**Francesco Robba** (Venecija, 1.5. 1698. - Zagreb, 24.1. 1757.) bio je znani talijanski barokni kipar koji je najveći dio svog života proveo radivši po Sloveniji, južnoj Austriji i Hrvatskoj.

Životopis
---------

Francesco Robba kiparski nauk savladao je u Veneciji u botegi kipara Pietra Baratte od 1711. do 1716. Kao mlad čovjek (22 god.) se preselio u Ljubljanu 1720. na poziv slovenskog klesara i kipara Luke Misleja. Ubrzo se i oženio njegovom kćerkom Terezom 1722. i tako učvrstio svoje poslovne veze.

Fontana triju kranjskih rijeka, u pozadini se vidi Katedrala sv. Nikole u Ljubljani
U njegovim ranim djelima još je vidljiv veliki utjecaj njegova učitelja Pietra Baratte. Nakon što mu je umro tast Mislej 1727. Robba je preuzeo njegovu radionicu i klijente. Od 1727. njegovi radovi postaju sve bolji, i svjedoče o njegovu većem samopouzdanju i tehničkoj virtuoznosti koja se vidi u snažno izraženim emocionalnim izrazima njegovih skulptura i profinjenim oblicima njegovih kompozicija. Ubrzo je radionica stekla velik ugled kao najbolja u tom dijelu Habsburške Monarhije za izradu mramornih ansambala po sakralnim objektima i bogatim aristokratskim kućama. Njegov talent nije promakao ni visokim crkvenim prelatima, tako ga je ostrogonski nadbiskup Emerik Esterházy toplo preporučio rektoru zagrebačkog jezuitskog samostana - Francescu Saveriju Barci.

Kako je rastao njegov ugled kao umjetnika, istovremeno je rastao i njegov društveni ugled, - prvo je proglašen *počasnim građaninom Ljubljane*, potom je 1743. izabran je u *Prošireno vijeće grada*, a 1745. postavljen je za *državnog inženjera* cijele Kranjske. Usprkos velikim obavezama po Sloveniji, on nije zaboravio Veneciju, jer je gotovo redovno posjećivao svoj rodni grad, ali i Italiju do Rima. Ta putovanja omogućila su mu da ostane u kontaktu s recentnim baroknim kiparstvom središnje Italije i Rima.

Pred sam kraj života se zbog rada na oltarima zagrebačke katedrale preselio u Zagreb, - 1755. gdje je ubrzo i umro 24.1. 1757.

Djela
-----

### Slovenija i Donja Austrija

Njegovo najpoznatije djelo je *Fontana triju kranjskih rijeka* (Save, Ljubljanice i Krke) na trgu ispred Katedrale sv. Nikole u Ljubljani iz 1751.. Na toj tipično barokno dinamičkoj kiparskoj grupi, jasno je vidljiv neposredni utjecaj Berninija i njegove kompozicije *Fontana četiriju rijeka* na rimskom trgu Piazza Navona. 

Pored tog djela izveo je *Narcisovu fontanu*, također u Ljubljani. Mramorni oltar sa kiparskom kompozicijom za Crkvu sv. Jakoba u Ljubljani (1736.)
Mramorni oltar za crkvu Marijina Navještenja u Ljubljani i kip Svetog Ivana Nepomuka u Klagenfurtu (Austrija).

Narcisova fontana, Ljubljana
### Hrvatska

Francesco Robba izveo je 1730. jedini mramorni oltar u Kapeli sv. Ignacija Loyolskoga u jezuitskoj crkvi sv. Katarine u Zagrebu. Po nekim podacima on je i pokopan u kripti crkve. Lijevi kip sa tog oltara predstavlja slavnog pariškog profesora Franju Ksavera (1506.-1641.), kojeg je Ignacije Loyola učinio isusovcem i apostolom Indije i Japana.

Oltar Ignacija Loyolskoga, crkva sv. Katarine u Zagrebu
Francesco Robba potpisao je ugovor za izradu četiri oltara za zagrebačku katedralu. Danas pouzdano znamo da je izveo *oltar Sv. Križa* (1756.), koji je za velike neogotičke obnove (1880. - 1906.) katedrale prenesen u Križevce u *crkvu sv. Križa*. To je njegovo najljepše i najdinamičnije monumentalno djelo u Hrvatskoj. Na tom mramornom oltaru je s jedne strane majstorski isklesano tijelo Krista, a postrance je i velika grupa Žrtve Abrahamove. Ta izrazito dijagonalna kompozicija, sva u pokretu i napetosti.

Djelo Francesca Robbe, ostao je dugo vremena relativno zapostavljeno, zbog toga je studenom 1998. održan međunarodni simpozij u Ljubljani.

Izvori
------

1. ↑  KATARINSKA CRKVA - OPIS, na portalu Bazilika srca Isusova[*mrtav link*]
2. ↑  Francesco Robba na portalu MMC RTV Slovenija
3. ↑  „Francesco Robba in beneško baročno kiparstvo v Ljubljani na portalu Narodna galerija". Arhivirano iz originala na datum 2011-06-15. Pristupljeno 2011-08-06.

Bibliografija
-------------

* *Vera Horvat-Pintarić*, Francesco Robba. Zagreb: Društvo historičara umjetnosti NRH, 1961.
* *Anđela Horvat*, Barok u kontinentalnoj Hrvatskoj u: Anđela Horvat, Radmila Matejčić, Kruno Prijatelj, Barok u Hrvatskoj. Zagreb: Sveučilišna naklada Liber, 1982.
* *Matej Klemenčić*, Francesco Robba in beneško baročno kiparstvo v Ljubljani. Ljubljana: Založba Rokus, 1998.
* *Janez Höfler*, Francesco Robba in beneško kiparstvo 18. stoljeća. Ljubljana: Založba Rokus, 2000.
* *Doris Baričević*, Barokno kiparstvo sjeverne Hrvatske u: Hrvatska i Europa III. Barok i prosvjetiteljstvo (XVII-XVIII. stoljeće). Zagreb: Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, Školska knjiga, 2003.

Eksterni linkovi
----------------

***Francesco Robba*** na Wikimedijinoj ostavi

* Francesco Robba na portalu Art History in Slovenia
* Francesco Robba na portalu MMC RTV Slovenija