Dijagram dijela zrelog cvijeta  
U ovom primjeru, ocvijeće (periant) podijeljeno je na čašicu (lapove ili čašične listiće) i krunicu (latice)Tetramerni cvijet *Ludwigia octovalvis* sa čašicom i krunicom
Nakon cvjetanja, čašični listići (lapobvi) *Hibiscus sabdariffa* šire se u jestivi dodatni plod.
Kod mnogih cvjetova u porodici *Fabaceae*, čašična cijev je obložena čašičnim listovima
**Cvijetna čašica** (lat. *sepalum*, od *sep-*, prema grčkom *skepē* = oviti, omotati i *-alum* od latinskog *petalum*, "petal", pod uticajem francuske riječi *pétale* - "petal") je dio cvijeta angiospermi (cvjetnica). Obično zeleni čašični listići tipski funkcioniraju u zaštiti unutrašnjih dijelova cvijeta u pupoljku, a često, nakon cvjetanja, podržavaju krunične listiće (latice).

Svi čašični lisići ili lapovi zovu se čašica ili kaliks (grč. κάλυξ - *kalyx* = pupoljak).

Nakon cvjetanja, većina biljaka nema više koristi od čašice koja ostaje kao grebenasti ožiljak ili postaje zakržljala. Neke biljke zadržavaju trnoliki kaliks, osušen ili živ, kao zaštitu za plod ili sjemenke. Primjeri uključuju vrste roda *Acaena*, neka od *Solanaceae* (naprimjer *Tomatillo*, *Physalis philadelphica* ) i plivajuću vodenu biljku *Trapa natans*. U nekih vrsta čašica ne samo da i dalje postoji nakon cvjetanja, već, umjesto odumiranja, počinje aktivno rasti sve dok se ne formira mjehur poput obloge oko ploda. Ovo je efikasna zaštita protiv nekih vrsta ptica i insekata, naprimjer kod hibiskusa *Hibiscus trionum* i kapastog ogrozda.

Morfološki, i čašica i krunica su preobrazbe listova. Čašica (čašični listovi) krunica (latice) su dijelovi vanjskog sterilnog cvjetnog omotača, koji zajedno čine ocvijeće ili *periant*.

Broj čašičnih listova u cvijetu je njiova brojnost ili meroznost. To je indikativni pokazatelj za klasifikaciju biljaka. Meroznost cvijeta eudikotiledona je obično četiri ili pet, a kod monokotiledona ili palaeodikotiledona – tri ili više od tri.

Razvoj i oblik lapova značajno varira među cvjetnicama. Oni mogu biti slobodni (polisepalni) ili spojeni zajedno (gamosepalni). Često su znatno smanjeni, kao što su u obliku ili vage, zubi ili grebenova. Takve strukture najčešće ističu se ispod plodova, zrelih i/ili opalih.

Primjeri cvjetova s veoma smanjenim periantom susreće se kod trava.

U nekim cvjetovima, lapovi su spojeni prema bazi, formirajući čašičnu cijev (kao u porodicama *Lythraceae* i *Fabaceae*). Kod ostalih cvjetova (*Rosaceae*, *Myrtaceae*), hipantij uključuje bazu lapova, latica i dodirne dijelove prašnika.

Povezano
--------

* Cvijet
* Krunica

Vanjski linkovi
---------------

***Čašica (botanika)*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Botanika |
| --- |
| Poddiscipline botanike | Anatomija biljaka • Fiziologija biljaka • Morfologija biljaka • Ekologija biljaka • Paleobotanika • Etnobotanika |
| Biljke | Alge • Mahovine • Lišajevi • Paprati • Golosjemenjače • Kritosjemenjače |
| Dijelovi biljke | Cvijet • Cvat • Plod • List • Korijen • Stabljika • Biljna tkiva • Stablo |
| Biljna stanica | Stanična stijenka • Klorofil • Kloroplast • Fotosinteza • Biljni hormon • Plastidi • Transpiracija |
| Razmnožavanje biljaka | Gametofit • Pelud • Oprašivanje • Sjeme • Spora • Sporofit |
| Taksonomija biljaka | Sistematika biljnog carstva • Botaničko ime • Herbarij • Međunarodni kodeks botaničke nomenklature |