**Njemačka zajednica u Belgiji** (*Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens*) je savezni entitet u Belgiji, koji je jedan od tri zajednice ove zemlje. Teritorij ove zajednice nalazi se na istoku Valonije u pokrajini Liège (*Lüttich*), okrug Verviers u kantonima Eupen i Sankt Vith.

Ovo je najmanja zajednica u Belgiji prema površini i prema broju stanovnika.

Zemljopis
---------

Područje Njemačke zajednice na sjeveru se nalazi na tromeđi Belgije, Njemačke i Nizozemske, na istoku graniči također s Njemačkom, a na jugu s Luksemburgom.

Njemačka zajednica u Belgiji sastoji se od devet općina. To su:

|  |  |
| --- | --- |
| Općine Njemačke zajedniceOpćine Njemačke zajednice | * 1 - Eupen (glavni grad zajednice)
* 2 - Kelmis
* 3 - Lontzen
* 4 - Raeren

* 5 - Amel
* 6 - Büllingen
* 7 - Burg-Reuland
* 8 - Bütgenbach
* 9 - Sankt Vith
 |

Općine Malmedy i Weismes (fr. „Waimes") pripadaju Francuskoj zajednici, te na potpadaju pod Njemačku zajednicu. Zbog zajedničke prošlosti često se neslužbeno devet općina njemačke zajednice i Malmedy i Weismes nazivaju „Istočna Belgija", „Istočni kantoni", „Eupen–Malmedy–St.-Vith" ili „Eupen–Malmedy".

Unutar Europske unije Njemačka zajednica je dio euroregije Meuse-Rajna i euroregije SaarLorLux.

Povijest
--------

Sjedište vlade Njemačke zajednice u Eupenu
Tzv. „Istočni kantoni" koji uz općine ove zajednice uključuju i općine Malmedy i Weismes, bili su dio Rajnske pokrajine u tadašnjoj Pruskoj u Njemačkoj sve do 1920. godine. Tada su okruzi (*Landkreise*) Eupen i Malmedy pripojeni Belgiji prema Versajskom ugovoru, nakon poraza Njemačke u Prvom svjetskom ratu. Stanovništvo pripojenog područja koje se protivilo prihvaćanju belgijske nacionalnosti i koje je priželjkivalo ponovno pripojenje Njemačkoj, bilo je prisiljeno na registraciju.

Sredinom 1920-ih, postojali su tajni pregovori između Belgije i Njemačke o prodaji pripojenog područja, kako bi se popravila financijska situacija u Belgiji. U pregovorima je spomenuta cijena od 200 milijuna goldmaraka. Nakon francuske intervencije ovi pregovori su otkazani.

Ovo područje ponovno je osvojila Njemačka u Drugom svjetskom ratu. Stanovništvo je najvećim dijelom odobravalo ovo pripojenje. Nakon poraza Njemačke 1945. kantone ponovno pripaja Belgija. Zbog suradnje s nacistima belgijske vlasti provode degermanizaciju ovog područja.

Početkom 1960-ih, Belgija biva podijeljena u četiri jezična područja, nizozemsko, francusko, dvojezično u Bruxellesu, te njemačko u istočnim kantonima. Godine 1973. osnovane su tri zajednice i tri regije sa znatnom autonomijom. Tada je osnovan i Parlament Njemačke zajednice (*Rat der Deutschsprachigen Gemeinschaft*). Danas Njemačka zajednica uživa znatnu razinu autonomije, pogotovo u pogledu kulture i jezika, ali je i dalje dio Valonije. Zadnjih nekoliko godina u Belgiji se vode rasprave o izdvajanju Njemačke zajednice iz Valonije i osnivanju posebne njemačke regije u Belgiji. Jedan od najžešćih zagovornika potpune regionalne autonomije je ministar predsjednik Njemačke zajednice Karl-Heinz Lambertz.

Stanovništvo
------------

Eupen, na sjeveru
1. siječnja 2005. u Njemačkoj zajednici živjelo je 72.521 stanovnik (84,9 stan./km²). 60 % stanovništva živjelo je u kantonu Eupen (sjeverni dio), a 40 % u kantonu St. Vith (južni dio).
Odnos gustoće stanovnika između dva kantona vrlo je različit:

* kanton Eupen: 190,4 stan./km²
* kanton St. Vith: 46,3 stan./km²

Od oko 72.500 stanovnika, 18,4 % čine stranci (većinom njemačkog podrijetla). 89 % stranaca živi u kantonu Eupen.

U Njemačkoj zajednici zaposleno je oko 21.000 osoba. Stopa nezaposlenosti od 8,3 % je jedna od najnižih u Valoniji.

### Jezik

Stanovništvo većinom koristi standardni njemački jezik u upravu, školstvu, crkvi, te u međusobnim odnosima. Uz standardni njemački koriste se i dva njemačka dijalekta:

* kanton Eupen: donjofrankonski i ripuarski
* kanton St. Vith: mozelski frankonski i ripuarski

Najznačajnija jezična manjina, koja se nalazi na sjeveru općina Kelmis, Lontzen i Eupen, govori francuski.

### Religija

Stanovništvo je najvećim dijelom rimokatoličke vjeroispovijesti. Područje je podijeljeno u tri dekanata s 32 župe, koje su dio biskupije u Liègeu. Također ovdje postoji i manja protestantska zajednica.

Politika
--------

Zgrada parlamenta (Eupen)
Kao i ostale zajednice u Belgiji, i njemačka ima autonomiju u područjima obrazovanja, kulture, zdravstva, pomoći osobama, te u upotrebi vlastitog jezika kao službenog u upravi i u drugim područjima.

### Zakonodavna vlast

Zakonodavno tijelo je Parlament Njemačke zajednice (*Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft*) koji se sastoji od 25 zastupnika koji se biraju glasovanjem na mandat od pet godina. U trenutnom mandatu od 2004. do 2009. stranke i zastupnici u parlamentu su:

| Stranka | Z. mjesta |
| --- | --- |
|  | Kršćansko-socijalna stranka (CSP) | 8 |
| • | Stranka za slobodu i napredak (PFF) | 5 |
| • | Socijalistička partija (SP) | 5 |
| • | Stranka germanofonih Belgijanaca i Juropa (PJU-PDB) | 3 |
|  | Ecolo | 2 |
|  | Vivant | 2 |
|  **Ukupno** | **25** |
|

*Stranke koje su trenutno na vlasti označene su točkom (•)*

Parlament Njemačke zajednice daje jednog senatora koji predstavlja Njemačku zajednicu na saveznoj razini.

### Izvršna vlast

Ulaz u ministarsku zgradu Njemačke zajednice
Izvršnu vlast čini vlada Njemačke zajednice. Trenutno se ona sastoji od koalicije PFF-a, SP-a i PJU-PDB-a). Vlada se sastoji od četiri ministra:

* Karl-Heinz Lambertz (SP): ministar predsjednik (premijer), financije, unutarnji poslovi i vanjski odnosi.
* Bernd Gentges (PFF): socijalni poslovi i zaposlenost.
* Oliver Paasch (PJU-PDB): obrazovanje
* Isabelle Weykmans (PFF): kultura, mladi, mediji.

**Ministri predsjednici**

| Ime | Početak mandata | Kraj mandata | Stranka |
| --- | --- | --- | --- |
| Bruno Fagnoul | 30. siječnja 1984. | 11. studenog 1986. | PFF |
| Joseph Maraite | 11. studenog 1986. | 6. srpnja 1999. | CSP |
| Karl-Heinz Lambertz | 6. srpnja 1999 | danas | PS |

Vanjske veze
------------

***Njemačka zajednica u Belgiji*** na Wikimedijinoj ostavi

* (`de`)(`nl`)(`fr`)(`en`)Službena stranica Njemačke zajednice
* (`de`)(`nl`)(`fr`)(`en`)Parlament Njemačke zajednice