*Za ostala značenja, v. Nin (razvrstavanje).*

  
Koordinate: 44° 13′ 48" SGŠ, 15° 10′ 48" IGD

**Nin** je grad u Hrvatskoj, smješten na ovali Jadranskog mora. Administrativno pripada Zadarskoj županiji.

Geografija
----------

Nin je gradić smješten oko 15 km sjeverozapadno od Zadra. Centar drevnog grada je otočić, promjera 500 m , povezan s kopnom dvama mostovima, nastao na pješčanom sprudu nekadašnjeg ušća riječice Miljašić Jaruge u more. Sa sjeverne strane okružen je pješčanim sprudom i vikend naseljem Ždrijac, s istočne strane se nalazi solana a na južnoj i zapadnoj strani se nalazi noviji dio samog mjesta. Nin se prostire u nekoliko formiranih zona: povijesni otok, vikend naselje Ždrijac, novi dio Nina, Bilotinjak i Ninske Vodice.

Stanovništvo
------------

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine na području grada Nina živjelo je sveukupno 4603 stanovnika od toga 2286 muškaraca i 2317 žena (*procjena za 2005. 5 683 stanovnika*). Sam gradić Nin ima 1.256 stanovnika. Prema zapisima, navodno je u Ninu za vrijeme Liburna živjelo 40 000 stanovnika, u Rimsko doba 20 000, a kralj Tomislav je u Ninu imao spremnu mornaricu koja se sastojala od 15 000 veslača na condurama i sagenama.

Uprava
------

Grad Nin administrativno se sastoji od 8 naselja: Nin, Ninski Stanovi, Grbe, Vrsi, Poljica, Poljica-Brig, Zaton, Žerava.

Gradonačelnik: Emil Ćurko

Historija
---------

Donja vrata (u mjesnom govoru nazivaju se Bardelina)
Prvo naselje u Ninu na području otočića razvilo je ilirsko pleme Liburni u 9. st. pr. n. e. nakon nemira izazvanih panonsko - balkanskim seobama. Vremenski je to kraj brončanog i početak željeznog doba. Još starije naselje pronađeno je oko 300 metara južnije na području današnje solane a datira se mlađe kameno doba. Nin se prvi put spominje u obliku *Hemionoi* u djelu Periplus grčkog pisca Pseudo Skilaka, a najvjerojatnije je iskrivljeni oblik imena *Ainonoi*. Kasnije grčki pisci ime Nina navode u obliku *Ainona*, a rimski u obliku *Aenona*.  

Početkom 1. st. pr. n. e. gubi se Liburnski utjecaj a zamjenjuje ga rimski kada se pojavljuje i drugo ime za Nin Enona. Za vrijeme utjecaja Rima Nin je imao svoju statutarnu autonomiju.  

Doseljavanjem Slavena i Hrvata na ove prostore Krajem 6. st i početkom 7. st Nin postaje njihovo prvo političko, kulturno i vjersko središte. Za vrijeme hrvatskih narodnih vladara Nin je jedna od njihovih prijestolnica iz koje upravljaju državom, a isto tako i važna ratna i trgovačka luka. 7. lipnja 879. godine knez Branimir od pape Ivana VIII prima pismo koje je u ono doba bilo priznanje države Hrvatske. 1069. godine Petar Krešimir IV. u Ninu prvi naziva Jadransko more *našim morem* u darovnici kojom zadarskom samostanu Sv. krševana daruje otok Maun. 1080. godine za vrijeme kralja Dmitara Zvonimira papinski legat održava crkveni sabor.  

Gubitkom državne samostalnosti Nin kao i cijela Hrvatska pada pod mađarsku krunu. Za to vrijeme Nin je samostalna gradska komuna što mu potvrđuju Andrija II. 1205. godine i Bela IV. 1244. godine. Ludovik I. 1371. godine održava sabor plemstva i građanstva hrvatske i Dalmacije i naziva Nin *naš glavni i kraljevski grad dalmatinski*.  

Nin je pod hrvatsko ugarskim kraljem do 1409. godine kada ga sramotnom prodajom Ladislav Napuljski zajedno sa Dalmacijom, Zadrom i ostalim autonomnim gradovima nije predao Mlečanima. Nin zadržava svoju autonomiju. U strahu od Turaka Mlečani 1537. godine napuštaju Nin, Turci ga ruše ali ga nisu zadržali. Stanovništo se vraća i obnavlja grad i zidine. Početkom Ciparskog rata 1570. godine Turci još jednom nakratko zauzimaju Nin, a Mlečani ga s brodova razaraju. Godine 1646. Mlečani ponovo napuštaju Nin, ali ovom prigodom su ga prvo zapalili te s dvije velike i četiri male galije bombardirali iz luke. Nakon ovog razaranja, iako je pokušana obnova grada, Nin više nikada vratio prijašnju važnost.  

1828. godine konačno je ukinuta Ninska biskupija, a zbog malarije stanovništva je sve manje. Od 1903.-1909. godine vrši se asanacija riječice Jaruge, kanalizira se njeno ušće i premješta istočnije od samog grada (otoka). Stanovništvo se vraća,a grad ekonomski jača jer je riješen najveći problem stanovanja u gradu.  

Kraljevina Jugoslavija nije se puno brinula za sam grad tako da su ostali neiskorišteni njegovi potencijali.  
 
Tek nakon II. sv. rata počelo se ulagati u Nin (izgrađena je ciglana, uređena solana).  

Nakon osamostaljenja Hrvatske, odlukom Hrvatskog sabora Nin je 1997. godine dobio status grada.

Gospodarstvo
------------

* Maraš d.o.o. - Vrsi
* Solana Nin d.o.o.
* Cenmar

Znameniti ljudi
---------------

Kip Grgura Ninskog djelo kipara Ivana Meštrovića
* Biskup Grgur Ninski
* Knez Branimir
* Kralj Petar Krešimir IV.
* Biskup Teodozije
* Petar Zoranić, pjesnik
* Gojko Marinković, novinar

Spomenici i znamenitosti
------------------------

* Višeslavova krstionica
* Crkva sv. Križa
* Crkva sv. Anselma i Marcele
* Crkva sv. Nikole u Prahuljama
* Condura croatica
* Serilia liburnica

Obrazovanje
-----------

### Osnovno školstvo

Osnovna škola "Petar Zoranić"

Kultura
-------

* Muzeji
	+ Muzej ninskih starina
	+ Riznica župne crkve
* Galerije
	+ Galerija Višeslav
* KUD Branimir Nin  Arhivirano 2007-12-18 na Wayback Machine-u

Osnovan je u siječnju 1996. godine i ima dvije sekcije: tamburaški orkestar i mažoretkinje.

Sport
-----

Gastronomija
------------

Šokol najpoznatija ninska delicija

Vanjske veze
------------

***Nin*** na Wikimedijinoj ostavi

* Turistička zajednica grada Nina

|  |
| --- |
| **Gradovi i općine Zadarske županije** |
| **Gradovi**

---

Benkovac |
Biograd na Moru |
Nin |
Obrovac |
Pag |
Zadar

---

**Općine**

---

Bibinje |
Galovac |
Gračac |
Jasenice |
Kali |
Kolan |
Kukljica |
Lišane Ostrovičke |
Novigrad |
Pakoštane |
Pašman |
Polača |
Poličnik |
Posedarje |
Povljana |
Preko |
Privlaka |
Ražanac |
Sali |
Stankovci |
Starigrad |
Sukošan |
Sveti Filip i Jakov |
Škabrnja |
Tkon |
Vir |
Vrsi |
Zemunik Donji |
| **Ostale općine i gradovi u Hrvatskoj** |
| Zagrebačka županija |
Krapinsko-zagorska županija |
Sisačko-moslavačka županija |
Karlovačka županija |
Varaždinska županija |
Koprivničko-križevačka županija |
Bjelovarsko-bilogorska županija |
Primorsko-goranska županija |
Ličko-senjska županija |
Virovitičko-podravska županija |
Požeško-slavonska županija |
Brodsko-posavska županija |
Zadarska županija |
Osječko-baranjska županija |
Šibensko-kninska županija |
Vukovarsko-srijemska županija |
Splitsko-dalmatinska županija |
Istarska županija |
Dubrovačko-neretvanska županija |
Međimurska županija

---

**Popis općina u Hrvatskoj** | **Popis gradova u Hrvatskoj** |

| * p
* r
* u
Hrvatski gradovi |
| --- |
| 
Bakar |
Beli Manastir |
Biograd na Moru |
Buje |
Buzet |
Cres |
Crikvenica |
Čabar |
Čakovec |
Čazma |
Daruvar |
Delnice |
Donja Stubica |
Donji Miholjac |
Drniš |
Dubrovnik |
Duga Resa |
Dugo Selo |
Đakovo |
Đurđevac |
Garešnica |
Glina |
Gospić |
Grubišno Polje |
Hrvatska Kostajnica |
Hvar |
Ilok |
Imotski |
Ivanec |
Ivanić-Grad |
Jastrebarsko |
Karlovac |
Kastav |
Kaštela |
Klanjec |
Knin |
Komiža |
Koprivnica |
Korčula |
Kraljevica |
Krapina |
Križevci |
Krk |
Kutina |
Kutjevo |
Labin |
Lepoglava |
Lipik |
Ludbreg |
Makarska |
Mali Lošinj |
Metković |
Mursko Središće |
Našice |
Nin |
Nova Gradiška |
Novalja |
Novi Marof |
Novi Vinodolski |
Novigrad |
Novska |
Obrovac |
Ogulin |
Omiš |
Opatija |
Opuzen |
Orahovica |
Oroslavje |
Osijek |
Otočac |
Ozalj |
Pag |
Pakrac |
Pazin |
Petrinja |
Pleternica |
Ploče |
Poreč |
Požega |
Pregrada |
Prelog |
Pula |
Rab |
Rijeka |
Rovinj |
Samobor |
Senj |
Sinj |
Sisak |
Skradin |
Slatina |
Slavonski Brod |
Slunj |
Solin |
Split |
Stari Grad |
Supetar |
Sveta Nedelja |
Sveti Ivan Zelina |
Šibenik |
Trilj |
Trogir |
Umag |
Valpovo |
Varaždin |
Varaždinske Toplice |
Velika Gorica |
Vinkovci |
Virovitica |
Vis |
Vodice |
Vodnjan |
Vrbovec |
Vrbovsko |
Vrgorac |
Vrlika |
Vukovar |
Zabok |
Zadar |
Zagreb |
Zaprešić |
Zlatar |
Županja
 |