| Književnost |
| --- |
|  |
| 
Osnovni oblici |
| * Roman
* Pjesma
* Drama
* Kratka priča
* Pripovijetka
 |
| 
Osnovni žanr |
| * Epika
* Lirika
* Drama
* Romansa
* Satira
* Tragedija
* Komedija
* Tragikomedija
* Autobiografija
* Memoari
* Dnevnik
 |
| 
Mediji |
| * Performans (predstava)
* Knjiga
 |
| 
Tehnike |
| * Proza
* Stih
 |
| Historija |
| * Drevna (grčka, rimska)
* Srednjovjekovna (bizantska, latinska)
* Renesansna
* Barokna
* Moderna (18.
* 19.
* 20.
* 21.)
 |
| 
Književnost po jezicima i porijeklu |
| * albanska
* arapska
* armenska
* bjeloruska
* bosanskohercegovačka
* bugarska
* crnogorska
* češka
* danska
* engleska (američka)
* francuska
* hebrejska
* grčka
* hrvatska
* indijska
* irska
* italijanska
* japanska
* kineska
* mađarska
* makedonska
* njemačka
* perzijska
* poljska
* portugalska
* ruska
* slovenska
* surinamska
* srpska
* španska
* švedska
* turska
* ukrajinska
* vietnamska
 |
| 
Rasprave |
| * Kritika
* Teorija
* Časopisi
 |
| * p
* r
* u
 |

Prevedeno s grčkog jezika, ***drama*** znači "radnja". Ona obuhvata sve književne vrste namijenjene izvođenju na pozornici, a koje svoj pravi smisao dobivaju u kazališnoj predstavi.Dramska su književna djela posebno oblikovana tako da sadrže opis likova s naznakom nekih njihovih osobina, dijelove teksta koje glumci izgovaraju na pozornici i dijelove koji služe samo kao uputa glumcima i redatelju, a nazivaju se didaskalijama.

Osobitosti
----------

U drami nisu nužni opisi i pripovijedanje, nego glavne dijelove čini govor glumaca. Fabula dramskog teksta se ne pripovijeda, već se postiže izmjenom dramskih situacija. Dijalog (razgovor među likovima) i monolog (izlaganje jednog lika) bitna su sredstva književnog oblikovanja drame. Zbivanje na pozornici proizlazi iz djelatnosti likova. Drama ima svoj početak, sredinu i završetak. Podjeljena je na činove i prizore, a zanimanje gledatelja potiče neki sukob ili zaplet koji se na kraju razrješava. Taj sukob izaziva stalnu napetost koja je pokretač radnje i zanimanja gledatelja, a oni proizlaze iz suprotstavljanja likova.

Dramske vrste
-------------

Su komedija, tragedija i drama u užem smislu.

Kompozicija drame
-----------------

Idealno zamišljena drama sastoji se od:

1. ekspozicije -->
2. zapleta -
3. kulminacije --> nastupa kada napetost poraste do tog stupnja da je prijeko potrebno razriješenje, no još nije jasno u kojem smjeru,
4. peripetije --> preokret,obrt
5. raspleta --> pokazivanje razrješenja svih sukoba i suprotnosti.

Razvoj drame
------------

Grčka komedija i tragedija imale su presudan utjecaj na razvoj drame u svim europskim književnostima. U srednjem vijeku razvija se poseban tip drame koji nastaje na osnovi crkvenih vjerskih obreda, nazivaju se misteriji, mirakuli i moraliteti, a u našoj književnosti su to prikazanja. U takvim djelima obrađuju se događaji iz Kristovog života ili života pojedinih svetaca i mučenika.
Renesansna komedija slijedi antičku tradiciju. Na nju se naslanja i hrvatski renesansni komediograf Marin Držić. Vrhunac dramske umjetnosti u renesansi vezan je uz stvaralaštvo Williama Shakespearea. 
U razdoblju klasicizma dolazi do ponovnog oživljavanja antičke drame.
Razdoblje romantizma ošto se suprostavlja normama klasicističke drame. Prikazuje se najčešće motiv odmetništva i sukob pojedinca s društvom.
U 20. stoljeću javlja se teatar apsurda. U takvim dramama, koje se odupiru tradiciji europske drame, razvija se težnja da se iskaže izgubljenost, osamljenost, tjeskoba i strah modernog čovjeka (E. Ionesco, S. Beckett).

Poveznice
---------

* Scenska umjetnost
* Kazalište po državama
* Popis glumaca
* Popis redatelja
* Povijest kazališta
* Drama u odgoju

***Drama*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* LCCN: sh85039316
* NKC: ph119598

 |