**Snooker** je sport preciznosti u kojem se igra odvija na stolu oblika pravokutnika prekrivenim zelenom podlogom. Mjere stola su, izražene u SI sustavu, 3.66x1.83m, a rupe se nalaze u sva četiri kuta stola, dok su još dvije smještene u sredini stola, svaka s jedne strane. Za natjecateljsku igru potrebna su dva (pojedinačno natjecanje) ili četiri igrača (parovi), štap, bijela kugla (*cueball*), petnaest crvenih kugli (svaka vrijedi jedan bod) i šest boja čija je vrijednost od 2 do 7, ovisno koja je kugla ubačena. Igrač (ili momčad) osvaja *frame* nakon što postigne veći broj bodova od suparnika koristeći isključivo vrh štapa sa svrhom ubacivanja crvenih i ostalih kugli po unaprijed određenim pravilima. Svaki dvoboj (meč, *match*) sastoji se od unaprijed dogovorenoga broja *frameova*, a pobjeđuje igrač ili momčad s većim brojem osvojenih *frameova*.

Igra je iznimno popularna u mnogim državama engleskoga govornoga područja, državama Commonwealtha i Dalekoga istoka (ponajviše u Kini). Najbolji profesionalni igrači tijekom karijere zarade višemilijunske iznose izražene u britanskim funtama samo od nagradnih fondova na turnirima.

Standardni stol za snooker; kugle su prikazane u pravilnome odnosu na veličinu stola prije početnoga udarca (*break-off*), a bijela kugla (*cueball*) nalazi se unutar polukruga poznatog i kao *D* ili *baulk* unutar čijih se granica početni udarac izvodi. Vrijednosti kugli su:  

\* crvene kugle - svaka vrijedi po jedan bod  

\* žuta kugla - 2 boda  

\* zelena kugla - 3 boda  

\* smeđa kugla - 4 boda  

\* plava kugla - 5 bodova  

\* ružičasta kugla - 6 bodova  

\* crna kugla - 7 bodova

Povijest
--------

Povijest i porijeklo igre veže se za drugu polovicu 19. stoljeća. Biljar kakav se i danas igra diljem svijeta bio je iznimno popularan u to vrijeme među britanskim vojnicima u Indiji, a časnici su 1874. godine u Jabalpuru došli na ideju dodavanja obojanih kugli. Porijeklo izraza "*snooker*" također se veže uz vojsku jer se upravo taj izraz koristio za kadete na prvoj godini ili neiskusno osoblje. Općeprihvaćen je podatak da je Sir Neville Chamberlain nazvao mladoga vojnika *snookerom* nakon što je potonji promašio kuglu za vrijeme igranja *snookera* (koji tada još nije imao ime) protiv Chamberlaina. Tako je *snooker* postao sinonim za novu igru, a ustvari označava neiskusnoga igrača.

Popularnost igre porasla je u zadnjim godinama devetnaestoga te početkom dvadesetoga stoljeća, a 1927. godine održano je i prvo Svjetsko prvenstvo u snookeru. Organizator je bio Joe Davis, profesionalni igrač engleskoga biljara i snookera, a ujedno je zaslužan za prijelaz sportova preciznosti iz zabave u profesionalnu eru. Joe je osvojio svako svjetsko prvenstvo od prvoga izdanja 1927. do 1946. kada je otišao u mirovinu. *Snooker* je nedugo poslije Drugoga svjetskoga rata doživio pad popularnosti, što traje sve do 1969. godine kada BBC odlučuje prikazati turnir Pot Black uživo na televiziji u želji da prikaže čitavoj Europi mogućnosti televizije u boji. Upravo je zeleni stol u kombinaciji s mnogobrojnim različito obojanim kuglama bio idealna prilika za takvo što. Začudo, turnir je za vrijeme prikazivanja uživo bio pri vrhu gledanosti iza nekoliko televizijskih serija.

*Snooker* je doživio ponovni procvat sedamdesetih godina što je kulminiralo prenošenjem svih dvoboja uživo za vrijeme Svjetskoga prvenstva 1978. godine. Već godinu prije, 1977. osmislio se novi način osvjetljenja koji je omogućio gledateljima na televiziji da vide igrače, a da oni nisu zaklonjeni u mraku. Dolaskom brojnih novih profesionalaca, *snooker* postaje iznimno popularan, a od devedesetih godina igra se proširuje izvan Ujedinjenoga Kraljevstva na čitavu Europu i Daleki istok. Novi talenti su pronađeni, a od onih izvan Europe najpoznatiji su Ding Junhui iz Kine te James Wattana iz Tajlanda. Igra je pretrpjela gubitak nekoliko profesionalnih natjecanja zbog zabrane reklamiranja duhanskih proizvoda, no novi bogati sponzori ubrzo su pronađeni što osigurava svijetlu budućnost sporta.

Igra
----

*Glavni članak: Pravila snookera*
Cilj igre je postići više bodova od protivnika poštivajući pravilima određen redoslijed ubacivanja kugli. Na početku svakoga *framea* kugle su postavljene na način prikazan na gornjoj slici, a igrači igraju naizmjenično dok neki od igrača ubaci crvenu kuglu i postigne jedan bod (dozvoljeno je ubacivanje neograničenoga broja crvenih kugli od kojih svaka ubačena vrijedi jedan bod). Nakon uspješno ubačene crvene kugle, isti igrač nastavlja s igrom pokušavajući ubaciti neku od boja (*colours*), od kojih svaka vrijedi različit broj bodova (žuta vrijedi 2 boda, zelena 3, smeđa 4, plava 5, roza 6, a crna 7). Ako je i *colour* uspješno ubačen igrač dobiva onoliko bodova koliko uspješno ubačeni *colour* bodovno vrijedi. Nakon što se *colour* ubaci u rupu, sudac ju vraća na svoje mjesto ukoliko na stolu ima **ne**ubačenih crvenih kugli. Ako su sve crvene ubačene, boje ostaju u rupi (izuzetak je zadnja ubačena crvena i eventualno potom ubačena boja koja se vraća na svoje mjesto).

Nakon ubačenoga *coloura*, igrač nastavlja s igrom nastojeći ubaciti crvenu kuglu, a ako je ubaci nastavlja nastojeći ubaciti *colour* i tim redoslijedom nastavlja. Kada igrač ne ubaci nominiranu kuglu ili napravi prekršaj (faul, *foul*), igru nastavlja njegov protivnik koji ponavlja isti proces. Igra se nastavlja na isti način dok na stolu ostanu samo boje (*colours*); tada igrači ubacuju kugle po vrijednosnom redoslijedu, počevši od žute (koja vrijedi 2 boda) završivši s crnom kuglom (koja vrijedi 7 bodova). Kada se posljednja kugla ubaci, *frame* je gotov, a pobjednik je igrač s većim brojem bodova u tom *frameu*. Bilo koji igrač može u bilo kojem trenutku predati *frame*, a to se najčešće događa nakon što je protivnikova prednost prevelika da bi se makar prekršajima tijek *framea* mogao preokrenuti.

Igrač je udario bijelu kuglu koristeći *spider* pomoćni štap (*rest*) jer mu je crvena kugla otežavala ciljanje.
Igrači neće svaki put pokušati ubaciti kuglu; radije će odigrati sigurno (*safety shot*, *safety play*, *safety*) i nastojati zadati suparniku problem te se nadati pogrešci suparnika iz koje će nastati znatno povoljnija prilika za početak ubacivanja. Najbolji *safety* je onaj u kojemu igrač *sakrije* kuglu koju protivnik mora pogoditi (*object ball*) na način da ne postoji ravna putanja do takve kugle, već suparnik mora tražiti zaobilazni put do njenoga udaranja. Takva situacija naziva se **snooker**, a za igrača koji se zatekao u takvoj situaciji kaže se da je *snookered*.

Bodovi se osim ubacivanjem kugli mogu ostvarivati tjerajući protivnika na prekršaje. Prekršaj može nastati zbog bezbrojnih razloga, od kojih su najčešći ubacivanje bijele kugle u rupu (*in off*), ubacivanje ili dodirivanje pogrešne kugle, promašaj svih kugli na stolu ili pak *push shot*, tj. guranje kugle koje nastaje neprestanim kontaktom vrha štapa i bijele kugle (kontakt vrha štapa i bijele kugle mora biti što je moguće finiji i kraći). Bodovi zarađeni od prekršaja suparnika variraju od 4 do 7, ovisno na kojoj je kugli prekršaj nastao. Valja napomenuti kako su prekršaji u profesionalnom *snookeru* rijetki zbog vrlo visoke kvalitete igre.

Jedna igra koja se sastoji od kugli postavljenih na početnu poziciju pa do zadnje ubačene kugle naziva se *frame*. Dvoboj se sastoji od unaprijed određenoga broja *frameova*, a pobjednik je igrač ili momčad koja ostvari veći broj *frameova* tijekom jednoga dvoboja. Većina se amaterskih dvoboja igra na mali broj *frameova*, dok profesionalci na najjačim turnirima igraju i do više desetaka *frameova*. Finale Svjetskoga prvenstva sastoji se od maksimalno 35 *frameova* (*best of 35*), što znači da je pobjednik igrač koji prvi ostvari 18 *frameova*.

Ostala terminologija vezana uz *snooker* je *break* koji označava broj bodova koji je igrač skupio tijekom jednoga posjeta stolu (u *break* ne ulaze prekršaji protivnika). Sudac je zadužen za glasno izgovaranje trenutnoga *breaka* nakon svake ubačene kugle. Najteže je ostvariti maksimalan *break* od 147 bodova koji se postiže da se naizmjenično petnaest puta ubacuju crvena pa crna kugla, a na kraju sve boje po već poznatom redoslijedu. *Break* od 147 bodova popularno se naziva *maximum* ili *one-four-seven*.

Uobičajena oprema potrebna igračima i sucu za neometanu igru sastoji se od štapa, krede koja se koristi za vrh štapa, pomoćnih štapova (*restova*, koji se koriste zbog veličine stolova), trokuta za slaganje crvenih kugli te semafora koji označava stanje u *frameovima*, trenutačan broj bodova u *frameu* te iznos trenutačnoga *breaka*. Minimalan prostor potreban za odigravanje *snookera* je onaj mjera 22x16 stopa (približno 7x5 metara). Takva dimenzija prostora u kojemu je smješten stol omogućuje igračima neometanu igru, a suci imaju dovoljno prostora za kretanje. To znatno sužava broj lokacija na kojemu se *snooker* može neometano igrati; dok stolova za klasični biljar ima u gotovo svakom kafiću, stolovi za *snooker* nalaze se u više privatnom okruženju ili dvoranama isključivo posvećenima sportovima preciznosti, među kojima postoje i sale za *snooker*.

Izvršna tijela i turniri
------------------------

WPBSA (*World Professional Billiards and Snooker Association*), osnovan 1968. godine kao *Professional Billiard Players' Association*, najviše je tijelo u *snookeru*, a podružnica WPBSA-a, *World Snooker*, smješten u engleskom Bristolu, organizira i nadgleda apsolutno sva događadnja u profesionalnom *snookeru*. Od osnivanja, vodstvo WPBSA-a se prisilno mijenjalo. Sva amaterska događanja nadgleda *International Billiards and Snooker Federation* (IBSF).

Profesionalnim igračima dozvoljeno je natjecati se na natjecanjima koja organizira *World Snooker*. Bodovi zarađeni na turnirima u posljednje dvije godine određuju plasman igrača na službenoj ljestvici koju *World Snooker* obnavlja nakon svakoga natjecanja pod njegovim okriljem. Najbolji igrači *snookera* nalaze se gotovo uvijek unutar šesnaest najboljih igrača, što se naziva *Top 16* (*top sixteen*).

Najvažnije natjecanje u profesionalnom *snookeru* je Svjetsko prvenstvo koje se održava svake godine od 1927. izuzevši prekide tijekom Drugoga svjetskoga rata te od 1958. do 1963. godine. Natjecanje se održava u kazalištu *Crucible* u engleskom Sheffieldu od 1977. godine, a glavni sponzor je od 1976. pa sve do zabrane reklamiranja duhanskih proizvoda 2005. bio *Imperial Tobacco (Embassy)*. Novi sponzor postao je online kasino *888.com*, a sponzorski ugovor traje do 2010. godine. Osim ogromnoga ugleda stečenoga osvajanjem Svjetskoga prvenstva, pobjednik biva nagrađen i nagradom od 200.000 funti. Za televizijsko prenošenje natjecanja pobrinuli su se BBC koji ga prenosi diljem Velike Britanije te *Eurosport* za ostatak Europe i Daleki istok.

Skupina turnira čija je važnost odmah do Svjetskoga prvenstva nazivaju se *ranking tournaments*, a označavaju turnire u kojima igrači nastoje ostvariti što više *ranking* bodova koji im osiguravaju bolje mjesto na svjetskoj ljestvici (*ranking*), kvalifikaciju za turnire koji se održavaju dogodine (automatsku kvalifikaciju na većini turnira ostvaruju igrači unutar 16 najboljih) i bolji ždrijeb na turniru, odnosno lakšega protivnika. Treći po važnosti su turniri na koji igrači dolaze samo s pozivnicom organizatora (*invitational tournaments*), a nju dobivaju redom najbolje plasirani igrači na svjetskoj ljestvici; najpriznatiji takav turnir je Masters.

U pokušaju odgovoranja kritičarima koji se žale na predugu i dosadnu izmjenu *safetyja* prilikom mečeva pokrivenih televizijskim prijenosom što uzrokuje probleme sponzorima, predsjednik *Matchroom Sportsa*, Barry Hearn, pokrenuo je alternativne turnire koji su uveli vremensko ograničenje udaraca. Najpoznatije natjecanje s vremenskim ograničenjem je *Betfredov Premier League* u kojem se natječe osmero najboljih igrača koji dobivaju pozivnice. Igrači imaju točno 25 sekundi za udarac uz ograničeni broj mogućnosti pozivanja *time-outa* kada se igrač suočava s iznimno teškim udarcem. No, ovakav sustav natjecanja nije popularan kao i natjecanja za *ranking*.

Postoje i druga natjecanja manje važnosti na kojima igrači ne zarađuju bodove za *ranking* niti postoji interes televizije za njihovo prenošenje. Takvi turniri mijenjaju se iz godine u godinu ovisno o kalendaru i sponzorima. Najpriznatije natjecanje takvoga ranga je *Pontin's International Open Series*.

Najpoznatiji igrači
-------------------

U profesionalnom dobu *snookera* koje je započelo s Joeom Davisom tridesetih godina dvadesetoga stoljeća i traje sve do danas, relativno malen broj igrača dogurao je do samoga vrha. Najpriznatiji igrači su oni koji osvajaju natjecanja i konstantno igraju na visokoj razini. Važan je i financijski aspekt; nagrade su se višestruko povećale pronalaskom bogatih sponzora, a najbolji zarade višemilijunske iznose izražene u britanskim funtama samo od novčanih nagrada zarađenih igranjem na turniru. Put do vrha je težak, a igra po svojoj prirodi zahtijeva godine posvećivanja i vježbe, uz prijeko potrebni talent.

Pojedini igrači dominirali su igrom kroz desetljeća. Ray Reardon se smatra najboljim igračem sedamdesetih, Steve Davis je osvojio apsolutno sve tijekom osamdesetih, dok je Stephen Hendry pokorio svijet *snookera* tijekom devedesetih godina osvojivši sedam naslova svjetskoga prvaka u tom razdoblju. No, novo tisućljeće donijelo je mnogo perspektivnih igrača i veliku konkurenciju među svjetskim vrhom; još nijedan igrač nije uspostavio dominaciju kao prethodna tri igrača. Valja napomenuti da su Mark J. Williams te karizmatični Ronnie O'Sullivan uzeli prva četiri naslova svjetska prvaka u prvih pet godina trećega tisućljeća.

Izvori
------

1. ↑  Pravila snookera - WPBSA
2. ↑  "Take snooker to the world" - BBC Sport
3. ↑  „"Snooker: China's big break" - Sport Independent". Arhivirano iz originala na datum 2007-12-27. Pristupljeno 2009-03-17.
4. ↑  "Where does Ronnie rank?" - BBC Sport
5. ↑  „"Sporting Vernacular 11. Snooker" - The Independent". Arhivirano iz originala na datum 2008-09-29. Pristupljeno 2009-03-17.
6. ↑  "Opening meet finds India's only hunt in the pink" - The Telegraph
7. ↑  „"Origins of the Game of Snooker" - Titan Sports". Arhivirano iz originala na datum 2005-12-15. Pristupljeno 2009-03-17.
8. ↑  "Snooker Timeline" - Cues N' Views
9. ↑  "Pot Black returns" - BBC Sport
10. ↑  „"Pot Black Ratings" - FCSnooker". Arhivirano iz originala na datum 2006-03-22. Pristupljeno 2009-03-17.
11. ↑  „"1978 - The World Snooker Championships" - Off the Telly". Arhivirano iz originala na datum 2006-04-27. Pristupljeno 2009-03-17.
12. ↑  "China in Ding's hands" - BBC Sport
13. ↑  "Snooker finds sponsor with deep pockets" - The Guardian
14. ↑  "Ding compiles maximum at Masters" - BBC Sport
15. ↑  „"Thurston Snooker Table makers"". Arhivirano iz originala na datum 2006-05-03. Pristupljeno 2009-03-17.
16. ↑  "WPBSA v TSN" - BBC Sport
17. ↑  "Snooker's biggest break" - BBC Sport
18. ↑  "IBSF" - Službena stranica
19. ↑  "Professional Tour ranking points" - World Snooker
20. ↑  "Swail targeting place in top 16" - BBC Sport
21. ↑  "World title victory delights Dott" - BBC Sport
22. ↑  "Crucible event gets new sponsor" - BBC Sport
23. ↑  "World's best ready for Crucible" - BBC Sport
24. ↑  "Snooker signs five-year BBC deal" - BBC Sport
25. ↑  "Eurosport pots TV snooker rights" - The Guardian
26. ↑  „"An email conversation with Graeme Dott: 'We need an Abramovich to take the game to a new level" - The Independent". Arhivirano iz originala na datum 2007-11-19. Pristupljeno 2009-03-17.
27. ↑  "Pontins International Open Series" - WPBSA
28. ↑  "O'Sullivan in exalted company" - BBC Sport
29. ↑  "Putting in the practice" - BBC Sport
30. ↑  „"World Snooker Championship - History" - World Snooker". Arhivirano iz originala na datum 2008-07-02. Pristupljeno 2009-03-17.

Vanjske poveznice
-----------------

* Svjetski snooker savez
* Međunarodni svjetski savez snookera i osmice
* BetFred Snooker Premier League

***Snooker*** na Wikimedijinoj ostavi