**Šče ne vmerla Ukrajina** (ukrajinski *Ще не вмерла Україна*, srpskohrvatski *Još nije umrla Ukrajina*) je ukrajinska himna. Prijevod naziva na srpskohrvatski jezik glasio bi *Još Ukrajina nije umrla*.

Tekst na ukrajinskom
--------------------

Ще не вмерла України і слава, і воля,
Ще нам, браття молодії, усміхнеться доля.
Згинуть наші воріженьки, як роса на сонці,
Запануєм і ми, браття, у своїй сторонці.
*Pripjev:*
Душу, тіло ми положим за нашу свободу.
І покажем, що ми, браття, козацького роду.
Šče ne vmerla Ukrajini i slava, i volja,
Šče nam, brattija molodij, usmihnecja dolja.
Zginut' naši voriženki, jak rosa na sonci,
Zapanujem i mi, brattija, u svoij storonci.
*Pripjev:*
Dušu, tilo mi položim za našu svobodu
I pokažem, ščo mi, brattija, kozackogo rodu.

Prijevod teksta na srpskohrvatskom
----------------------------------

(Doslovni prijevod)

Još nije umrla Ukrajine slava niti volja,
Još će nam se, braćo mlada, osmjehnuti sudba.
Izginut će naši neprijatelji, kao rosa na suncu,
Vladat ćemo i mi, braćo, u svojoj domovini.
*Pripjev:*
Položimo dušu i tijelo za našu slobodu,
I pokažimo, braćo, da smo kozačkoga roda.

Historija
---------

|  |
| --- |
| ***Izvorni tekst Pavla Čubinskog***

Ще не вмерла, Україна,
І слава, і воля!
Ще нам, браття-молодці,
Усміхнеться доля!
Згинуть наші вороги,
Як роса на сонці;
Запануєм, браття й ми
У своїй сторонці.
Приспів:
Душу, тіло ми положим
За свою свободу
І покажем, що ми браття
Козацького роду.
Гей-гей, браття миле, нумо
Братися за діло!
Гей-гей пора встати,
Пора волю добувати!
Наливайко, Залізняк
І Тарас Трясило
Кличуть нас із-за могил
На святеє діло.
Ізгадаймо славну смерть
Лицарства-козацтва,
Щоб не втратить марне нам
Своєго юнацтва.
Приспів.
Ой, Богдане, Богдане,
Славний наш гетьмане!
Нащо віддав Україну
Москалям поганим?!
Щоб вернути її честь,
Ляжем головами,
Назовемся України
Вірними синами!
Приспів.
Наші браття слав'яне
Вже за зброю взялись;
Не діжде ніхто, щоб ми
Позаду зістались.
Поєднаймось разом всі,
Братчики-слав'яне:
Нехай гинуть вороги,
Най воля настане!
Приспів. |

Himna ima za tekst domoljubnu pjesmu *Ще не вмерла Україна* koju je etnograf Pavlo Čubinskij skladao 1862. godine, mada je današnji tekst izmijenjen i prilagođen himni. Muzičku skladbu je 1863 napisao grkokatolički svećenik Mihajlo Verbickij. Radi se o patriotskoj pjesmi koja slavi ljubav prema Ukrajini i čuva sjećanje na nacionalne junake kao što je Severin Nalivajko, vođa narodnog ustanka u Ukrajini i Bjelorusiji od 1594. do 1596.

Prema rečima savremenika, u jesen 1862. godine na jednoj od zabava Pavla Čubinskog, srpski studenti koji su studirali na Kijevskom univerzitetu pjevali su rodoljubivu pjesmu u kojoj se spominjao car Dušan. Čubinskom je se pjesma veoma dopala i odjednom je otišao u drugu sobu da bi poslije pola sata izašao sa gotovim tekstom pjesme *Još nije umrla Ukrajina*, koja je odmah otpjevana po srpskom motivom. Neki istraživači smatraju da su na pisanje utjecali i motivi iz mazurke *Jeszcze Polska nie zginęła* – posebno na početnoj liniji –, tekst koji je 1797. napisao Józef Wybicki, nosi ime po vojnom zapovijedniku Jan Henryku Dąbrowskome a kasnije – *de facto* 1918. pa zvanično 1927. – je postala himna poljske države. Treba imati na umu da je *Mazurka Dombrovskog* bila popularna u to vrijeme među narodima koji su težili nezavisnosti, a Januarski ustanak je počeo samo nekoliko mjeseci nakon što je Čubinskij napisao pjesmu. Štoviše na osnovu poljske pjesme slovački pjesnik Samo Tomášik napisat će pjesmu *Hej, Slováci* (1834) koja će postati himna panslavenskih krugova između 19. i 20. vijeka, te poslije Drugog svjetskog rata postati himna SFR Jugoslavije – *Hej, Slaveni*. Izgleda da je iz mazurke nastala i *Шуми Марица*, koja je bila bugarska himna od 1886. do 1947. Prema drugim izvorima, Čubinskijeva pjesma ima bliske srodnosti sa gajevom čuvenom *Još Hrvatska ni propala* iz 1832. godine. Tekst Čubinskog nastao je u Velikoj Vasilkivskoj ulici, br. 122, u kući trgovca Lazareva u kojoj je živio autor. Sada je na tom mjestu zgrada broj 106. Pjesma je prvi put objavljena 1863. u broju br. 4 lavovskog časopisa *Meta*. Pjesma je vrlo brzo počela kružiti po ukrajinofilskim grupama, tek udeninjenih u *Hromadi*, i već 20. oktobra iste godine, šef žandara knjaz V. A. Dolgorukov izdao je naredbu da se Čubinski «zbog štetnog utjecaja na umove običnih ljudi» pošalje da živi u Arkhangelskoj guberniji pod nadzorom Prometne Milicije. Djelo je bilo popularno u zapadnoj Ukrajini i zapaženo je od vjerskih ličnosti tog vremena tako da će nadahnuti glazbenika i svećenika [[Mihajlo Verbickij|Mihajla Verbickog, podrijetlom iz Galicije, koji će napisati glazbu pjesme i prvi put sam ju izvesti u dvorani bogoslovnog sjemeništa u gradu Przemyślu, tadašnjem njemačkom *Premslenu*. Partitura je prvi put izvedena 1864. u Ukrajinskom kazalištu u Lavovu. Prvi put je snimljena u kölnskom ogranku *Grammophon* u oktobru 1910. u izvedbi Modesta Mencinskog.

*Ще не вмерла Україна* počela je se koristiti 1917. godine kao himna Ukrajinske Narodne Republike, Sovjeti su je ukinuli 1920. Godine 1939. odobrena je kao himna Karpatske Ukrajine.

No, kada je donesena odluka da se naprave himne raznih republika Sovjetskog Saveza, prijedlog pjesme *Još nije umrla Ukrajina* je odbačen kako se ne bi raspirivale separatističke osjećaje među Ukrajincima. Bila je potreba za tekstom koji će proslaviti Ukrajinu kao državu SSSR-a, «jednakom među jednakima, slobodnom među slobodnima» te da će istaknuti ulogu Komunističke partije. Novi tekst sovjetske Ukrajine je napisao je 1949. tada poznati ukrajinski pjesnik Pavlo Tičina – *Živi, Ukrajino, prekrasna і silyna* –, a glazbu je skladao Anton D. Lebedinec. Zbog spominjanja Staljina u drugom stihu, dugo nakon 1953. je se izvodila bez riječi, sve dok 1978. Mikola Bažan – Tičina je u međuvremenu umro (1967) – nije uredio tekst. Ta himna je se koristila do 1991. godine. Himna *Još nije umrla Ukrajina* prvi je put javno opet otpjevana 24. septembra 1989. godine na glavnoj pozornici festivala Červona ruta u natupu Vasila Ždankina kojem su se pridružili Viktor Morozov i Eduard Drač.

Sa padom Sovjetskog Saveza, Ukrajina je stekla neovisnost, a *Još nije umrla Ukrajina* je vraćena kao nacionalna himna, otpjevana na inauguraciji predsjednika Leonida Kravčuka 5. decembra 1991. Natjecanje za novu nacionalnu himnu održano je nakon odcjepljenja od SSSR-a a jedna od pjesama bila je *Za Ukrajinu*. Verhovna Rada je službeno usvojila člankom 20. Ustava *Još nije umrla Ukrajina* 15. januara 1992. iako formalno samo u melodiji, proglašenog 28. juna iste 1992. Ukrajinski ustav iz 1996. službeno potvrdio glazbu Verbickog. Godine 1998. na inicijativu kabineta Ukrajine sastavljen je prijedlog zakona za označavanje službenog teksta himne, kao i odobrenje *Molitve za Ukrajinu* kao duhovne himne zemlje. Službeni tekst je usvojen 6. marta 2003. zakonom o himni Ukrajine (*Закон про Гімн України*, zakonom br. 602-IV). U novoj formulaciji teksta Rada je neznatno modificirala prvu strofu: ako je prije incipit bio «Još nije umrla Ukrajina, ni njezina slava, ni njezina sloboda», danas tekst glasi «Još nije umrla slava Ukrajine, ni njezina sloboda». U drugom stihu je promijenjena jedna riječ: «nam, braćo Ukrajinci (ili patrioti), sudbina će se opet osmjehnuti», koja je postala «nam, braćo (ili patrioti), mladi,...».

Povezano
--------

* Molitva za Ukrajinu (1885)
* Internacionala
* Himna Sovjetskog Saveza
* Himna Ukrajinske Sovjetske Socijalističke Republike
* Za Ukrajinu
* Zaporoški marš
* Slava Ukraini! (2022)

Spoljašne veze
--------------

***Državna himna Ukrajine*** na Wikimedijinoj ostavi

* MIDI fajl
* MP3 fajl (vokal) Arhivirano 2007-07-05 na Wayback Machine-u
* MP3 fajl
* Anthem on Official Website of the Ukrainian Government (KOI8-U encoding)
* () *Ще не вмерла Украіна*; Мета, 1863, 4.

Bilješke
--------

1. ↑  () Велика Васильківська вулиця, Нова Забудова, Київ.
2. ↑  Vasilij Andreevič Dolgorukov (1804-1868), ruski general.
3. ↑  Anton Dmitrievič Lebedinec (1894-1979), sovjetski kompozitor.

Izvori
------

1. ↑  () (PDF) Jušuk, Ivan. „Іван Франко і національно-визвольна боротьба сербів у 70-их роках XIX ст.". Projekat Rastko. Pristupljeno 22. 02. 2023.
2. ↑  () Grinevič, Viktor (23. 01. 2009.). „Павло Чубинський писав вірші "під Шевченка"". *Газета по-українськи* (768). Pristupljeno 22. 02. 2023.
3. ↑  () Pririz, Rostislav (2010). „Павло Чубинський – вчений, поет, громадський діяч". *Слово* **2** (42): 26-28. Pristupljeno 22. 02. 2023.
4. ↑  () „Література: Ще не вмерла Україна. Опубліковано в Чубинський Павло.". Pristupljeno 22. 02. 2023.
5. ↑  Maksimuk 2003: str. 141

Bibliografija
-------------

* () Maksimuk, Stepan (2003). *З історії українського звукозапису та дискографії. Історія української музики*. Lavov-Washington: Видавництво Українського Католицького Університету. str. 288. ISBN 966-8197-11-9.


| * p
* r
* u
Himne država i teritorija Evrope |
| --- |
| Afrika • Azija • Južna Amerika • Oceanija • Sjeverna Amerika |
| Državne himne | 
* Albanija
* Andora
* Armenija2
* Austrija
* Azerbejdžan1
* Belgija
* Belorusija
* Bosna i Hercegovina
* Bugarska
* Crna Gora
* Češka
* Danska3
* Estonija
* Finska
* Francuska3
* Grčka
* Gruzija1
* Hrvatska
* Irska
* Island
* Italija
* Kazahstan1
* Kipar2
* Latvija
* Lihtenštajn
* Litvanija
* Luksemburg
* Mađarska
* Malta
* Moldavija
* Monako
* Nizozemska3
* Norveška3
* Njemačka
* Poljska
* Portugal3
* Rumunija
* Rusija1
* San Marino
* Severna Makedonija
* Slovačka
* Slovenija
* Srbija
* Španija3
* Švedska
* Švicarska
* Turska1
* Ujedinjeno Kraljevstvo3
* Ukrajina
* Vatikan

 |
| Nepriznate države,sporne i zavisneteritorije | 

|  |  |
| --- | --- |
| Nepriznate države | 
* Abhazija
* Južna Osetija
* Kosovo
* Pridnjestrovlje
* Republika Arcah
* Sjeverni Kipar

 |
| Zavisni teritoriji | 
* Åland (FIN)
* Farski otoci (DAN)
* Gibraltar (UK)
* Guernsey (UK)
* Jersey (UK)
* otok Man (UK)

 |

 |
| Bivše himne | 
* Istočna Njemačka (1949–1990)
* Gruzija (1918–1921, 1990–2004)
* Sovjetski Savez / Rusija (1944–1991)
* Rusija (1991–2000)
* Ukrajina (1949–1992)
* Belorusija (1944–1991)
* Bosna i Hercegovina (1992–1998)
* Kazahstan (1992–2006)
* Kraljevina Jugoslavija (1919–1941)
* SFR Jugoslavija (1977–1992)
* SR Jugoslavija / Srbija i Crna Gora (1992–2006)
* Španija (1931–1939)
* Zapadna Njemačka (1949–1952)
* Zapadna Njemačka (1950–1952)

 |
| 1 Značajan dio teritorija se nalazi u Aziji. • 2 U potpunosti u Aziji, ali ima društvene i političke veze s Evropom. • 3 Posjeduje zavisne ili slične teritorije izvan Evrope. |