Povelja kojom kralj Stjepan II. potvrđuje darovnicu svog prethodnika Dmitra Zvonimira samostanu sv. Benedikta u Splitu za zemljište Pusticu u Lužanima
**Stjepan II.** hrvatski kralj, koji je vladao od 1089. do 1091. godine.

Sin je Gojslava, mlađeg brata Petra Krešimira IV.. Unuk je Stjepana I. hrvatskog kralja.

Kako mu je sin Radovan umro još za njegova života, kralja Zvonimira naslijedio je 1089. Stjepan II. posljednji Trpimirović. 
Nakon svog neuspjeha da preuzme vlast u razdoblju nakon smrti Petra Krešimira IV. Stjepan II. bio je prisiljen živjeti u samostanu sv. Stjepana pod borovima u Splitu (na poluotoku koji se danas i zove po tom samostanu, Sustipan; današnji gradski predjel). 

Formalni razlog za život u samostanu postaje navodna bolest, tako da u svojoj darovnici iz 1078. Stjepan piše: "*Ja Stjepan, nekad svijetli herceg Hrvata, shrvan teškom bolešću dozvah k sebi časne svećenike hrvatskoga kraljevstva da mi nađu lijeka za moje grijehe. Po njihovu savjetu pobrinuh se, te se dadoh prenijeti u samostan sv. Stjepana. Tu se odrekoh svih svojih časti i odabrah grobnicu, preporučivši se glavaru samostana da me spominje u svojim molitvama.*"

Nakon povlačenja Stjepana II. u samostan, za njega se više nije čulo sve do Zvonimirove smrti 1089. kada ga je hrvatski narod doslovno izvukao iz samostana, te svečano okrunio za kralja.

Stjepan II. nazivao se kao i veći broj svojih prethodnika "Božjom milošću kralj Hrvata i Dalmatinaca". Oko njega se okupilo visoko svećenstvo i velika većina hrvatskih velikaša i plemića, što dokazuje da je cijela hrvatska država bila u njegovoj vlasti. Kralj Stjepan II. vladao je manje od dvije godine tijekom kojih vanjskopolitički protivnici nisu stvarali probleme očekujući smrt staroga kralja bez djece. 

Budući da pitanje svoga nasljednika nije riješio tijekom života, oružani sukob koji usljeđuje nakon njegove smrti nije nikoga iznenadio. Odmah nakon njegove smrti početkom 1091. žena kralja Zvonimira Jelena Lijepa, uspjela je, pozivajući se na pravo posljednje živuće osobe dinastije Trpimirovića i bratove vojnike, postaviti za kralja Hrvatske svoga brata ugarskoga kralja Ladislava.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Stjepan II. (1089. - 1091.)** | Nasljednik: |
| **Dmitar Zvonimir (1075. - 1089.)** | **Petar Svačić (1091. - 1097.)** |

| * p
* r
* u
Hrvatski kraljevi |
| --- |
| Kraljevina Hrvatska | 

|  |  |
| --- | --- |
| Trpimirovići | 
* Tomislav
* Tripmir II.
* Krešimir I.
* Miroslav
* Mihajlo Krešimir II.
* Stjepan Držislav
* Svetoslav Suronja
* Krešimir III.
* Stjepan I.
* Petar Krešimir IV.
* Dmitar Zvonimir
* Stjepan II.

 |
| Snačići | 
* Petar Svačić

 |

 |  |
| Kraljevi Mađarske | 

|  |  |
| --- | --- |
| Arpadovići | 
* Koloman
* Stjepan II.
* Béla II.
* Géza II.
* Stjepan III.
* Ladislav II.
* Stjepan IV.
* Béla III.
* Emeric
* Ladislav III.
* Andrija I.
* Béla IV.
* Stjepan V.
* Ladislav IV.
* Andrija III.

 |
| Přemyslovići | 
* Ladislav V.

 |
| Wittelsbach | 
* Oton III.

 |
| Anžuvinci | 
* Karlo I.
* Ludovik I.
* Marija
* Karlo II.
* Marija

 |
| Luksemburgovci | 
* Žigmund Luksemburški

 |
| Habsburgovci | 
* Albrecht II. Habsburški
* Ladislav V. Posmrtni

 |
| Jagelovići | 
* Vladislav I.

 |
| Hunyadi | 
* Matija Korvin

 |
| Jagelovići | 
* Vladislav II.
* Ludovik II.

 |
| Zapolje | 
* Ivan Zapolja

 |

 |
| Carevi iz Habsburške dinastije | 

|  |
| --- |
| 
* Ferdinand I.
* Maksimilijan II.
* Rudolf II.
* Matija II.
* Ferdinand II.
* Ferdinand III.
* Ferdinand IV.
* Leopold I.
* Josip I.
* Karlo III.
* Marija Terezija
* Josip II.
* Leopold II.
* Franz II.
* Ferdinand I.
* Franjo Josip
* Karlo I.

 |

 |
| Kraljevina Jugoslavija | 

|  |  |
| --- | --- |
| Karađorđevići | 
* Petar I. Karađorđević
* Aleksandar I. Karađorđević

 |

 |
| Nezavisna Država Hrvatska | 

|  |  |
| --- | --- |
| Savoie | 
* Tomislav II. Savojski

 |

 |