**Jagodić** (druge varijante su Jagodic, Jagodič, Jagoditsch, Yagodich) je prezime odnosno matronimik izveden iz ženskog imena Jagoda i slovenskog sufiksa -ić.

Porijeklo i predanje
--------------------

*Lamenta de foris*, VIII, 205v, 23. juni 1429, prvi poznati izvor prezimenu Jagodić
Porijeklo prezimena Jagodić nije još sasvim razjašnjeno, ali se sigurno vodi do ženskog imena Jagoda. Time prezime Jagodić predstavlja matronimsko prezime.

Ima nekoliko predanja, po kojim su Jagodići uzeli prezime po nekoj Babi Jagodi. Dalje postoji i predanje, po kome su preci pojedinih Jagodića dobili prezime po svome gazdi, koji je bio od Jagodića. Takva predanja susrećemo uglavom u regijama koja su pripadale Vojnoj krajini. Uzevši u obzir da su u 18. i 19. vijeku bile prisutne tri plemićke porodice Jagodića na ovom prostoru, to se prednje sasvim uklapa.

U drugim porodičnim predanjima novodoseljena hajdučka plemena iz Crne Gore uzimaju novo prezime Jagodić, kako bi izbjegli osvetu Osmanlija i izbrisali tragove hajdukovanja. Postoje predanja, po kojem su preci uzeli prezime svoga očuha, ili po kojima su preci uzeli djevojačko prezime svoje prababe.

Prezime Jagodić se pominje u habsburškim, venecijanskim i osmanlijskim arhivima. Po tim izvorima se geografsko porijeklo Jagodića može svrstati u srpskohrvatski govorni prostor.

Rasprostranjenost
-----------------

Ima više hiljada nosioca prezimena Jagodić u svim pisanim varijantama. Najčešće varijante su:

* Jagodić (60,4 %, u Srbiji, Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj)
* Jagodic (17,2 %, naročito u slovenskoj regiji Kranj)
* Jagodič (11,3 %, u Sloveniji, slovenizirana varijanta sa "-ič")
* Jagodics (4,7 %, u Mađarskoj, sa ostalim varijantama Jagodits i Jagodity)
* Jagoditsch (2,0 %, u Austriji, sa varijantom Jagodich)
* Yagodich (1,6 %, u Australiji i SAD-u)

Prema izvorima genealoškog instituta Forebears DMCC, najveći broj Jagodića ima u Sloveniji (oko 1.500). Prezime Jagodić, Jagodic ili Jagodič takođe je prisutno u Srbiji (oko 1.200), u Bosni i Hercegovini (oko 1.050) i u Hrvatskoj sa oko 800 nosioca prezimena. Po Božidaru Finku, broj Jagodića u Hrvatskoj je bio znatno veći prije 1976. godine. Ne postoje tačne brojke od prije Prvog i Drugog svjetskog rata, ali je sasvim izvjesno došlo do umanjenja broja Jagodića na prostoru Hrvatske, što zbog rata, što zbog kolonizacije u Vojvodini i istočnoj Slavoniji.

Naselja imenom Jagodići se nalaze u opštinama Bugojno i Goražde. Ima bezbroj zaselaka koja nose ime Jagodići, iako tamo danas Jagodića u nekim slučajevima više i nema. Oni se nalaze u Buzetu na Istri, u Pokupskom, u Podovima kod Sanskog Mosta, u Rekavicima kod Banja Luke, u Šnjegotinu, kod Zenice, u Livnom i u Zarožju kod Bajine Bašte.

Arhivska građa
--------------

Prezime Jagodić se po prvi put pominje u jednom srednovjekovnom dokumentu iz 1429. godine koji se sada nalazi u Državnom arhivu u Dubrovniku. Taj dokument spada u seriju *Lamenta de foris*, gdje se zapisane sve presude protiv stranaca u srednovjekovnom gradu Ragusa (danas Dubrovnik). Sudski dokument datiran na 23. jun 1429. godine daje izvještaj o tome da se tuži jedan trgovac imenom  (lat. Vasilije Jagodić) čije su mule upale u vinograd gospodina Stephanus de Nale. Sadržaj dokumenta glasi ovako:

> Stephanus de Nale, coram domino Rectore ser Nicola Jo. de Poza conqueritur supra **Vasigl Jagodich**. Eo quia heri eum uno somerio et una mulla intulit sibi damnum in uno suo tereno in vinea positis in Breno. Testes: Dobrilo homo Blaxii de Braicho, Radochna Iuanovich, Simcho Bogaucich."
> 
> – *Lamenta de foris*, VIII, 205v, 23. juni 1429.

U prevodu:

> Stefanus de Nale, u prisustvu gospodina rektora Nicola Jo. de Pozda se žali na **Vasilija Jagodića**. Juče su njegove natovarene mule upale u vinograd kod Brena (?) i tamo nanjijelie štetu. O tome svjedoče Dobrilo (Vlah iz Brajića), Radoša Ivanović i  Simčo Bogovčić.
> 
> – *Tužbe protiv stranaca u Ragusi*, VIII, 205v, 23. juni 1429.

U 15. i 16. vijeku se prezime Jagodić pominje i u gradovima Beograd, u okolini Čačka kao i na otoku Brač, u Šibeniku kao i u Zagorju. Od kraja 17. vijeka prezime Jagodić se sve više javlja na prostoru habsburške Vojne krajine i ostalim krajevima Slavonije.

Plemići
-------

Plemićki grb Jagodića
Portret III. János Jagodics de Kernyécsa
Tokom trajanja vladavine Habsburške monarhije na prostoru današnje Hrvatske i Srbije dolazilo je do raznih talasa migracija u Vojnu krajinu. Tamo su se doseljavale porodice iz južnih krajeva, pretežno sa prostora južne Bosne i Hercegovine. U 18. i 19. vijeku istakle su se tri porodice prezimenom Jagodić, čiji su muški članovi služili u graničarskim jedinicama Habsburške monarhije.

* **4. mart 1714:** Grbovnicu o dodjeli plemstva i grba podijelio je car Karlo III. Franji i Jurju Jagodiću, te Jurjevim sinovima Jurju i Emeriku
* **24. oktobar 1806:** Grbovnu povelju o dodjeli plemstva i grba dao je car Franjo II. graničarskom časniku Alexius Jagodiću, njegovoj supruzi Rozaliji Bernard i djeci: Mihaelu, Franji, Aleksi i Josipu. Očigledna sličnost sa prvim grbom govori o tome da se radi o istim Jagodićima
* **17. septembar 1824:** Grbovnu povelju o dodjeli plemstva i grba dao je car Franjo II. Spasoju Jagodiću, koji dobiva ime Jagodics de Kernyecza. O njima je snimljena televizijska serija *Sva ta ravnica*.

Prema Enveru Ljuboviću, major Alexius Jagodić potiče porijeklom iz Klisa kod Splita. Služio je u graničarskim regimentom u Glini. Jedan dio ove porodice i danas živi u Lici, tačnije u Ličkom Lešću. Prema Duišinu, sve tri porodice Jagodića potiču od jedne porodice iz Livna. Prema predanjima, Jagodići su najprije doseljeni sa Podrinja, odakle su u 15. vijeku prvo krenuli za Sarajevo, pa preko Travnika do Livna.

Genetska genealogija
--------------------

genetičko porijeklo JagodićaJagodic DNK projekat (engl. )
U aprilu 2022. godine je sproveden *Jagodic DNK projekat* (Jagodic DNA project). Ovaj genealoški projekat obuhvata brojku od 15 testiranih rodova, koja nose prezime Jagodić. Odnosno njene varijante Jagodits, Jagodic i Yagodich. Testirani su rodovi iz Slovenije, Mađarske, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Srbije i Australije. Privatna studija je sprovedena u saradnji sa laboritorijama FTDNA, YSEQ i DNK Centra u Beogradu.

Rezultati studije su publicirani na porodičnoj web stranici.

Haplogrupe| Haplogrupa | Pripadnost | SNP | Nevgen Predictor | država, regija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| E-V13 | 05.88 % (n=1) | PH1173 | Z17264 | SRB/Loznica |
| I2a | **23.53 %** (n=4) | PH908 | Y151633, Y3118 | BIH/Tuzla, HR/Požega, HR/Ivanić Grad |
| I1a | 11.76 % (n=2) |  ? | M227, S10360 | SLO/Kranj, HR/Jasenaš |
| J1 | 05.88 % (n=1) |  ? | PF7263 | HUN/Vas |
| J2 | 05.88 % (n=1) | Y22063 | M205 | BIH/Goražde |
| R1a | **41.17 %** (n=7) | BY149000, CTS3402, FT288648 | Y2613, L1029 | BIH/Gradiška, BIH/Glamoč, HR/Obrovac, SRB/Loznica, SRB/Bajina Bašta |
| R1b | 05.88 % (n=1) | Z2103 | BY611 | HR/Grubišno Polje |

Poznate ličnosti
----------------

* Rudolf Jagoditsch
* Vlado Jagodić [sr] (1964, fudbaler)
* Josip Jagodić [hr] (1897–1973, liječnik)
* Ivan Jagodić (1936–2010, glumac)
* Ema Jagodić [sl] (1989, fotomodel)
* Petar Kuridža Jagodić [sr] (1666–1749, vođa bune)
* Marko Jagodić Kuridža [sr] (1987, košarkaš)
* Hadži-pop Petko Jagodić (vođa bune iz 1858)

Izvori
------

1. ↑  Михаило Ј. Динић (1958). *рађа за историју Београда у средњем веку, књига 2. Hrsg.: ГРАЂБА ИЗ ЗЕМУНСКИХ АРХИВА ЗА ИСТОРИЈУ ПРВОГ СРПСКОГ УСТАНКА*. str. 49.
2. ↑  Prof. Andre Jutronić (1950). *Zbornik za narodni život i običaje južnih Slavena 1950*. str. 2016, 217, 220, 221.
3. ↑  Krsto Stošić (1941). *SELA ŠIBENSKOGA KOTARA*. str. 98.
4. ↑  Paver, Mladen (14. septembra 2014). „Jesu li vaši preci među puntarima?". Rodoslovlje.HR. Pristupljeno 11. januara 2023.
5. ↑  Radoslav Lopašić (1894). *HRVATSKI URBARI*. Zagreb. str. 302.
6. ↑  E. Kuester (1899). *Der Adel von Kroatien und Slavonien*. Nuernburg. str. Taf. 53.
7. ↑  Viktor Anton Duišin (1939). *Zbornik plemstva, II svezak, I dio.*. Zagreb. str. 36, 37.
8. ↑  Enver Ljubovic (2007). *Grbovnik Gacke, Krbave, Like, Senja i Vinodola. Koralj, Rijeka*. str. 104.
9. ↑  Viktor Anton Duišin (1939). *Zbornik plemstva, II svezak, I dio. 1. Auflage. Nr. 216.*. str. 36, 37.
10. ↑  Dr. Prof. Miloš Bjelovitić (1989). *Glamoč - naselja i stanovništvo*. str. 170.
11. ↑  Petar Rađenović (1940). *Unac - Antropogeografska ispitivanja*. str. 47.
12. 1 2  „Jagodic" (en). DNA project. 20. maja 2022. Pristupljeno 11. januara 2023.