**Cvitović** je naselje smješteno 5 km sjeverno od Slunja. Kao administrativna jedinica Grada Slunja mjesnom odboru Cvitović pripadaju naselja Cvitović, Donja Glina, Glinsko Vrelo i Marindolsko Brdo.

Povijest
--------

Ovaj kraj nekoć je bio sjedište snažnog i mnogobrojnog plemena **Ladihovića** *(Ladyhovich, Vladyhovych)* te je pretpostavka da se i naselje Cvitović nekada zvalo Ladihović. Istočno od Cvitovića, uz staru cestu prema Dalmaciji, na prijelazu preko rijeke Korane nalazi se stari Kremen grad za koji se pretpostavlja da je imanje i grad za obranu plemena Ladihovića. Pleme Ladihovića držalo je zemlje uz obje strane rijeke Korane prema Lađevcu, Slunju, izvoru rijeke Gline i Klokoču te je graničilo sa plemenima klokočkim, smrčkovićkim i stojmerićkim. U plemenu je bilo vlastele koja je držala kmetove, plemića jednoselaca i feudalaca doseljenih iz južnih krajeva Hrvatske. Poglavica plemena hrvatski se zvao *"knežinjak"*, a latinski *"sudac"*. Poglavita vlastela bili su: *Fabianići, Nemanići, Herendići, Sankovići, Nikšići ili Mikšići i Cvetovići*. Plemenska samostalnost postupno se gasi pod pritiskom moćnih feudalaca Krčkih-Frankopana koji 1442. otkupljuju Kremen grad od Ilke, udovice Domše od Ladihovića. Ovu dinamičnu župu naročito su ugrožavali Turci u 16. stoljeću. Mnogo je ljudi izginulo, umrlo od boleština i gladi, odvedeno u tursko ropstvo i raseljeno u razne krajeve da bi sačuvalo vlastiti život.

U razdoblju od preko 100 godina na ovom području gotovo da i nije bilo civilnog stanovništva. Nakon Bečkog rata (1683.-1699.) ovaj kraj oslobođen je od Turaka te mnogi Ogulinsko-modruški rodovi, kao i rodovi sa šireg područja Generalskog Stola i Bosiljeva u sklopu kolonizacije naseljavaju područje ladihovićkog plemena: Radočaj (92 osobe - 21 obitelj), Turkalj (126-19), Paulić (77-15), Stipetić (47-10), Kučinić (16-3), Mlinac (20-3), Poljak (19-2), Raužan (10-1), Bogović, Šlat.

U prvim desetljećima 18. stoljeća dio obitelji doseljava s područja Dalmacije i Bosne (starosjedioci Hrvati nemuslimani, kojih je bilo po sjevernijem dijelu oko Kozare, Kamengrada, Prijedora, Sanskog Mosta, oko Dubice, Ljubije i Majdana). Može se reći da je naseljavanje ovog područja završeno s krajem 18. stoljeća, a konačnim uređenjem Vojne krajine 1746. Cvitović se našao u sastavu Karlovačkog generalata, Slunjske pukovnije, Lađevačke kumpanije br. 1.

Župa Cvitović
-------------

Pleme ladihovićko sakupljalo se u klupe kod župne crkve sv. Nikole u Cvitoviću (Ladihoviću), sagrađene na brdu Brkašica (n/m 361 m). Župna crkva spominje se u sastavu drežničke županije 1344.. U kolovozu 1582. uz Kremen grad Turci razaraju i crkvu od koje ostaje samo zvonik koji je služio za stražarnicu. Posljednji župnik spominje se u Ladihovićima 1574. te je i on valjda doživio propast župe i plemena.

Po oslobađanju od Turaka, Cvitović je od 1720. uz Blagaj i Lađevac u sastavu slunjske župe, od koje se odvaja i postaje samostalna župa 1790.. Prvi župnik nakon obnove župe bio je Joakim von Stauber (1792) koji je pripadao redu pavlina. Cvitovčani su dozidali k starom tornju crkvu koja je služila za župnu. Više je puta dograđivana i popravljana. Tek 1905. za župnika Fabeka izgrađena je današnja župna crkva. Tijekom Domovinskog rata, crkva je zbog lociranosti na vidnom mjestu, često bila meta velikosrpskih granata 1991..

Nakon okupacije slunjskog područja u studenom 1991. i progona gotovo cjelokupnog katoličkog življa, pobunjeni Srbi su ju zapalili 18. ožujka 1992.. Nakon vojno-redarstvene operacije Oluja i povratka stanovništva, obnavljana je od 1996. do 2001. .

Kapela sv. Valentina pokraj župnog stana spominje se 1842. Gradili su je seoski majstori u vremenima oskudice te su radovi izvedeni nekvalitetno. U derutnom je stanju i čeka temeljitu obnovu. Župni stan sagrađen je 1764.. Zub vremena ga je nagrizao i bio je u derutnom stanju sve do 1989. kad je temeljito obnovljen. Za vrijeme srpske agresije opustošen je te je opet obnovljen nakon povratka 1995. godine.

Župa je u sastavu slunjskog dekanata i Gospićko-senjske biskupije. Prema statističkim podacima župe za 2006. u istoj je 957 katolika (959 stanovnika) u 348 obitelji. Od 13. listopada 2009. župom upravlja vlč. Antonio Čutura.

Stanovništvo
------------

Po popisu stanovništva 2001. samo naselje Cvitović ima ukupno 362 stanovnika (182 muška i 180 ženskih).

Prema dostupnim podacima kretanje broja stanovnika u naseljima mjesnog odbora Cvitović bilo je slijedeće:

|  | 1830. | 1857. | 1869. | 1890. | 1900. | 1910. | 1921. | 1931. | 1948. | 1961. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cvitović | 371 | 618 | 546 | 593 | 577 | 597 | 473 | 511 | 572 | 539 |
| Marindolsko Brdo | 134 | 132 | 172 | 143 | 177 | 174 | 133 | 155 | 162 | 179 |
| Glinsko Vrelo | 171 | 182 | 177 | 222 | 218 | 226 | 163 | 197 | 212 | 230 |
| Donja Glina | 142 | 119 | 130 | 149 | 145 | 147 | 99 | 128 | 135 | 110 |

Društva
-------

* Kulturno umjetničko društvo "Graničar"
* Lovačko društvo "Trčka"

Izvori
------

* *Franz de Paula Julius Fras*: Cjelovita topografija karlovačke vojne krajine,
* *Radoslav Lopašić*: Uspomena na put u Slunjsku krajinu,
* *Radoslav Lopašić*: Gradovi oko Kupe i Korane,
* *Hrvoje Salopek*: Ogulinsko-modruški rodovi,
* *Milan Radeka*: Kordun u prošlosti,
* *Mile Bogović:* "Mostovi" - godišnjak slunjskog dekanata (tekstovi).

Vanjske poveznice
-----------------

* Službena stranica grada Slunja
* Gospićko-senjska biskupija Arhivirano 2008-01-23 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Gradska naselja grada Slunja |
| --- |
| Arapovac • Bandino Selo • Blagaj • Bukovac Perjasički • Crno Vrelo • Cvijanović Brdo • Cvitović • Čamerovac • Donja Glina • Donja Visočka • Donje Primišlje • Donje Taborište • Donji Cerovac • Donji Furjan • Donji Kremen • Donji Lađevac • Donji Nikšić • Donji Poloj • Donji Popovac • Dubrave • Glinsko Vrelo • Gornja Glina • Gornja Visočka • Gornje Primišlje • Gornje Taborište • Gornji Cerovac • Gornji Furjan • Gornji Kremen • Gornji Lađevac • Gornji Nikšić • Gornji Popovac • Grobnik • Jame • Klanac Perjasički • Kosa • Kosijer Selo • Kutanja • Kuzma Perjasička • Lađevačko Selište • Lapovac • Lumbardenik • Mali Vuković • Marindolsko Brdo • Miljevac • Mjesto Primišlje • Novo Selo • Pavlovac • Podmelnica • Polje • Rabinja • Salopek Luke • Sastavak • Slunj • Slunjčica • Snos • Sparednjak • Stojmerić • Šlivnjak • Točak • Tržić Primišljanski • Veljun • Veljunska Glina • Veljunski Ponorac • Videkić Selo • Zapoljak • Zečev Varoš |