Dubrovačka Republika
**Kupoprodaja Konavala 1391. god** bio je prvi pokušaj Dubrovnika da zagospodari područjem Konavala zbog strategijsko-pomorskih i ekonomskih razloga. Ako bi Konavle došle pod njezin nadzor, brodovi Dubrovačke Republike bi sigurnije plovili prema Jonskom i Egejskom moru i cjelokupnom Sredozemlju.

Budući da su bili svedeni na skučeno gradsko područje, uz uski gradski pojas površine izvan zidina, Dubrovčani su tokom srednjeg vijeka, posebno u 14. i 15. stoljeću, uložili svu svoju diplomatsku moć i znanje kako bi proširili uski pojas granica svog teritorija. Prva značajnija proširenja uslijedila su 1330. i 1333. godine, kad su kupili Ston i Pelješac.

Kako nisu mogli steći posjede na Braču, Hvaru i Korčuli, Dubrovčani su usmjerili svu svoju pažnju, znanje i umjeće na Konavle, koje su smatrali za plemenitu baštinu dubrovačke vlastele, koja vuče korjene od nekadašnjih građana starog Epidaura.

Oni su se u svim tim svojim nakanama pozivali na povelju koju im je izdao Sigismund Luksemburški 1387. godine. Ugarski kralj im je tom poveljom dao dozvolu da slobodno mogu kupovati zemlju i posjede u Bosni i Srbiji. Pozivajući se na tu povelju, Dubrovčani su krenuli u diplomatske akcije za dobivanje Konavala koje su tada pripadale bosanskoj vlastelinskoj porodici Sankovićima.

Sankovići
---------

Na sjevernom kraju Nevesinjskog polja, u maloj župi Konac polje, koja je graničila sa župom Kom, u selu Zaborani vlastela Sankovići su imali plemenitu baštinu i dvor. Preko Konac polja je vodio put iz Nevesinjskog polja na sjever ka gradu Komu i dalje preko Boraka na Konjic. Porodična nekropola Sankovića je i danas u obližnjem selu Biskupu kod Glavatičeva u Komskoj župi.

Sankovići su vremenom stekli slavu i moć. Župan Bjeljak i vojvoda Radič Sanković dobili su u posjed veći dio Huma, Popovog polja i Konavle od bosanskog bana Tvrtka I. Kotromanića, kao njegova vjerna i odana vlastela. Poznato je da je Tvrtko I 1377. god. područja Trebinja, Konavala i Dračevice preuzeo od Balšića.

Povelje
-------

Mjesec dana nakon smrti kralja Tvrtka I, 15. aprila 1391. sklopljen je ugovor kojim su Sankovići ustupili Dubrovčanima župu Konavosku zajedno s Donjom Gorom i tvrđavom Soko na njoj i Vitaljinu za cijenu od 1000 perpera godišnjeg dohotka. Darovnicu su potvrdili njihovi rođaci, župan Gradoje, Budela i Sančin, i njihova vlastela: Mile Tukleković, Bratoje Radonić i Stipko Ozrojević. Vojvoda Radič Sanković sa svojom ženom Goislavom izdao je povelju sa sličnim sadržajem Dubrovčanima i 15. maja 1391. u svojim dvorima u Zaborahu. Tom poveljom, uz izrečeno u ugovoru, podaruje Dubrovčanima još i slobodu trgovanja. Kralj Stjepan Dabiša i bosanska vlastela Hrvoje Vukčić, Vlatko Vuković i Pavao Radenović o tome nisu bili obaviješteni.

Mapa Kraljevine Bosne na početku 15. stoljeća
Na zahtjev kralja i odluke bosanskog Stanka (skupština vlastele), knez Pavao Radenović i vojvoda Vlatko Vuković provalili su s vojskom u Konavosku župu i protjerali Sankoviće. Vojvoda Radič je zarobljen, sve do 1398. godine. U tom periodu njegova prva supruga Gojslava je često boravila u Dubrovniku, gdje je od vlasti primala financijsku pomoć. Nakon oslobađanja Radič je postao vrlo aktivan na političkom planu, u borbama oko prijestolja koje su potresale bosansku državu. Godine 1404. je na strani kralja Ostoje koji je upravo bio zbačen sa prijestolja. Radičev protivnik Sandalj Hranić Kosača je ponovno zarobio Radiča i zaposjeo čitavu njegovu oblast. Radič je umro ubrzo poslije zarobljavanja, 1404. godine. Sa njegovom smrću prestaju sve vijesti o ovome vrlo uticajnom i razgranatom vlasteoskom rodu.

Dubrovčanima je ovim činom uskraćeno da zaposjednu Konavle te su bili prisiljeni odgoditi kupovinu za tri desetljeća.

Izvori
------

1. 1 2 3  „Paula Kaulić: ŠIRENJE DUBROVAČKE REPUBLIKE NA PROSTOR KONAVALA". *Sveučilište u Zadru, Zadar 1961.*. Pristupljeno 9. 2. 2023.
2. ↑  „Desanka Kovačević: Trgovina u srednjovjekovnoj Bosni". *ND NRBIH, DJELA, KNJIGA XVIII, ODJELJENJE ISTORIJSKO-FILOLOSKIH NAUKA, KNJIGA 13. SARAJEVO 1961.*. Pristupljeno 9. 2. 2023.
3. ↑  „Danak Dubrovačke Republike u srednjem vijeku". *Istorijska biblioteka, 2021.*. Pristupljeno 9. 10. 2023.
4. ↑  „Svetozar Ćorović: Istorija srpskog naroda - Bosna kao stožer nove srpskohrvatske države". *INTERNET IZDANJE IZVRŠNI PRODUCENT I POKROVITELJ Tehnologije, izdavaštvo i agencija Janus Beograd, novembar 2001*. Pristupljeno 9. 2. 2023.
5. 1 2 3 4  „Nekropola Biskup". *kons.gov.ba*. Pristupljeno 13. 12. 2016.
6. ↑  „Sanković". *Hrvatska enciklopedija, Zagreb, 2021.*. Pristupljeno 9. 11. 2023.

|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal Bosna i Hercegovina***  |