih godina 20. veka. Polet nije jenjavao ni u godinama ekonomske krize: podižu se moderne vile, sanatorijumi (Sv. Đorđe, Živadinović) izvršena je velika kaptaža toplog mineralnog izvora 1924/25. godine, podignuto je moderno kupatilo, izvršena je regulacija vrnjačke reke, proširuju se i uređuju banjski parkovi, grade saobraćajnice, proširuje vodovodna i kanalizaciona mreža. Prema popisu iz 1933. godina u Vrnjačkoj Banji je bilo 133 zanatskih i trgovačkih radnji. Buja i kulturni život, organizuju se kermesi, koncerti ozbiljne muzike, gostuju renomirana pozorišta.

Osniva se Turističko društvo „Goč", a posle donošenja Zakona o banjama vrši se stroga kategorizacija pansiona i vila, kojih je prema popisu iz 1935. godine bilo 257. Te godine zabeležena je poseta 28.080 gostiju, što je bilo daleko najviše u odnosu na sva druga turistička mesta u Jugoslaviji.

Posle Drugog svetskog rata promenjena je struktura gostiju: sada država šalje pacijente na lečenje, opao je nivo usluga, veliki broj ekskluzivnih banjskih objekata nije više bio u funkciji. Ponovni uspon Vrnjačka Banja doživljava pedesetih i šezdesetih godina s povećanjem broja posetilaca i gradnjom novih objekata. Najveću posetu Banja je imala osamdesetih godina – blizu 200.000 posetilaca koji su ostvarili dva miliona noćenja.

Bogata arheološka nalazišta
---------------------------

Teritorija Vrnjačke Banje obiluje većim brojem arheoloških nalazišta. Profesor Sava B. Đorđević je tridesetih godina dvadesetog veka na lokalitetu Krnjački Do otkrio 56 novih vrsta fosila školjki i puževa, koji nisu pronađeni nigde na teritoriji nekadašnjeg Panonskog mora.

U useku peščanog nanosa koji je napravila reka Dubočica, profesor dr Jović otkrio je veću količinu školjki, puževa, fosila, lišća i raznih vrsta drveća. Na istom lokalitetu otkriveni su i rogovi jelena i kosti mamuta, a posebno je vredna pažnje vilica hipariona koja potiče iz sredine pontinskog perioda kada je Panonsko more bilo na kraju svoga postojanja.

Na ušću Vrnjačice u Dubočicu, na njenoj desnoj obali, postojalo je veće naselje iz vremena badenske kulture (2200-1800. godine pre nove ere). Fragmentalni keramički sudovi nađeni su i na Beloj steni u Vrčinu pod Kalbarom.

U periodu starijeg gvozdenog doba (1000-300. godine pre nove ere) područje Vrnjačke Banje bilo je nastanjeno keltskim stanovništvom i to pripadnicima plemena Trikorninci. Veliki broj ostataka metalnih predmeta nađeni su na potesu od Vrnje do Duboke.

Oko 300. godine pre nove ere u ove krajeve se nastanjuju Skordisci - mešano keltsko pleme koje na ovim prostorima živi i u vreme ranog Rimskog carstva.

Vrnjačka Banja u rimsko doba pripada naseljima na gornjomezijskom limesu koje čini niz gradova i utvrđenja na Dunavu. Kao značajno naselje u najbližoj okolini pominje se Trivalvium. Odatle potiču i mnogobrojni natpisi na latinskom, tračkom i keltskom jeziku. Trivalvium se takođe pominje i u Prokopijevom spisku tvrđava u Meziji. Ostaci arhitekture iz toga doba za sada su otkriveni u Ritopeku (kastrum - vojni logor), grobnice u Šljiviku i Vrnjačkoj Banji i delovi vile na lokalitetu Dubočica.

Vrnjačka Banja ima veoma dugu tradiciju lečilišta. Na vrnjačkom toplom mineralnom izvoru u vremenu od II do IV veka Rimljani su izgradili lečilište i oporavilište AQUAE ORCINAE. O tome svedoče i arheološki nalazi u užem jezgru rimske banje, odnosno, bazena za kupanje, rimskog izvora tople mineralne vode (Fons Romanus) i mnoštvo kovanog novca koji ostavljan u lekovitom izvoru. Ovde su na lečenje i oporavak mahom dolazili rimski legionari, kao i romanizovana aristokratija starosedelaca.

Razvoj moderne Vrnjačke Banje započeo je 1868. godine radom Osnivačkog društva, najstarije turističke organizacije na Balkanu.

### Važnije godine

Vrnjačka Banja na karti SrbijeVrnjačka BanjaVrnjačka BanjaVrnjačka Banja na karti Srbije
* 1833. - Teritorije na kojoj se nalazi Vrnjačka Banja pripojene Kneževini Srbiji
* 1834. - Završena gradnja hrama Roždestva Presvete Bogorodice u Vrnjačkoj Banji
* 1835. - Sigismund August Volfgang baron Herder izvršio prvu analizu vrnjačke tople mineralne vode
* 1868. (1. jula po starom kalendaru) - U Kruševcu osnovano *Osnovatelno fundatorsko društvo kiselo-vruće vode u Vrnjcima*
* Jul 1869. - Zvanično otvorena prva sezona u Vrnjačkoj Banji
* 1875. - Sima Lozanić izvršio prvu potpunu analizu vrnjačke mineralne vode
* 1883. - Vrnjačka Banja od Osnovatelnog fundatorskog društva kiselo-vruće vode u Vrnjcima prešla pod ingerenciju države
* 1884. - Aksentije Milovanović prokopao prvi bunar za buduće lečilište.
* 1885. - Određene prve granice banjskog reona
* 1890. - General Mileta Delijovanović izgradio stacionar za separaciju vode baznim jedinjenjima, preuslov za budući vodovod.
* 1892. - General Jovan Belimarković izgradio prvi vodovod u Vrnjačkoj Banji građenjem pogona za hlađenje kiselo-vruće vode.
* 1905. - Nabavljena prva parna mašina za proizvodnju električne energije
* 191,m,m,talać-Požega
* 9. novembar 1915. - Austrougarska vojska okupirala Vrnjačku Banju
* 19. oktobar 1918. (stari kalendar) - Oslobođena Vrnjačka Banja
* 1929. - Izgrađena moderna električna centrala
* 30. decembar 1933. - U Beogradu osnovano Društvo prijatelja Vrnjačke Banje
* 17. novembar 1941. - Počela sa radom Samoupravna realna gimnazija
* 14. oktobar 1944. - Oslobođena Vrnjačka Banja od nemačkih okupatora
* 1955. - Vrnjačka Banja pripala Srezu Kraljevo
* 1962. - Ponovo otvorena gimnazija u Vrnjačkoj Banji

Politika
--------

*Glavni članak: Politika Vrnjačke Banje*
* Skupština opštine
	+ Predsednik оpštine:Boban Đurović
	+ Predsednik Skupštine: Rodoljub Džamić
	+ Zamenik predsednika SO:Ivan Radović
	+ Sekretar:Olgica Gajšek
	+ Odbornici:

1.Никола Трифуновић
2.Бобан Срејић
3.Звездан Сеочанац
4. МирославЧеперковић
5.Драгослав Ђуровић
6.Родољуб Џамић
7.Предраг Џамић-Преле
8.Мр.Зоран Чеперковић
9.Слађана Ђукић Ерић
10.Љиљана Божић
11.Петар Арсић
12.Весна Ђорђевић
13.Станиша Жерађанин
14.Светлана Јанковић-Митевски
15.Зоран Лукић
16.Никола Стошић
17.Драган Спасић
18.Драшко Вучић
19.Драган Стевановић
20.Бобан Ђуровић
21.Иван Радовић
22.Иван Џатић
23.Милан Плањанин
24.Радоје Симић
25.Даница Гочанин
Ostali:

Скупштина општине образује следећа радна тела:

1. Одбор за привреду и друштвене делатности

2. Oдбор за пољопривреду и село

3. Одбор за омладину и спорт

4. Одбор за рад и социјалну политику и родну равноправност

5. Одбор за безбедност

6. Одбор за административно - мандатна питања

7. Одбор за сарадњу са територијалним заједницама и јединицама локалне самоуправе других држава

8. Бањски савет

9.Одбор за удружења и савезе и сарадњу са верским заједницама

ОДБОР ЗА ПРИВРЕДУ И ДРУШТВЕНЕ ДЕЛАТНОСТИ

1. Славко Сеизовић - председник
2. Иван Аџић - заменик председника
3. Ненад Гочанин - члан
4. Милосав Пецић - члан
5. Иван Џатић - члан

ОДБОР ЗА ПОЉУПРИВРЕДУ И СЕЛО

1. Ранко Пандрц - председник
2. Пера Јовановић - заменик председника
3. Александар Дебељак - члан
4. Драгиша Перковић - члан
5. Славиша Топаловић - члан
6. Радомир Иричанин - члан
7. Мирослав Ђуровић - члан

ОДБОР ЗА ОМЛАДИНУ И СПОРТ ZA OMLADINU I SPORT

1. Радоје Симић - председник
2. Живота Смиљанић - заменик председника
3. Предраг Гроздановић - члан
4. Душан Милићевић - члан
5. Стеван Драшковић - члан

ОДБОР ЗА РАД И СОЦИЈАЛНУ ПОЛИТИКУ И РОДНУ РАВНОПРАВНОСТ

1. Љиљана Аџић - председник
2. Зоран Стаматовић - заменик председника
3. Данијел Жерађанин - члан
4. Александар Лазаревић - члан
5. Радмила Бркић - члан

ОДБОР ЗА БЕЗБЕДНОСТ

1. Петар Арсић - председник
2. Мирко Смиљанић - заменик предсеника
3. Драшко Вучић - члан
4. Данијел Жерађанин - члан
5. Светлана Јанковић Митевски - члан
6. Зоран Чеперковић - члан
7. Дане Станојчић - члан
8. Марко Предолац - члан
9. Драган Јанићијевић - члан

ОДБОР ЗА АДМИНИСТРАТИВНО - МАНДАТНА ПИТАЊА

1. Родољуб Џамић - председник
2. Саша Миодраговић - заменик председника
3. Радмила Вулетић - члан
4. Никола Динић - члан
5. Снежана Вујашанин - члан
6. Љиљана Радаковић - члан
8. Љубинка Божолов - члан

ОДБОР ЗА САРАДЊУ СА ТЕРИТОРИЈАНИМ ЗАЈЕДНИЦАМА И ЈЕДИНИЦАМА ЛОКАЛНЕ САМОУПРАВЕ ДРУГИХ ДРЖАВА

1. Зоран Лукић - председник
2. Александар Лазаревић - заменик председника
3. Данијела Кристивојевић - члан
4. Драгославка Митровић - члан
5. Мирослав Чеперковић - члан
БАЊСКИ САВЕТ

1. Добривоје Љубичић - председник
2. Верољуб Ваљаревић - заменик председника
3. Љубодраг Ковић - члан
4. Јован Дербогосијан - члан
5. Весна Ђорђевић - члан
6. Снежана Милићевић - члан
7. Драгиша Обрадовић - члан
8. Иван Јеринић- члан
9. Владимир Нешић - члан

ОДБОР ЗА УДРЖЕЊА САВЕЗЕ И САРАДЊУ СА ВЕРСКИМ ЗАЈЕДНИЦАМА

1. Зоран Милићевић - председник
2. Станиша Жерађанин - заменик председника
3. Иванка Милошевић - члан
4. Игор Матић - члан
5. Мирослав Веселиновић- члан

Закон о планирању и изградњи:
Члан 34.
Ради пружања стручне помоћи за обављање послова у поступку израде просторног плана општине, израде и спровођења урбанистичких планова, као и давања стручног мишљења о идејним пројектима по захтеву општинске управе, орган надлежан за доношење просторног, односно урбанистичког плана образује Комисију за планове (у даљем тексту: Комисија).
Председник и чланови Комисије именују се из реда угледних стручњака за област просторног планирања и урбанизма и других области које су од значаја за обављање стручних послова у области планирања и уређења простора и изградње. Једна трећина чланова Комисије са одговарајућом лиценцом именује се на предлог министра надлежног за послове урбанизма и грађевинарства, а за комисије за планове који се доносе на територији аутономне покрајине, на предлог покрајинског секретара надлежног за послове урбанизма и грађевинарства уз сагласност министра надлежног за послове урбанизма и грађевинарства.
Мандат председника и чланова Комисије траје четири године, с тим што исто лице не може бити именовано више од два пута.
Број чланова, начин рада, састав и друга питања од значаја за рад Комисије, одређују се актом о образовању Комисије.
За обављање појединих стручних послова за потребе Комисије, орган надлежан за образовање Комисије може ангажовати друга правна и физичка домаћа или страна лица.

КОМИСИЈА ЗА ПЛАНОВЕ

1. Александар Лукић
2. Душко Магделинић
3. Драган Пећанац
4. Проф.др Драгослав Шумарац
5. Мр Игор Марић

* Predsednik opštine:Zoran Seizovic
* Zamenik predsednika opštine:Vojislav Vujić

Sport
-----

Sport u Vrnjačkoj Banji je solidno razvijen. Sportsko rekreacioni centar "Raj" sa tri fudbalska terena i atletskom stazom je najznačajniji sportski objekat u Vrnjačkoj Banji. Sem njega u banji se nalazi još i Stadion malih sportova "Kocka" na kome se može igrati košarka, mali fudbal i rukomet, sportska hala "Vlade Divac" (3000 mesta) koja ima uslove za odigravanje mnogih sportova kao na primer mali fudbal, kosarka, rukomet, stoni tenis, odbojka... U mestu postoji nekoliko zatvorenih bazena koji se nalaze u sklopu hotela, dok je u toku leta otvoren Olimpijski bazen. U središtu parka se nalaze i dva teniska terena na šljaci. Odbojka se može igrati u fiskulturnoj sali Gimnazije Vrnjačka Banja.

**Sportski klubovi**

* bokserski klub
* rukometni klub "Goč"
* stonoteniski klub "Goč"
* fudbalski klub "Goč Voda Vrnjci"
* fudbalski klub "Volley"
* plivačko-vatrepolo klub "Goč Beli Izvor"
* košarkaški klub "Goč Autoprevoz"
* škola košarke "Basket"
* teniski klub "Goč"
* bodi bilding klub "Zvezda"
* šahovski klub "Lipova"
* šahovski klub "Goč"
* karate klub "Goč"
* Tekvondo Klub

Slavni ljudi
------------

* Ljubodrag Simonović, proslavljeni košarkaš, filozof i književnik
* Slavomir Nedeljković (Slavko Banjac), poznati pevač folk muzike
* Igor Gočanin, vaterpolista, učesnik OI u Seulu 1988. godine (zlatna medalja)
* Aleksandar Drenovak, bokser, učesnik OI u Londonu 2012. godine

Vidi još
--------

* Opština Vrnjačka Banja

Spoljašnje veze
---------------

***Vrnjačka Banja*** na Wikimedijinoj ostavi

* Vrnjačka Banja portal grada ((sr))
* Zvanična stranica opštine Vrnjačka Banja ((sr))

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 123204801
* LCCN: n84095360
* SUDOC: 160475031
* NKC: ge271281

 |