recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Stoke-on-Trent** (izgovor: [Stouk on Trent]) kog njegovi stanovnici zovu skraćeno samo **Stoke** je grad od 251,648 stanovnika u sredini Engleskoj.

On je i administrativni centar vlastite unitarne jedinice Stoke-on-Trent od 273,219 stanovnika.

Geografske karakteristike
-------------------------

Stoke-on-Trent leži u Grofoviji Staffordshire na pola puta između Manchestera i Birminghama.
On je poznat po keramici zbog tog su taj kraj zvali Potteries.

Historija
---------

Stoke-on-Trent je konurbacija nekadašnjih samostalnih gradova Burslem, Fenton, Hanley, Longton, Stoke-upon-Trent i Tunstall, koji su spojeni u jedinstveni grad početkom 20. vijeka. 

Od 1951. u Stoku djeluju laboratoriji Istraživalačkog instituta Udruženja britanskih keramičara.

Univerzitet Staffordshire (osnovan 1970.) ima filijalu u gradu za studij keramičke tehnologije.

Josiah Wedgwood, veliki engleski keramičar i poduzetnik iz 18. vijeka, živio i radio neko vrijeme. u Stoke-upon-Trentu.
Romanopisac Arnold Bennett, rođen u Hanleyu, koristio je prostor *pet gradova* kao scenografiju brojnih svojih romana napisanih početkom 20. vijeka.

Privreda
--------

Keramička industrija i nadalje je najvažnija za privredu grada, ali on danas ima i tvornica koje obrađuju metal, gumu i staklo.

Sport
-----

Grad je poznat po nogometnom klubu Stoke City F.C. osnovanom 1863. pod imenom *Stoke Ramblers*, on je tek 1925. promjenio ime u današnje.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Njemačka Erlangen, Njemačka

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „United Kingdom: West Midlands" (engleski). City population. Pristupljeno 02. 01. 2017.
2. 1 2 3 4 5 6 7  „*Stoke-on-Trent*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 02. 01. 2017.

Vanjske veze
------------

***Stoke-on-Trent*** na Wikimedijinoj ostavi

* Stoke-on-Trent City Council  Arhivirano 2008-09-06 na Wayback Machine-u (`en`)
**Vaterpolski klub Veteran '70** je vaterpolski klub iz Splita.

Klupsko sjedište je na adresi *Poljudsko šetalište b.b.*, Split.

O klubu
-------

Nastao sasma spontano,slućajno,jednog proljetnog dana 1970..koja godina mu je i u imenu, traje i cvjeta.Mijenjaju se generacije,osvježava stabljika i početna ideja cvate.Stari, dijelom poznati i priznati športaši-vaterpolisti u "Veteranu 70"našli su sredinu od koje su napravili embrio sa smislom i koji je, u stvari i prirodni nastavak njihovih, točnije naših poluugaslih športskih života.
Drugi je to smisao od natjecateljskog,ali sadržajniji. Oblik je to športskog druženja koji godine čini zanimljivima i svaki sastanak i putovanje obogaćuje novim dojmovima i smislom okupljanja. Čovjek bi bio beskrajno nesretan kad bi morao sebi priznati da sva ljepota Svijeta postoji samo u sokovima mladosti. "Veteran 70" je najrječitiji dokaz tome da i u poznim godinama ljepota ne umire.
Biti mlad u starijim godinama, kretati se, fizički djelovati, putovati, upoznavati nepoznato, sjećati se proživljenoga, obnavljati uspomene, reći lijepu riječ, pomoći prijatelju, vratiti se u mladost-to je bit i smisao.
U ovom vremenu općeg obezvrjeđivanja istinskog amaterskog športa, ako oni koji su silom godina dozreli da unose istinu u šport ne budu vratili športu njegovo dostojanstvo, pitamo se tko će to učiniti umijesto njih?
Slika o nama veteranima nebi bila potpuna ako se nebi spomenula i nekolicina naših članova,prijatelja i vrijednih športaša, koji su nas u ovom razdoblju napustili.Svaki od njih bio je ličnost za sebe, koja je svojim osobitostima obogaćivala ukupnu sliku našeg kolektiva i kojih ćemo se još dugo, dugo s nostalgijom sjećati.

uspjesi kluba
-------------

ČLanovi kluba sudjelovali su 23 godine na Prvenstvu Hrvatske u vaterpolu, i u tom razdoblju bili su 11 puta prvaci. Na međunarodnoj sceni sudjelovali su na mnoštvu turnira po Europi, a neke od njih su i osvojeni.
Najveći uspjesi su:

1. brončana medalja s prvenstva svijeta IZ PERTHA AUSTRALIJA 1993.god.
2. srebrna medalja s međunarodnog TURNIRA BULAWAYO SOUTH AFRICA 1994.god.
3. zlatna medalja s međunarodnog TURNIRA U LOS ANGELESU, USA 1996.god.
4. srebrna medalja s prvenstva svijeta IZ SHEFFELDA, ENGLAND 1996.god.
5. zlatna medalja s prvenstva svijeta IZ PORTLANDA OREGON,USA 1998.god.
6. srebrna medalja s prvenstva svijeta IZ MUNICH,GERMANY 2000. god.

Vanjske poveznice
-----------------
*Za ostale upotrebe, v. Sušica (razvrstavanje).*

  
Koordinate: 41° 45′ 33" SGŠ, 20° 52′ 35" IGD

**Sušica** (mak. *Sušica*) je naseljeno mesto u Republici Makedoniji, u severozapadnom delu države. Sušica pripada opštini Gostivar.

Geografski položaj
------------------

Naselje Sušica je smešteno u severozapadnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg većeg grada, Gostivara, naselje je udaljeno 6 km južno.

Sušica se nalazi u gornjem delu istorijske oblasti Polog. Naselje je položeno na severoistočnim padinama planine Bistre. Nadmorska visina naselja je približno 680 metara.

Klima u naselju je planinska.

Istorija
--------

Stanovništvo
------------

Po popisu stanovništva iz 2002. godine Sušica je imala 8 stanovnika.

Pretežno stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (100%). 

Većinska veroispovest u naselju je pravoslavlje.

Znamenitosti
------------

U selu se nalazi crkva posvećena Svetom Nikoli, izgrađena sredinom 19. veka. Oko 500 metara jugoistočno od današnjeg sela, na mestu koje se zove *Donja crkva*, nalazi se starija crkva koja je takođe posvećena istom svecu. Izgrađena je krajem 18. veka, u vreme kada se današnje selo Sušica nalazilo na tom mestu. Selo se preselilo na današnje mesto bežeći od zuluma koji su Turci pravili seljanima zbog toga što su živeli pored puta kojim su Turci često prolazili.

Vidi još
--------

* Opština Gostivar
* Spisak sela u republici Makedoniji

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

***Sušica (Gostivar)*** na Wikimedijinoj ostavi

* www.gostivari.gov.mk Zvanična stranica opštine Gostivar Arhivirano 2008-06-12 na Wayback Machine-u (`mk`)

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Gostivar |
| --- |
| **Gostivar** • 
Balin Dol • 
Belovište • 
Brodec • 
Vrutok • 
Gornja Banjica • 
Gornja Đonovica • 
Gornje Jelovce • 
Debreše • 
Donja Banjica • 
Donja Đonovica • 
Donje Jelovce • 
Železna Reka • 
Zdunje • 
Korito • 
Kunovo • 
Lakavica • 
Lešnica • 
Malo Turčane • 
Mitrovi Krsti • 
Padalište • 
Pečkovo • 
Simnica • 
Srbinovo • 
Sušica • 
Strajane • 
Raven • 
Rečane • 
Trnovo • 
Tumčevište • 
Forino • 
Čajle • 
Čegrane |  |
Ovo je članak o prirodnoj formi.  Za grad u Hrvatskoj, v. Rijeka (grad).  Za ostala značenja, v. Rijeka (razvrstavanje).  
 „Reka" preusmjerava ovdje. Za ostala značenja, v. Reka (razvrstavanje).
Ušće Drine u Savu
Karta komparativnih dužina svetskih reka
**Rijeka** (ijek.) ili **reka** (ek.), veći tok slatke vode koji teče koritom na površini Zemlje i ulijeva se u drugu rijeku, jezero ili more. Od izvora do ušća rijeke primaju vodu od pritoka i svojim tokom stvaraju riječno korito.

Rijeke izviru u planinama i brdima bogatim vodom te prilikom toka mijenjaju neke svoje osobine.

Riječni tok se dijeli na tri dijela:

* izvor
* srednji tok
* ušće

Pri izvoru riječni tok je brz i voda je jako čista i brza, spuštanjem sa uzvisina tok postaje sve mirniji i dublji. Dno je šljunkovito ili pjeskovito. Također se mijenja i biljni i životinjski svijet. Ribe gornjeg toka su drugačije građene od riba srednjeg.One imaju jače mišiće kako bi mogle izdržati jačinu protoka vode i još dosta različitosti. Među njih ubrajamo peš, pastrmka, lipljan, mladica. Temperatura vode je između 10 °C i 12 °C.

U srednjem dijelu toka rijeke voda postaje sporija, zagađenija i mutnija .U vodi je manje kisika. Dno je najčešće muljevito ili pjeskovito. Ribe srednjeg toka su mrena, šaran, som, štuka, grgeč.

Ušće ili donji tok rijeke obiluje velikom količinom vode koja ima slane i slatke primjese Sve to zavisi da li se rijeka ulijeva u more ili u drugu rijeku. Ako je u pitanju more specifične ribe za ovu oblast su jegulja, moruna, cipol, kečiga i mnoge druge.

Eksterni linkovi
----------------

***Rijeka*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Nedovršeni članak* **Rijeka** *je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Simbolizam** je književni pravac, nastao u Francuskoj u poznom 19. veku. Za razliku od realizma i naturalizma, karakterišu ga idealističke crte. Simbolizam se okreće protiv pozitivizma i teži novim razvojnim mogućnostima.

Društvena pozadina
------------------

Književna epoha simbolizma počinje oko 1860, a završava se oko 1925. godine.

Njene korene treba tražiti u društvenim promenama i istorijskim događajima 19. veka, kao što su industrijalizacija, tehnički i naučni napredak i nastanak materijalizma i filozofskog pozitivizma. Vremenom je odvajanje od apstraktnih vrednosti i idealističko-estetičkih osećanja postalo uočljivo i u književnosti, prvenstveno u realizmu i naturalizmu. Međutim, novonastala racionalistička slika sveta nije bila jedinstvena i, zahvaljujući brojnim otkrićima u oblasti matematike i fizike, kao što su rentgenski zraci, radioaktivnost i, nešto kasnije, teorija relativnosti, uvek je iznova dovođena u pitanje. Ta kriza pozitivističke slike sveta i konvencionalne religije i morala, kao i shvatanje sveta kao nečega neadekvatnog, dovela je, zajedno sa pobunjeničkom atmosferom kulture , do traganja za novim razvojnim mogućnostima.

Stilska sredstva i karakteristike
---------------------------------

Za francuske simboliste jedino se simbol pokazao kao celovit stilsko-tehnički element, koji omogućava umetničko oblikovanje sveta u skladu sa estetskim idealima. Odatle, iako se javlja kao subjektivan utisak, simbol treba posmatrati kao jedinstveno stilsko sredstvo. Pesnik simbolizma od delića stvarnog sveta stvara simbole, koji, ponovo sastavljeni, treba da stvore svet lepote, odnosno idealnog, estetskog, a često i spiritualnog savršenstva.

Pritom, važno je da se estetske istine ne opisuju direktno, već se evociraju indirektnim stilskim sredstvima. Simbolista elemente svog dela ne povezuje na konvencionalan način, stvarajući veze među rečima pomoću metafora, poređenja i drugih stilskih figura, nego otkrivajući neku vrstu afiniteta ili dublje srodnosti između stvari i reči, pomoću koje se mogu približiti svom idealu.

U tu svrhu, korišćene su i stilske figure kao što su sinestezija i onomatopeja, pomoću kojih se razrađivala svaka povezanost između mirisa, zvuka, boje i smisla reči i njenog približnog značenja. Bitnu ulogu u simbolističkoj poeziji igrala je muzikalnost, pri čemu se težilo eksperimentalnom jedinstvu, koje se nije dalo racionalizovati.

Povezano
--------

* Simbolizam

Literatura
----------

* Edward Jaime: *Stefan George und die Weltliteratur.* Aegis, Ulm 1949.
* Frederik D. Tunnat: *Karl Vollmoeller – Dichter und Kulturmanager. Eine Biographie.* Tredition Verlag, Hamburg, ISBN 978-3-86850-000-4.
* Gregor Streim: *Das Leben in der Kunst: Untersuchungen zur Ästhetik des frühen Hofmannsthal.* Königshausen & Neumann, 1996.
* Walther Killy, Hans Fromm (Hrsg.): *Autoren und Werke deutscher Sprache.* Literatur Lexikon Bd. 4. Bertelsmann Lexikon Verlag, Gütersloh 1988.
*Za ostale upotrebe, v. Sušica.*

  
Koordinate: 41° 55′ 37" SGŠ, 21° 46′ 00" IGD

**Sušica** (mak. *Sušica*) je naselje u Republici Makedoniji, u severnom delu države. Sušica pripada opštini Petrovec, koja pripada prigradskom delu Oblasti Grada Skoplja.

Prirodni uslovi
---------------

Sušica je smeštena u severnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg grada, Skoplja, selo je udaljeno 30 kilometara istočno.

Selo Sušica se nalazi u istorijskoj oblasti Blatija. Selo je položeno na Gradištanskoj planini, koja zatvara Skopsku kotlinu sa istoka, na približno 380 metara nadmorske visine.

Mesna klima je kontinentalna.

Stanovništvo
------------

Sušica je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imala 178 stanovnika.

Većinsko stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (100%).

Pretežna veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje.

Vidi još
--------

* Opština Petrovec

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

***Sušica (Petrovec)*** na Wikimedijinoj ostavi

* www.petrovec.gov.mk Zvanična stranica opštine Petrovec

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Petrovec |
| --- |
| **Petrovec** •
Badar •
Blace •
Breznica •
Gornji Konjari •
Gradmanci •
Divlje •
Donji Konjari •
Katlanovo •
Kožlje •
Letevci •
Ognjanci •
Ržaničino •
Srednji Konjari •
Sušica •
Ćojlija |
**Tedžen** je turkmenistanski grad-oaza koji se nalazi u pustinji Karakum. Grad se nalazi nedaleko iranske granice te je blizu turkmenske prijestolnice Ašgabata. Populacija Tedžena iznosi 52.000 stanovnika.

U blizini grada prolazi rijeka Hari koja izvire u Afganistanu, a u Turkmenistanu je poznata kao rijeka Tedžen. Rijeka je služila za navodnjavanje područja od 15 hektara. Kako bi se osigurala dovoljna količina vode, 1948. godine je izgrađen rezervoar kapaciteta 150 m³. Godine 1960. je u Tedženu postavljen drugi veći spremnik kapaciteta 180 m³. Time, ali i proširenjem kanala je osigurano navodnjavanje prostora površine 200 hektara.

Kroz grad prolazi transkaspijska željeznica dok je tokom 1990-ih otvorena nova željeznička linija prema iranskom gradu Mašhadu.

Klima na ovom prostoru je oštra kontinentalna te su ljeta duga i topla (max. temperatura iznosi 48 °C) dok su zime kratke i hladne (najviša min. temperatura iznosi -27 °C). U Tedženu postoje oštre oscilacije u dnevnim temperaturama zraka te niske količine oborina koje su ljetima male.

Vanjske veze
------------

* (`en`) Turkmenistan: Settlement patterns (Britannica)
Gradacije sive  
heksagonalno: #808080  
RGB:128, 128, 128  
CMYK: 0, 0, 0, 50
**Siva** je uz crnu i bijelu boja jedna od akromatskih boja, dakle i nije jedna iz spektra boja već je mješavina između potpune refleksije bještavila sunčeva svijetla, i njene potpune opreke – totalnog upijanja svih fotona, odnosno crne.

Izgled i karakteristike
-----------------------

Zbog gore navedenog, sivu zovu i bojom bez ikakvih emocija, neutralnom i nepristranom bojom (kakav je i svijet koji svaki dan vidimo, jer čiste boje spektra vidimo samo u rijetkim prilikama.

Siva je boja kompromisa, nit je crna, nit je bijela, ona je prelaz između dviju neboja. Kad ide više prema crnoj postaje dramatičnija i tajanstvena, a kad se približava bijeloj postaje srebrna i čini se življom i realističnijom.

Kako je ljudi doživljavljaju kao mirnu i neomotivnu boju, ona je odavna predstavljala znak stabilnosti, staloženosti i mira, zbog tog su mnoge uniforme državne administracije uvijek preferirale sivu.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5   „*The Color Gray*" (engleski). Empower yourself with color psychology. Pristupljeno 24. 11. 2013.

Vanjske veze
------------

***Sivo*** na Wikimedijinoj ostavi

* *The Color Gray* na portalu Empower yourself with color psychology (`en`)

| * p
* r
* u
Spektar elektromagnetskog zračenja |
| --- |
| gama-zračenje • rendgensko • ultraljubičasto • **vidljivi spektar** • infracrveno • mikro-valovi • radio-valovi

*← veća učestalost         veća valna dužina →* |
| Vidljivi spektar |  Ljubičasta • Plava • Zelena • Žuta • Narančasta • Crvena |
| Mikro-valovi | W band • V band • Q band • Ka band • K band • Ku band • X band • S band • C band • L band |
| Radio-valovi | EHF • SHF • UHF • VHF • HF • MF • LF • VLF • ULF • SLF • ELF |
**Obalna straža SAD-a** (engl. ***United States Coast Guard (USCG)***) su grana Oružanih snaga SAD-a. Za razliku od ostalih grana Oružanih snaga, Obalna straža jedinstvena je po tome što objedinjuje poslove pomorske policije (sa jurisdikcijom po teritorijalnim i međunarodnim vodama), vojnopomorske podrške, i ostalih federalnih institucija. Radi se o agenciji Ministarstva unutrašnje sigurnosti (*Department of Homeland Security*), dok u vrijeme rata potpada pod Ratnu mornaricu obavljajući vojne operacije.

Obalna straža ima zadaću suzbijanja nezakonite migracije, suzbijanja trgovine opojnih droga, postići obrambenu spremnost, skrbiti za sigurnost luka, plovnih puteva i obale, traganja i spašavanja, očuvanja pomorske sigurnosti te zaštite morskog okoliša, kao i drugih poslova provođenja zakona.

* Vojnopomorska zastava Obalne stražeVojnopomorska zastava Obalne straže
* USCG HH-65 DolphinUSCG HH-65 Dolphin
* USCG HC-130HUSCG HC-130H
*

Vanjske veze
------------

***Obalna straža Sjedinjenih Američkih Država*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice Obalne straže SAD

| * p
* r
* u
Oružane snage Sjedinjenih Država |
| --- |
|  | United States Army seal Kopnena vojska • Pečat RM SAD Ratna mornarica • Pečat USAF-a Ratna avijacija • Pečat Marinskog zbora Sjedinjenih država Marinski zbor • Pečat Obalne straže Sjedinjenih Država Obalna straža |
**Sivaš** (ukrajinski: *Сиваш, Гниле Море*, ruski: 
*Сиваш, Гнилое Море*, krimskotatarski: *Sıvaş, Çürük Deñiz*) je ime za niz limanskih jezera koja se prostiru uz istočnu obalu Krima, od prevlake Perekop sve do 113 km dugog spruda - Arabatska prevlaka koji ga razdvaja od Azovsko more.

Geografske karakteristike
-------------------------

Kako su Jezera Sivaša su izuzetno plitka, njihova prosječna dubina ne prelazi 70 cm, a najveća dubina iznosi 3 metra - ona su i ekstremno slana (od 22 do 87%). Zbog tog postoje brojni mali otoci od nakupina soli. Kako ljeti često dobar dio njihove površine - potpuno presuši, - zemlja na tom dijelu je potpuno neplodna pa je zovu i mrtvom zemljom.

Geografski se Sivaš može podjeliti na dva dijela; manji Zapadni Sivaš (*Западный Сиваш*) velik oko 800 km², koji se prostire kod Perekopa i veći Istočni Sivaš (*Восточным Сиваш*) velik oko 1 700 km².

Slane vode Sivaša prerađuju se u kemijskim postrojenjima Krasnoperekopska na zapadu Perekopa.

Izvori
------

1. 1 2 3  „**Сиваш Гнилое море'"** (ukrajinski). Сиваш. Arhivirano iz originala na datum 2017-08-09. Pristupljeno 20. 03. 2014.

Vanjske veze
------------

***Sivaš*** na Wikimedijinoj ostavi

* Сиваш - Гнилое море Arhivirano 2017-08-09 na Wayback Machine-u (`uk`)
Ilustracija suđenja iz 1876. Žena u sredini se obično identifikuje kao Meri Volkot.
**Suđenja vešticama iz Sejlema** (izv. Salem) bio je niz suđenja na kojima je više desetina žena i ljudi optuženo da su veštice i vešci. Proces je obuhvatao dve vrste suđenja: prvo su saslušanja vođena pred lokalnim organima vlasti, a onda pred okružnim sudovima. Suđenja vešticama su se desila u okruzima Eseks, Safok i Mildseks kolonijalnog Masačusetsa, između februara 1692. i maja 1693.

Oko 150 osoba je utamičeno tokom suđenja nakon što su optuženi da praktikuju veštičarenje. Još više ljudi je osumnjičeno, ali ih vlasti nisu zvanično optužili. 29 osoba je osuđeno ili proglašeno krivim za veštičarenje, što je onda bilo prestup za smrtnu kaznu. 19 osoba - 14 žena i petoro muškaraca - obešeno je. Žil Kori, čovek koji je odbio da traži pomilovanje, bio je zgnječen pod teškim kamenjem kada je pokušano da se iz njega izvuče priznanje ili molba za milost. Još petoro optuženih je umrlo u zatvoru.

Iako je događaj poznat pod imenom suđenja vešticama iz Sejlema, prva saslušanja 1692. su održana u raznim gradićima širom kolonije: Sejlem Vilidžu, Ipsviču, Andoveru i Sejlemu. Najpoznatije suđenje je održano u Sejlemu. Svih 26 osoba kojima se sudilo su osuđene. Održana su i četiri zasedanje pred Vrhovnim sudom 1693. u Sejlemu, Ipsviču, Bostonu i Čarlstonu. Suđeno je 31 optuženom licu, ali je samo troje osuđeno.

Mnogi pisci su pisali o suđenju vešticama iz Sejlema. Jedan od takvih dela je i drama Artura Milera „Veštice iz Salema".

***Suđenja vešticama iz Sаlema*** na Wikimedijinoj ostavi
**Siva ekonomija** ili, rjeđe, **sivo tržište**, je izraz koji u najširem smislu označava ekonomske aktivnosti nad kojima država nema odgovarajući nadzor, odnosno koje se nalaze na rubu zakona ili u tzv. "sivoj" zoni. U užem smislu se pod time podrazumijevaju "normalne" ekonomske aktivnosti vezane uz obične robe i usluge, a koje nisu zakonski prijavljene, npr. angažiranje radnika na crno, neplaćanje poreza na kupoprodaju i sl.

Siva ekonomija dio je gospodarstva, koji se ne pojavljuje u službenim statistikama. Takva ekonomija nije oporezovana, i ne pridonosi bruto domaćem proizvodu države. U zemljama u razvoju preko 70% ljudi radi u ovom obliku gospodarstva. Oni su samozaposleni, jer je teško naći nekoga da ih zaposli. Ljudi koji rade u ovom obliku ekonomije nemaju socijalnu pomoć ili socijalno osiguranje, koje država daje onima koji su porezni obveznici.

Ilegalna ekonomija kao tip ekonomske aktivnosti obično uključuje vrlo širok skup djelatnosti (proizvodnja i distribucija droge, prostitucija, kockanje, falsificiranje, prisilna naplata dugova, zelenaštvo, ucjene, otmice, reketaranje, krađa). Zbog ilegalnoga karaktera djelatnosti odgovarajuće robe i usluge prisutne u takvim tokovima ne bi smjele tretirati kao »dobra«, nego, naprotiv, trebale bi imati status u kategoriji društvenoga »zla«.

Obično su većina zaposlenih u tom obliku ekonomije žene. Šezdeset posto radnica u zemljama u razvoju su zaposlene u neformalnom sektoru. Većina žena u zemljama u razvoju radi kod kuće, jer moraju voditi brigu o djeci, ili prodaju na ulici, a obje vrste rada klasificirane su u neformalni sektor. Žene su obične te koje traže posao, a ne one koje zapošljavaju druge.

Prema procjeni Svjetske banke, oko 32 posto ekonomskih aktivnosti u Bugarskoj odvija se u sivoj zoni, a 29 posto u Rumunjskoj, za razliku od samo 7 posto u Austriji.

Vanjske veze
------------

* The Gray Blog Arhivirano 2008-05-16 na Wayback Machine-u, a blog dedicated to law related to the parallel market
Peruanska oaza
**Oaza** (grč. ὄασις, kasnolatinski oasis, koptski ouahe) je površinom ograničeno područje gdje postoji dovoljna količina vode za bujnu vegetaciju. U užem smislu riječi, odnosi se na takva područja u pustinjama, gdje ima važnu ulogu za život kako biljki tako i životinja.

Oaza je zeleno ostrvo u sušnom okolišu, najčešće u pustinjama. Može biti nastanjena, ali i nenastanjena, s intenzivnom poljoprivredom, ali i samo s nekoliko palmi. Ako je nastanjena, obradive površine se obično umjetno navodnjavaju. Poljoprivreda je najčešće organizirana na način, da se ista obradiva površina istovremeno koristi za više kultura. Između i ispod najviših stabala, uglavnom palmi datulja koje su najviše, sade ili siju se druge kulture, kao naranče, kukuruz i niz drugih korisnih biljki. Polja u oazama su najčešće kvadratna, oivičena kanalima za navodnjavanje. Naselja su uz rub navodnjavanih površina, a obrada je vrlo radno intenzivna.

Vrste
-----

Oaze se razlikuju pojavnim oblikom vode u njima.

* Oaza s podzemnom vodom
* Arteška oaza
* Oaza s dubokim bunarima

kao i nekoliko vrsta oaza do kojih su ljudi na razne načine doveli vodu.

Eksterni linkovi
----------------

***Oaza*** na Wikimedijinoj ostavi

* Pustinja i oaze Arhivirano 2010-04-14 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* LCCN: sh85093584
* GND: 4042861-8
* NDL: 00568777
* NKC: ph634629
* BNE: XX545225

 |
Dokumenti Frankfurtskog sinoda
**Frankfurtski sinod** (njemački:  je bio sinod kršćanske (katoličke) Crkve održan godine 794. u Frankfurtu na poziv tadašnjeg franačkog kralja Karla Velikog. Povod za njegovo sazivanje je bio Drugi nikejski sabor 787. na kome se bizantska Crkva nakon više decenija odrekla ikonoborstva, koje zapadna Crkva nije prihvatila. Karlo njegove zaključke nije htio prihvatiti te je sinod Drugom nikejskom saboru izričito odrekao ekumenski karakter; motiv za tu odluku nije bio teološke prirode, s obzirom da se Karlo uglavnom slagao sa osudom ikonoborstva, nego politički, odnosno nastojanje da se očuva prestiž franačke države i njena sve očitija nezavisnost u odnosu na Bizantsko Carstvo. 

S druge strane je sinod isto tako osudio i adopcionističko učenje Feliksa, biskupa Urgella. Potvrđeno je i svrgavanje bavarskog vojvode Tassila III svrgnutog 787. Donesene su i odluke svjetovnog karaktera, koje se odnose na ustanovljene maksimuma cijena kruha u franačkoj državi, kao i odredba da kovanice moraju nositi Karlovo ime.
**Pašnjak** je površina zemljišta koja se koristi za prehranu i uzgoj stoke, najčešće ispašom.

Pregled
-------

Pašnjacima u užem smislu su priloženi trakt poljoprivrednog zemljišta, uzgoj domaće stoka, kao što su konji, goveda, ovce ili svinja. Vegetacija pašnjaka, sastoji se uglavnom od trava, uz učešće mahunarki i drugih zeljastih biljaka.

tokom ljeta, za razliku od livada koje se ne zatravljuju ili se koriste za ispašu tek nakon što se pokose za dobijanja sijena za ishranu životinja (stočna hrana). Na njim uzgajaju se ovace i goveda na suhim terenima i u nastojanju da se razvije intenzivno mljekarstvo.
Za upravljanje pašnjavcima važni su tip zemljišta, minimalna godišnja temperatura i padavine.

Osim tvorničkog farmerstva, što podrazumijeva najintenzivniji oblik gajenja biljki za hranjenje domaće stoke, pašnjak je glavni izvor hrane za preživare. Pašnjačka ishrama dominira u stočarstvo u zemljama gdje je sijanje i/ili berba usjeva teška ili nedostupna, kao što je u sušnim ili planinskim područjima. Tu se uzgajaju vrste goveda, ovaca, kamila, koza, antilopa, jakova i drugih lokalnih preživara koju su pogodne za oskudnije terene i vrlo rijetko uzgajanih biljaka. U vlažnijim područjima, pašnjacima za ispašu upravlja se preko velikog globalnog prostora slobodnih pašnjaka i za organsku proizvodnju. Određene vrste pašnjaka putem  evolucije prilagođavaju se metabolizmu pojedinih životinja, a njihovo đubrei oplođuje zemljište pa više generacija može dovesti do toga da pašnjaci u kombinaciji sa preživarima u biti postaju sastavni dio određenog  ekosistema.

Podjela
-------

Prema

pašnjaci se mogu podeliti na:

* *planinske* ("suvati");
* *nizijske*.
* 
* 
* 
* nka razlikujemo:

* *prirodni pašnjak* — obrastao prirodnim biljnim pokrivačem (razne trave i korovi);
* *veštački pašnjak* — nastao zasejavanjem deteline i raznih vrsta trava.

Panoramska slika
----------------

Goveda na pašnjaku kod grada Hradec nad Moravicí u Češkoj Šleskoj.Goveda na pašnjaku kod grada Hradec nad Moravicí u Češkoj Šleskoj.

Drugi nazivi pašnjaka
---------------------

Za pašnjak se u srpskohrvatskom jeziku upotrebljavaju i riječi *paša, pasište* i *pašnik*, a za javne pašnjake *mera, meraja* (u krajevima u kojima se upotrebljava mnogo turcizama) te gmajna (*gmajda, gmajina, gmanja*; u krajevima koji su nekad bili u sastavu Austro-Ugarske).

Vidi još
--------

* Stočarstvo
* Livada

***Pašnjak*** na Wikimedijinoj ostavi

Literatura
----------

* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* *RMS, Klaić*

1. ↑  R. Elfyn Hughes, "Sheep Population and Environment in Snowdonia (North Wales)", *Journal of Ecology* Vol. 46, No. 1, Mar. 1958, 169-189
2. ↑  "Agricultural biodiversity’s contribution to ecosystem functions" Arhivirano 2015-01-08 na Wayback Machine-u Dr. Devra I. Jarvis, CGIAR. Retrieved 2014-12-01
| **Pengcheng Wang** (彭城王) |
| --- |
| Porodično ime: | Shi (石; shí) |
| Osobno ime: | Zun (遵, zūn) |
| Posthumno ime: | Nema |
|

**Shi Zun** (石遵) (? -349) je bio kratkotrajni car kineske/Jie države Kasniji Zhao. Bio je sin cara Shi Hua i njegove omiljene konkubine Zheng Yingtao. Pao je zajedno sa majkom u očevu nemilost nakon što mu je 337. stariji brat Shi Sui uhvaćen u zavjeri za svrgvanje oca. Ponovno je stekao očevu sklonost nakon što je 348. njegov polubrat i prijestonasljednik Shi Xuan pogubljen zbog ubistva svog brata Shin Taoa. Kada se Shi Hu razbolio, razmišljao je da Shi Zuna imenuje prijestonasljednikom, ali se na nagovor Zhang Chaija odlučio za najmlađeg sina Shi Shija. Shi Zun i njegov brat Shi Bin su se morali zadovoljiti ulogom regenta. Nakon Shi Huove smrti je Shi Shi 349. postao car, ali je odmah carica majka Liu dala pogubiti Shi Bina. Shi Zun je na to reagirao tako što se povezao sa generalima Yao Yizhongom (姚弋仲), Pu Hongom (蒲洪), Liu Ningom (劉寧), Shi Minom i Wang Luanom (王鸞) te organizirao puč u kome su likvidirani Shi Shi, carica majka i Zhang Chai. Međutim, vrlo brzo se ispostavilo da generali nisu previše oduševljeni novim carem, a pogotovo Shi Min, koji je kao usvojeni unuk Shi Hua, očekivao titule. Toga je postao svjestan i Shi Zun te organizirao sastanak plemstva na kome je predložena Shi Minova likvidacija. Njoj se uprotivila carica majka Zheng Yingtao, a što je stvorilo dovoljno vremena da princ Shi Jian o svemu obavijesti Shi Mina, koji je munjevito reagirao sa još jednim pučem. Shi Zun, njegova majka i članovi porodice su likvidirani, a prijestolje je zauzeo Shi Jian. Vladavina Shi Zuna je tako potrajala samo 183 dana.
**Potlačena klasa** je izraz koji se koristi za one pojedince, odnosno društvene grupe, slojeve i klase pojedinog društva koji su institucionalno ili vaninstitucionalno isključeni od svih ili većine prava, privilegija i/li elemenata materijalnog blagostanja koje postoje u tom društvu. Za taj sloj društva se ponekad slikovito koristi **dno društva**, a ponekad se, pod utjecajem zapadne terminologije, koristi i izraz **podklasa** (engleski *underclass*) kako bi se istaklo njegovo otuđenje ne samo od "normalnog" društva, nego i od njegovih klasnih podjela. 

Iako potlačena klasa u najširem smislu pripada nižoj klasi, ta dva pojma nisu sinonimi, a definicija potlačene klase se razlikuje s obzirom na historijska razdoblja ili različite države i kulture. Tako su u robovlasničkim antičkim društvima potlačenu klasu činili robovi, u feudalnim društvima kmetovi, dok su u kastinskim društvima to pripadnici kasta "nedodirljivih" koji se jedini smatraju dostojnima raditi "nečiste" poslove. U 19. vijeku je Karl Marx za pripadnike najnižih društvenih slojeva koristio izraz lumpenproletarijat kako bi ga razlikovao od "zdravog" proletarijata.

U suvremenim zapadnim društvima se u kategorije potlačene ili pod-klase često smještaju pojedinci i društvene grupe koje su "nevidljive" i nepoželjne za sve ostale društvene slojeve, u što spadaju ilegalni imigranti, beskućnici, prosjaci, prostitutke, alkoholičari, narkomani, sitni kriminalci i sl.

V. također
----------

  

* Polusvijet
| **Haiyang Wang** (海陽王) |
| --- |
| Porodično ime: | Shi (石; shí) |
| Osobno ime: | Hong (弘, hóng) |
| Posthumno ime: | nema |
|

**Shi Hong** (石弘) (313–334), kurtoazno ime **Daya** (大雅), bio je kratkotrajni car kineske/Jie države Kasniji Zhao. Bio je sin osnivača države Shi Leja i njegove konkubine Supruge Cheng. Shi Hong je u kineskim historijskim izvorima opisivan kao učenju sklon blag mladić. Zbog toga je Shi Le godine 330. krunskim princem imenovao njega, a ne nećaka Shi Hua, kome je zamjeravao preburni temperament i sklonost okrutnosti. Shi Hong, koji je sebe smatrao najzaslužnijim za vojničke uspjehe države, zbog toga nije krio antipatiju prema prijestonasljedniku. Kada je u jesen 333. Shi Le umro, Shi Hong je nastojao preduhitriti Shi Huov puč tako što mu je sam ponudio prijestolje. Shi Hu je, međutim, to odbio davši do znanja da više voli prijestolje uzeti sam nego da mu ga itko pokloni; umjesto toga se zadovoljio titulom premijera, a svoju vlast nametnuo likvidacijama najbližih Shi Hongovih suradnika. Ubrzo nakon toga je Shi Lejeva udovica Supruga Cheng skovala zavjeru protiv Shi Hua, zbog čega je pogubljena. Godine 334. je Shi Hu, koristeći kao izgovor carevo nepoštovanje rituala žalovanja Shi Hua svrgnuo, a potom pogubio.
| **(Hou) Zhao Mingdi** ((後)趙明帝) |
| --- |
| Porodično ime: | Shi (石; shí) |
| Osobno ime: | Le (勒, lè) |
| Hramsko ime: | Gaozu (高祖, gaō zǔ) |
| Posthumno ime: | Ming (明, míng),doslovno: "razumijevajući" |
|

**Shi Le** (石勒) (274–333), kurtoazno ime **Shilong** (世龍), formalno **Car Ming od (Kasnijeg) Zhaoa** ((後)趙明帝), bio je osnivač kineske/Jie države Kasniji Zhao. U djetinjstvu je prodan kao rob kineskim velikodostojnicima dinastije Jin, ali je kasnije digao ustanak i postao moćni vojskovođa Xiongnu države Han Zhao, osvojivši u njeno ime veliki dio sjeverne Kine, ali zapravo držeči teritorije pod osobnom vlašću. Godine 319. se nakon sukoba sa carem Han Zhaoa Liu Yaom otcijepio od Han Zhaoa i formirao vlastitu državu Kasniji Zhao, da bi 329. zarobio Liu Yaoa i osvojio Han Zhao, dodavši svom carstvu i zapadni dio Kine.

Shi Le je bio poznat kao darovit vojskovođa, ali su ga kasniji historičari kritizirali zbog pretjerane okrutnosti na svojim pohodima. Shi Le je također dao previše vlasti svom ambicioznbom i još okrutnijem nećaku Shi Huu, koji je nakon Shi Lejeve smrti preuzeo vlast od Shi Lejevog sina Shi Honga.
*Za ostale upotrebe, v. Obećana zemlja (razvrstavanje).*

***Obećana zemlja*** (polj. *Ziemia obiecana*) je roman poljskog književnika Władysława Reymonta. Radnja se događa u Lodzu, gradu koji se tada nalazio u ruskom dijelu podijeljene Poljske, te koji je prolazio intenzivnu industrijalizaciju koja je privukla mase imigranata, među kojima je bio veliki broj Nijemaca i Jevreja. Trojica protagonista su prijatelji koji pripadaju trima etničkim grupama - poljski aristokrat Borowiecki, njemački nasljednik tvornice Baum i jevrejski poduzetnik Welt - a koji se udruže kako bi pokrenuli vlastitu tvornicu tekstila, i koji u nastojanju da zgrnu što veće bogatstvo ne biraju sredstva, dolazeći u sukob kako sa konkuretnskim kapitalistima, tako i vlastitim radnicima. *Obećana zemlja* je izazvala pažnju zbog izuzetnog realističkog i sumornog prikaza nagle industrijalizacije, kao i bezdušnosti i destruktivnosti tadašnjeg kapitalizma, te se smatra jednim od Reymontovih najuspješnijih djela.

Ekraniziran je dva puta - 1927. godine kao istoimeni nijemi film, te godine 1975. kao mnogo poznatiji zvučni film u režiji Andrzeja Wajde.

Vanjske veze
------------

* Oryginalny tekst powieści z 1899 roku (Tom I Tom II)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 204101505
* SUDOC: 130233986
* BNF: cb14478352v (podaci)

 |
Koordinate: 41° 00′ 10" SGŠ, 21° 41′ 50" IGD

**Petalino** (mak. *Petalino*) je naselje u Republici Makedoniji, u južnom delu države. Petalino pripada opštini Novaci.

Prirodni uslovi
---------------

Naselje Petalino je smešteno u krajnje južnom delu Republike Makedonije, blizu državne granice sa Grčkom (6 km južno od sela). Od najbližeg većeg grada, Bitolja, naselje je udaljeno 50 km istočno.

Petalino se nalazi u južnom delu visokoplaninske oblasti Marijovo, kao jedno od najzabačenijih, ali i etnički najčistijih delova pravoslavnog slovenskog življa na tlu Makedonije. Naselje je položeno na severnim padinama Nidže. Severozapadno od sela protiče Crna reka, koja u ovom delu toka pravi veliku klisuru. Nadmorska visina naselja je približno 930 metara.

Klima u naselju je planinska zbog znatne nadmorske visine.

Istorija
--------

Stanovništvo
------------

Petalino je prema poslednjem popisu iz 2002. godine bilo bez stanovnika. 

Pretežno stanovništvo bili su etnički Makedonci.

Većinska veroispovest bilo je pravoslavlje.

Vidi još
--------

* Opština Novaci

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

* http://opstinanovaci.gov.mk/ Zvanična stranica opštine Novaci

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Novaci |
| --- |
| **Novaci** • 
Armatuš • 
Baldovenci • 
Bač • 
Biljanik • 
Brod • 
Budimirci • 
Brnik • 
Veleselo • 
Vranjevci • 
Germijan • 
Gnjeotino • 
Gnjilež • 
Gornji Aglarci • 
Gradešnica • 
Grumazi • 
Gruništa • 
Dalbegovci • 
Dobroveni • 
Dobromiri • 
Donji Aglarci • 
Donje Orehovo • 
Živojno • 
Zović • 
Iveni • 
Makovo • 
Meglenci • 
Novo Selo • 
Orle • 
Paralovo • 
Petalino • 
Polog • 
Rapeš • 
Ribarci • 
Skočivir • 
Slivica • 
Sović • 
Staravina • 
Suvodol • 
Tepavci |  |
|  |
| --- |
| Serija članaka na temu: |
| Islam |
|  |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Vjerovanja |  |
| 
Jedinstvo Boga **•** 
Poslanici **•** 
Svete knjige **•** 
Anđeli **•** 
Predestinacija **•** 
Sudnji dan |

|  |  |
| --- | --- |
| Praksa |  |
| 
Ispovijedanje vjere **•** 
Molitva **•** 
Post **•** 
Hodočašće **•** 
Dobročinstvo |

|  |  |
| --- | --- |
| Ličnosti i historija |  |
| 
Muhamed (porodica • drugovi) **•** 
Ali **•** 
Abu Bakr **•** 
Umar **•** 
Rašidun **•** 
Kalifat **•** 
Islamizacija **•** 
Imamat |

|  |  |
| --- | --- |
| Tekstovi i zakoni |  |
| 
Kuran **•** 
Hadis **•** 
Suna **•** 
Pravo **•** 
Teologija **•** 
Biografije Muhameda |

|  |  |
| --- | --- |
| Grane islama |  |
| 
Sunizam **•** 
Šijitizam **•** 
Ibadizam |

|  |  |
| --- | --- |
| Kultura i društvo |  |
| 
Škole **•** 
Teologija **•** 
Filozofija **•** 
Nauka **•** 
Umjetnost **•** 
Arhitektura **•** 
Gradovi **•** 
Džamija **•** 
Kalendar **•** 
Blagdani **•** 
Žene **•** 
Djeca **•** 
Vođe **•** 
Politika **•** 
Islamizam **•** 
Liberalizam **•** 
Sufizam,Tarikat,Tesavuf |

|  |  |
| --- | --- |
| Srodne teme |  |
| 
Islamistika **•** 
Islamski rječnik **•** 
Kritika islama **•** 
Islamofobija |

 |
| v  • r  • u |

**Pet temelja islama** je termin korišten pri opisu pet osnova sunitskog islama. To su po važnosti:

1. Jedinstvo Allaha ( **شهادة**?/i, *Shahādah*)
2. Klanjanje Namaza (arapski: صلاة, *Salat*)
3. Davanje milostinje (arapski: زكاة, *Zakāt*)
4. Ramazanski post (arapski: صوم, *Sawm*)
5. Odlazak na hadždž (arapski: حج, *Hadždž*)

Jedinstvo Allaha
----------------

*Glavni članak: Tewhid*
Jedinstvo Allaha ili Tewhid znači vjerovanje i očitovanje o postojanju samo jednom Boga - Allaha. Očitovanje o tome označava i sam pristup islamu, jer određena osoba postaje musliman tek poslije tog obreda. Da bi se ispunila ta obaveza, osoba mora izgovoriti Šehadet koji glasi:

*Ešhedu en la Ilahe Illellah ve ešhedu enne Muhammeden abduhu ve resulluhu* ((ar))

*Vjerujem i očitujem da nema drugog boga osim uzvišenog Allaha i vjerujem i očitujem da je Muhammed Božiji rob i Božiji poslanik* ((bs))

Namaz
-----

*Glavni članak: Namaz*
Namaz je drugi temelj islama koji podrazumijeva klanjanje, odnosno izražavanje pokornosti i poniznosti Allahu. Sastoji se od niza pokreta i fraza kojim osoba klanjač izražava poštovanje i pokornost.

Post
----

*Glavni članak: Post Ramazana*
Post za vrijeme Ramazana podrazumijeva svjesno i sa zadovoljstvom suzrdžavanje od grijeha, jela, pića i drugih užitaka. Posti se za vrijeme mjeseca Ramazana po Islamskom kalendaru od zore do zalaska sunca.

Zekat
-----

*Glavni članak: Zekat*
Zekat podrazumijeva udjeljivanje milostinje muslimanima kojim je to potrebno. Visina iznosa zekata je nepromjenjiva i zekat se daje jednom godišnje.

Hadždž
------

*Glavni članak: Hadždž*
Hadždž je posljednji stub islama koji podrazumijeva hodočašće u Mekku te niz obreda usko vezanih za Kabu i za Historiju islama. Hadždž se obavlja za vrijeme posljednjeg mjeseca Islamskog kalendara, mjeseca Dhu al-Hidža.
**Wilhelmina od Nizozemske** rođena kao *Wilhelmina Helena Pauline Maria* (Hag, Nizozemska, 31. august 1880.-Apeldoorn, Nizozemska 28. novembar 1962.) - bila je od 1890. do 1948. kraljica Nizozemske.

Ona je svojim radijskim emisijama iz Londona za Drugog svjetskog rata postala simbol nizozemskog otpora njemačkoj okupaciji.

Biografija
----------

Wilhelmina je bila kći kralja Willema III i njegove druge žene Emme od Waldeck-Pyrmonta. Postala je kraljica nakon očeve smrti ([[23. novembar|23. novembra 1890. ali je prvih godina umjesto nje kao regent vladala njena majka. Okrunjena je 6. septembra 1898. u 
amsterdamskoj *Nieuwe Kerk*, i ubrzo postala prilično popularna. U februaru 1901. se udala za vojvodu Hendrika od Mecklenburg-Schwerina, a nakon tog 30. aprila 1909. rodila svoju kćer jedinicu Julianu.

Tokom Prvog svjetskog rata Wilhelmina je uspjela održati zemlju neutralnom.

Kada je Treći Reich napao Nizozemsku 10. maja 1940. Wilhelmina je izdala proglas u kojem se žestoko obrušila na njemačku agresiju i nekoliko dana kasnije sa porodicom i članovima kabineta emigrirala je u Ujedinjeno Kraljevstvo. 
Svo vrijeme rata obraćala se svojoj naciji preko Radio Oranja, i hrabrila je da izdrži, tako da je oduševljeno primljena kad se vratila u zemlju 1945. 

Zbog lošeg zdravlja Abdicirala je u septembru 1948. u korist svoje kćeri Juliane, i povukla se u palaču-Het Loo, pored Apeldoorna, u kojoj je napisala memoare.

Oni su objavljeni 1959. pod naslovom *Usamljena, ali ne sama*, memoari su otkrili koliko je bila duboko religiozna i koliko je vjera utjecala na njen život i odluke..

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*Wilhelmina queen of the Netherlands*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 25.11.2022.

Vanjske veze
------------

***Wilhelmina od Nizozemske*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Wilhelmina queen of the Netherlands* (`en`)

| * p
* r
* u
Nizozemski vladari |
| --- |
| Kraljevina Holandija(1806–1810) | 
* Lodweijk I
* Lodweijk II

 |  |
| Kraljevina Nizozemska1(1815–danas) | 
* Willem I
* Willem II
* Willem III
* Wilhelmina
* Juliana
* Beatrix
* Willem-Alexander

 |
| 1. Vidi i Suverena kneževina ujedinjene Nizozemske (1813-1815) i Ujedinjena Kraljevina Nizozemska (1815–1839). |
Valobran Kaše.
**Valobran Kaše** je građevina u Dubrovniku, namijenjena zaštiti stare gradske luke od utjecaja valova.

Povijest
--------

Dubrovačka stara gradska luka je zbog nepovoljnog položaja bila izložena udarima juga i valova pa je Veliko vijeće već 26. srpnja 1347. odlučilo izgraditi lukobran dužine 25 sežanja (oko 51 m) od položaja kule (danas u sastavu tvrđave Sveti Ivan) u pravcu sjeveroistoka. Gradnja lukobrana je započela 1484. godine, a radovi su završeni 1486. no sve do danas se na tom prostoru nabacuje veliko kamenje. Kaše su građene po nacrtu poznatog dubrovačkog graditelja Paskoja Miličevića, s pomoću drvenih sanduka (*dubrovački kašeta*) i jedan su od najzanimljivijih dostignuća iz razdoblja Dubrovačke Republike. Troškovi gradnje su iznosili 5.700 dukata. Osim zaštite od udara vjetra i valova Kaše su služile kao zaštita od upada neprijateljskih brodova u staru gradsku luku. S tvrđave Sveti Ivan, preko Kaša, do mosta na istočnom ulazu u Stari Grad, zatezao se veliki i debeli metalni lanac kao zapreka uplovljavanju neprijateljskih brodova.

Naziv
-----

Naziv ovog valobrana potječe iz množine riječi *kašeta*, dubrovačkog naziva za drveni sanduk, uz pomoć kojih su se Kaše gradile. Stara gradska luka se, prema nekim starijim zapisima i pomorskim zemljovidima, nazivala Luka Kašun (tal. *Porto Cassone*).

Obnova
------

Valobran Kaše u staroj dubrovačkoj luci oštećen je u potresu 1979. i u Domovinskom ratu 1991. godine. Kao dio spomeničke cjeline stare gradske jezgre Dubrovnika, Kaše su pod zaštitom UNESCO-a, a uskoro će ovaj poznati lukobran biti u potpunosti obnovljen.

Izvori
------

1. ↑  Dubrovački list - Valobran Kaše[*mrtav link*]
2. ↑  Antun Ničetić - Pronicanje u prošlost: Neke nove spoznaje o valobranu Kaše i Proporeli (Originalni znanstveni rad)

Vanjske veze
------------

***Valobran Kaše*** na Wikimedijinoj ostavi

* Slobodna Dalmacija - Obnova valobrana Kaše

Koordinate: 42°38′28″N 18°06′47″E﻿ / ﻿42.641109514229°N 18.113032579422°E﻿ / 42.641109514229; 18.113032579422
***Original Dixieland Jass Band*** (ODJB) je bio američki muzički sastav iz New Orleansa poznat po tome što je godine 1917. snimio *Livery Stable Blues*, prvu na nosačima zvuka zabilježenu jazz kompoziciju u historiji. Osnovani su 1916. godine od strane bijelih muzičara koji su svirali u bendovima Papa Jack Lainea, a čija je specijalnost bila lokalni stil afroameričke muzike poznat kao *jass*. Već sljedeće godine su doživjeli ogroman uspjeh, te u sljedećih nekoliko godina snimili niz kompozicija koje će kasnije postati jazz-standardi. Raspali su se 1925. godine, da bi se nakratko ponovno okupili 1936. godine.

Izvori
------

***Original Dixieland Jass Band*** na Wikimedijinoj ostavi

* The ODJB on RedHotJazz Arhivirano 2015-02-13 na Wayback Machine-u Contains .ram files of their vintage recordings.
* Jimmy LaRocca's Original Dixieland Jazz Band
* Horst H. Lange: Wie der Jazz begann 1916-1923". Berlin, 1991. ISBN 3-7678-0779-3
* H.O.Brunn: "The Story of the Original Dixieland Jazz Band". London, 1960.
Lokacija Penobscota
**Penobscot**, pleme Algonquian Indijanaca iz skupine Istočnih Abenaka naseljeno uz istoimeni zaljevi uzvodno uz rijeku Penobscot u američkoj državi Maine. Penobscoti su bili članovi plemenskog saveza Abenaka, danas naseljeni na rezervatu *Penobscot Indian island* na Indian Islandu blizu Old Towna na rijeci Penobscot.

Ime
---

Značenje ovog imena je još pod debatom a navode se značenja  *'it forks on the white rocks,'*  (Pānnawānbskek),  *'it flows on rocks'*  (od Penaubsket; prema Vetromile). Ballard drži da im ime dolazi od  *'penops'*  [penopsc] 'rock,' i  *'cöt'*  [ot], lokativ, po jednoj stijeni (vidi) blizu Castine. Gerard nudi domorodački oblik  *'Pěnobskât'* , (=' plenty stones').

Sela
----

Agguncia, Asnela, Catawamtek, Kenduskeag, Mattawamkeag, Meecombe, Negas, Olamon, Oldtown, Passadumkeag, Pentagouet, Precaute, Segocket i Wabigganus.

Povijest
--------

U ranom 17. stoljeću Penobscoti žive u području zaljeva Penobscot i duž istoimene rijeke u Maineu. Francuzi su među njima 1688 utemeljili misiju na mjestu današnjeg Bangora, pa će kroz sve buduće ratove podupirati Francuze dok 1749. nisu sklopili mir sa Englezima. Ovaj potez na štetu je abenačke konfederacije, jer su se ostala plemena (Androscoggin, Norridgewock, Sokoki i dr.) nakon poraza morala povući u Kanadu, i kasniji povratak im je zabranjen. Penobscoti za nagradu što su poptisali mirovni ugovor dobiše rezervat u Old Townu na Indian Riveru, gdje im i danas žive potomci.

Populacija
----------

Rana populacija (prema NAHDB-u) iznosila je oko 700 (1700). Kasnije procjene daje Swanton, po kojemu ih je ilo 650 (1726.) i 700 (1765.), ali kasnije im broj opada na 350 (1786.) i kreće se na oko 300 sve do 1930. Sredinom druge polovice 20. stoljeća populacija Penobscota polako raste a 2000. prema Snowowlu, ima ih oko 2,000.

Etnografija
-----------

Penobscoti kulturno pripadaju šumskom području američkog Sjeveroistoka. Oni su kanu-Indijanci i stanovnici šume koji žive od lova i ribolova. Veliki značaj za njihovu materijalnu kulturu ima brezova kora koja služi za izradu, kanua, košara i wigwama. Tijekom zime napuštali su sela i odlazili na vlastita obiteljska lovačka područja, da bi se u sela ponovno vraćali proljeće. Zimi su se kretali na krpljama i za transport se koristili tobogganima. -Žene su nosile duge kožne haljine sa rukavima koji su se mogli otkloniti, a muškarci pregače i leggingse (nogavice). Nosile su se i kabanice sa šiljastim kukuljicama i naravno mokasine. Luk i strijela i drvena ratna kijača glavno su oružje kojim su se služili u ratu ili u lovu. -Prema nekim izvještajima koja navodi Eva Lips, poznavali su uzimanje trofeja glave.

Vanjski linkovi
---------------

* The Penobscot
* Penobscot Indian History

***Penobscot*** na Wikimedijinoj ostavi
Dvojno jezero
**Valovsko jezero** je tip glacijalnog jezera koje nastaje erozivnim radom lednika. Valovska jezera su karakteristična za visoke planinske predele i kao što im i samo ime kaže nastaju u valovima, tj. koritima nekadašnjih lednika. Nastaju selektivnom erozijom na mestu gde je lednik napravio sekundarno udubljenje, a ono se kasnije ispunilo vodom.

Najpoznatija jezera ovog tipa formirala su se u Dolini Triglavskih jezera u Sloveniji (*Zeleno*, *Crno*, *Veliko*, *Dvojno* i dr).

Vidi još
--------

* Jezero
* Valov
* Glacijalno jezero

Literatura
----------

***Valovsko jezero*** na Wikimedijinoj ostavi

* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd

| * p
* r
* u
Tipovi jezera |
| --- |
| Tektonska | 
* Reliktno
* Vulkansko
* Urnisko
* Meteoritsko

 |  |
| Erozivna | 
* Glacijalno
	+ Cirkno
	+ Valovsko
* Riječno
	+ Protočno
	+ Mrtvaja
	+ Hodovsko
* Kraško
	+ Periodsko
	+ Termokraško
	+ Sufoziono
	+ Pećinsko
* Eolsko

 |
| Akumulativna | 
* Glacijalno (Morensko)
* Riječno (Protočno)
* Primorsko
	+ Laguna
	+ Liman
* Zoogeno

 |
| Vještačka | 
* Akumulacija
* Ribnjak

 |