**Tolteci** (sing. Toltek) (ostali nazivi: Toltec, Tolteca, Tolteca-Chichimeca) su stari indijanski narod, vjerojatno iz grupe Chichimec, koji je središnjim Meksikom dominirao između 10. i 12. stoljeća.

Jezično su bili srodni Nahuatlan Indijancima, odnosno bijahu srodni Aztecima. Točno vrijeme njihova doseljenja sa sjevera, još je prilično mutno, međutim predaja tvrdi da su se doselili u 7. stoljeću pod vodstvom **Mixcoatla**.

Bili su majstori arhitekture, vješti u kultiviranju kukuruza, graha, pamuka i drugih kultura. Odjeća im je bila pamučna, sastojala se od pregača, vjerojatno istih onih koje su Azteci nazivali *maxtatl*, *ex* u Maya ili *taparabo* kod Quiché Indijanaca, a na nogama sandale od enekena (henequen). Žene su imale bezrukavni huipil, i enaguas, haljine od pamuka. Ratnik Toltek nosio je zaštitni oklop punjen pamukom, a od oružja sulice i ratne kijače sa vršcima od opsidijana. Palače i kuće bijahu od kamena, a poznavali su i parne kupelji (temascal).

Tolteci su bili mnogobošci, a Tloque Nahuaque stvoritelj je svijeta. Mit spominje i divove Quinames koja su uništila stara plemena Olmeci i Xicalanca.

Ime
---

Njihovo ime proizlazi od njihovog urbanog centra Tollán koje označava *mjesto* /gdje raste/ *trska* ("*junto ó cerca del tule ó del tular*; *"Place of the Reeds"* ili *"reed people"*). Drugi njihovo ime prevode kao *master builders*, u značenju "vrsni graditelji".

Povijest
--------

Najranija povijest Tolteka spominje se negdje od ranog 5. stoljeća, a današnji autori osporavaju Valliantovu tvrdnju iz "*The Aztecs of Mexico*" da su Tolteci vladali Teotihuacanom. Prema Ixtlilxochitlu Period Tollána je od 503.-510. Od onda počinje vladavina poglavica Chalchiuhtlanetzin 510.-562. Ixtlilcuechahauac 562.-614. Huetzin I 614.-666. Totepeuh I 666.-718. Nacoxoc 718.-770. Mitl-tlacomihua 770.-829. kraljica Xihuiquenitzan 829.-833. Iztaccaltzin (Izaccaltzin) 833.-885. Topiltzin I 885.-959.

Ratovi sa Čičimecima javljaju se u vrijeme Topiltzina. On je prisiljen svoju vlast predati u ruke Ihuitimalu. I u paralelnom kraljevstvu vlada toltečka dinastija u Dolini Meksika, tu su Mixcoatl Mazatin 804.-869. Texcaltepocatl Huetzin 869.-897. Ihuitimal 897.-925. ili (887.-923.), Topiltzin I 925.-947. ili (923.-947.). Ni stari indijanski podaci se ne poklapaju. Govori se da je Ihuitinal naslijedio oca 897. međutim prema "Analima iz Kvauhtitlana" (*Annals of Cuauhtitlan*) on mijenja odbjeglog Topiltzina 887. Topiltzin se vraća 923. a Ihuitimal završava svoje kraljevanje dvije godine kasnije (925). Stoga je Topiltzin ostao na tronu do 959. a kako slijedi bio je smjenjen 947. 

U Tollanu vladavinu nastavlja, kako kažu "Anali iz Kvauhtitlana", Matlacxochitl 947.-983. Nauhyotzin I 983.-997. kraljica Xiuhtlaltzin 997.-1001. (ovu damu Valliant ne spominje), Matlaccoatzin 1001.-1025. ili (997.-1025.), Tlilcoatzin 1025.-1046. i na koncu Huemac 1046.-1121. ovo je drugo ime, prema Bancroftu, za Quetzalcoatla.

Kultura, život i običaji Tolteka
--------------------------------

Njihova arhitektura morala je inspirirati Azteke, posljednje pleme Nahuatlaka koje se doselilo u Meksiko. Toltečke zidove karakteriziraju zmije, lubanje i prikazi ležećeg *Chacmoola* (crvenog jaguara) i kolosalne statue Atlanata. 
Religijom dominiraju dva božanstva. Prvi je Quetzalcoatl (Pernata Zmija; Feathered Serpent), poznat kod Quiché Indijanaca kao *Gucumatz*, a kod Maya kao *Kukulcan*. On je učitelj i kulturni heroj, a rival mu je Tezcatlipoca (Dimno ogledalo' ili 'Ogledalo koje se dimi'; Smoked Mirror), njegova je suprotnost. U vremenu Tule, Tezcatlipocini sljedbenici otjerali su Topiltzina, negdje oko 1000. godine. Pobjegao je na jug u zemlju Maya. Njegovu prisutnost zabilježio je Popol Vuh kao Gucumatza. Riječ 'cumatz' kod njih znači 'zmija', a i ime je plemenu iz doba Popol Vuha, znači davno prije dolazaka Španjolaca. Topiltzin se kasnije vratio u Tulu. 
Tolteci su kao Maye i Quiché poznavali igru gumenom loptom u kojoj je izgubljena strana bila žrtvovana. Lopta se morala ubaciti u koš, ali igralo se samo bokovima.

Vanjski linkovi
---------------

* The Toltecs
* The Toltecs Arhivirano 2005-03-26 na Wayback Machine-u
* Toltecs Arhivirano 2006-12-05 na Wayback Machine-u
* Toltec Canoes on Mural in Temple of the Warriors Arhivirano 2006-05-22 na Wayback Machine-u
* Toltec Statues of Tula Arhivirano 2008-05-16 na Wayback Machine-u

***Tolteci*** na Wikimedijinoj ostavi