**Nistagmus** ( grč.: *nystázein* = klimati, spavati) predstavlja nekontrolisano trzanje, poigravanje, odnosno treperenje očiju u određenim pravcima. Ovi se pokreti očiju odvijaju neovisno o volji individue. Nistagmus je tipičan kao simptom vrtoglavice. Obično oko ide u jednom pravcu brzo, pa se vraća sporo, a ponekad su ta dva pokreta jednakog trajanja. Pravac nistagmusa se određuje prema pravcu brze faze. Nistagmus ima svoju amplitudu i frekvenciju. Amplituda predstavlja širinu otklona oka, a frekvencija je broj titraja u minuti. Po pravilu što je veća frekvencija, manja je amplituda, i obratno. U osnovi nistagmus može biti fiziološki i patološki.

Fiziološki nistagmus
--------------------

Optokinetički Nystagmus
*Fiziološki nistagmus* se refleksno pojavljuje kod gledanja predmeta koji se brzo kreću, a cilj je da oko projiciranu sliku drži konstantno na mrežnjači, tako da je moguć jasan vid. Pokreti oka, ili gledanog tijela, kao i glave i tijela gledatelja u prostoru, dovode do pomijeranja svjetlosnog zraka koji upada na mrežnjaču. Kada ugaona brzina svjetlosne refleksije prelazi 5°/s, ljudsko oko gledani predmet ne može više čisto vidjeti.

Jedan primjer fiziološkog nistagmusa je takozvani *optokinetički nistagmus*. Pri vožnji vozom i gledanju jednog te istog predmeta u daljini, oči čine brze horizontalne kretnje, kojih onaj koji gleda nije svjestan. Do ovog tipa nistagmusa dolazi, zato sto se gledani objekti kontinuirano pokreću nasuprot mrežnjači.

Patološki nistagmus
-------------------

Nistagmus moze biti uzročen nekom bolesti i tako ulazi u kategoriju *supranukluernih smetnji pokreta očiju*.
U ovom slučaju nistagmus se događa pri mirovanju tijela i očiju. Kao uzrok ovog treperenja mogu biti uzročni provokantni pokreti prije stanja mirovanja.
Pogotovo neka oboljenja u malom mozgu i na samom korijenu mozga ili u vestibularnom sistemu (*sistem ravnoteže*) ali i upotreba nekih droga kao sto je naprimjer Extasy, mogu prouzrokovati nistagmus. U ovom slučaju je to nekoordinacija između dva važna fiziološka sistema kao sto su gledanje i osjećaj ravnoteže.

Nistagmus uzrokovan bolešću se može podijeliti na periferni i centralni. Do perifernog dolazi pri oštećenju organa zaduženih za ravnotežu ili pri oštećenjima osmog moždanog nerva (*nervus vestibulocochlearis*).Jedna forma ovog perifernog nistagmusa je paroksizmalna vrtoglavica (*vrtoglavica usljed pokretanja*). Ona se javlja kada se, naprimjer, brzo vrtimo u krug.

Centralni nistagmus je najčešće posljedica oštećenja mozga. Patološke forme nistagmusa se nalaze često kod male djece. Pregled kod očnog doktora, po mogućnosti specijaliziranog u strabološkom ili ortooptičkom smjeru je u ovom slučaju neophodan, zato što nistagmus može biti posljedica nedostatka pigmenta u očima albinizam, ili nekih drugih oboljenja očiju kojima je neophodna terapija.

### Forme

Uglavnom se nistagmus klasifikuje po pravcu pokreta, frekvenciji i amplitudi treperenja očiju.
Razlikuje se trzajni nistagmus (′′ čiji se pravac određuje na osnovu pravca takozvane brze faze pokreta*) i manje čest naizmjenični nistagmus (*pri kojem je frekvencija pokreta uvijek ista i kod koga ne postoji brza i spora faza′′). U najvećem broju slučajeva dolazi do nistagmusa u horizontalnom smijeru, iako postoji i vertikalna i rotaciona (kružna) forma nistagmusa, ili kombinacija smjerova. Ovi trzaji se u nekim slučajevima mogu kompenzirati sa fiksiranjem pogleda u neki vrlo blizak objekat ili sa pronalaženjem takvog položaja glave gdje se pokreti oka smanjuju ili prestaju. Pravac pogleda u kojem nistagmus prestaje se zove neutralna zona. Nistagmus se ne smije pomiješati sa *Mikrosakadama*, *lokalnom adapcijom* ili *okularnim tremorom*.

#### Nemogućnost držanja pravca pogleda

Poznate su forme nistagmusa ovisne o pravcu pogleda. Ovaj se nistagmus javlja samo pri određenoj devijaciji pravca pogleda. Po uzroku i jačini razlikujemo:

* *Nistagmus krajne tačke pogleda* (vrlo slab i do njega dolazi tek kod pravca pogleda preko 35° i jos nije klasificiran kao bolest)
* *Nistagmus ugla pogleda* (srednje jak i do njega dolazi pri devitacijama ispod 35°)
* *Nistagmus paretičkog pogleda* (veoma jak i trzaji vraćaju oko do sredine)

Nemogućnost držanja pogleda se ne smije pomiješati sa paralizom pogleda, kod koje je poremećen inervacioni impuls potreban za pomijeranj oka. Uzroci mogu biti razni a prostiru se od lijekova (*antiepileptički lijekovi ili lijekovi za smirenje*) do oštećenja moždanog korijena i moždanih živaca koji inerviraju očne mišiće.

#### Nistagmus fiksiranog pogleda

Nasuprot spontanom vestibularnom nistagmusu, nistagmus fiksiranog pogleda se kroz vizualne provokacije ne može zaustaviti nego se, čak šta više u nekim slučajevima pojačava.

##### Kongenitalni nístagmus

Po pravilu kongenitalni nistagmus dolazi u drugom ili trećem mjesecu života i može se u narednim sedmicama jako pojačati. Vizualna pratnja pogleda je skoro nevidljiva. On ima sljedeće karakteristike:

* poigravanje oka se ne može smiriti sa fiksiranjem pogleda nego se naprotiv još pojačava
* nistagmus ima patološki smjer
* pravac treperenja je najčešće horizontalan, tako i pri pogledu prema dole ili gore
* intenzitet (frekvencija i amplituda)treperenja se ne mijenja sa mijenjanjem smjera pogleda
* pri pogledu na bliska tjela se treperenje relativno smiruje
* optokinetiči nistagmus je jako poremećen

##### Okularni nistagmus

Kao uzrok okularnog nistagmusa se uzimaju teže smetnje vida koje ne dozvoljavaju fiksiranje oka u jednom pravcu pogleda. Kao primjeri su oštećenja leće (kongenitalna katarakta) ili aniridija oka (nedostatak irisa u oku).

##### Latentni tip nistagmusa

Latentni tip nistagmusa (*prije latentni nystagmus*) je karakterističan po tome što pravac nistagmusa fiksiranjem pogleda preko desnog oka prelazi na desno a sa fiksiranjem pogleda lijevim okom prelazi na lijevo. Pokrivanjem jednog oka se pojačava ili u nekim slučajevima tek onda postaje vidljiv.

##### Nistagmus pri MS i kod lepre

Ova forma često dolazi kao pratnja bolesti kao multipla skleroza ili kao posljedica lepre. I smetnje protoka krvi u mozgu mogu izazvati ovu formu.

#### Spasmus nutans

Je jedna forma nistagmusa do koje dolazi u prvoj godini života i koja spontano nestaje poslije godinu ili dvije. Razlozi za pojavu ovog nistagmus su nepoznati. Često se može kompenzirati takozvanim *head nodding* (klimanjem glavom), čija frekvencija po pravilu leži ispod frekvencije nistagmusa. Često spasmus nutans ima jaču frekvenciju nego kongenitalni nistagmus. Jačina ovog nistagmusa se često razlikuje na lijevom i desnom oku. Pri ovoj formi funkcioniše optokinetička reakcija što preusporava klasifikaciju kao nistagmus fiksiranog pogleda.

### Povezanost sa strabizmom male djece

Dok su pacjenti sa kongenitalnim nistagmusom rijetko razroki, kod latentnog tipa se vrlo često nalazi razrokost male djece, u najvećem broju slučajeva prema unutrašnjosti. Kao objašnjenje ovog strabizma se prije navodilo da oko time pokušava izjednačiti nistagmus ili ga smiriti zbog čega je pronađen takozvani *sindrom blokiranja nistagmusa*. Pošto ovisnost nistagmusa i strabizma još nije ispitana, umjesto ovog se uzima izraz *kongenitalnog sindroma razrokosti*.

### Terapije

Mogućnost liječenja je ovisna o vrsti, uzroku i jačini nistagmusa i mehanizmima kompenzacije (u slučaju postojanja). Kao prvo se pokušava normalizirati oštrina vida i pomijeranje neutralne zone u dio korisnog polja vida. U idealnom slučaju se oko vraća u primarnu poziciju. Mogućnosti postoje kroz ordiniranje primatičnih naočala, ali u najvećem broju slučajeva je neophodna jedna ili više operacija.

Eksterni linkovi
----------------

* Latentni nistagmus na YouTube
* AVI movie: VideoOkulographie Aufnahme eines binocularen torsionalen Nystagmus bei Kopfneigung Arhivirano 2007-09-27 na Wayback Machine-u (mjereno sa *SMI 3D VOG*)
* American Nystagmus Network (engleski)
* British Nystagmus Network (engleski)
* nystagmus.co.uk (engleski) — doživljaji jednog tinejdžera sa nystagmusaom i forum

| * p
* r
* u
Lista najčešćih znakova i simptoma bolesti |
| --- |
| **Opšti simptomi** | Anoreksija • Astenija • Groznica |
| **Srce i krvni sudovi** | Bradikardija • Klaudikacije • Bol u grudima • Dispneja • Hipertenzija • Hipotenzija • Slabost • Edem • Lupanje srca • Nedostatak vazduha • Žamor srca • Sinkopa • Tahikardija • Nabreklost vratnih arterija |
| **Jetra i organi za varenje** | Ascites • Nadimanje u stomaku • Zatvor • Proliv • Bolovi u stomaku • Dispepsija • Disfagija • Crvenilo šaka • Metorizam • Hematemeza • Hepatomegalija • Žutica • Melena • Mučnina • Gorušica • Podrigivanje • Splenomegalija • Tenezmi • Povraćanje |
| **Grudni koš** | Apneja • Bradipneja • Cijanoza • Bol u grudima • Dispneja • Hemoptiza • Tahipneja • Kašalj |
| **Urologija i nefrologija** | Anurija • Bakteriurija • Dehidracija • Dizurija • Fekalurija • Hematurija • Inkontinencija • Leukociturija • Oligurija • Polaksiurija • Polidipsija • Poliurija • Proteinurija • Pneumaturija • Piurija |
| **Psihijatrija** | Abulia • Agitacija • Agorafobija • Ambivalentnost • Anoreksija • Anksioznost • Ravnodušnost • Napad panike • Mentalni automatizam • Klaustrofobija • Prinuda • Koprolalija • Delirijum • Disocijacija • Eholalija • Konfabulacija • Graforea • Halucinacije • Hiperaktivnost • Hipermnezija • Hipersomnija • Hipomimija • Ideje • Impulsi • Nedostojnost • Nesanica • Logoreja • Megalomanija • Seta • Mutizam • Negativizam • Nozosofobija • Opsesija • Fobija • Psihomotorna usporenost • Monolog • Stereotipija • Teatralnost • Tik • Tuga • Vaginizam |
| **Neurologija** | Abnormalan hod • Agnosognozija • Agnozija • Akinezija • Amauroza • Amnezija • Arefleksija • Asomatognozija • Ataksija • Apraksija • Babinskijev znak • Brudžinskijev znak • Brokinova afazija • Glavobolja • Diplopija • Dismetrija • Dispraksija • Dizartrija • Dezorijentacija • Hemianopija • Hemiasomatognoza • Hipotonija • Hipermetrija • Hiperrefleksija • Hipertonija • Klonus zgloba stopala • Konvulzija • Kvadrantanopija • Mamurluk • Midrijaza • Mikrografija • Meningizam • Mioklonus • Mioza • Motorni deficit • Nistagmus • Patelarna arefleksija • Ptoza • Rombergov znak • Senzorni deficit • Sinkopa • Tremor • Vernikeova afazija • Vrtoglavica |
| **Reumatologija** | Bolovi u zglobovima • Ukočenost (reumatologija) • Blokada u zglobu • Ćopavost • Istegnuće ligamenata • Otok • Mišićna atrofija • Deformacija • Znak zvona • Lasegov znak • Bol u vratu |
| **Endokrinologija** | Gušavost • Gojaznost • Termofobija • Preterana podražljivost • Egzoftalmus • Endoftalmija • Makroglosija • Alopecija • Amenoreja • Strije • Hipertireoza • Melanodermija • Galaktoreja • Ginekomastija • Frigidnost • Kvostekov znak • Ksantoma • Ksantelazma |
| **Uvo grlo i nos** | Gluvoća • Tinitus • Hiperakuzija • Gubitak sluha • Anosmija • Ageuzija • Kserostomija • Disfonija • Disfagija |