**Lamu** je koraljni otok u istoimenom arhipelagu ispred kenijske obale, oko 350 km sjeverno od Mombase. Otok je brodskom linijom povezan s otokom Manda na kojem se nalazi zračna luka. Na otoku nema cesta, tek putovi i pješačke staze, i tek nekoliko motornih vozila, te se sav promet roba obavlja pješke ili magarcima. Na otoku ima nekoliko naselja (Shela, Matodoni, Kipangani) od kojih je najslavniji stari grad **Lamu** koji je najbolje sačuvano Svahili (arapski: *sawāhilī*, što znači "ispred obale") naselje i najstariji naseljeni grad cijele Istočne Afrike.

Grad Lamu je izgrađen od koraljnog kamenja i drveta mangrova, te se odlikuje kućama jednostavnih oblika, obogaćene prostranim dvorištima, verandama i raskošno izrezbarenim drvenim vratima. Lamu je postao važno središte svahili kulture i islamskih studija, te muslimanskih festivala još od 19. stoljeća. Zbog toga je 2001. godine upisan na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Africi.

Riva starog grada Lamua

Povijest
--------

Podrijetlo grada Lamua seže u 12. stoljeće, ali je otok vjerojatno bio naseljen i ranije. Arheološki dokazi pokazuju da su postojala dva rana svahili naselja okružena zidinama, jedno na jugu, a drugo na sjeveru današnjeg grada. Ova naselja su se ujedinila u ranom 13. stoljeću kao jedan od prosperitetnih neovisnih gradova-država na istočnoafričkoj obali. Najprije se razvio u obliku malih nakupina kamenih zgrada, uključujući i viječnicu u sjevernom dijelu današnjeg grada (Pangahari, Yumbe), gdje se nalazi i džamija petka (*Pwani*). Arapski putnik Abu-al-Mahasini na putu iz Meke je 1441. godine zabilježio veliki grad s uredom kadije (muslimanski sudac).

God. 1415. zabilježeno je kako se jedan od istraživačkih brodova kineskog admirala Ženg Hea potopio ispred ovog otočja i kako su se brodolomnici naselili ovdje. Riječ je najvjerojatnije o susjednom otoku Pate gdje su dokazani kineski geni u krvi njegovih stanovnika.

Otok je prosperirao u trgovini robljem, a obilježila ga je portugalska invazija 1506. godine potaknuta željom za kontrolu trgovine uz obale Indijskog oceana. Portugal je dugo imao monopol plovidbom uzduž istočne afričke obale i nametao je poreza na izvoz već postojećim lokalnim kanalima trgovine. Na nagovor Osmanlija, 1580-ih je Lamu vodio pobunu protiv Portugalaca. God. 1652. Oman je pomogao Lamuu da se odupre portugalskoj kontroli, što mu je i uspjelo 1698. godine, i grad je postao omanski protektorat do 1890. godine. Tijekom ovog razdoblja, koje se smatra zlatnim dobom Lamua, Lamu postaje središte trgovine, ali i poezije, politike, umjetnosti i obrta.

Nakon pobjede protiv obližnjeg otoka Pate 1813. god. i nastanka vjerskog festivala *tarika* ("prorokov put") kojeg je ustanovio šerif Habib Svaleh u devetnaestom stoljeću, otok je procvao, ali je počeo propadati nakon britanskog prisilnog zatvaranja tržišta robova 1873. godine. God. 1890. otok je postao dio britanskog Zanzibara i ostao sve do osamostaljenja Kenije od Velike Britanije 1963. god. Turizam se razvio 1970-ih, uglavnom oko svahili arhitekture iz osamnaestog stoljeća i tradicijske kulture.

Znamenitosti
------------

Lamu utvrda

Stari grad se sastoji od dva različita dijela, jedan izgrađen od kamena i drugih od blata i opeke. Stara gradska jezgra sastoji se od velikih kuća od koraljnog kamena i mangrova drva. Relativno veće, okolno područje, se sastoji od blata, pletera i *makuti* kuća. Cijelo područje obuhvaća oko 37 ha, dok je kameni grad je oko 15,6 ha, artikulirano u tri različita područja. Najstariji dio grada je na sjeveru, područja Pangahari i Yumbe s vijećnicom i Džamijom petka, a zatim se širi prema zapadu i jugu u 18. stoljeću (Mkomani područje); bazar se proteže u pravcu sjever-jug, a grad i kuće na rivi sagrađene su u 19. stoljeću. Oko 400 kuća u području Mkomani su uglavnom iz 18. stoljeća i čine najveći, te povijesno i arhitektonski najzanimljiviji dio starog grada. Ona se odlikuje uskim ulicama i dvokatnicama ili trokatnicama s malim vrtovima.

Svahili kuće se odlikuju jednostavnom i ujednačenom vanjštinom, ali bogato rezbarenim drvenim vratima. Masivni zidovi su prekriveni vapnenom žbukom. Kuće imaju ulazni trijem (*Daka*) i unutarnje predvorje (*tekani*), a unutrašnjost kuće se razvija oko malog dvorišta (*kiwanda*) i verande (*misana*), koja su ukrašena oslikanim stropovima, velikim nišama (*madaka*), malim nišama (*zidaka*) i kineskim porculanom.

Lamu utvrda sagrađena je između 1813. i 1821. god. (omansko razdoblje Seyyid Saida) u južnom kutu starog kamenog grada. Utvrda je masivna višekatnica sa središnjim dvorištem koje je postalo središtem Lamu zajednice, te se sada koristi za vjenčanja, sastanke i kazališne produkcije.

Zgrade na rivi sa svojim arkadama i otvorenim verandama pružaju jedinstven vizualni dojam grada na prilasku s mora. Jedna od najvećih i najreprezentativnijih zgrada na rivi (iz 1892.) je pretvorena u Lamu muzej.

Budući da na otoku nema motornih vozila, transport i drugi teški poslovi se obavljaju uz pomoć oko 2.000-3.000 magaraca. Dr. Elisabeth Svendsen iz utočišta magaraca u Engleskoj prvi put je posjetila Lamu 1985. godine i zabrinuta zbog uvjeta za magarce, otvorila je utočište magaraca 1987. godine koje pruža tretman za sve magarce besplatno.

* Stari grad kroz prozorStari grad kroz prozor
* Dvorište Džamije petkaDvorište Džamije petka
* Glavni trgGlavni trg
* Lamu muzejLamu muzej
* Lamu vrataLamu vrata

Izvori
------

1. ↑  Kinesko veleposlanstvo u Keniji: *Kenyan girl with Chinese blood steals limelight* () Preuzeto 29. listopada 2011.
2. ↑  Lamu utočište magaraca Arhivirano 2008-08-28 na Wayback Machine-u () preuzeto 29. listopada 2011.

Vanjske veze
------------

***Lamu*** na Wikimedijinoj ostavi

* Lamu on Lamu.org - Vodič otoka Lamu Arhivirano 2014-02-19 na Wayback Machine-u ()
* Lamu na JamboKenya.com ()
* Lamu na Organizaciji gradova svjetske baštine ()

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Keniji |
| --- |
|  | 
Fort Jesus u Mombasi • Kaya šumska svetišta Mijikenda • Jezera Doline velike rasjeline Nakuru, Bogoria i Elmenteita • Stari dio grada Lamua • Nacionalni park Mount Kenya i zaštićene šume Lewa Downs • Nacionalni parkovi jezera Turkana
 | Kenijska zastava |
| **Nematerijalna svjetska baština Kenije**
Tradicije i običaji naroda Mijikenda u svetim Kaya šumama
 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 315528310
* LCCN: sh97008059

 |