**Arheološko nalazište Jezerine** nalaze se u naselju Pritoka kod Bihaća, Bosna i Hercegovina. Arheološko nalazište se nalazi na niskom uzvišenje dužine 60 m, širine 34 m. i visine 2 m. na desnoj obali Une, oko 200 m. jugozapadno od pravoslavne crkve. Iskopavanja u nekropoli obavili su 1890. god. Konstantin Kovačević i Petar Mirković, učitelj iz Bihaća, prema instrukcijama Vjenceslava Radimskog.

Nalazi
------

Na nekropoli je otkriven 551 grob, 223 sa skeletom, 298 sa paljevinom u zemljanoj urni, 28 sa paljevinom bez urne i 2 sa paljevinom u urni sa nespaljenom lobanjom. Na 5 lokacija otkrivena su mjesta spaljivanja. Prema tipološkim osobinama materijala (keramičke posude, nakit i svakodnevni predmeti za upotrebu) nalazi su raspoređeni u šest faza. Oružje nije pronađeno u grobovima. Keramički nalazi pokazuju neprekinut autohtoni razvoj sa karakteristikama kulture polja sa urnama. Ukrašeni su lažnimim spiralnim ornamentom i urezanim šrafiranim trouglovima koji predstavljaju lik čovjeka, tačnije, ljudi - niz ili povorka ratnika. Iznad šrafiranih trouglova su, opet izuzetno stilizovani, prikazani njihovi šljemovi.

Posebno se ističu crveno pečene posude sa smeđe ili crno bojenim geometrijskim ornamentom.

Pronađeni nakit je tipično japodski: 

* puno livene elipsoidne grivne na nogama,
* lančasti privjesci s dva konjska protoma,
* gusjeničaste fibule,
* brojna jantarna i staklena zrna,
* brojne fibule iz latenskog perioda rađene na japodski način,
* fibule s glavama ovna i bika u kombinaciji s jantarom (jedan od najdekorativnijih primjeraka "životinjskih fibula") i
* pločica na proboj s ithifaličnom figurom ratnika.

Prvi iskorak iz geometrijskog prikaza ljudske figure — sačuvan je na čuvenoj jezerinskoj kopči za pojas iz 4. stoljeća p.n.e. Tehnikom livenja sa prorezima (slično tehnici pirsinga ili ažuriranja) na kopči je urađena figura ratnika sa šljemom. I on je još uveliko stiliziran, ali je oslobođen od okova geometrije prilično vidljivo: linije tijela su mekane i zaobljene, proporcije trupa, glave i udova bliske stvarnosti, a istaknuti su i neki anatomski detalji. I što je najvažnije, ovaj ratnik je prikazan u pokretu. Posebno je karakterističan jedan detalj na ovom ratniku - predstavljen je nag, sa podignutim falusom. Ovaj motiv je prilično čest u grčkoj arhajskoj umjetnosti, ali je značajno da se ponavlja na japodskoj ploči iz Založja.

### Rimski period

Na oblikovanje japodske kulture željeznog doba najviše je utjecala domaća tradicija, ali s vremenom su na nju imali upliva i vanjski utjecaji, venetski, helenistički i keltski, a također i grčka arhajska umjetnost. Već se u početku rimske epohe na materijalu iz Jezerina, Golubića i Ribića gubi dobar dio tih tradicionalnih osobina, pa se već u stratumu koji je definiran kao Vb faza (35. g. pr. n. e. — 10/20. g. n. e.) snažno javljaju elementi rimsko-provincijalne kulture, i to prvenstveno panonsko-norički. U daljih stotinjak godina taj je procès nestajanja domaćih elemenata ili njihovih promjena sve izrazitiji.

Nalazi iz rimskog perioda:

* ulomak kamene urne sa urezanom predstavom ratnika sa šljemom, kao prva pronađena kamena japodska urna
* 10 sljemenastih poklopca na grobovima s ostacima spaljenih pokojnika u keramičkoj posudi i jamama u zemlji. Od toga 7 je s epigrafskim natpisom na latinskom jeziku i ornamentima
* 2 cilindrične kamene urne,
* japodska kubusna kamena urna Ditiusa Sesteniusa, pronašao Dimitrije Sergejevski
* žrtvenik sa posvetnim natpisom i spomenik posvećen bogu Mitri, pronađen je slučajno 1936. god, na širem prostoru nekropole.

### Urna iz Jezerina (prva pronađena)

Prvi izvještaj o pronalasku japodske urne objavio je 1895. god. M. Hoernes. Ulomak u obliku ploče, od prednje lijeve strane, sa prikazom ratnika, otkriven je 1890. kao poklopac keramičke urne. Duž lijeve ivice nalazi se uži ispust ravan čitavom dužinom (šir. 9 cm). Kako je donji dio površine obijen i istrven, figuralne predstave su sačuvane samo u gornjem dijelu, uslijed čega je moguće više različitih rekonstrukcija ukupnog prikaza. Ukoliko se pretpostavi da ratnik sjedi na nekom sjedištu i u ruci drži dršku posude slične kantarosu, moglo bi se razmišljati o sceni u podzemnom svijetu, a ukoliko ratnik stoji i drži riton, možda se radi o sceni libacije (izlijevanje tečnosti u čast bogovima). Ostaci nejasnih predmeta ispred koplja, ukazuju i na mogućnost da se radi o sceni nepoznatoj na ostalim japodskim urnama.

Prvi otkriveni ulomak urne Hoernes je datirao prema figuralnim predstavama u VI i V vijek p.n.e. I kasnije otkrivene urne (Ribić, Ripač) odlikuju se po snažnije izraženim utjecajima stranih umjetnosti, prvenstveno grčke arhajske umjetnosti i starijim objektima situlske umjetnosti.

Izvori
------

1. 1 2 3  „Arheološki leksikon Bosne i Hercegovine - Tom 2 - Strana 21 - Jezerine, Pritoka, Bihać". *Filozofski fakultet Sarajevo, 2011 -*. Pristupljeno 9. 2. 2023.
2. ↑  „Alojz Benac-Đuro Basler-Borivoj Ćović-Esad Pašalić-Nada Miletić-Pavao Anđelić - KULTURNA ISTORIJA BOSNE I HERCEGOVINE". *Veselin Masleša, Sarajevo, 1966*. Pristupljeno 9. 2. 2016.
3. 1 2  „Borivoj Čović: OD BUTMIRA DO ILIRA – JAPODI, s.136". *Kulturno naslijeđe, Sarajevo, 1976*. Pristupljeno 9. 2. 2023.
4. ↑  „Ivo Bojanovski: BOSNA I HERCEGOVINA U ANTIČKO DOBA". *Akademija nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine, 1988*. Pristupljeno 9. 2. 2016.
5. ↑  „Branka Raunig: Sljemenasti poklopci iz Bihaćkog polja - Jezerine u Pritoci, s.98.". *ANUBiH - Godišnjak, knjiga 34 (XXXVI)- Sarajevo, 2007.*. Pristupljeno 5. 9. 2023.
6. ↑  „Branka Raunig: UMJETNOST I RELIGIJA PRAHISTORIJSKIH JAPODA". *Djela Akademije BiH, Sarajevo 2004 accessdate= 9. 2. 2023*. Arhivirano iz originala na datum 2023-08-20. Pristupljeno 2023-09-17.