Selo **Sonković** je smješteno oko 7 km sjeverno od grada Skradina. Iz sela, u pravcu jugozapada, baca prostran pogled na Prukljansko jezero i krševitu, ali i plodnu "Guduču" s ornitološkim rezervatom, nazvanu po istoimenoj rječici koja teče tim područjem i ulijeva se u jezero. Na Prukljanskom jezeru se nalazi i otočić Stipanac s Gavanovim dvorima, zadnjom postajom nekadašnjeg rimskog vodovoda, "Implecusa" koji je vodu crpio iz poznatog izvora "Sonković" ispod zaseoka Kaštela (Guberine). Otkad je tog izvora, još nije zabilježeno u njegovoj povijesti da je ikad presušio, a voda neprestano teče i danas.

Povijest
--------

Selo vuče svoje povijesne korijene još iz srednjeg vijeka (ostaci utvrde Sonković) te iz doba Turaka koji su zapravo i osnovali nahiju Sonković (1528.) koja je bila jedna od nahija vilajeta Hrvati. Samo ime selu dali su plemići Sonkovići, vlasnici tvrđave Sonković. Ako se vjeruje u postojanje naseobine starih Rimljana na Prukljanskom jezeru, onda se može i naznačiti da je život ovdje postojao prije dolaska Hrvata na ove prostore. 

Mjesto je bilo samostalna župa u srednjem vijeku jer se zaključuje da iz tog doba potječe nekadašnja crkvena kuća koja se nalazila u zaseoku Matići. Od dolaska Turaka pa do 1735. godine mjesto naizmjenice pripada župama Skradin i Krković. Od 1735. pa do 1876. u sastavu je novoosnovane župe Vaćane. Godine 1876. spajanjem župa Vaćane i Krković, nastaje jedinstvena župa Piramatovci, u kojoj se nalazi i selo Sonković.

Stanovništvo
------------

Prema statističkim podacima iz 1862. godine u Sonkoviću je bilo 78 kuća, a Sonković je imao 300 stanovnika. Srba pravoslavne vjere bilo je 158 ili 52.7%, a Hrvata katoličke vjere 142 ili 47,3%.)

Od tada broj stanovnika je rastao sve do 1961. kada dostiže brojku od 937. a zatim dolazi do njegovog postepenog pada, te prema popisu stanovništva 1991. u Sonkoviću je bilo svega 695 stanovnika slijedeceg nacionalnog sastava: Srbi 360 ili 51.8%, Hrvati 307 ili 44,2%, Jugosloveni 2, Česi 1 i ostali 25. Srpska prezimena 1991. su bila: Bakula, Devrnja, Dragović, Ðilas, Kornjača, Marić, Matić (u zaseoku Lemići), Miđić, Pavasović, Seper, Skočić, Svitlica, Vuković (u zaseoku Lemići), a hrvatska:  Babić, Guberina, Jurić, Keran, Lovrić, Matić (u zaseoku Matići), Palinić, Rajčić, Roško, Sladić, Vuković (u zaseoku Skočići-Kerani). 

Do drastičnog pada stanovnika dolazi 1995. godine, poslije odlaska Srba iz Krajine 5.8.1995. tako da u selu nakon toga živi većinsko hrvatsko katoličko stanovništvo u 82 obitelji s 234 stanovnika (prema podacima iz 2004. godine), dok srpskih obitelji pravoslavne vjere ima 35 (58 žitelja).

Znamenitosti
------------

• crkva blaženog Alojzija Stepinca, prva u Hrvatskoj koja je posvećena upravo tom blaženiku

• Arheološki lokalitet stare crkve Svetog Marka, minirane i do temelja porušene za vrijeme Domovinskog rata, zaštićeni spomenik kulture

• Spomen-obilježje šest civilnih žrtava pogubljenih tijekom velikosrpske agresije na Republiku Hrvatsku

• Izvor pitke vode "Sonković"

• Srednjovjekovna kula Sonković

Šport
-----

U selu djeluje Boćarski klub Sonković koji svake godine, tradicionalno, organizira na Dan pobjede, domovinske zahvalnosti i hrvatskih branitelja, 5.kolovoza, poznati boćarski turnir "Oluja 95".

| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Grada Skradina |
| --- |
| Bićine • Bratiškovci • Bribir • Cicvare • Dubravice • Gorice • Gračac • Ićevo • Krković • Lađevci • Međare • Piramatovci • Plastovo • Rupe • Skradin • Skradinsko Polje • Sonković • Vaćani • Velika Glava • Žažvić • Ždrapanj |


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal Hrvatska***  |


1. ↑  Statistica generale della Dalmazia, edita dalla giunta provinciale, divisione IV: popolazione, vascicolo primo, Zara 1862.
2. ↑  Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, Republika Hrvatska, Državni zavod za statistiku, Zagreb, 1998.