Spomen ploča Vladimiru Vidriću na rodnoj kući u Zagrebu
**Vladimir Vidrić** (Zagreb, 30. travnja 1875. - Zagreb, 29. rujna 1909.), hrvatski književnik, jedan od najistaknutijih lirika moderne

Životopis
---------

Potječe iz imućne građanske obitelji (otac, odvjetnik Lovro Vidrič, bio je slovenskog podrijetla). Bio je jedan od vođa prosvjedne skupine koja je prigodom posjeta cara Franje Josipa Zagrebu 1895. godine spalila mađarsku zastavu na Trgu bana Jelačića. Studirao je pravo u Pragu, Grazu i Beču. Doktorirao je 1903. godine, ali se posvetio odvjetništvu, a ne sveučilišnoj karijeri. Pjesme je počeo pisati još kao gimnazijalac, ali pravim književnim početkom može se smatrati pjesma "Boni mores", objavljena 1897. godine u "Viencu". Opus mu je nevelik: broji 40-ak pjesama, od kojih je većina uvrštena u njegovu zbirku "Pjesme", koju je sam izdao 1907. godine. 

Bio je na glasu zbog svog burnog života, nevjerojatne inteligencije i fotografskog pamćenja (provodio je cijele večeri recitirajući stihove impresioniranim prijateljima; u školi uvijek bio među najboljim učenicima) i pripadnosti kontroverznom naprednjačkom političkom krugu. 

Vidrićevi pjesnički ugođaji su u pravilu uklopljeni u objektivni okvir, pjesnički subjekt se gubi ili skriva u kakvom mitskom liku. Njegove slike poganskog, klasičnog i mitološkog svijeta zapravo su svojim sadržajem izrazito osobne. Vidrić je bio impresionist s izrazitim osjećajem za likovni segment. Njegove pjesme (npr. "Jutro", dva "Pejzaža", "Adieu", "Ex Pannonia", "Dva levita" itd.) danas su nezaobilazan dio svake ozbiljnije antologije hrvatskog pjesništva. Suvremenici, npr. A. G. Matoš, prigovarali su mu tehničku nesavršenost, pogrešne akcente u rimama i stilsku neizbrušenost. Međutim, tome je uzrok krajnje moderna struktura njegovih pjesama, gdje se ritam ne zasniva na slogu, nego na glavnim akcentima. Možda najbolji opis Vidrićeve poezije dao je Ivo Frangeš: "Svijet Vidrićev djeluje kao krhotina drevnih antičkih vaza, gdje činjenica da je sačuvani prizor još i manji, zbog ulomljenosti, zapravo pojačava dojam. Svijet je to minijaturan, ali do bola čist, s nekom čudesnom trećom dimenzijom, koja višestruko premašuje naše uobičajeno poimanje širine i dubine."

Umro je 1909. godine pod nerazjašnjenim okolnostima u psihijatrijskoj bolnici u Vrapču.

U popularnoj kulturi
--------------------

Vladimir Vidrić se pojavljuje kao lik u TV-seriji *Olujne tišine* u kojoj ga je tumačio Goran Višnjić.

| * p
* r
* u
Književnici razdoblja 1857. - 1952. |
| --- |
| Moderna - Parnasovstvo - Simbolizam - Impresionizam -Secesija - Bečka moderna - Larpurlartizam | Leconte de Lisle - Stéphane Mallarmé - Arthur Rimbaud - Paul Verlaine - Charles Baudelaire - Sully Prudhomme - Hermann Bahr - Karl Kraus - Stefan Zweig - Arthur Schnitzler - Hugo von Hofmannsthal - Henrik Ibsen - Anton Pavlovič Čehov |
| Avangarda - Futurizam - Ekspresionizam - Dadaizam - Nadrealizam | Vladimir Majakovski - Georg Trakl - Franz Werfel - Georg Heym - Tristan Tzara - Andre Breton - Sergej Jesenjin - Federico García Lorca - Pablo Neruda - Marcel Proust - Franz Kafka - Luigi Pirandello - Ernest Hemingway |
| Kasni modernizam 1929. - 1952. | William Faulkner - James Joyce - Hermann Hesse - Albert Camus - Jean-Paul Sartre - Bertolt Brecht - Samuel Beckett - Eugène Ionesco - Meša Selimović |
| Hrvatska moderna: 1892. - 1916.Praška skupina - Bečka skupina | Janko Leskovar - Ivan Kozarac - Antun Gustav Matoš - Milan Begović - Dinko Šimunović - Janko Polić Kamov - Ivo Vojnović - Fran Galović - Dragutin Domjanić - Vladimir Vidrić - Vladimir Nazor - Milutin Cihlar Nehajev |
| Hrvatski književnici avangarde (20. stoljeće)Književnost od 1914. - 1952. - Druga moderna | Ivan Goran Kovačić - Nikola Pavić - Mate Balota - Drago Gervais - Šime Vučetić - Marin Franičević - Tin Ujević - Dobriša Cesarić - Dragutin Tadijanović - Ivo Andrić - Miroslav Krleža - Antun Branko Šimić - Ivana Brlić-Mažuranić - Ivan Slamnig - Marija Jurić Zagorka - Ranko Marinković - Slavko Mihalić - Slobodan Novak - Vesna Parun - Ivan Aralica |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 64806434
* LCCN: n85198495
* ISNI: 0000 0001 0909 8460
* GND: 118922033
* SUDOC: 077924355
* BNF: cb12782609j (podaci)
* BIBSYS: 90739734
* NLA: 36027161
* NKC: js2009523710
* CONOR.SI: 27630435
* NSK: 000003024

 |