recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Amazona** (**Amazon**; port. *Rio Amazonas*, šp. *Rio de las Amazonas*) je najveća rijeka Južne Amerike, a po količini vode najveća rijeka na svijetu, ukupne dužine od 6 400 km, sa porječjem od 7 miliona km².

*Amazona* se formira spajanjem rijeka Marañón i Ucayali, kod peruanskog gradića Nauta, one obje izviru u peruanskim Andama. U Atlantski ocean se ulijeva velikim estuarijem širokim oko 300 km. 

Tok Amazone kroz prašumu

Tok rijeke
----------

Amazona teče kroz Peru, Brazil i djelimično kroz Kolumbiju, kao granična rijeka. Izvori Amazone nalaze se na Andama, odakle rijeka teče prema istoku. Amazona ima nekoliko rijeka koje je formiraju, i od zavisnosti od toga koja se uzme za glavnu dobijaju se različite dužine. Najčešće se kao izvor rijeke uzima Ucayali, a rijeđe Marañón. Po peruanskim geografima Amazona je najduža rijeka na svijetu, jer ako se zbroje dužine rijeka Ucayali i Apurimak njena dužina iznosi skoro 7 100 kilometara, ali ako se računa da joj je glavni izvor Marañón tad njena dužina iznosi samo 6 400 km.

U srednjem toku, od ušća Juruá do ušća Rio Negra, Amazona nosi ime **Solimôes**. U tom dijelu širina rijeke iznosii i do 20 km, dok u donjem dijelu prelazi i 100 km. Njegovo ušće u Atlantski ocean ima oblik ogromne delte sa brojnim rukavcima razdvojenim jedni od drugih.

Maksimalan protok na ušću iznosi 300 000 m3/s (srednji godišnji protok iznosi oko 120 hiljada m³/s). Ove ogromne mase slatke vode uzrokuju pojavu da je oceanska voda punih 400 km od ušća i dalje slatka.

Karta sliva Amazone

Pritoke
-------

Glavne desne pritoke Amazone su:

* Juruá
* Purus
* Madeira
* Xingu
* Tapajós

Glavne lijeve pritoke Amazone su:

* Napo
* Putumayo
* Japura
* Rio Negro

Plovnost
--------

Amazona je plovna u dužini od 4300 km i glavni put komunikacije u tom delu sveta.

Veći gradovi koji leže na Amazoni su:

* Iqitos
* Manaus
* Óbidos
* Santarém
* Belém
* Makapa

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3  „*Amazon Riverr*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 22. 11. 2012.

Vanjske veze
------------

* *Amazon River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

***Amazona*** na Wikimedijinoj ostavi



  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Han** (kineski: *Han Shui*) je rijeka u Kini duga 1530 km, jedna od najvećih pritoka rijeke Jangce.

Hidrografija
------------

Rijeka Han izvire na obroncima masiva Cinjlin na krajnjem jugozapadu pokrajine Šensi. U svom gornjem toku rijeka je poznata pod imenima **Judai** i **Janga**, a nakon okruga Mian, kao **Mian**, tek od grada Hanzhong zove se Han. Od izvora teče prema istoku, preko obronaka masiva Cinjlin, u tom dijelu u rijeku utječu brojne pritoke sa sjevera od kojih Sun najveći, ali i velik broj pritoka sa Masiva Daba koje teku prema sjeveru. U svom gornjem toku rijeka Han je uglavnom prava planinska brzica, ali kad dođe do Hanzhonga ulazi u plodno aluvijalno polje dugo oko 100 km, i 19 km široko. Nakon što prođe grad Ankang Han se probija preko planina u nizu dubokih klanaca, na kraju tog dijela ulazi u središnji bazen Jangcea kod mjesta Guanghua u provinciji Hubei.

U svom donjem toku rijeka Han teče kroz bogatu nizinu. Tu počinje jako meandrirati, a područje je tako ravno da male promjene u vodostaju rijeke mogu poplaviti velike površine, pa su nasipi obavezni. Zbog tog su iznad grada Sjanjana gdje rijeka prima pritoku Dan, 1970. podignuta brana za regulaciju vodotoka, sprječavanja poplava, navodnjavanje i poboljšanje plovidbe. Tad je izgrađeno i nekoliko hidroelektrana. Nizvodno od Sjanjana Han prima svoju najveću pritoku - Baišu. Upravo na tom ušću je 1950-ih, podignuto akumulaciono jezero, radi spriječavanja poplava, istovremeno su realizirana četiri velika projekta navodnjavanja na tom području.

Rijeka Han na karti sliva Jangcea
Ispod grada Sjanjana Han počinje meandrirati prema jugu, a zatim skreće prema istoku do svog ušća u rijeku Jangce kod grada Wuhan. U tom dijelu toka, dobar dio voda rijeke raspršen je bezbrojnim kanalima i jezerima po južnom dijelu Velike kineske nizine. Taj sistem kanala se sužava kako se Han približva ušću. Čitav taj kraj bio je često plavljen poplavama katastrofalnih razmjera, da bi se to spriječilo, 1954. podignuto je drugo akumulaciono jezero južno od ušća sa Jangceom.

Han ima sliv velik oko 174.300 km², koji se prostire kroz kineske provincije Šensi i Hubei i prosječni istjek od 2156 m3/s na svom ušću u Jangce.

Rijeka Han je važni plovni put, osobito donji tok rijeke, sa svojom bezbrojnim malim kanalima, jer on čini kralježnicu guste mreže plovnih puteva koja pokriva cijeli južni dio Velike kineske nizine, po njima džunke mogu ploviti od Jingzhou do Wuhana prečicom, puno kraće negoli da plove Jangceom.

Povezane stranice
-----------------

* Jangce
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  „*Han River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 22. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

***Han (Jangce)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Han River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 315530208
* BNF: cb14645610r (podaci)

 |
**Hatanga** (ruski: *Хатанга*) je velika ruska rijeka koja teče kroz Krasnojarski kraj u Sibiru duga 227 km, ali ako se uračuna izvor njene najduže sastavnice Kotuja (1409 km) tada je duga 1636 km.

Hidrografija
------------

Hatanga se formira spajanjem rijeka Kotuj i Hete u Sjevernosibirskoj nizini, koja ne prelazi ni 2 m nadmorske visine, tako da se na svom toku prema sjeveru razliva u brojne rukavce i formira mnoštvo otoka i jezera (ima ih više od 112.000 ukupne površine od 11 600 km²). U svom donjem dijelu široka je i do 5 km, ulijeva se velikim estuarijem u Laptevsko more u istoimenom zaljevu Hatanga.

Karta porječja Hatange
Hatanga ima porječje veliko oko 364 000 km², koje se proteže po Tajmirskom autonomnom okrugu. Prosječni protok rijeke je 3 320 m³/s na ušću u more, ali jako varira i najveći je u ljeto tad naraste i do 18.300, ali tokom zime kad nema oborina jako padne.

Rijeka je plovna čitavom svojom duljinom ali samo ljeti, jer je zimi zaleđena od početka oktobra do kraja maja.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*Хатанга*" (ruski). Большая советская энциклопедия. Arhivirano iz originala na datum 2012-09-01. Pristupljeno 25. 11. 2012.
2. ↑  „*Котуй*" (ruski). Большая советская энциклопедия. Pristupljeno 25. 11. 2012. [*mrtav link*]

Vanjske veze
------------

***Hatanga*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Хатанга* na portalu Большая советская энциклопедия Arhivirano 2012-09-01 na Wayback Machine-u ()
**Hopjor** (ruski: *Хопёр*) je velika lijeva pritoka rijeke Don u evropskom dijelu Rusije duga 979 km.

Hidrografija
------------

Hopjor izvire na obroncima Privolške visoravni kod mjesta Ivanovka u Penzjanskoj oblasti jugozapadno od grada Penza.
Od izvora teče prema jugu, nakon što primi pritoku Voronu skreće prema istoku, ali nakon što primi pritoku Buzuluk ispravlja tok i zaokreće prema jugu do ušća u rijekuDon u Volgogradskoj oblasti.

Karta sliva rijeke Don sa Hopjorom
Hopjor ima sliv velik oko 61.100 km², koje se proteže preko Penzjanske, Saratovske, Voronješke i Volgogradske oblasti.

Rijeka Hopjor je plovna oko 323 km, sve do grada Novohopjor i to ljeti, jer se zimi ledi od kraja novembra (početka decembra) do marta - aprila.

U donjem toku rijeke nalazi se Park prirode Hopjor na površini 16 178 hektara.

Povezano
--------

* Don
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  „*Хопёр*" (ruski). Большая советская энциклопедия. Pristupljeno 28. 12. 2012. [*mrtav link*]

Vanjske veze
------------

***Hopjor*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Хопёр* na portalu Большая советская энциклопедия[*mrtav link*] ()

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Išim** (ruski: *Иши́м*, kazaški: *Есіл*) je rijeka u Kazahstanu i Rusiji duga 2450 km, velika lijeva pritoka Irtiša.

Hidrografija
------------

Rijeka izvire na obroncima planine Nijaz na sjeveru Kazahstanskog praga kao **Esil**. Od izvora teče prema zapadu do glavnog grada Kazahstana Astana, zatim nastavlja prema zapadu sve do grada Deržavinska gdje naglo skreće prema sjeveroistoku, prolazi kroz grad Esil i nastavlja teći u istom smjeru do grada Petropavlovsk blizu kazahstansko-ruske granice. 

Nakon što uđe u Rusiju teče preko ravnih stepa Omske i Tjumenjske oblasti do ušća u Irtiš kod sela Ust-Išim.

Karta porječja Išima
Išim ima porječje veliko oko 144.000 km², i prosječni protok od 56,3 m³/s. 
Rijeka je plovna u donjem (ruskom) dijelu toka, ali je zaleđena od novembra do aprila, no kad se u proljeće otope snijegovi, tad često plavi, ali u ljetu kad nema kiša, postane plitak.
Zbog tog je nešto niže od Petropavlovska izgrađena brana za akumulaciju Sergejevku čije vode služe za opskrbu pitkom vodom i navodnjavanje sjeverozapadnog Kazahstana.

Povezane stranice
-----------------

* Irtiš
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5   „*Ishim River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 25. 11. 2012.

Vanjske veze
------------

***Išim*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Ishim River* na portalu Encyclopædia Britannica ()
**Juba** (somalski: *Wabiga Jubba*, talijanski: *Giuba*, čita se **Džuba**) je rijeka na krajnjem jugoistoku Etiopije i Somalije, duga 875 km. Najvećim dijelom svog toka teče kroz Somaliju i najveća je rijeka te zemlje.

Hidrografija
------------

Juba se formira na etiopsko-somalskoj granici gdje se spajaju rijeke Dava i Ganale Doria, nešto sjevernije od somalskog grada Dolo. Odatle nova rijeka teče relativno pravilno uz velike meandre prema jugu, a sjeverno od luke Kismaayo ulijeva se u Indijski ocean.

Čitav kraj uz rijeku se u Somaliji zove regija Juba. Po njoj se također zovu somalske administrativne regije Srednja i Donja Juba, a tako se zvala i britanska kolonija Jubaland. Područje je prvenstveno suha savana, osim uz samo korito, ali u svom donjem dijelu najplodniji dio Somalije, u kom se uzgaja pamuk, kikiriki, kukuruz, sisal, sezam, banane i drugo voće.

U gornjem toku, pored rijeke žive brojne divlje životinje: žirafe, gepardi, lavovi, leopardi, hijene, bivoli, nilski konji, krokodili, antilope, gazele, deve, nojevi, šakali i somalski divlji magarci.

### Plovnost i poplave

Karta porječja rijeka Šebele i Jube
Most preko *Jube* kod grada Bardera
Juba ima porječje od 497.626 km², a duga je 875 km. Ako mu se pribroji izvor njegove najduže pritoke Šebele, tada ima 1580 km i time je 86. rijeka po dužini na svijetu. Porječje rijeke Jube je područje sa najviše oborina u cijeloj Somaliji. Velike katastrofalne poplave s ljudskim žrtvama dogodile su se 1960. i 1997. godine. Od decembra do sredine aprila nije plovna jer ima malo vode, ali je za velikih kiša od juna do oktobra plovna nekih 32 km do grada Bardere.

Historija istraživanja
----------------------

Prvi Evropljanin koji je obavijestio o postojanju rijeke bio je isusovac Jerónimo Lobo, koji se 1624. pokušao probiti uz rijeku do Etiopije. Od tog poduhvata je ipak odustao kada je saznao od lokalnih vodiča da bi trebao proći preko devet različitih teritorija, na kojima živi isto toliko naroda i koji su u stalnim međusobnim ratovima. To mu je to bilo previše riskantno i zbog tog je odustao te se vratio u tadašnju Portugalsku Indiju.

Nakon tog prvog pokušaja, prošlo je više od 200 godina do novog pokušaja da se istraži tok rijeke Jube. Na taj podhvat odvažio se barun Karl Klaus von der Decken koji je sa malim parobrodom Welf 1863. pokušao doploviti do izvora. Njegov parobrod se razbio kod brzaka iznad grada Bardhere, a baruna i njegovu posadu napali su lokalni stanovnici. Tom pritom poginuo je barun i tri člana njegove posade. Sljedeći istraživač koji se osmjelio na taj podhvat bio je britanski mornarički oficir Dundas, koji je 1891. uspio otploviti uz rijeku Juba oko 650 km uzvodno.

Povezano
--------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Jubba River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 22. 11. 2012.
2. ↑   (engleski) *The Itinerário of Jerónimo Lobo*. Hakluyt Society, London. 1984. str. 65.

Vanjske veze
------------

***Juba (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Juba River* na portalu Encyclopædia Britannica ()
Stijene na rijeci Kotuj
Brod na zračni jastuk Hivus-10 na rijeci Kotuj
Prag na rijeci Kotuj
**Kotuj** (ruski: *Котуй*) je ruska rijeka u Krasnojarskom kraju u Sibiru duga 1 409 km, koja zajedno sa rijekom Hete formira veliku rijeku Hatangu.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Kotuj* izvire na Visoravni Putorana, nakon tog teče prema jugoistoku, protičući kroz jezera Harlina i Djupkin. Nakon što primi pritoku Voevolihan, mijenja smjer i teče prema sjeveroistoku preko Sjevernosibirske nizine do ušća u rijeku Hatangu kod naselja Kresti.

Karta porječja *Kotuja*
*Kotuj* ima porječje veliko oko 176 000 km², koje se proteže po Krasnojarskom kraju.

Prosječni protok rijeke jako varira - najveći je u ljeto, ali tokom zime kad nema oborina - jako padne. 
Rijeka se zimi ledi krajem septembra, početkom oktobra, i ostaje pod ledom do kraja maja.

Povezano
--------

* Rijeka Hatanga
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Котуй*" (ruski). Большая советская энциклопедия. Pristupljeno 25. 11. 2012. [*mrtav link*]

Vanjske veze
------------

* *Котуй* na portalu Большая советская энциклопедия[*mrtav link*] ()

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Nen** (kineski: *Nen Jiang*) je rijeka na sjeveroistoku Kine duga 1 170 km, najveća pritoka rijeke Sungari koja se kasnije ulijeva u Amur.

Hidrografija
------------

Nen izvire u provinciji Heilongjiang (Unutrašnja Mongolija) u kraju u kom se spajaju masivi Veliki (Da Hinggan) i Mali Hingan (Xiao Hinggan). Od tamo teče prema jugu kroz brdovit kraj, nakon čega izbija na Sjeveroistočnu kinesku visoravan. I nadalje teče prema jugu, sve do grada Da'an u provinciji Jilin gdje ima ušće u rijeku Sungari.

U gornjem dijelu svog toka prima brojne pritoke sa istočnih padina Velikog Hingana i zapadnih obronaka Malog Hingana. Iako je zaleđena puna četiri mjeseca zimi, a ljeti zna često plaviti, osobito oko ušća u Sungari, rijeka Nen je važni plovni put za manje brodove sve do grada Ćićihar, a čamcima i dalje na sjever. Ipak današnje prometno značenje rijeke je vrlo malo u odnosu na 19. vijek, kada su brodovi po Nenu bili jedino sredstvo za prijevoz ljudi i robe.

Karta sliva Nena
Nen ima sliv velik oko 244 000 km², koji se prostire preko kineskih provincija Heilongjiang i Jilini velikog dijela Sjeveroistočne kineske visoravni.

U svom donjem toku, preko široke, ravne Sjeveroistočne kineske visoravni protok Nena se vrlo usporava i rijeka počinje meandrirati. Nen često plavi u proljeća kad se tope snijegovi, ali i tokom ljeta. Korito rijeke u donjem toku je često poplavljeno, sa puno močvara i bara punih boćate vode.

Povezano
--------

* Sungari
* Amur
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Nen River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 28. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

* *Nen River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Marañón** (šp. *Río Marañón*) je rijeka duga 1415 km, koja zajedno sa rijekom Ucayali formira Amazonu.

Hidrologija
-----------

Marañón izvire ispod snježnih vrhova Anda ispod jezera Lauricocha (160 km od Tihog oceana.

Od izvora teče u smjeru sjeverozapada, preko vjetrovite visoravni na nadmorskoj visini od 3650 m, krivudajući dubokim kanjonima kroz planine Anda do nizinskog područja prašuma. Na tom srednjem dijelu toka ima brojne brzake i slapove od kojih je najspektakularniji Pongo de Manseriche.

Tok Marañóna na karti sliva AmazoneTok Marañóna na karti sliva Amazone
Nakon njega rijeka teče na nadmorskoj visini od samo 175 m, uz mnogobrojne meandre u pravcu istoka kroz netaknute prašume gdje prima svoju najveću pritoku Huallagu.

Ispod peruanskog gradića Nauta spaja se sa Ucayalijem i formira Amazonu.
Marañón ima sliv velik oko 337.519 km² i prosječni istjek od 13.500 m3/s na svom ušću u Amazonu.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4   „*Marañón River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 22. 11. 2012.

Vanjske veze
------------

***Marañón (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Marañón River* na portalu Encyclopædia Britannica ()
Doc. dr. sc. **Neven Ljubičić** (Nin, 1. svibnja 1963.), liječnik, docent, hrvatski političar, bivši ministar zdravstva i socijalne skrbi u Vladi Republike Hrvatske (2005. - 2008.).

Diplomirao je na Medicinskom fakultetu u Zagrebu 1987. a na istom je fakultetu 1993. doktorirao s temom "Istraživanje učinka terapije diureticima i terapijske paracenteze na sastav ascitesne tekućine u bolesnika s cirozom jetre". Specijalistički ispit iz interne medicine položio je 1996. Stručno se usavršavao u Norveškoj, Danskoj i Njemačkoj. Godine 1995. izabran je u znanstveno istraživačko zvanje znanstveni suradnik na području medicinskih znanosti i na koncu 1993. u znanstveno nastavno zvanje docent na katedri za internu medicinu Stomatološkog fakulteta u Zagrebu. Radio je na Internoj Klinici Opće bolnice "Sveti duh" i u Kliničkoj bolnici "Sestara milosrdnica" u Zagrebu. U Domovinskom ratu bio je liječnik u bojni, potom načelnik saniteta brigade i načelnik sanitetske službe i taktičke grupe HV-a. Redoviti je član Hrvatskog liječničkog zbora i niza domaćih i inozemnih stručnih udruženja.

Godine 2004. postao je pomoćnikom ministra zdravstva u Upravi za stručno-medicinske poslove. Nakon ostavke dotadašnjeg ministra zdravstva i socijalne skrbi, dr. Andrije Hebranga, imenovan je ministrom zdravstva i socijalne skrbi u veljači 2005. godine. Član je HDZ-a.

Oženjen je i ima dvoje djece.

Povezane stranice
-----------------

* Vlada Republike Hrvatske

| * p
* r
* u
Sastav 9. Vlade Republike Hrvatske |
| --- |
| od 23. 12. 2003. do 12. 1. 2008. |
| Predsjednik | Ivo Sanader |
| Potpredsjednici | Jadranka Kosor • Damir Polančec (od 2005.) • Andrija Hebrang (do 2005.) |
| Ministri | Ivan Šuker • Branko Vukelić • Božo Biškupić • Božidar Kalmeta • Jadranka Kosor • Berislav Rončević • Petar Čobanković • Ana Lovrin (od 2006.) • Kolinda Grabar Kitarović • Marina Matulović Dropulić • Neven Ljubičić (od 2005.) • Dragan Primorac |
| Ministri razriješeni dužnosti  prije kraja mandata Vlade | Andrija Hebrang (do 2005.) • Miomir Žužul (do 2005.) • Marijan Mlinarić (do 2005.) • Vesna Škare-Ožbolt (do 2006.) • Ivica Kirin (od 2005. do 2008.) |
| Tajnica | Jagoda Premužić |
**Shire** je velika pritoka rijeke Zambezi duga 402 km, ali ako se uračuna dužina jezera Malavi i njegove najveće pritoke rijeke Ruhuhu onda ima čak 1200 km.

Shire je najznačajnija rijeka Malavija, koji utječe u Zambezi u Mozambiku.

Hidrografija
------------

Shire formalno izvire (otječe) sa južnih obala jezera Malavi kojem je najveća pritoka Ruhuhu, pa mnogi geografi misle da je to prirodni nastavak Shirea.
Odmah po izlasku iz jednog ulazi u drugo jezero Malombe 8 km južno od grada Mangochi, nakon jezera teče kroz močvarni kraj stisnut između masiva Zomba na istoku i visoravni Chiripa na zapadu.

Shire nakon toga u svom srednjem toku, ulazi u usku kotlinu koja se prostire između naselja Matope i Chikwawa, tu se u duljini od 80 km, obrušava za 384 m, u uskim klanacima i kataraktima. U tom dijelu ima više spektakularnih vodopada, u kanjonu Mpatamanga su to; Kholombidzo, Nkula i Tedzani, a nakon tog Hamilton i Kapichira, tu je podignuta i hidroelektrana. Brane su podignute i kod Nkule i Tedzanija, sjeverozapadno od Blantyre, za potrebe hidroelektrane.

Ispod grada Chikwawa rijeka ulazi u širok močvarni pojas obalne ravnice Mozambika nadmorske visine ispod 150 m. U tom dijelu Shire prima svoju najveću pritoku Ruo zatim ulazi u Slonovsku močvaru veliku 414 km², a zatim i močvaru Ndindi, kad to prođe uljeva se u Zambezi 48 km ispod grada Vila de Sena u Mozambiku.

Karta sliva Zambezija sa tokom Shirea
Vodostaj rijeke je nekada potpuno ovisio o razini voda u jezeru Malavi i količini voda koju mu donosio Ruo. Danas je njegov tok reguliran izgradnjom brana na izlazu iz jezera Malavi, i brane koja je podignuta kod grada Liwonde za regulaciju donjeg toka rijeke.

Uz najveću Ruo, Shire ima puno manjih pritoka, ali je većina njih povremena, tokom čitave godine vodu imaju jedino Lisungwe, Wankurumadzi, Masenjere i Tangadzi. Močvarna polja uz njegovu dolinu su obradiva jedino za sušne sezone.

Povezane stranice
-----------------

* Zambezi
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Shire River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 18. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

***Shire (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Shire River* na portalu Encyclopædia Britannica ()
**Tapajós** (portugalski: *Río Tapajós*) je brazilska rijeka duga 1992 km (zajedno sa svojom najvećom pritokom Teles Pires), velika desna pritoka Amazone.

Hidrografija
------------

Tapajós se formira na sjeveru brazilske države Mato Grosso gdje se spajaju rijeke Teles Pires i Juruena.

Od izvora teče u smjeru sjevera preko visoravni Mato Grosso, u tom dijelu formira granicu između država Mato Grosso i Amazonas, a nakon toga i granicu između Amazonasa i Pará. Pri kraju svog toka zavija prema sjeverozapadu preko Pará da se nešto malo iznad grada Santarém ulije u Amazonu.

Tok Tapajósa na karti sliva Amazone
Tapajós ima sliv velik oko 700.000 km² i prosječni istjek od 13.000 m3/s na svom ušću u Amazonu.

Iako je tok Tapajósa često isprekidan brzacima, on je plovan čitavom svojom dužinom od 650 km, njime je čak moguće preko umjetnog kanala doploviti do rijeke Cuiaba, pritoke rijeke Paragvaj pa tako doploviti i do Buenos Airesa.

Povezano
--------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Tapajós River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 8. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

***Tapajós*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Tapajós River* na portalu Encyclopædia Britannica ()
**Suptropska klima** je tip klime koju karakteriziraju duga, vruća i sušna ljeta sa prosječnim temperaturama od preko 27 °C, i kratke, blage i vlažne zime, sa prosječnim temperaturama od 10 °C.

Taj tip klime rasprostranjen je u pojasu iznad tropa, kako na Sjevernoj tako i na Južnoj hemisferi, na otprilike 25° - 40° geografske širine.

Karakteristike
--------------

Prema Köppenovoj klasifikaciji klime kako ju je osmislio njen autor - Wladimir Köppen, taj tip klime ne postoji. Ali su klimatolozi nakon njega, poput njemačkih autora *Carl Trolla* i *K.H. Paffena* došli do zaključka da je u klimatologiji potrebna i ta kategorija da se opiše izvjestan tip klime.

Prema američkom geografu *Glennu Thomasu Trewarthu* to bi bio jedan prijelazni tip klime, između Tropske i Umjereno kontinentalne klime u kom je najmanje osam mjeseci prosječna temperatura viša od 15 °C. Po njegovom kolegi *Johnu F. Griffithsu* granica bi bila najhladniji mjesec u godini u kom bi prosječna temperatura trebala biti viša od 12 °C.

Najnoviju klasifikaciju tog tipa klime iznjeli su australski klimatolozi *Harvey Stern*, *Graham de Hoedt*, *Jeneanne Ernst* i *Antonio Pansini*, po njima prosječna srednja godišnja temperatura mora biti viša od 20 °C da se klasificira kao *Suptropska klima*.

Povezano
--------

* Sredozemna klima

Izvori
------

1. ↑  „*Subtropical*" (engleski). Meteoblue AG. Pristupljeno 18. 01. 2013.
2. ↑  „*Objective classification of Australian climates*" (engleski). Commonwealth of Australia , Bureau of Meteorology. Arhivirano iz originala na datum 2008-07-09. Pristupljeno 18. 01. 2013.

Vanjske veze
------------

* *Subtropical* na portalu Meteoblue AG ()

***Suptropska klima*** na Wikimedijinoj ostavi
**Rijeka Sutlej** (sanskrit: शुतुद्रि Shutudri, pundžabi: ਸਤਲੁਜ, hindi: सतलज, urdu: درياۓ ستلُج‎ ) ili Satluj je najduža pritoka rijeke Ind, u Indijskom podkontinentu duga 1400 km.

Hidrografija
------------

Sutlej izvire iz jezera Rakshastal na sjevernim obroncima Himalije u jugozapadnom Tibetu na visini od 4600 m. Od izvora rijeka teče prema sjeverozapadu, a zatim prema jugozapadu probijajući se uskim kanjonima preko himalajskih planina do indijske države Himachal Pradesh Nakon tog utječe u državu Punjab kod grada Nangal. I nadalje teče u smjeru jugozapada u širokoj kotlini, tu prima svoju najveću pritoku Beas. Od tamo formira indijsko - pakistansku granicu u dužini od 105 km, nakon tog ulazi u Pakistan da se kod grada Uch Sharifa spoji sa rijekom Chenab i formira rijeku Panjnad (dosl. *Pet rijeka*) po kojoj je čitava regija Punjab dobila ime. Panjnad se nakon svega 60 km, izliva u Ind kod grada Mithankota u Pakistanu.

Karta sliva rijeke Ind sa Sutlejom
Vodostaj rijeke ovisi o proljetnom otopljavanju snijega na Himalajskim vrhovima, kao i o monsunskim kišama u ljeto. Jer oni donose obilne kiše, koje ponekad pretvore Sutlej u pravu bujicu, maksimalni vodotok rijeka je imala 1955. tad je izmjeren istjek od skoro 17.000 m3/s. Tokom zime vodostaj rijeke značajno opadne, jer nema većih oborina.

Vode Sutleja se intenzivno koriste za navodnjavanje, pa su zbog tog i bile predmet sukoba između indije i Pakistana sve do 1960. kad su dvije zemje sklopile sporazum Sporazum o vodama Inda. Po tom sporazumu vode Sutleja pripale su indiji u zamjenu za pravo Pakistana da koristi vode Inda i njegovih zapadnih pritoka.
Od tad su na Sutleju napravljeni veliki irigacioni radovi i mnoštvo velikih hidroelektrana brana Bhakra-Nangal, Kanal Sirhind i navodnjavanje doline Sutlej.

U starogrčkim izvorima je Sutlej bio poznat kao *Zaradros*.

Povezane stranice
-----------------

* Ind
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  „*Sutlej River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 15. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

***Sutlej*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Sutlej River* na portalu Encyclopædia Britannica ()
**Uele** je rijeka u Demokratskoj Republici Kongo, duga 1170 km. Zajedno s rijekom Mbomou formira rijeku Ubangi, najveću desnu pritoku rijeke Kongo.

Hidrografija
------------

Uele kao *Kibali* izvire na obrocima Plavih planina, nedaleko Albertovog jezera u Demokratskoj Republici Kongo. Nakon izvora rijeka teče u smjeru sjeverozapada do grada Dungu gdje prima svoju najveću pritoku Dungu. Tek nakon toga zove se Uele i potom rijeka teče u istom smjeru do grada Yakoma, gdje se spaja sa rijekom Mbomou i formira rijeku Ubangi, najveću desnu pritoku Konga.

Karta porječja rijeke Ubangi
Uele ima porječje veliko oko 139.700 km², koje se proteže preko sjeverozapada Demokratske Republike Kongo. Najviši vodostaj rijeka ima od marta do oktobra.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3  „*Uele*" (engleski). Nature Conservancy and World Wildlife Fund. Arhivirano iz originala na datum 2012-06-15. Pristupljeno 24. 11. 2012.
2. ↑   „*Ubangi River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 24. 11. 2012.

Vanjske veze
------------

***Uele*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Uele* na portalu Nature Conservancy and World Wildlife Fund Arhivirano 2012-06-15 na Wayback Machine-u ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 158298713
* SUDOC: 027786625

 |
**Vičegda** (ruski: *Вычегда*) je velika pritoka rijeke Sjeverne Dvine, na sjeveru Rusije duga 1130 km.

Hidrografija
------------

Vičegda izvire na Timanskom gorju u Republici Komi, oko 310 km zapadno od Urala. Od izvora teče u pravcu zapada, praveći veliki luk prema sjeveru nakon što prođe Siktivkar, glavni grad Republike Komi. Zatim zavija prema jugu da se kod grada Kotlas u Arhangelskoj oblasti ulije u Sjevernu Dvinu.

Karta sliva Sjeverne Dvine sa Vičegdom
Vičegda sa svojim pritocima ima sliv velik oko 122.800 km², koje se proteže od Republike Komi do Arhangelske oblasti.

U svom donjem dijelu Vičegda je tipična ravničarska rijeka, brojnih pješčanih sprudova, uz čije korito ima puno močvara i jezera.

Rijeka se ledi od novembra do kraja aprila, a plovna je do grada Voljdino nekih 960 km od svog ušća u Don.

Povezane stranice
-----------------

* Sjeverna Dvina
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6   „*Vychegda River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 18. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

***Vičegda*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Vychegda River* na portalu Encyclopædia Britannica ()
**Nukleotidi** su monomerske jedinice nukleinskih kiselina i posrednici u reakcijama prijenosa energije u stanicama (adenozin). Kao i sve molekule s 2-3 fosfatne skupine vezane za 5' ugljik, spadaju među **nukleozidne monofosfate**, jer izdvajanjem fosfatne skupine tvore nukleozid. Najveći je broj RNK ili DNK molekula izgrađen od samo 4 osnovna tipa nukleotida.

Svaki se nukleotid sastoji od pet-ugljičnog šećera za koji su vezane fosfatna skupina i dušikova baza. Šećer može biti D-riboza (kod RNK) ili D-deoksiriboza (kod DNK). Fosfat je fosfoesterskom vezom spojen s 5' ugljikom u šećeru, dok je baza vezana za 1' ugljik. Baza može biti *purinska* ili *pirimidinska*. DNK sadrži purine **adenin (A)** i **gvanin (G)**, te pirimidine **citozin (C)** i **timin (T)**. RNK također sadrži adenin, gvanin i citozin, dok timin zamjenjuje pirimidinskom bazom **uracil (U)**. 5 navedenih dušikovih baza ubrajamo među 30 najčešćih molekula u stanicama.

Eksterni linkovi
----------------

***Nukleotidi*** na Wikimedijinoj ostavi

* Nukleotidi[*mrtav link*]
* Biosinteza nukleotida[*mrtav link*]
**Essequibo** (španjolski: *Río Esequibo*) je najveća rijeka u Gvajani duga oko 1010 km

Hidrografija
------------

Essequibo izvire na obroncima Masiva Acarai na jugu Gvajane kod granice sa Brazilom. Od tamo rijeka teče gotovo pravolinijski prema sjeveru preko cijele središnje Gvajane, da se nakraju sa estuarijem širokim 32 km, ulije u Atlanski ocean 21 km sjeverozapadno od glavnog grada Georgetowna.

 Karta sliva Esequiba
Esequibo ima sliv velik oko 61.100 km² koji se proteže preko polovice Gvajane a preko pritoke Rio Cuyuni i preko istočne Venecuele.

Rijeka je dobila ime po istoimenoj koloniji Esequibo koju su osnovali Holanđani 1616. godine.

Esequibo je plovan oko 80 km od ušća, sve do slapova koji onemogućuju daljnju plovidbu uzvodno.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Essequibo River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 22. 09. 2012.

Vanjske veze
------------

***Essequibo (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Essequibo River* na portalu Encyclopædia Britannica ()
Termalni izvor na Islandu
Termalni izvor u Yellowstoneu
**Termalni izvor**, **izvor tople vode** ili **izvor ljekovite termalne vode** posebna je vrsta izvora, iz kojeg izvire topla voda koja je često obogaćena mineralima. 

Definicija termalnog izvora označava da voda mora biti najmanje 8,3 °C toplija od okolne temperature zraka.. Voda ze zagrijava prodorom kroz pukotine do znatne dubine, gdje zbog blizine magme zagrijava ili zbog vulkanizma blizu zemaljske površine. Ukoliko se zbog visoke temperature voda pretvara u paru i prodire do površine, nastaje gejzir. Termalna voda se koristi za grijanje, zdravstveni turizam ili za rekreaciju. Trenutno se najviše geotermalne energije koristi u Islandu, gdje se ljudi često mogu kupati u vrućim jezera, unatoč hladnoj klimi. Vruća voda se koristi čak i za za grijanje pločnika. Termalni izvori se koriste za liječenje različitih bolesti kao što su uglavnom bolesti kože, na koju mineralni sastav vode može imati blagotvoran utjecaj. Termalni izvori se koriste za liječenje od davnih antičkih vremena. Postoje i termalni izvori ispod morske površine, gdje ih se naziva crni pušači.

### Termalni izvori u Hrvatskoj

U Hrvatskoj se nalaze brojni termalni izvori. Izvor u Bizovačkim toplicama spada među najvruće u Europi. Ali LOGICNO u Srbiji ima znatno vise termalnih izvori i ne znam ni koji moron je u opste stavio tacku pod nazivom Temarni izvori u hrvatskoj kad je to cist debilizam kad svi znaju da je srbija najpoznatija po banjama i tim stvarima sto i pokazuje to da imamo NAJTOPLIJU banju u evropi a to je vrnjska banja. hvala

### Povezano

* Popis termalnih lječilišta u Hrvatskoj

Galerija
--------

* Termalni izvor u Nanki-KatsuuraTermalni izvor u Nanki-Katsuura
* Majmuni u termalnim izvoruMajmuni u termalnim izvoru
* Gejsir Kamisuwa blizu NaganaGejsir Kamisuwa blizu Nagana
* Termalni izvor kod grada OofukaTermalni izvor kod grada Oofuka
„Kupa (geometrija)" preusmjerava ovdje. Za ostala značenja, v. Kupa (razvrstavanje).
Prava (levo) i kosa kružna kupa (desno)
**Kupa** (**stožac**, ili **konus**) je geometrijsko telo. Može se definisati kao geometrijsko mesto tačaka koje čini sve duži između elipse, koja se nalazi u jednoj ravni, i tačke, koja se nalazi izvan te ravni. Ova elipsa se još naziva *baza kupe*, a tačka njeno *teme*.

Prava koja prolazi kroz teme i centar baze kupe se naziva njenom *osom*. Ukoliko je ova prava i normalna na bazu kupe, kupa se naziva pravom. U suprotnom se radi o kosoj kupi.

Rastojanje između temena kupe, i njegove projekcije na ravan baze kupe se naziva *visinom kupe*.

Svaka duž koja spaja teme i neku od ivičnih tačaka baze se naziva *izvodnicom kupe*. Kod prave kupe sve izvodnice imaju jednaku dužinu dok kod kose kupe postoje najviše dve izvodnice sa istom dužinom.

Površina kupe
-------------

Površina kupe se uvek računa kao zbir površina njenog omotača i njene baze. Omotač kupe je skup svih duži koje spajaju teme kupe sa ivicom osnovice kupe. U slučaju da je baza krug, njegova ivica bi bila kružnica.

### Površina prave kružne Kupe

Razmotavanjem omotača prave kupe se može ustanoviti da se radi o odsečku kruga, koji za poluprečnik ima dužinu *s* izvodnice kupe. Pokriveni ugao se prema punom krugu (tj. *2π*) odnosi kao obim baze kupe prema obimu kruga sa poluprečnikom *s*, što bi dalo sledeći izraz:

{\displaystyle S\_{o}=s^{2}\pi \cdot {\frac {2\pi r}{2\pi s}}=s^{2}\pi \cdot {\frac {r}{s}}=rs\pi }

Površina baze je površina kruga poluprečnika *r*, što iznosi *Sb = r²π*. Zbir ove dve vrednosti daje površinu kupe:

{\displaystyle S=S\_{o}+S\_{b}=rs\pi +r^{2}\pi =r\pi (s+r)}

Zapremina kupe
--------------

Zapremina kupe se uvek može predstaviti kao trećina proizvoda površine njene baze sa rastojanjem temena od ravni u kome se nalazi baza. Ovo rastojanje se još zove i visina kupe.

{\displaystyle V={\frac {1}{3}}P\_{b}h}

Primer može biti kružna kupa kod koje je *Pb = r²π*. Iz prethodnog izraza sledi da je zapremina ove kupe:

{\displaystyle V={\frac {1}{3}}P\_{b}h={\frac {1}{3}}r^{2}\pi h}

Zapremina kose i prave eliptične kupe se razlikuje samo u bazi:

{\displaystyle V={\frac {1}{3}}P\_{b}h={\frac {1}{3}}ab\pi h}

***Stožac*** na Wikimedijinoj ostavi
|  |
| --- |
|  *Ovo je glavno značenje pojma **Kupa**. Za gradsko naselje Delnica, v. Kupa (Delnice).* |

Kupa u Brodu na Kupi. Sa desne strane pridružuje joj se Kupčica, a na lijevoj obali je Slovenija.
**Kupa** (slovenski: *Kolpa*) je rijeka čiji je izvor i ušće u Hrvatskoj, a dijelom svoga toka čini granicu sa Slovenijom. Područje uz rijeku Kupu naziva se Pokuplje.

Tok rijeke
----------

Rijeka Kupa izvire iz krškog jezerca tirkizno zelene boje u Nacionalnom parku Risnjak kod mjesta Razloge u Gorskom kotaru. Oko 100 m nizvodno s desne strane prima vodu povremenog bujičnog potoka Krašićevica, a dalje s lijeve strane povremenog toka Sušice i skreće prema sjeveroistoku, te zatim prema sjeveru. Ispod izvora Kupa je brza rijeka, dok se nakon nekoliko kilometara smiruje i postaje mirna rijeka ispresjecana mnogim umjetnim slapovima koji su u povijesti služili za pokretanje vodenica: mlinova i pilana. Granična rijeka postaje na ušću lijeve pritoke Čabranke u Kupu.

U svom gornjem toku, Kupa se probija kroz šumovit kanjon. Na nekim se mjestima kanjon proširuje te se tamo nalaze plodne njive i polja. Sljedeća veća rijeka koja se ulijeva u Kupu je Lahinja. 

Kupa kod Ozlja ulazi u svoj ravničarski tok. Zatim stiže do Karlovca gdje se s desne strane ulijeva rijeka Dobra te ubrzo nakon toga i Korana koja već nosi vode Mrežnice. Kasnije se u Kupu još ulijevaju rijeke Kupčina s lijeve i Glina s desne strane.Kod Petrinje se ulijeva Petrinjčica. Nedaleko svog ušća u Savu kod Siska u Kupu se s lijeve strane ulijeva još rijeka Odra.

Kupa u Sisku za niska vodostaja.
Kupa
Ukupna dužina toka rijeke Kupe je 296 km.

Protok vode
-----------

Minimalna izdašnost izvora rijeke Kupe iznosi 1,2 m3/s, a maksimalna čak 144 m3/s (izmjereno na limnigrafu u Kuparima ). Temperatura vode iznosi 7 °C. Izvor nije kaptiran. Voda istječe na visini od 321 mnm. Kupa u godišnjem prosjeku rijeci Savi donese 283 m3/s vode.

Šport
-----

Rijeka Kupa je pogodna za vožnju kanuom i kajakom. Osim toga u ljetnim mjesecima Kupa je pogodna za kupanje te su uređena mnoga kupališta. Kupa je također bogata i ribom te je vrlo pogodna za športski ribolov.

Zanimljivosti
-------------

Na rijeci Kupi postoji samo jedna hidroelektrana (Ozalj) koju je konstruirao Nikola Tesla.

Vanjske poveznice
-----------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Kupa** |

***Kupa*** na Wikimedijinoj ostavi
Ivica i Marica, slika Arthura Rackhama, iz 1909.
***Ivica i Marica*** (nem. *Hänsel und Gretel*) je nemačka narodna bajka koju su adaptirala Braća Grim.

Priča
-----

Ivica i Marica su bili deca siromašnog stolara. Bojeći se gladi, njihova maćeha nagovori njihovog oca, stolara, da se reše dece na taj način što će ih odvesti u šumu i tamo ostaviti. Ivica i Marica su nekako saznali za taj plan te se dogovore da bacaju bele kamenčiće na putu i tako nađu nazad put do kuće. Tako i bi, te se njih dvoje vratiše kući ali stolar reši da ih po drugi put ostavi u šumi, te njih dvoje ne imavši vremena da sakupe kamenčiće, poneše sa sobom mrvice hleba kako bi obeležili put. Nažalost gladne životinje šume pojedoše mrvice i Ivica i Marica ostadoše u šumi izgubljeni.

Tako lutajući u šumi, odjednom naiđoše na kuću napravljenu od hleba (u kasnijim verzijama materijal varira, od čokolade pa do marcipana), sa šećernim prozorima, i onako izgladneli počeše da jedu kuću. Utom izađe iz kuće stara žena i pozva ih da uđu, rekavši im da će da napravi pravu gozbu za njih. Međutim to beše stara i zla veštica koja je napravila kuću od čokolade da bi namamila decu, uhvatila ih i pojela. Veštica dakle, zatvori Ivicu kako bi ga utovila i potom spremila ručak od njega, a Maricu pretvori u služavku. Ivicu je terala da jede do iznemoglosti, a Marica je morala da čisti i sprema po ceo dan. Kad je veštica odlučila da je Ivica dovoljno debeo kako bi od njega bio jedan lep ručak, založi rernu u kojoj je nameravala da ga ispeče. Nedugo zatim, reče Marici da se popne u rernu i da vidi da li je spremna za pečenje, međutim, Marica reče da ne može da dohvati rernu, te na prevaru dovede vešticu i natera je da ona uđe u rernu. Kad je veštica bila cela u rerni, Marica hitro zatvori vratašca i zabravi ih, kako veštica ne bi mogla da izađe, oslobodi brata te zajedno pobegoše iz veštičine kuće, a veštica osta goreti u rerni.

Analiza
-------

Priča Braće Grim je trebalo da bude bajka za ljude srednje klase sredinom 19. veka, međutim, takođe govori i o teškom životu i gladi kroz koju je prolazilo mnogo ljudi u 19. veku. Zbog konstantne gladi koja je tada vladala, uopšte nije bilo neuobičajno da roditelji napuste svoju decu i to najčešće u šumama gde bi deca ili umrla od gladi ili bi ih rastrgle divlje zveri.

U prvom izdanju Grimovih kolekcija priča, nije postojala maćeha; majka je lično ubedila oca da ostave decu u šumi. To se promenilo kao i u bajci: *Snežana i sedam patuljaka*, kako bi deci bile prijatnije za čitanje.

Eksterni linkovi
----------------

***Ivica i Marica*** na Wikimedijinoj ostavi

* Priča u elektronskom formatu na projektu Gutenberg Arhivirano 2003-10-01 na Wayback Machine-u
* Sve vezano za Ivicu i Maricu Arhivirano 2007-03-21 na Wayback Machine-u
**Maslinarstvo u Turskoj** se zasniva na tradicionalnom znanju i iskustvu o idealnim karakteristikama tla, Klimaklime i đubriva. Odnosi se na sve faze uzgoja: sađenje, rezidbu, gnojenje, branje, berbu i preradu divljih maslina, zvanih delis. Masline se sade i beru prema narodnom kalendaru, a nekoliko rituala, festivala i društvenih običaja, kao što su narodne igre, takmičenja i gozbe, obilježavaju početak i kraj sezone berbe.

Neke masline namjerno se ostavljaju neobranim, da ih beru siromašni ljudi. 

Uzgoj maslina i proizvodnja maslinovog ulja veže se uz čovječanstvo kroz gotovo cijelu istoriju ljudskog roda. Stablo masline je bilo rasprostranjeno širom Mediterana i utkano je u mitologiju i istoriju mnogih zemalja.

Nematerijalna svjetska baština
------------------------------

Tradicionalna znanja, metode i prakse vijekovima su se prenosili u porodicama i selima, usmeno i učešćem u povezanim običajima. Tradicionalni uzgoj maslina u Turskoj nalazi se na UNESCO-voj Reprezentativnu listu nematerijalnog kulturnog nasleđa. Odluku je donio Međuvladinog komiteta za očuvanje nematerijalnog kulturnog nasleđa na zasjedanju koje je održano od 5. do 8. decembra u Cresta Mowani, u Bocvani. god.

1. ↑  UNESCO Maslinarstvo u Turskoj - ich.unesco.org, Pristupljeno, 17.12.2023
2. ↑  UNESCO: Nematerijalna kulturna baština u Turskoj - ich.unesco.org, Pristupljeno, 7.12.2023

***Tradicija maslina u Turskoj*** na Wikimedijinoj ostavi

[[Kategorija:Nematerijalna svjetska baština u Turskoj]
**Vieste** je turistički gradić u talijanskoj provinciji Foggia u regiji Apulija od 13 619 stanovnika.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Vieste* leži na jugoistoku Italije na samoj špici planinskog poluotoka Gargano , na 50 metara visokom stijenovitom rtu iznad Jadranskog mora, udaljen oko 92 km sjeveroistočno od provincijskog centra Foggie.

Historija
---------

Pogled na grad
*Vieste* je bio biskupsko sjedište od 993. do 1817. Kao i svi ostali apulijski gradovi, prolazio je sličnu sudbinu; od bizantske, langobardske, normanske, preko anžuvinske vlasti, sve dok nije postao dio Napuljskog kraljevstva.

Više puta je orobljen sa mora od raznoraznih strana, a najteže1554. od strane Osmanlija.

Znamenitosti
------------

Najveća znamenitost *Viestea* je njegova katedrala *Santa Maria Assunta* građena u stilu apulijske romanike.

Privreda
--------

*Vieste'* je sve do nedavno bio uglavnom poljoprivredno - ribarski gradić, koji se danas prevorio u značajnu turističku destinaciju. On je centar *Nacionalnog parka Gargano*, i polazišna točka za obilazak tog parka.

Izvori
------

1. 1 2  „*Vieste*" (talijanski). Treccani. Pristupljeno 28. 08. 2013.

Vanjske veze
------------

***Vieste*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice grada Arhivirano 2013-08-14 na Wayback Machine-u ()
* *Vieste* na portalu Treccani ()
Hrvatsko narodno kazalište u Splitu
**Hrvatsko narodno kazalište u Splitu** utemeljeno je 1893. godine, a nalazi se na Trgu Gaje Bulata u Splitu. Splitski HNK središnje je splitsko kazalište i najznačajniji teatar u Dalmaciji, te kao takav uživa visok ugled i popularnost.

Povijest
--------

Kroz mnoga desetljeća HNK Split sačuvao je kulturni identitet grada brojnim kazališnim predstavama i koncertima. Članom je Europske kazališne konvencije od 1999. godine.

Prvi intendant kazališta bio je Ivo Tijardović. Od 2019. dužnost intendanta vrši Srećko Šestan, a ravnatelj baleta je Jure Bučević.

U kazalištu se nalaze poprsja velikana splitske i hrvatske kulture: Marka Marulića, Gaje Bulata, Ive Tijardovića, Josipa Hatzea, Josipa Gende, Zdravke Krstulović i Borisa Dvornika.

Izvori
------

1. ↑  „HNK Split - Kontakt". Arhivirano iz originala na datum 2011-04-08. Pristupljeno 2010-11-22.
2. ↑  HNK Split: biste Zdravki, Gendi i Dvorniku

Vanjske veze
------------

***Hrvatsko narodno kazalište u Splitu*** na Wikimedijinoj ostavi

* Hrvatsko narodno kazalište u Splitu
* HNK Split na KAMO.hr Arhivirano 2016-03-05 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 150552426
* GND: 6013584-0
* NKC: kn20090326007

 |
**Jambol** (bugarski: Ямбол, ) je grad na jugoistoku Bugarske, upravno središte Jambolske oblasti. Grad leži na obalama rijeke Tundže u historijskoj pokrajini Trakiji.

Historija
---------

Na mjestu Jambola prvo znano naselje, bio je trački kraljevski grad Kabila. Ovaj grad osvojili su makedonci Filipa II makedonskog, nakon njih gradom Kabile (Cabyle) vladaju Rimljani. Ovaj grad razorili su Avari 583 godine. 

Današnji grad Jambol osnovao je car Dioklecijan 293 god. ne. pod imenom *Diospolis* (Božji grad - Zeusov grad). Ovo ime vremenom se izokrenulo u 
*Diampolis* ili *Hiambouli* (po bizantskim kroničarima), *Dinibouli* (po arapskim kroničarima), *Dbilin* ili *Diamboli* (po bugarskim napisima) da bi nakraju postalo *Jambol*. 
Tijekom većeg dijela srednjeg vijeka grad je bio u sastavu Bizanta pod imenom Diamboli, 1373 godine grad je pao pod vlast Otomanskog carstva.

Jambol su oslobodile 1878 godine ruske snage za vrijeme rusko-turskog rata 1877.-1878. godine.
Od 1885 god. Jambol je u sastavu Bugarske, tada je postao grad u koji se je doseljavalo prognano stanovništvo bugarskog (slavenskog) porijekla za vrijeme velikih razmjena stanovništva na početku 20 st. - između tek stvorenih balkanskih država Bugarske, Grčke i Turske.
U Jambol su se doselili i prognanici nakon neuspjelog Ilindenskog ustanka 1903 godine. 

Za prvog svjetskog rata u Jambolu je bila smještena jedinica njemačke aviacije sa cepelinima koji su se koristili za izviđanje nad Rumunjskom, Istočnom Afrikom, Rusijom i Maltom. 

Danas se 10 km zapadno od Jambola nalazi američka vojna baza - *Besmer*, po nekim vojnim analitičarima jedna od šest najvažnijih američkih vojnih baza izvan Sjedinjenih Američkih država.

Stari trgovački centar (Bezistan) u centru Jambola

Poznati sugrađani
-----------------

* Američki kompjutorski naučnik i izumitelj John Vincent Atanasoff, porijeklom je iz Jambola

Gradovi prijatelji
------------------

* Irska Dublin
* Francuska Villejuif (Pariz)
* Poljska Sieradz
* Rusija Iševsk
* Ukrajina Berdjansk

Vanjske veze
------------

***Jambol*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice općine Jambol Arhivirano 2017-09-19 na Wayback Machine-u
* Slike iz Jambola
* Tundzha (Yambol) municipality Arhivirano 2009-12-16 na Wayback Machine-u

  


| Gradovi u Bugarskoj The flag of Bulgaria |
| --- |
| Ajtos | Asenovgrad | Blagoevgrad | Botevgrad | Burgas | Ćustendil | Dimitrovgrad | Dobrič | Dupnica | Gabrovo | Gorna Orjahovica | Goce Delčev | Harmanli | Haskovo | Jambol | Karlovo | Karnobat | Kazanlak | Krdžali | Lom | Loveč | Montana | Nova Zagora | Panađurište | Pazardžik | Pernik | Petrič | Pleven | Plovdiv | Razgrad | Ruse | Samokov | Sandanski | Sevlijevo | Silistra | Sliven | Smoljan | Sofija | Stara Zagora | Svištov | Šumen | Trgovište | Trojan | Varna | Veliko Trnovo | Velingrad | Vidin | Vraca |