**Josif Runjanin** (Vinkovci, 8. prosinca 1821. - Novi Sad, 2. veljače 1878.), bio je hrvatski skladatelj i časnik u austrougarskoj vojsci, uglazbio pjesmu Antuna Mihanovića *Horvatska domovina*, koja je 1891. godine proglašena hrvatskom himnom pod naslovom *Lijepa naša domovino*.

Časnička služba
---------------

Rođen je u Vinkovcima, u srpskoj porodici cincariskoga podrijetla, gdje je i kršten, u pravoslavnoj crkvi Silaska Svetog Duha. Školu je pohađao u Vinkovcima i Srijemskim Karlovcima, a nakon toga odlučio se za vojničko zvanje.

Godine 1847 služio je kao kadet u 10. "Banskoj" graničarskoj pješačkoj pukovniji pod zapovjedništvom pukovnika Josipa Jelačića. U siječnju 1848. godine postao je poručnikom druge, a u svibnju poručnikom prve klase, te u rujnu iste godine natporučnikom. U rujnu 1849. godine unaprijeđen je u čin kapetana druge klase, a kapetan prve klase postao je u travnju 1857. godine. Deset godina nakon toga dobiva čin majora, a 1871. godine unaprijeđen je u čin potpukovnika i umirovljen. Poznato je kako je između 1848. i 1866. godine sudjelovao u četiri ratna pohoda u Italiji, te da se u svojoj 43-oj godini oženio kćerkom umirovljenog kapetana Tome Perakovića. Kao predstavnik Prve banske pukovnije ušao je 1865. godine u Hrvatski sabor. Nakon umirovljenja povukao se iz javnoga života i nakon toga živio je u Novome Sadu do smrti. Sahranjen je u Novome Sadu na pravoslavnom tzv. Uspenskom groblju.

Skladanje hrvatske himne
------------------------

Runjanin je glazbenu izobrazbu stekao kod vojnoga kapelnika u Glini, a svirao je i glasovir. Kao carski kadet služio je u Glini gdje je često zalazio u društvo ilirskih rodoljuba koji su održavali književne skupove i čitali radove ilirskih pisaca. Ondje je Runjanin prvi put čuo Mihanovićevu pjesmu "Horvatska domovina". Nije sasvim sigurno je li Runjanin skladao njenu melodiju, ali takvo mišljenje se uvriježilo u drugoj polovici 19. stoljeća. Točna godina nastanka nije poznata, ali se obično uzima 1848. godina.

U knjizi *Znameniti i zaslužni Hrvati* koja je izdana 1925. godine u Zagrebu na str. 232. stoji: *"...God 1840. bivši kadetom u Glini ishitrio je poznatu himnu "Lijepa naša domovina" prema melodiji Donizettieve arije "O sole piu ratto" iz 3. čina opere "Lucia di Lammermoor"..."*

Godine 1861. ukajdio je učitelj pjevanja i organist prvostolne crkve u Zagrebu Vatroslav Lichtenegger napjev pjesme. Čim ju je Lichtenegger ukajdio i obradio za muški zbor a glazbeno društvo duhovne mladeži u Zagrebu izdalo u svojim "Sbirkama", pjesma je postala popularnom.

Pjesma je pod nazivom *Hrvatska himna* prvi puta izvedena prigodom otvorenja Hrvatsko-slavonske izložbe u Zagrebu 1891. kada nijedan od autora više nije bio živ.

Ostali radovi
-------------

Osim hrvatske himne, Runjanin je skladao glazbu za još dvije pjesme:

* "*Ljubimo te Naša Diko (Hrvati svome banu)*" - pjesma spjevana u čast Josipa Jelačića.
* "*Rado ide Srbin u vojnike*".

Izvori
------

* *Znameniti i zaslužni Hrvati* - Hrvatski štamparski zavod d.d. Zagrebu, 1925. str. 232.

1. ↑  enciklopedija.lzmk.hr: Runjanin, Josip, preuzeto 17. studenoga 2013.
2. 1 2  Moljac.hr: Životopis Josipa Runjanina Arhivirano 2013-02-05 na Wayback Machine-u, preuzeto 17. studenoga 2013.
3. ↑  Golec, Ivica. *Banska krajina u djelima svećenika Josipa Marića (1807.-1883.) i Pavla Lebera (1844.-1919.)* // *Croatica Christiana Periodica*, br. 57. (2006.), str. 155.-176. (Hrčak), fusnota 22 na str. 159.:
> Najvjerojatnije ju je uglazbio Josip Runjanin (1821.–1878.), onodobni kadet Prve banske pukovnije u Glini, na tekst pjesme *Horvatska domovina* Antuna Mihanovića. Neki misle da je *Lijepu našu* skladao onodobni kapelnik pukovnijske glazbe u Glini Josip Wendl. Nesporno je da su je časnici i poznatiji građani pjevali u Glini već tijekom 1846. dakle gotovo 50 godina prije njezina proglašenja hrvatskom himnom (1891.). (Usp. o tome, *Pjevački vjesnik*, 6 (1910.), 10, 108-109; Milan BABIĆ, »U Glini je prvi put 1846. g. odjeknula hrvatska himna«, *Jutarnji list*, 29 (1939.), 10029, 12.
4. ↑  ZAMP Baza autora: Ljubimo te naša diko (Hrvati svome banu), preuzeto 17. studenoga 2013.
5. 1 2  Republika. str. 41. fusnota 2:
> Najpoznatije su među njima domoljubne: Ljubimo te, naša diko!, spjevana u čast Trnskovu pukovniku u Glini, poslije hrvatskome banu Josipu Jelačiću, koju je uglazbio kompozitor hrvatske himne, graničarski pukovnik Josip Runjanin; (...)

, preuzeto 17. studenoga 2013.
6. ↑  Josip Šarčević, *Josip Runjanin (Josif)* Arhivirano 2014-10-06 na Wayback Machine-u:
> Uz zapovjednika Jelačića oduševio se za ilirski narodni preporod. Godine 1844. njemu u čast komponira napjev na tekst Ivana Trnskog "Ljubimo te, naša diko".

, povijest.net, preuzeto 17. studenoga 2013.
7. ↑  Golec, Ivica. *Banska krajina u djelima svećenika Josipa Marića (1807.-1883.) i Pavla Lebera (1844.-1919.)* // *Croatica Christiana Periodica*, br. 57. (2006.), str. 155.-176. (Hrčak), str. 167.:
> Marić i Trnski složno djeluju i prigodom predstavljanja nekih pjesama Trnskoga 1843. posvećenih pukovniku Jelačiću, a tu ponajprije mislimo na pjesmu *Ljubimo te naša diko*, koju je uglazbio Josip Runjanin, (...)
8. ↑  Boris Dežulović, *Boris Dežulović: Mala nam je Mare došla iz Šumadije*, preuzeto 17. studenoga 2013.
9. ↑  Milan Trbojević, *Prilog izgradnji novih srpsko-hrvatskih odnosa*, preuzeto 17. studenoga 2013.