**Željko Sabol** (Bjelovar, 26. studenoga 1941. - Zagreb, 5. rujna 1991.), hrvatski književnik, slikar, tekstopisac i autor šansona, likovni kritičar, leksikograf i povjesničar umjetnosti.

Životopis
---------

Željko Sabol rodio se u Bjelovaru 1941. godine. U rodnom gradu završio je gimnaziju, a diplomirao povijest umjetnosti i komparativnu književnost na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1967. godine. Bio je kustos Gradskog muzeja u Bjelovaru, jedan od utemeljitelja Ogranka Matice hrvatske Bjelovar, tajnik Izdavačkog odbora i urednik glasila *Rusana*. Antologijsku pjesmu *Kad izgovorim tvoje ime*, prvi put je objavio u *Hrvatskom tjedniku*, 1971. zatim u prvom broju *Rusana*, glasila Ogranka Matice hrvatske Bjelovar. Kad je ta ista pjesma objavljena u čakovečkom *Hrvatskom kolendaru*, cjelokupna neprodana naklada je zabranjena, a protiv Željka Sabola, pokrenut je sudski proces, koji je zahvaljujući Igoru Mandiću i Juri Kaštelanu obustavljen. Odlazi šikaniran u Zagreb, gdje postaje umjetnički voditelj galerije Forum 1975. a kasnije urednik Likovne enciklopedije, Leksikografskog zavoda "Miroslav Krleža". Bio je član Matice hrvatske, Društva hrvatskih književnika i Hrvatskog centra PEN-a.

Nagrižen ozbiljnom bolešću, izvršio je samoubojstvo 1991. godine.

Pokopan je na starom bjelovarskom groblju sv. Andrije u Bjelovaru.

Književno stvaralaštvo
----------------------

Objavio je više knjiga pjesama, polemika i kritika. Za gimnazijskih dana objavljuje prvu pjesmu, prvu likovnu kritiku i prvi prikaz jedne knjige u lokalnim novinama, *Bjelovarskom listu* u kojemu je s prekidima surađivao sve do 1990. godine. Kao student bio je urednikom kulturne rubrike *Studentskog lista* i *Poleta*. Mnoge su njegove šansone uglazbljene (*Ostala si uvijek ista*, *Stare ljubavi*, *Prijatelji stari, gdje ste*, *Proljeće bez tebe*, *Nije bilo lako*, *Samo simpatija* i druge) a izvodili su ih poznati izvođači kao što su Mišo Kovač (album *Uvijek ima nešto dalje*), Tereza Kesovija, Gabi Novak, Ibrica Jusić. Arsen Dedić prvi je uglazbio Sabolove verse, a prvi izvođač jedne njegove pjesme, *Pusti me da spavam*, bila je Gabi Novak.

Slikarsko stvaralaštvo
----------------------

Već kao gimnazijalac uspješno se bavio slikanjem. Od tri njegova ulja na platnu, iz 1959. 
godine, u privatnom posjedu bjelovarskih i jedne zagrebačke obitelji, jedna od slika poklonjena je bjelovarskom muzeju.

Spomen
------

* Na zgradi Gimnazije u Bjelovaru, Matica hrvatska postavila mu je spomen-ploču.
* U rujnu 2008. godine na Trgu hrvatskih branitelja u Bjelovaru postavljena je skulptura *Pjesnik pjesniku*, autora Simonea Becka Mocennia posvećena Željku Sabolu.

Djela
-----

* *Dio po dio*, Mladost, Zagreb, 1963.
* *Opreke*, Mladost, Zagreb, 1966.
* *Kao krug na vodi*, Studentski centar Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb, 1969.
* *Krila teška krila*, August Cesarec, Zagreb, 1975.
* *Sve je skriveno u tvome imenu*, vlastita naklada, Zagreb, 1979.

**Posmrtno**

* *Bez nas*, (Izabrane pjesme, priredio Milan Mirić), Erasmus naklada, Zagreb, 1997.
* *Lelek ispod ruševina*, (Izabrane pjesme, priredio Davor Šalat), Riječ, Vinkovci, 2005.
* *Antologijske pjesme Željka Sabola katalog izložbe: uz 70. obljetnicu pjesnikova rođenja*, (Autorica izložbe i teksta Tina Gatalica), Narodna knjižnica "Petar Preradović", Bjelovar, 2011.

Nagrade
-------

* 1958.: Prva nagrada za poeziju, na natječaju zagrebačkoga srednjoškolskog lista *Polet*.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  Medar, Mladen, *Dio ostavštine hrvatskih književnika s bjelovarskog područja u Gradskome muzeju Bjelovar* // Muzeologija, br. 43./44. (2007.), str. 246.-259. (Hrčak), str. 251. preuzeto 18. srpnja 2012.
2. ↑  Knjižnice grada Zagreba: Željko Sabol, preuzeto 18. srpnja 2012.
3. ↑  Magicus.info magazin: Dogodilo se na današnji dan... 26. studenog 1941. - Željko Sabol, preuzeto 17. srpnja 2012.
4. ↑  Slobodna Dalmacija: Nije bilo lako biti Željko Sabol. Obilježena dvostruka obljetnica antologijskog pjesnika Arhivirano 2013-03-30 na Wayback Machine-u, preuzeto 17. srpnja 2012.
5. ↑  Slobodna Dalmacija: Deset godina od smrti Željka Sabola - Prisjećanje u Leksikografskom zavodu. Hrvatska kao živa rana. 6. rujna 2001. preuzeto 18. srpnja 2012.
6. ↑  Medar, Mladen, *Dio ostavštine hrvatskih književnika s bjelovarskog područja u Gradskome muzeju Bjelovar* // Muzeologija, br. 43./44. (2007.), str. 246.-259. (Hrčak), str. 253.-255. preuzeto 18. srpnja 2012.

Vanjske poveznice
-----------------

* Josip Bratulić: U spomen Željku Sabolu (1941–1991). Zaljubljenik u Hrvatsku. Vijenac, broj 197, 20. rujna 2001.