**Diopsid** je mineral iz grupe monoklinskih piroksena, s kemijskom formulom MgCa[Si2O6]. Zajedno s augitom i hedenbergitom (FeCa[Si2O6]) tvori kompletnu seriju čvrstih otopina, a djelomičnu seriju tvori s ortopiroksenom i *pigeonit*om. Tvori tipične sivozelene prizmatične kristale u monoklinskom sustavu. Ima dva sustava kalavosti pod kutevima od 87°i 93°, tipične za piroksensku seriju. Tvrdoća mu iznosi 5-6, a gustoća 3.3 - 3.5. Transparentan je ili polutransparentan s indeksom loma nα=1.663 - 1.699, nβ=1.671 - 1.705 i nγ=1.693 - 1.728. Optički kut je 58° do 63°.

Diopsidi koji se mogu koristiti kao dragulju mogu se naći u dva oblika: crni diopsid i krom-diopsid (koji u sebi sadrži krom koji mu daje žarko zelenu boju). Krom-diopsid je relativno mekan (tvrdoća 5.5-6.5) i lako ga je zagrebati. (Mohsova skala tvrdoće ne pokazuje ni rasteznu čvrstoću, ni otpor na lomove.)

Ležišta i nalazišta
-------------------

Diopsid se može naći u ultramafitnim magmatskim stijenama (kimberliti i peridotiti), a diopsidom bogat augit čest je u mafitnim stijenama, kao što su olivinski bazalti te neutralnim poput andezita. Diopsida također ima u različitim metamorfnim stijenama, kao što su metamorfozirani skarnovi, razvijeni iz dolomita bogatih silicijem. Važan je mineral Zemljina plašta, a čest je u peridototnim ksenolitima unutar kimberlita i alkalijskih bazalta. Ima ga u željezom bogatim meteoritima.

Dolazi uz minerale kao što su neki granati, fluorit, dolomit, klorit, vezuvijan, flogopit, aktinolit, olivin, kalcit.

Krom-diopsid ((Ca,Na,Mg,Fe,Cr)2[(Si,Al)2O6]) čest je sastojak peridotitnih ksenolita, a raspršena zrna pronađena su u kimberlitnim žilama, i kao takva su dobar indikator za dijamante.

Poznata nalazišta diosida su u Kanadi, JAR-u, Rusiji te na mnogim drugim lokacijama u svijetu.

Postanak i izmjene
------------------

Pri relativno visokim temperaturama, postoji praznina u serijskom nizu između diopsida i pigeonita, a pri nižim temperaurama, između diopsida i ortopiroksena. Odnos kalcij/(kalcij+magnezij+željezo) u diopsidu koji je nastao uz jedan od ova druga dva prioksena djelomično je osjetljiv na temperature iznad 900 °C, pa je struktura diopsida iz peridotitnih ksenolita važna u rekonstrukciji temperatura iz Zemljina plašta.

Ovi pirokseni mogu prijeći u amfibole. Procesom *uralitizacije*, koji počinje najprije na rubovima, ako na njega djeluju hidroterme, diopsid (i hedenbergit) prelazi u klorite i serpentine, a uz njih se mogu razviti i drugi minerali (npr. epidot). Takvu pojavu nazivamo *retrogradna metamorfoza*.

Porijeklo imena
---------------

Diopsid je prvi put opisan oko 1800. godine, a ime mu dolazi od grčkih riječi *δίς* (*dís*), *dva puta*, *dvostruko* te *ὄψις*, (*ópsis*), *gledanje*, *opažanje*, *pogled*, *pojavnost* u skladu s dva načina orijentacije njegove vertikalne prizme.

Plavi varijetet diosida nazivamo *violan*.

Vidi još:
---------

* Pirokseni
* Augit
* Hedenbergit

Vanjske veze
------------

***Diopsid*** na Wikimedijinoj ostavi

* Hurlbut, Cornelius S.; Klein, Cornelis, 1985, *Manual of Mineralogy*, 20th ed. Wiley, pp 403–404, ISBN 0-471-80580-7 (`en`)
* Diopsid - Mindat.org (`en`)
* Chromian diopside - Mindat.org - nalazišta (`en`)
* Webmineral (`en`)
* Mineral galleries Arhivirano 2008-12-22 na Wayback Machine-u (`en`)
* *Handbook of Mineralogy*, Mineral Data Publishing, 2001, Diopside PDF Arhivirano 2007-09-27 na Wayback Machine-u (`en`)