Za računalnu igru, v. Nuclear Renaissance.
Grafikon broja nuklearnih elektrana u izgradnji od 1954. (primjetan je porast od 2001. odnosno smanjenje od 2011. zbog nesreće u Japanu)
 **Nuklearna renesansa** kao pojam se koristi od 2001. kao referenca za mogući preporod industrije nuklearne energije što je potaknuto povećanjem cijena fosilnih goriva kao i novom zabrinutošću s limitima vezanim za emisije stakleničkih plinova. U isto vrijeme sugerirane su brojne barijere vezane za nuklearnu renesansu, kao što su nepovoljna ekonomija u odnosu na druge izvore energije, sporost u rješavanju pitanja klimatskih promjena, industrijska uska grla i manjak kadra u nuklearnom sektoru, te tekuće pitanje o tome što učiniti s radioaktivnim otpadom. Međutim, analiza mjerodavnih studija iz 2011. sugerira da je nuklearna energija najjeftinija niskougljična tehnologija i da ima najviše potencijala da zadovolji zahtjeve međuvladinog panela o klimatskim promjenama. Tu su i problemi sa sve više nuklearnih nesreća, sigurnosti, te nuklearnim oružjem.

Izgradnja nuklearnih reaktora u Finskoj i Francuskoj, koji su trebali voditi ka nuklearnom preporodu, je u zastoju zbog prekoračenog budžeta. U Kini su u izgradnji 27 reaktora, a značajan broj reaktora se gradi i u Južnoj Koreji, Indiji i Rusiji. U narednih 10-15 godina će biti zatvoreno barem 100 starijih i manjih reaktora.

U martu 2011. godine, nuklearna nesreća u japanskoj elektrani Fukoshima i drugim postrojenjima navela je neke stručnjake da se zapitaju o budućnosti nuklearne renesanse. *Platts* je izvijestio da je kriza u Japanu zbog Fukushime također navela i zemlje koje su vodeće u potrošnji energije da preispitaju sigurnost svojih postojećih reaktora. Kina, Njemačka, Švicarska, Izrael, Malezija, Tajland, Velika Britanija, Italija i Filipini preispituju svoj nuklearni program. Indonezija i Vijetnam i dalje planiraju izgradnju nuklearnih postrojenja. Zemlje poput Australije, Austrije, Danske, Grčke, Irske, Latvije, Lihtenštajna, Luksemburga, Portugala, Malazije, Novog Zelanda i Norveške se protive programu nuklearne energije.

U izvješću UBS-a, koje je dostavljeno 12. 4. 2011. predviđa se da će se oko 30 nuklearnih reaktora širom svijeta vjerojatno zatvoriti, a najvjerojatnije one koje se nalaze na seizmički aktivnim područjima ili blizu međunarodnih granica. Analize pokazuju da će čak i zemlje koje zagovaraju nuklearnu energiju, kao npr. Francuska, biti prisiljene zatvoriti najmanje dva reaktora kako bi pokazali političku angažiranost i povratili prihvaćanje nuklearne energije od strane javnosti. U septembru 2011. njemački Siemens je objavio da će se u potpunosti povući iz nuklearne industrije, kao odgovor na nuklearnu katastrofu u Fukushimi.

Izvješće *World Energy Outlook* iz 2011. koje je objavila Međunarodna agencija za energiju kaže da će svaka sumnja u nuklearnu energiju imati dalekosežne posljedice i da bi veliki odmak od nuklearne energije povećao potražnju za fosilnim gorivima, povećavajući tako zabrinutost za cijenu energije, energetsku sigurnost i suzbijanje klimatskih promjena. Izvješće također kaže da bi posljedice bile najgore za zemlje s ograničenim lokalnim energetskim resursima koje se uvelike oslanjaju na nuklearnu energiju u budućnosti.

Pregled
-------

Od aprila 2012. ukupno 436 nuklearnih reaktora je bilo u pogonu u 30 zemalja, osam manje od historijskog maksimuma koji je iznosio 444 u 2002. godini. Od 2002. s radom je započelo 28 postrojenja, a zatvoreno ih je 36, uključujući šest postrojenja u Fukushimi u Japanu. Ukupan broj svjetskih reaktora ima nominalan kapacitet od oko 370 GW. Unatoč tome što je 2012. godine u pogonu bilo osam nuklearnih elektrana manje nego 2002. godine, ukupni kapacitet je bio veći 2012. godine za 7 GW. Broj novih nuklearnih reaktora, broj ukupno ugašenih elektrana i ukupno iniciranih projekata izgradnje po izvješću IAEA-e:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Godina | Nova priključenja | Prekid rada | Promjena mreže |  | Inicirana izgradnja |
| # reaktora | GW | # reaktora | GW | # reaktora | GW | # reaktora | GW |
| 2004. | 5 | 4.8 | 05 | 1.4 | ±0 | +3.4 | 02 | 01.3 |
| 2005. | 4 | 3.8 | 02 | 0.9 | +2 | +2.9 | 03 | 02.9 |
| 2006. | 2 | 1.5 | 08 | 2.2 | −6 | −0.7 | 04 | 03.3 |
| 2007. | 3 | 1.9 | 00 | –– | +3 | +1.9 | 08 | 06.5 |
| 2008. | 0 | –– | 01 | 0.4 | −1 | −0.4 | 10 | 10.5 |
| 2009. | 2 | 1.0 | 03 | 2.5 | −1 | −1.4 | 12 | 13.1 |
| 2010. | 5 | 3.8 | 01 | 0.1 | +4 | +3.6 | 16 | 15.8 |
| 2011. | 7 | 4.0 | 13 | 11.4 | −6 | −7.4 | 04 | 01.9 |
| 2012. | 3 | 2.9 | 03 | 1.3 | 0 | +1.6 |  | 07 | 06.9 |

Veze
----

* Nuklearna energija
* Napuštanje nuklearne energije