Координате: 45° 21′ 10" СГШ, 20° 49′ 28" ИГД
**Бока** (мађ. *Bóka*) је насеље у Србији у општини Сечањ у Средњобанатском управном округу. Према попису из 2011. било је 1412 становника.

Географски положај
------------------

Бока се налази у средњем Банату, на 45 ° и 21 'средње географске ширине и 20 ° и 48' источне географске дужине.
Бока се простире 68-72 метара надморске висине. Југоисточно од места пролази железничка пруга Зрењанин - Вршац, јужно од места пролазила је железничка пруга Чот – Алибунар, а кроз Боку пролази магистрални пут Зрењанин – Вршац.
Бока има веома велики атар који се простире на северу до реке Тамиш, на западу до канала Дунав - Тиса – Дунав, на југу до канала Брзава, а на источној страни граничи се са атаром Шурјан и Конака. Сеоски атар граничи се са следећим местима: Неузина, Банатска Дубица, Сечањ, Јарковац , Конак и Шурјан.
По географским картама грофа Ф. К. Мерсија из 1723 - 25. поток Иган се као притока уливао у Тамиш између Боке и Неузина.

Историја
--------

Бока је током своје историје више пута мењала своје име:

* Године:
* 1334 – Бока
* 1338 – Borzatö Báka
* 1717 - Бока
* 1801 – Српска и Хрватска Бока
* 1898 – Бока (Bóka)

Насеље Виссиг је по тврђењу историчара идентично са поседом (possessio) Fyzugh, који подпада под атар Борзвето - бака (Бока). Тај се посед помиње 1338. у листи папског десетка. Место је имало католичку парохију, носило је име Фусег, и временом од назива Виссик и Физиг остаде Фисзити.
После изгона Турака 1716. принц Еуген Савојски управу над новоосвојеним покрајином поверио је Банату.
Почетком XI века укључен је Банат у ранофеудалну Угарску, а тиме су створени и услови повољни за ширење католичке црквене организације, коју је подржавала владарска кућа Арпадовића. Баната, а мања насеља су опустела и цркве су почеле тихо да пропадају. Оно што нису уништили Турци, уништило је овдашње становништво насељено на овом простору током XVIII. века, сматрајући те грађевине турским.

Већ 1334. године помиње се Бока као парохијско место које припада Кевинском Комитату. Године 1338. дано је овоме месту мађарско име Borzatö-Baka, јер је лежало на ушћу Брзаве (Брзава). Од 1361-1362. године име насељу је опет Бока.
Одлуком Марије Терезије из 1778. године знатни део поседа загребачкога бискупа и Туропољског племства требало је да буде уступљен војној управи. Након дугогодишњих преговора постигнут је споразум 1801. којим су оштећени племићи добили поседе у Банату међу којима и Хрватску Боку.

Године 1800. постала је Бока посед загребачког каптола, који је крај насеља основао (1801) ново Храватску Боку (мађ.  *Horvat Boka* ) и населио је хрватским племићима и њиховим кметовима.

Године 1801. изменом добара На ово подручје су дошли Хрвати јер је припадало Загребачкој бискупији, којој су и до тада припадали.
Загребачка бискупија је ово подручје (око властелинства Биледа) добила као накнаду за Нове власти у Покупљу нису признавале племићка права дотадашњим становницима на том предију (предијалцима), чији је дотадашњи власник био загребачки бискуп.
Да би сачували своја права, у договору с бискупом су одлучили се преселити у Банат. Пресељавати их је почео бискуп Томо Гаљуф 1788. године, а бискуп Максимилијан Врховац је наставио и довршио 1801. године. Предијалци су се населили у Хрватску Боку, Хрватску Кларију (данас спојену са Српском Кларијом у јединствену Кларију, касније преименовану у (Радојево) те у Хрватску Кечу, која је данас у Румунији .

Године 1802. добило ово ново насеље свог свештеника, а 1840. подигнута је црква. У револуцији 1848-49. године Бока је много страдала, јер су Срби 4.августа 1884.г опљачкали Хрватску Боку, а 4.септембра изгорела је српска црква до темеља, јер су је запалили Мађари 19. јануара 1849.г повукли, опет су Срби напали Хрватску Боку. Подигнута је нова црква 1852.г Године 1854. обе општине имају (српска и хрватска) укупно 2725 становника. Ново саграђена пруга прорадила 21.децембра 1895.г на прузи за Бечкерек и за Чаково. Мађарско министарство унутрашњих дела (бр. 105820-IVa 1898. споило Српску и Хрватску Боку. Пописано је 31. јануара 1921.г 2794 становника, од којих је : Срба и Хрвата 1829. осталих Словена-1; Румуна – 13; Немаца – 232; Мађара – 672 и осталих 72 становника.

Демографија
-----------

У насељу Бока живи 1365 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 41,2 година (38,2 код мушкараца и 44,3 код жена). У насељу има 647 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 2,67.

Становништво у овом насељу веома је нехомогено, а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 2912 |  |
| **1953.** | 2819 |  |
| **1961.** | 3260 |  |
| **1971.** | 2673 |  |
| **1981.** | 2246 |  |
| **1991.** | 1992 | 1905 |
| **2002.** | 1843 | 1734 |
|  |  |  |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 994 | 57,32% |
| Мађари |    | 482 | 27,79% |
| Хрвати |    | 83 | 4,78% |
| Роми |    | 47 | 2,71% |
| Југословени |    | 16 | 0,92% |
| Словаци |    | 8 | 0,46% |
| Македонци |    | 7 | 0,40% |
| Бугари |    | 6 | 0,34% |
| Словенци |    | 5 | 0,28% |
| Румуни |    | 4 | 0,23% |
| Црногорци |    | 1 | 0,05% |
| Немци |    | 1 | 0,05% |
| Муслимани |    | 1 | 0,05% |
| Буњевци |    | 1 | 0,05% |
| непознато |    | 2 | 0,11% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 1 |    |    | 3 |
| 80+ | 15 |    |    | 30 |
| 75-79 | 27 |    |    | 43 |
| 70-74 | 41 |    |    | 62 |
| 65-69 | 51 |    |    | 75 |
| 60-64 | 45 |    |    | 67 |
| 55-59 | 39 |    |    | 45 |
| 50-54 | 68 |    |    | 54 |
| 45-49 | 71 |    |    | 57 |
| 40-44 | 60 |    |    | 52 |
| 35-39 | 61 |    |    | 49 |
| 30-34 | 55 |    |    | 52 |
| 25-29 | 63 |    |    | 45 |
| 20-24 | 59 |    |    | 36 |
| 15-19 | 53 |    |    | 57 |
| 10-14 | 64 |    |    | 43 |
| 5-9 | 57 |    |    | 49 |
| 0-4 | 54 |    |    | 31 |
| просек | 38.2 |  |  | 44.3 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 741 | 741 | 926 | 803 | 814 | 721 | 647 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 168 | 185 | 102 | 121 | 44 | 17 | 7 | 1 | 2 | - | 2.67 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 709 | 229 | 415 | 37 | 27 | 1 |
| Женски | 727 | 113 | 416 | 173 | 23 | 2 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 417 | 229 | - | 31 | 27 | 3 | 40 | 13 | 4 | 21 |
| Женски | 186 | 107 | - | 1 | 15 | 1 | 3 | 16 | 6 | 6 |
| Оба | 603 | 336 | - | 32 | 42 | 4 | 43 | 29 | 10 | 27 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | - | 12 | 24 | 5 | 2 | 6 | - | - | - |
| Женски | - | 1 | 8 | 10 | 10 | - | 2 | - | - |
| Оба | - | 13 | 32 | 15 | 12 | 6 | 2 | - | - |

Католичка црква у селу

Види још
--------

Референце
---------

1. ↑  Летопис Општина у јужном Банату: *Банатска места и обичаји* Марина М.(Беч 1999). :
2. ↑  Милекерови летописи Општина у јужном Банату Феликс Милекер ISBN 86-85075-04-1:35-36
3. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
4. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
5. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |


***Бока (Сечањ)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Сајт месне заједнице Бока Arhivirano 2014-12-18 na Wayback Machine-u
* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* План насеља на мапи (Mapquest)

| * p
* r
* u
Насељена места општине Сечањ |
| --- |
| 
**Сечањ** • 
Банатска Дубица • 
Бока • 
Бусење • 
Јарковац • 
Јаша Томић • 
Конак • 
Крајишник • 
Неузина • 
Сутјеска • 
Шурјан
 |