Liburnija u I stoljeću
**Liburnska božanstva** su dio kulturno-socijalnog fenomena zasnovanog na zemljoradnji i stočarstvu i u znatnoj mjeri na orijentaciji Liburna prema Jadranskom moru uz stalnu prekomorsku razmjenu. Ta je činjenica vidljiva i u arheološkim nalazima koji svjedoče da se materijal Liburna izrazito razlikuje od onoga u balkanskom zaleđu.

Navedene aktivnosti su arheološki posvjedočene od najranijih vremena, a intenzivno su primjetne kroz cijelo 
željezno doba. One su u starijim epohama dovele do stvaranja kultova plodnosti, čiji se začeci mogu tražiti u neolitskom periodu i životu praindoeuropskih zajednica. Kultovi su se vrlo dobro očuvali kod Liburna sve do prvih stoljeća nove ere, od kada ih je moguće pratiti na epigrafskim spomenicima.

Ženska božanstva
----------------

Podizanje žrtvenika epihorskim božanstvima nije potvrđeno prije nastanka Rimskog Carstva što je posljedica sve jače romanizacije. Primjetna je znatna dominacija autohtonih ženskih božanstva što dokazuje značajnu društvenu ulogu žena i intenzivnost ženskog principa u liburnskom panteonu. Znatan postotak imena ženskih božanstava s obzirom na muška razlikuje teritoriju Liburnia i Histra od ostalih susjeda. Poznato je osam imena od istočne obale Istre do Krke: Latra, Sentona, Anzotika, Irija, Ika, Eja (Heija), Jutosika i Aitika

Velik broj ženskih epihorskih božanstava možda je usko vezan za dominantniju ulogu žena u liburnskom društvu. što ne mora značiti da su Liburni živjeli u matrijarhatu. Ženska povlaštena uloga razvila se iz društvene situacije, u kojoj su muškarci većinu vremena boravili na moru baveći se važnim liburnskim granama privrede, poput trgovine, ribarenja i gusarstva.

### Latra

*Glavni članak: Latra*
Žensko božanstvo koje se izdvaja po broju posveta u Liburniji je Latra. Poznato je ukupno dvanaest epigrafskih spomenika koji su bili posvećeni ovoj liburnskoj božici. Po rasporedu i broju nađenih natpisa njih šest nađeno je u Nedinumu te se nameće zaključak da je središte Latrina kulta bilo upravo u današnjem Nadinu. Prema interpretacijama, temeljni karakter kulta odnosio se na plodnost zemlje i ljudi. Kult je s vremenom poprimio zaštitnički karakter nad rodovima i porodicama, odnosno Latra je postala zaštitnica 
neditanskog plemena. 

Uz spomenute, dva su nađena u Aseriji, dva u Koriniju te jedan na Roškom slapu. Jedini natpis nađen izvan Liburnije jest iz Salone.

### Ostale božice

Ime božice Sentone poznato je s osam natpisa koji su pronađeni na prostoru od današnjeg Labina do Plomina u Istri. Postoji razmišljanje da bi Sentonu trebalo izjednačiti s Herom (boginja braka), čiji su tragovi kulta nađeni u blizini. Sentoni zavjetuju i došljaci i romanizirano autohtono stanovništvo.

Ime božice Aitike (*Aitica*) poznato je samo s jednog natpisa pronađenom je u Rapcu kraj Labina, na teritoriji antičke *Albone*. Njen epitet je *Augusta*. Ženski lik u lijevoj ruci drži klas, što se povezuje s kultom Demetre (u grčkoj mitologiji boginja zemlje, ratarstva, plodnosti, a u prvom redu žita) i Kore, odnosno sa htoničkim (podzemni svijet) i fertilnim elementima, kakve je mogla imati i liburnska božica.

Izvori
------

1. ↑  „Filip Budić: ŽENSKA BOŽANSTVA NA JADRANU U ODNOSU PREMA GRČKIM MITOVIMA O JADRANU". *SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - Odsjek za arheologiju - Filozofski fakultet, Zagreb, 2016*. Pristupljeno 9. 2. 2016.
2. 1 2  {{Cite web |url=  |title= Sara Iglić (diplomski rad): Uloga religije u romanizaciji Liburnije |work= Sveučilište u Zadru - Odjel za arheologiju - Diplomski sveučilišni studij arheologije (jednopredmetni), 2017 |accessdate= 5. 10. 2023}
3. ↑  „Liburni". *Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje. Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2021.*. Pristupljeno 5. 10. 2023.