recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Olinguito** je sisavac iz roda *Bassaricyon* iz porodice rakuna (*Procyonidae*). Otkriven je 15. kolovoza 2013. a obitava u šumama središnje Kolumbije i zapadnog Ekvadora. Ovo je prva nova vrsta otkrivena na zapadnoj polutci u posljednjih 35 godina. Olinguito na španjolskom znači *mali olingo*.

Olinguito teži oko 900 grama, što ga čini najmanjim rakunom. Životinja je svežder. Hrani se mahom voćem (kao što su smokve), ali jede i kukce i nektar. Smatra se samotnjakom i noćnom životinjom. Može ga se naći u sjevernim Andama na 1 500 do 2 750 metara nadmorske visine. Zbog umiljatog izgleda olinguito je prozvan *plišanim medvjedićem*.

Otkriće nove životinje objavili su 15. kolovoza 2013. Kristofer Helgen, kustos za sisavce *Nacionalnog muzeja prirodne povijesti Smithsonian*, Ronald Kays, stručnjak za olingoe *Sjevernokarolinskog prirodoslovnog muzeja* i suradnici. Helgen je otkrion novu vrstu našavši par primjeraka u čikaškom muzeju, te koristeći testiranje DNK kako bi potvrdio kako je riječ o novoj vrsti. Olinguite su ljudi redovno viđali i čak su bili izloženi u zoološkim vrtovima dok nije prepoznato kako su posebna vrsta, a ne olingoi. Primjer je Ringerl, olinguito koji je živio u zoološkom vrtu u Washingtonu D.C. i bio premještan u još nekoliko zooloških vrtova. Bezuspješno je pokušavano Ringerl razmnožiti s olingoima, ne shvaćajući kako je riječ o različitim vrstama. Ringerl je uginula 1976. godine. U budućnosti se planira usporediti DNK olinguita s DNK ostalih olingoa.

Izvori
------

1. ↑  www.vecernji.hr, "Otkrivena nova vrsta sisavca! Upoznajte malenog olinguitoa", objavljeno 15. kolovoza 2013. pristupljeno 19. prosinca 2013.
2. ↑  abcnews.go.com, "Adorable New Mammal Species Found 'In Plain Sight'", objavljeno 15. kolovoza 2013. pristupljeno 19. prosinca 2013.
3. ↑  edition.cnn.com, "Olinguito the newest rare mammal species discovery", objavljeno 16. kolovoza 2013. pristupljeno 19. prosinca 2013.
4. ↑  www.washingtonpost.com, "Smithsonian unearths a new species of mammal: The olinguito", objavljeno 15. kolovoza 2013. pristupljeno 19. prosinca 2013.
5. ↑  www.bbc.co.uk, "Olinguito: 'Overlooked' mammal carnivore is major discovery", objavljeno 15. kolovoza 2013. pristupljeno 19. prosinca 2013.
6. ↑  www.theguardian.com, "'Teddy bear' carnivore emerges from the mists of Ecuador", objavljeno 15. kolovoza 2013. pristupljeno 19. prosinca 2013.
7. ↑  www.pensoft.net, "Taxonomic revision of the olingos (Bassaricyon), with description of a new species, the Olinguito", objavljeno 15. kolovoza 2013. pristupljeno 19. prosinca 2013.
*Za ostale upotrebe, v. Turija (razvrstavanje).*

  
Koordinate: 41° 57′ 04" SGŠ, 22° 38′ 52" IGD

**Turija** (mak. *Turija*) je naselje u Republici Makedoniji, u istočnom delu države. Turija je u sastavu opštine Delčevo.

Prirodni uslovi
---------------

Turija je smeštena u istočnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg grada, Delčeva, naselje je udaljeno 18 kilometara zapadno.

Naselje Turija se nalazi u istorijskoj oblasti Pijanec. Naselje se razvilo na seveozapadnim padinama planine Golak, dok severno od nje protiče reka Bregalnica. Nadmorska visina naselja je približno 700 metara. 

Mesna klima je planinska zbog znatne nadmorske visine.

Stanovništvo
------------

Turija je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imala 102 stanovnika.

Pretežno stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (100%).

Većinska veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje.

Spoljašnje veze
---------------

* www.delcevo.gov.mk Zvanična stranica opštine Delčevo

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Delčevo |
| --- |
| **Delčevo** • 
Bigla •
Vetren •
Virče •
Vratislavci •
Gabrovo •
Grad •
Dramče •
Zvegor •
Ilijovo •
Kiselica •
Kosovo Dablje •
Novi Istevnik •
Očipala •
Poleto •
Razlovci •
Selnik •
Stamer •
Stari Istevnik •
Trabotivište •
Turija •
Čiflik |  |
**Runović**, naselje je u općini Runovići te njezino administrativno središte. Runović, kojemu se ime Zakonom iz 2001. mijenja iz Runovići (danas ime općine) u Runović, smješten je u zaleđu planine Biokovo i Makarskog primorja čiji se zaseoci nalaze u dolini vijugave ponornice Vrljike što će svoj put završiti u Neretvi. 

Povijest ovog naselja je burna i duga pojavljuje se prvi puta pod imenom *Novae*, što se nalazila između Salone i Narone.

Žito i sitna stoka njihov su bili glavni temelj opstanka stanovništva, no kako je bio nedovoljan mnogi izbjegoše *trbuhom za kruhom*. Ostatak stanovništva što ne iseljava živi od uzgoja duhana i koza, te uzgoja kukuruza koji je stigao po otkriću Amerike, no uoči Prvog svjetskog rata mnogi opet iseliše u Ameriku, a u drugoj polovici 20. stoljeća odlaze najviše u Njemačku. 

Tijekom Domovinskog rata mnogi se vraćaju u domovinu, da bi od 1991 do 1995. prema dr. Vladi Puljizu, u ratu položilo živote 11 Runovićana.

Šport
-----

* NK Mračaj Runović

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Runović** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*
Thomsonov model atoma ili model pudinga sa šljivama.
**Thomsonov model atoma** ili **model pudinga od šljiva** je prvi pokušaj da se napravi model atoma, a učinio ga je Joseph John Thomson 1903. godine.  Nazvan je "puding od šljiva", jer su elektroni u atomu raspoređeni su kao šljive u pudingu.

Početkom 20. stoljeća znanstvenici su spoznali da iz atoma potiču elektroni, alfa-čestice, pa i svjetlost ili fotoni, pa se došlo do uvjerenja da atomi imaju složenu građu. Otuda je došla misao da je potrebno da se izgled građe atoma prikaže slikovito ili da se postavi model atoma. 

Prema Thomsonovom viđenju o građi atoma, atom je pozitivno nabijena kuglica, polumjera oko 10-10 metara, s ravnomjerno raspoređenim električnim nabojem, u kojoj se nalaze negativno nabijeni elektroni, koji imaju neutralan učinak na prostorni pozitivni naboj te kuglice. Pretpostavljalo se da u tom modelu atoma, elektroni titraju oko svojih ravnotežnih položaja, a prema klasičnoj elektrodinamici, elektroni koji se kreću ubrzano, zrače elektromagnetske valove. Thomsonov model atoma je prestavljao atom kao harmonični oscilator.

Ruthefordov model atoma
-----------------------

Thomsonov model atoma je bio na snazi sve dok na snazi sve dok Ernest Rutherford, zajedno s Hansom Geigerom i Ernestom Marsdenom, nije izveo pokus s alfa-česticama i zlatnim listićem 1909. i postavio teoriju za Rutherfordovo raspršenje, na osnovu kojeg je dokazano postojanje atomske jezgre. Pošto je Rutheford izračunao da je polumjer atomske jezgre oko 10 000 puta manji od polumjera atoma, on je zaključio da atomi nisu loptice s ravnomjernom gustoćom, već da imaju izuzetno veliku šupljikavu građu.  

Rutherfordov model atoma ili **planetarni model atoma** je model atoma prema kojem atom svakog kemijskog elementa u neutralnom stanju se sastoji od električno pozitivne atomske jezgre, u kojoj je skoncentrirana gotova sva masa atoma i određenog broja elektrona, koji se okreću oko atomske jezgre i čine omotač atoma. Ukupni negativni električni naboj elektrona jednak je pozitivnom električnom naboju atomske jezgre i zato je atom prema okolini neutralan.

Izvori
------

1. ↑   Arhivirano 2011-12-30 na Wayback Machine-u "Povijest fizike", Ivan Supek, 2011.
2. ↑   G. J. Stoney: "Of the "Electron" or Atom of Electricity", journal=Philosophical Magazine, 1984.
3. ↑   Joseph A. Angelo: "Nuclear Technology", publisher=Greenwood Publishing, 2004.
4. ↑   Akhlesh Lakhtakia: "Models and Modelers of Hydrogen", publisher=World Scientific, 1996.
5. ↑  [*mrtav link*] "Uvod u nuklearnu energetiku", Prof. dr. sc. Danilo Feretić, 2011.
**Moda** (od lat. *modus* - način, pravilo, ritam, vreme) je termin koji označava popularne stilove u raznim sferama ljudskih aktivnosti i razmišljanja, u bilo koje vreme u istoriji. Stilovi se mogu menjati brzo i u današnjici se pod terminom moda označava poslednja verzija stila i nekoj oblasti. Modne promene u raznim oblastima mogu dovesti i do promene kulture u celosti.

Oblasti mode
------------

Moda je socijalni fenomen, koji je zajednički mnogim oblastima ljudskih aktivnosti i razmišljanja. Uspon i pad mode je posebno dokumentovan u sledećim oblastima:

* arhitektura, unutrašnji dizajn, i pejzažni dizajn
* umetnost i struka
* telo, odeća i kostim, kozmetika, frizura, juveliri
* plesanje i muzika
* stil (način oblačenja), sleng, i drugi oblici pričanja
* ekonomija
* zabava, igrice, hobi, sport
* menadžment, menadžerski stilovi i načini organizovanja
* politika i mas mediji, posebno načini razgovora podsticani od strane medija
* filozofija i religija
* sociologija i značaj oblačenja za izgradnju identiteta
* tehnologija, na primer izbor tehnike komjuterskog programiranja
* Industrija uslužne delatnosti, dizajniranje uniformi za hotele, restorane, kazino, razne vrste klubova, ne bi li se reflektovao brend.

Termini "moderan" i "nemoderan"
-------------------------------

Termini "moderan" i "nemoderan" se koriste da opišu da li je neko ili nešto u skladu sa trenutnim ili nekim drugim, popularnim modnim izražavanjem. Termin "moderan" se obično koristi u pozitivnom smislu, kao sinonim za glamur, lepotu i stil. U tom smislu, moda je vrsta zajedničke umetnosti u kojoj kultura dolazi do izražaja. Međutim, ovaj termin se koristi i u negativnom smislu, kao sinonim za hir, trend i materijalizam.

Modni gradovi
-------------

Brojni gradovi se prepoznaju kao centri globalne mode uglavnom usled njihovih modnih zbivanja u kojima dizajneri izlažu svoje nove kolekcije. Ovi gradovi su Pariz, Milano, Nju Jork i London. Drugi gradovi koji iz godine u godinu postaju sve poznatiji u svetu mode su Los Anđeles, Berlin, Tokio, Rim, Majami, Hong Kong, Sao Paulo, Sidnej, Barselona, Madrid, Montreal, Beč, Moskva, Nju Delhi i Dubai.

Intelektualna svojina
---------------------

U modnoj industriji, intelektualna svojina nije prinudna kao u filmskoj i muzičkoj industriji. Uglavnom iz tog razloga jer mnogi dizajneri uzimaju tuđe kreacije kao inspiraciju za svoja dela i tako kreiraju trend u određenoj oblasti. Dizajneri smatraju da bi drugačija politika negativno uticala na uspeh industrije. Ipak, ovakav stav se menja, 2005 godine je Svetska organizacija za intelektualnu svojinu (WIPO) održala konferenciju pozivajući javno da se u modnoj industriji zavedu striktnija pravila intelektualne svojine, kako kažu "radi zaštite malog i srednjeg biznisa i radi podsticanja konkurencije u tekstilnoj i odevnoj industriji". 

***Moda*** na Wikimedijinoj ostavi
**Oprah Winfrey** (Kosciusko, Mississippi, 29. 1. 1954.) – američka tv-voditeljica, glumica i filmska producentica.

Rođena je u siromaštvu u seoskom području američke države Mississippi. Do tinejdžerske dobi, odgajala ju je samohrana majka, a kasnije je odrasla u Milwaukeeu. Doživjela je traumatično djetinjstvo, uključujući i silovanje u dobi od 9 godina te trudnoću s 14 godina. Njezin sin umro je u djetinjstvu.

Još za vrijeme srednje škole, radila je na radiju. Uređivala je lokalne večernje vijesti s 19 godina. Počela je voditi talk show na lokalnoj televiziji u Chicagu u siječnju 1984. Gledanost je rapidno rasla. Dobila je priliku za novi talk show, koji se emitirao na cijelom prostoru SAD-a od 8. 9. 1986. godine te je nazvan "Oprah Show". To je trenutno najdugovječniji talk show u SAD-u, koji se emitira svaki dan. U 24 sezone, bilo je više od 5 000 emisija. Najavljeno je da će se emitirati do 9. 9. 2011.  Emisiju proizvedi njena tvrtka Oprah Harpo iz Chicaga.

Oprah je jedna od najutjecajnih žena u SAD-u. Dnevno dobiva oko 3 000 e-mailova. U njenoj emisiji gostovali su: Tom Cruise, George W. Bush, Prince, Michael Jackson, John F. Kennedy Jr. Muhammad Ali, Hillary Rodham Clinton i mnogi drugi glumci, pjevači, političari i dr.

Uz talk show, Oprah ima svoj mjesečnik "O - Oprah Magazine", dobrotvorne aktivnosti, organizaciju "Oprah's Angel Network" i klub knjiga pod nazivom "Oprah's Books".

Najbogatija je Afroamerikanka 20. stoljeća, jedina Afroamerikanka milijarderka. Mnogo je novaca darovala u dobrotvorne svrhe.

Bila je nominirana za Oscara za najbolju sporednu glumicu u filmu "Boja purpura" 1985. Njezina produkcijska kuća, Harpo Productions proizvodi televizijske programe i filmove.

Angažirala se u predsjedničkoj kampanji Baracka Obame.
**Podgora** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Dubrovačko primorje, Dubrovačko-neretvanska županija. 

Seoske kuće su raštrkane, a na predjelu zvanom Miholj krst nalazi se crkva s grobljem. Miholj krst je i poprište bitke iz 1806. odakle su Primorci (prema narodnoj predaji najistaknutiji su u borbi bili Pavline i Gunjine) potjerali crnogorsku vojsku prema uvali Budimi u Banićima gdje su se nalazili ruski brodovi admirala Senjavina.

Stanovništvo
------------

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 33 stanovnika te 9 obiteljskih kućanstava.

  

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2001.***  

  

**Napomena:** U 1857. i 1869. podaci su sadržani u naselju Lisac.

Izvori
------

1. ↑  Popis stanovništva 2001. www.dzs.hr
2. ↑  Kućanstva prema obiteljskom sastavu i obiteljska kućanstva prema broju članova, Popis 2001. www.dzs.hr
3. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Podgora (Dubrovačko primorje)** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*


| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Općine Dubrovačko primorje |
| --- |
| Banići • Čepikuće • Doli • Imotica • Kručica • Lisac • Majkovi • Mravnica • Ošlje • Podgora • Podimoć • Slano • Smokovljani • Stupa • Štedrica • Točionik • Topolo • Trnova • Trnovica • Visočani |
**Mutasarifat Libanonske Planine** (tur. *Cebeli Lübnan Sancağı*) je teritorijalna uprava koja je Osmansko carstvo uspostavilo 1861. usred Tanzimatskih reformi. Nalazila se na području današnjeg Libana, sjedišnica namjesnika je bio Deir al-Kamar, ime je dobila po Libanonkoj Planini (3.088 mt). Na čelu je bio namjesnik tj. *mutasarif* koji je izravno odgovarao sultanu i na početku je trebao imati kratak mandat.

Cebeli Lübnan Sancağı
Libansko osmansko namjesništvo je osnovano na zahtjev europskih snaga nakon sukoba između Kršćana i Muslimana u Siriji 1861. godine. Mutasarifatom su vladali kršćanski namjesnici, dok su većinu stanovništva činili maroniti. Naime, 1913. godine mutasarifat je brojio 414.747 stanovnika, od kojih su Maroniti činili 58,3% pa su slijedili Pravoslavci *Rum* (12,8%), Druzi (11,3%), Katolici *Rum* (7,7%), Šijiti (5,5%), Suniti (3,6%) i drugi Kršćani (0,3%).  

Autonomija mutasarifata je ukinuta u Prvom svjetskom ratu, a zauzeli su je Francuzi 1918. Moderna libanonska država proširena je inačica ove regije.

Popis libanonskih mutasarifa
----------------------------

* 1861-1868 : Garabet Artin zvani *Davut Paşa*, istambulski Jermen katolik ;
* 1868-1873 : Nasri Franco Coussa zvani *Franko Paşa*, Sirijac grko-katolik iz Alepa ;
* 1873-1883 : Rüstem Mariani, zvani *Rüstem Paşa*, Talijan katolik iz Firenci, u izbjegništvu ;
* 1883-1892 : Vaso-paša ili Vaso Paşa, Albanac katolik iz Skadra ;
* 1892-1902 : Naum Coussa zvani *Naum Paşa*, zet Franko Paşe ;
* 1902-1907 : Ladislas Czaykowski zvani *Muzaffer Paşa*, poljskog podrijetla ;
* 1907-1912 : Youssef Coussa zvani *Yusuf Paşa*, sin Franko Paşe ;
* 1912-1915 : Ohannes Kouyoumdjian zvani *Ohannes Paşa*, Jermen katolik.

Daljnje pretrage
----------------

* Tanzimat
* Upravna podjela Osmanskog carstva
**Podgaće** je naselje na Ćićariji, u općini Lanišće na 500 m nadmorske visine. Smješteno je 1km sjeverozapadno od Lanišća, uz rub krškoga polja na lokalnoj prometnici Lanišće–Prapoće, ispod županijske ceste Lanišće–Račja Vas. Od sjevernih je vjetrova zaštićeno 200m visokom stijenom, iz koje izvire prirodna pitka voda. Stanovništvo se tradicionalno bavilo isključivo poljodjelstvom i stočarstvom (proizvodnja i prodaja mlijeka).

Povijest
--------

Prvi se put spominje 1358. s drugim selima Rašporske gospoštije, s kojima je 1394. pripalo Veneciji. Na groblju na ulazu u selo mala je kapela, a na zapadnom kraju naselja crkvica Sv. Ane s preslicom na pročelju. Prema obliku ulaznih vrata crkva se datira u gotičko razdoblje. Kraj nje je pojilište s fontanom i izvorom vode.

  

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Podgaće** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*


| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Općine Lanišće |
| --- |
| Brest • Brgudac • Dane • Jelovice • Klenovšćak • Kropinjak • Lanišće • Podgaće • Prapoće • Račja Vas • Rašpor • Slum • Trstenik • Vodice |  |
Koordinate: 42° 02′ 11" SGŠ, 22° 43′ 26" IGD

**Selnik** (mak. *Селник*) je naselje u Republici Makedoniji, u istočnom delu države. Selnik je u sastavu opštine Delčevo.

Prirodni uslovi
---------------

Selnik je smešten u istočnom delu Republike Makedonije, blizu državne granice sa Bugarskom - 2 km severno od naselja. Od najbližeg grada, Delčeva, naselje je udaljeno 15 kilometara severozapadno.

Naselje Selnik se nalazi u istorijskoj oblasti Pijanec. Naselje se razvilo na jugoistočnim padinama Osogovskih planina. Nadmorska visina naselja je približno 830 metara. 

Mesna klima je planinska zbog znatne nadmorske visine.

Stanovništvo
------------

Selnik je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imao 28 stanovnika.

Pretežno stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (100%). 

Većinska veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje.

Spoljašnje veze
---------------

* www.delcevo.gov.mk Zvanična stranica opštine Delčevo

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Delčevo |
| --- |
| **Delčevo** • 
Bigla •
Vetren •
Virče •
Vratislavci •
Gabrovo •
Grad •
Dramče •
Zvegor •
Ilijovo •
Kiselica •
Kosovo Dablje •
Novi Istevnik •
Očipala •
Poleto •
Razlovci •
Selnik •
Stamer •
Stari Istevnik •
Trabotivište •
Turija •
Čiflik |  |
**Santa Rosa** (španjolski: *Departamento de Santa Rosa*) je jedan od 22 departmana na koji je Gvatemala
administrativno podjeljena.

Karakteristike
--------------

Santa Rosa se prostire na jugu zemlje najvećim dijelom po planinama Masiva Sierra Madre de Chiapas, a manjim dijelom duž obale
Tihog oceana.

Sa sjevera graniči sa departmanima Guatemala i Jalapa, na istoka sa Jutiapom, na jugu sa 
Tihim oceanom i sa zapada sa Departmanom Escuintla.

Departman ima površinu od 2,955 km², na kojoj je 2020. živilo 396,607 stanovnika.

Administrativni centar departmana je grad Cuilapa koji ima 41,359 stanovnika

Administrativna podjela
-----------------------

Departman Santa Rosa je danas podjeljen na 14 općina (španjolski: *municipalities*), to su; Cuilapa, Casillas Santa Rosa, Chiquimulilla, Guazacapán, Nueva Santa Rosa, Oratorio, Pueblo Nuevo Viñas, San Juan Tecuaco, San Rafael Las Flores, Santa Cruz Naranjo, Santa María Ixhuatán, Santa Rosa de Lima, Taxisco i Barberena.

Historija
---------

Departman Santa Rosa je osnovan 1852. godine, a ime je dobio po dominikanskoj svetici Rosi od Lime.

Za Pretkolumbovskih vremena u tom kraju živjelo je pleme Xinca. Kad su u 16. vijeku došli španjolski konkvistadori, njihovi ratnici pružili su im najžešći otpor. To je iskoristio Pedro de Alvarado koji ih je kao robove poveo u kampanju na Pipile u Salvadoru.
To da su bili prvi robovi (esclavos) konkvistadora ostavilo je trag na brojne toponime u tom departmanu, od mosta do brojnih naselja.

Izvori
------

1. 1 2  „*Santa Rosa Department*" (engleski). City population. Pristupljeno 14.3.2023.
2. 1 2 3 4  „*Departamento de Santa Rosa, Guatemala*" (španjolski). Aprende Guatemala. Pristupljeno 14.3.2023.
3. ↑  „*Cuilapa in Santa Rosa*" (engleski). City population. Pristupljeno 14.3.2023.

Vanjske veze
------------

***Santa Rosa (departman Gvatemale)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Gobernacion departamental de Santa Rosa* (`es`)

 p • r • u  **Departmani Gvatemale** 

Zastava GvatemaleZastava Gvatemale
Alta Verapaz • Baja Verapaz • Chimaltenango • Chiquimula • El Petén • El Progreso • El Quiché • Escuintla • Guatemala • Huehuetenango • Izabal

Jalapa • Jutiapa • Quetzaltenango • Retalhuleu • Sacatepéquez • San Marcos • Santa Rosa • Sololá • Suchitepéquez • Totonicapán • Zacapa  




|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Suđenje** je postupak pred sudom, u savremenom pravu obično regulisan ustavom i zakonom, putem koga se rešava određeni spor između stranaka (u slučaju na primer građanskog i raznih grana međunarodnog prava) ili odlučuje o krivici okrivljenog (u slučaju krivičnih postupaka). Sudovi pred kojima se odvijaju suđenja su obično tela u sastavu državnog aparata, za koje je u demokratskim zemljama karakteristična nezavisnost u radu.

Istorija
--------

Začeci suđenja se javljaju još u praistoriji. Suđenja su tada bila pre svega okupljanja članova plemena koji su zajednički odlučivali o krivici određenog člana. Suđenja se razvijaju i usložnjavaju sa nastankom države, a posebno visok nivo dostižu u staroj Atini i Rimu.

Izvestan pad kvaliteta i povratak na neka iracionalna sredstva u suđenju vidljiv je u ranom srednjem veku, ali će se to vremenom menjati tokom Prosvetiteljstva i kasnije. Suđenja kakva poznajemo danas vezuju se pre svega za kraj 19. i početak 20. veka.

Postupak
--------

Postupak suđenja u velikoj meri zavisi od pravnog sistema određene zemlje, ali u najgrubljim crtama suđenje se uvek odvija pred sudijom, jednim ili više, a tu mogu biti prisutni i drugi učesnici u presuđivanju, poput porote. Drugi neizostavni element suđenja su učesnici postupka - strane u postupku, koji se uobičajeno nazivaju stranke. Strana koja je podnela tužbu i tako započela suđenje naziva se tužilac, a druga strana se u građanskim postupcima naziva tuženi a u krivičnim okrivljeni. Stranke u postupcima u daleko najvećem broju građanskih slučajeva zastupaju zastupnici - advokati, dok je u krivičnom postupku karakteristično da zastupnika ima okrivljeni. Taj zastupnik naziva se branilac. Tok suđenja obično se sastoji u izvođenju dokaza na različite načine, pre svega saslušavanjem svedoka i pokazivanjem materijalnih dokaza. Ova faza naziva se glavni pretres i često se poistovećuje sa suđenjem u celini. U širem smislu suđenjem se naziva čitav spor ili postupak, mada je to obično u kolokvijalnom govoru.

Suđenje se okončava presudom, koja može u potpunosti ili delimično prihvatiti ili odbiti navode iz tužbe.

Vidi još
--------

* Sud
* Porota
* Skabinski sistem suđenja

Spoljašnje veze
---------------

* Čuvena suđenja(`en`)
* Vesti i arhiva suđenja Arhivirano 2007-04-22 na Wayback Machine-u(`en`)

| * p
* r
* u
Pravo |
| --- |
| Pravni sistemi | Anglosaksonsko pravo • Kontinentalno pravo • Običajno pravo • Vjersko pravo • Socijalističko pravo • Međunarodno pravo |  |
| Izvori prava | Pravni propisi (Zakon • Zakonik • Tumačenje zakona)Pravna praksa (Običaji • Precedentno pravo • Pravo pravičnosti) |
| Adjudikacija | Javno pravo (Krivično/kazneno pravo • Ustavno pravo • Upravno pravo)Privatno pravo (Građansko pravo • Obvezno pravo • Ugovori • Naknada štete • Nasljedno pravo i Trustovno pravo)Sudovi (Akuzatorni sistem • Inkvizitorni sistem • Dokazi • Pravosuđe • Pravnici) |
| Jurisprudencija | Filozofija prava • Prirodno pravo • Pravni pozitivizam • Pravni formalizam • Pravni realizam • Pravni interpretivizam • Feministička pravna teorija • Pravo i ekonomija • Kritičke pravne nauke • Komparativno pravo |
| Povezano: Popis pravnih oblasti |
**Sacramento** (engleski: *Sacramento River*) je velika rijeka u američkoj saveznoj državi Kaliforniji duga 615 km,

Geografske karakteristike
-------------------------

*Sacramento* izvire na obroncima Masiva Klamath na sjeveru Kalifornije, od izvora rijeka teče u smjeru jugoistoka između masiva Kaskade i Sierra Nevada po Dolini Sacramento sve do grada Sacramento, gdje prima svoju najveću pritoku American. 

Ona je skreće prema jugozapadu, prema ušću u Zaljev San Francisco (zapravo u njegov sjeverni dio Zaljev Suisun) gdje formira zajedničku deltu sa rijekom San Joaquin kod grada San Francisco.

*Sacramento* sa svojim pritokama ima sliv velik oko 70 200 km², koji obuhvaća sjeverni dio države Kalifornije. 
Sliv rijeke bio je poprište velike Zlatne groznice 1849. 

Rijeka je plovna od svog ušća do kalifornijskog glavnog grada Sacramento.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Sacramento River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 28. 01. 2013.

Vanjske veze
------------

***Sacramento (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Sacramento River* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Suša 22 veka p. n. e**. je predstavljala jedan od najtežih klimatskih događaja u holocenu. Suša je započela oko 2200. p. n. e. i izgleda da je trajala celi vek. Verovatno je bila uzrok pada Staroga kraljevstva u Egiptu i Akadskog carstva u Mesopotamiji.

Antički Egipat
--------------

Oko 2150. p. n. e. Staro kraljevstvo u Egiptu se našlo pod katastrofalnim klimatskim udarom. Usledila je serija izuzetno niskoga nivoa Nila. Nil je dotada svojim poplavama omogućavao navodnjavanje. Niska razina Nila izazvala je propast centralne vlasti U Egiptu. Usleila je glad, nemiri, pobune i fragmentacija, što je trajalo oko 40 godina. Nakon toga usledilo je tadoblje oporavka i uspostavljanja reda u različitim provincijama. Egipat je tek nakon dugo vremena bio ponovo ujedinjen pod novom dinastijom i u novom obliku kraljevstva. Proces oporavka je zavisio od provincijskih upravnika, pravde, irigacionih projekata i administrativne reforme.

Nalazi o velikoj suši
---------------------

Postoje brojni nalazi i merenja koja pokazuju da se pre oko 4.000 do 4.500 godina desila velika suša. 
To su pokazala iskopavanja u Siriji 1993. Gas, Sevant i ostali su pokazala da su se bitno smanjile razine jezera u severnoj Africi.
Isti nalaz je potvrđen i pomoću leda iz istočne ekvatorijalne Afrike. Dejvis i Tompson su 2006. našli pomoću leda sa Anda da je u tom periodu bila znatno povećana koncentracija prašine, što ukazuje na isti uzrok, veliku sušu. Sva ta istraživanja su pokazala da je do veoma jake suše došlo naglo (unutar jedne dekade) i da je jako dugo trajala, i do nekoliko vekova. Suša je isto tako naglo i nestala.

Literatura
----------

* Robert K. Booth *et al.* (2005). „A severe centennial-scale drought in midcontinental North America 4200 years ago and apparent global linkages". *The Holocene* **15** (3): 321-328. DOI:10.1191/0959683605hl825ft.
* Mary E. Davis & Lonnie G. Thompson (2006). „An Andean ice-core record of a Middle Holocene mega-drought in North Africa and Asia". *Annals of Glaciology* **43**: 34-41. Arhivirano iz originala na datum 2011-07-20. Pristupljeno 2011-09-21.
* Russell Drysdale *et al.* (2005). „Late Holocene drought responsible for the collapse of Old World civilizations is recorded in an Italian cave flowstone". *Geology* **34** (2): 101-104. DOI:10.1130/G22103.1.
* Ann Gibbons (1993). „How the Akkadian Empire Was Hung Out to Dry". *Science* **261** (5124): 985. DOI:10.1126/science.261.5124.985.
* Richard A. Kerr (1998). „Sea-Floor Dust Shows Drought Felled Akkadian Empire". *Science* **279** (5349): 325-326. DOI:10.1126/science.279.5349.325.
* Jean-Daniel Stanley *et al.* (2003). „Nile flow failure at the end of the Old Kingdom, Egypt: Strontium isotopic and petrologic evidence". *Geoarchaeology* **18** (3): 395-402. DOI:10.1002/gea.10065.
Koordinate: 41° 53′ 02" SGŠ, 22° 19′ 56" IGD

**Obleševo** (mak. *Obleševo*) je naselje u Republici Makedoniji, u istočnom delu države. Obleševo je u sastavu opštine Češinovo-Obleševo, gde je sedište opštine.

Prirodni uslovi
---------------

Obleševo je smešteno u istočnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg grada, Kočana, naselje je udaljeno 8 kilometara jugozapadno.

Naselje Obleševo se nalazi u istorijskoj oblasti Kočansko polje. Područje oko naselja je dolinsko i dobro obrađeno. Južno od naselja teče reka Bregalnica srednjim delom svog toka. Nadmorska visina naselja je približno 310 metara. 

Mesna klima je umereno kontinentalna.

Stanovništvo
------------

Obleševo je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imalo 1.131 stanovnika.

Pretežno stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (99%). Sve do početka 20. veka polovinu mesnog stanovništva činili su muslimanski Turci, a polovini pravoslavni Sloveni.

Većinska veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje.

Zbirka slika
------------

* Ulazak u ObleševoUlazak u Obleševo
* Nova crkva, u izgradnjiNova crkva, u izgradnji
* crkva Svete Nedeljecrkva Svete Nedelje

Literatura
----------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

***Obleševo*** na Wikimedijinoj ostavi

* www.cesinovo-oblesevo.mk Zvanična stranica opštine Češinovo-Obleševo[*mrtav link*]

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Češinovo-Obleševo |
| --- |
| **Obleševo** • 
Banja •
Burilčevo •
Vrbica •
Žiganci •
Kučičino •
Lepopelci •
Novoseljani •
Sokolarci •
Spančevo •
Teranci •
Ularci •
Češinovo •
Čiflik |  |
**Politički poredak**, **političko uređenje** ili **oblik vladavine** (za koji se ponekad koriste i izrazi **društveno uređenje**, odnosno **poredak**) je naziv za sistem institucija koje čine vlast u nekoj državi. 

Politički poredak ne mora funkcionirati, niti biti uspostavljen u praksi da bi ga se moglo kvalificirati kao takav, odnosno može postojati u domeni političke teorije.

Tipovi političkog uređenja
--------------------------

U današnjem svijetu se države obično dijele na po slijedećim političkim uređenjima:

* Republika s predsjedničkim sistemom
* Republika s kongresnim sistemom
* Republika s polupredsjedničkim sistemom
* Parlamentarna republika
* Parlamentarna monarhija
* Ustavna monarhija
* Apsolutna monarhija
* Jednopartijska država
* Vojna diktatura

Gornjih pet se obično ubrajaju u demokratska, a donjih pet u nedemokratska politička uređenja.

Eksterni linkovi
----------------

* Types of Governments from Historical Atlas of the 20th Century
* Other classifications examples from Historical Atlas of the 20th Century
*
**Samizdat** (ruski: самиздат) je samostalno izdavanje knjiga koje su, najčešće, zabranjene od strane države ili nepoželjne od strane izdavačkih kuća. 

Termin samizdat je postao naročito poznat za vreme Sovjetskog Saveza, kada je ušao i u druge (neslovenske) jezike u smislu tajnog štampanja, kopiranja i širenja zabranjene literature. Samostalni izdavač je izrađivao svega nekoliko primeraka, a od svakog ko je dobijao literaturu se očekivalo da napravi još kopija. Ovo se najčešće radilo prepisivanjem ili prekucavanjem, jer je fotokopir mašine čuvala KGB. Izrada i posedovanje samizdat literature je bilo strogo kažnjavano. 

Tehnike izrade samizdata su varirale od pisanja komadom ugljena na papiru, kucanja na pisaćoj mašini, do štampanja na polu profesionalnim štamparskim presama u velikim tiražima. 

Neke od knjiga, koje su danas postale klasici svetske književnosti, su izvorno bili samizdat, poput "Majstora i Margarite" Mihaila Bulgakova.

Spoljašnje veze
---------------

* Izveštaj KGB-a iz decembra 1970. o "alarmantnim političkim tendencijama" samizdata Arhivirano 2006-09-01 na Wayback Machine-u i preventivnim merama Arhivirano 2006-09-01 na Wayback Machine-u
* Antologija samizdata Arhivirano 2010-12-10 na Wayback Machine-u
* Samizdat arhiva

Vidi još
--------

* Fanzini
* Uradi sam
**Sammamish** (Samamish, s-tsah-PAHBSH ).- Jedna od lokalnih skupina Duwamish Indijanaca iz doline rijeke Sammamish u zapadnom Washingtonu, porodica Salishan. Ime Sammamish došlo je od indijanskog "*Samena*" u značenju "*hunter*" + sufiks –*mish* u značenju  *'people'*. Sami sebe oni nazivaju *s-tsah-PAHBSH* ili "willow people." Sammamishi pripadaju široj grupi hah-chu-AHBSH ili "*people of the lake*", što se odnosi na jezero Washington, a koji su grana Duwamisha. 'Narod vrbe' (*Willow People*) gradili su sebi stalna naselja koja su se sastojala od 'dugih kuća' izgrađenih od cedrovine. Najveće naselje bilo im je *tlah-WAH-dees* sa ušća Sammamisha. Rijeku i Indijance bijelci su nazvali Sammamish, Squak, Simump, i Squowh. Indijanci su živjeli od rijeke kao i od jezera Washington, gdje su hvatali ribu, divlje ptice i drugu divljač. Također su sakupljali i kopali korijenje wapato i bobice. Tijekom zime ostajali su u svojim 'dugim kućama', dok su se ljeti razbili u skupine koje bi se raspršile duž obale rijeke i jezera.

U prvoj polovici 19 stoljeća Sammamishi su mogli brojati oko 200 duša, na koliko je procijenjeno 1832. dolaskom ljudi kompanije Hudson Bay. Nakon potpisivanja ugovora 1854. i 1855. dolazi do rata između Indijanaca i bijelaca. Indijancima ugovor ne odgovara, pa pokušava pregovarati indijanski agent Doc Maynard. Ne vrijedi. Indijanci su tvrdoglavi a 1856. neki od njih učestvuju u bici *Battle of Seattle*, koja se odigrala 26 siječnja. Nakon bitke Sammamishi su preseljeni na Fort Kitsap i rezervat Port Madison. Potomaka danas imaju na rezervatima Tualalip i Suquamish.

Vanjske poveznice
-----------------

* Bothell -- Thumbnail History Arhivirano 2006-06-23 na Wayback Machine-u
* Hodge
**Svetlana "Seka" Aleksić** (Zvornik, BiH, 23. travnja 1981.), popularna bosanskohercegovačka i srpska turbofolk pjevačica.

Životopis
---------

Rođena je 23. travnja 1981. godine, u Zvorniku kao dijete majke Ibrime i oca Milorada. Pohađala je osnovnu školu »Mitar Trifunović Učo« u Zvorniku. Dva mjeseca prije završetka četvrtog razreda, cijelu državu je zahvatila oluja rata zbog čega je Seka sa bratom i majkom izbjegla u Banju Koviljaču, gdje je završila četvrti razred osnovne škole da bi se nakon godinu dana preselili u Lipolist, kraj Šapca.

Prvi javni nastup u njenoj pjevačkoj karijeri je imala u prnjavorskoj kafani »Evropa«, sa samo 14 godina.

1996. godine Seka napušta srednju školu i potpuno se posvećuje svojoj pjevačkoj karijeri, preuzevši teret hranitelja obitelji. U narednih nekoliko godina, preko Mladenovca, Dvorova, Bijeljine odlazi u Švicarsku, gdje stupa u brak i poslije nekog vremena se i razvodi. Iz Švicarske se vraća u Bijeljinu i nastavlja sa svojom pjevačkom karijerom, prikupljajući novce za svoju prvu ploču.

Od nastupa 2002. na glazbenom festivalu u Ćupriji, koji je bio njen prvi veći nastup kao pjevačice, nastavila je živjeti i raditi u Srbiji sa svojim dečkom, poznatim srpskim menadžerom i producentom, Zoranom Kovačevićem. Poslije prvih javnih nastupa, ljudi su je vidjeli kao novu, suvremenu, srpsko-bosansku folk pjevačicu.

Seka uskoro pokreće svoju liniju odjeće pod nazivom "Rich Bitch", u isto vrijeme kad je objavljen njen treći album Dođi i uzmi me. Njena druga linija odjeće pod nazivom "Queen" izdana je nakon izlaska njenog četvrtog albuma Kraljica u jesen 2007. Seka je ubrzo raskinula s dečkom i menadžerom s kojim je bila u vezi 5 godina i nastavila suradnju sa Zoranom Kovačevićem. U svibnju 2009. raskinula je i s njim. Uskoro upoznaje Veljka Piljikića, a u prosincu je izdala svoj peti album Slučajni partneri koji je pratio novi imidž.

Glumački angažmani
------------------

Seka je imala značajnu ulogu u srpskom filmu "Mi nismo anđeli 3", kao "Smokvica", djevojka turbofolk zvijezde Dorijana. Uloga je prvo ponuđena pjevačici Severini, ali ju je ona odbila. Seka je glumila i u srpskom filmu "Ljubav, navika, panika". Imala je sporednu ulogu pjevačice imena Vrela Nella.

Albumi
------

* Idealno tvoja (2002.)
* Balkan (2003.)
* Dođi i uzmi me (2005.)
* Kraljica (2007.)
* Slučajni partneri (2009.)
* Lom (2012.)
* Lek za spavanje (2015.)
* Koma (2017.)
* Bioskop (2022.)

Projekti
--------

**Moja desna ruka** naziv je prvog reality show-a koji se emitirao 2010. godine, a u kojem su se sudionici natjecali za Sekinog asistenta. Pobjedio je Vukašin Ilić, dvadesettrogodišnji student građevine.

Izvori
------

1. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2010-08-13. Pristupljeno 2014-01-03.

Vanjske poveznice
-----------------

* Službene stranice
**Montería** je općina od 505,334 stanovnika i grad od 388,499 stan. na sjeverozapadu Kolumbije u 
Departmanu Córdoba čiji je administrativni centar.

Geografija
----------

Montería se prostire duž obala rijeke Sinú, udaljena pedesetak km jugozapadno od Karipskog mora.

U Kolumbiji je zovu *Biser Sinúa*, danas je poznat kao Prijestolnica stočarstva i jedan od nabrže rastućih gradova.

Historija
---------

Španjolski konkvistador Juan de Torrezal zauzeo je 1744 indijansko selo plemena Zenú, i nazvao ga *San Jerónimo de Buenavista*. 
Isprva je korišteno kao sastajalište lovaca, vremenom je postalo poznato pod imenom *San Jerónimo de Montería* ili samo - *Montería* (lov).

Kolonijalni oficir Antonio de La Torre y Miranda uzdigao je naselje 1784. u rang općine, ali su ubrzo nakon tog Zenúesi napali Monteríu i zapalili. 
Španjolski]] guverner izabrao je franjevačkog redovnika Pedra Parda, da nadgleda obnovu naselja. Izgleda da je Parda bio zaslužan što je naselje nakon tog izabrano za sjedište biskupije, što mu je omogućilo brzi rast.

Kad je 1952. osnovan Deparman Córdoba, Monteria je postala njegova prijestolnica.

Montería je od 1966. univerzitetski grad, tad je osnovan *Univerzitet Córdoba*.

Privreda
--------

Montería je danas centar stočarsko-ratarsko-rudarskog kraja poznata po proizvodnji kinina.
Za ekonomiju grada važna je luka na rijeci i šumarstvo, sadnja i eksploatacija palmi slonovača.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  „*Montería Municipality in Colombia*" (engleski). City population. Pristupljeno 31.12.2022.
2. 1 2  „*Historia Montería*" (španjolski). Asocapitales. Pristupljeno 31.12.2022.
3. 1 2 3 4  „*Montería, Colombia*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 31.12. 2022.

Vanjske veze
------------

***Montería*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Alcaldía de Montería* (Službene stranice grada) (`es`)
**Trombon**, skraćeno **Trbn.** (može se još i sresti (često u rukopisnim primerima) skraćenica **Trb.** prema engleskom nazivu), kod nas još poznat i pod nemačkim imenom **pozauna**, je limeni duvački instrument, srednjeg i dubokog registra, po zvuku najsrodniji trubi. Zbog srazmerno uzane cevi i čašičastog usnika taj je zvuk masivan, prodoran i blistav, jedan od najmoćnijih u orkestru, premda može da bude i zaobljen i melodijski izražajan. Iako ima i trombona sa ventilima (upotrebljavaju se uglavnom u duvačkim orkestrima), osnovni tip ovog instrumenta ima naročitu građu cevi sa tzv. povlačkom, pokretnim, klizajućim delom, čijim se izvlačenjem ukupna dužina povećava i dobijaju se dublji tonovi, a uvlačenjem smanjuje i tonska osnova povišava. Razume se da to omogućuje i glissando, koji je ovde, zbog snage zvuka, žestokog i često grotesknog dejstva. Tri trombona, koliko ih najčešće ima u orkestru, zajedno sa tubom često izvode akorde punog i upečatljivog zvučanja (početak uvertire za operu *Nabuko* Đuzepea Verdija)

*Obim trombona*

Ovde naveden obim je dat prema mogućnostima najrasprostranjenijeg **tenor-trombona**, današnjim zapisivanjem u bas- i tenor-ključu.

Ne računajući ranije pretke, porodicu trombona su do pred kraj 19. veka sačinjavala tri člana: **alt-trombon** (čiji je pedalni ton bio *E♭*, odnosno drugi alikvotni ton *eѕ* sa daljim nizom), **tenor-trombon** (sa pedalnim tonom *B1*, drugi alikvotni ton *B* sa daljim nizom) i **bas-trombon** (pedalni ton *F1*, drugi alikvotni ton *F* sa daljim nizom). Kasnije su se samo druga dva ustalila kao stalni instrumenti simfonijskog orkestra, jer se umesto alt-trombona, uzimao još jedan tenor-trombon u grupi od tri trombona.

**Bas-trombon** ima obim od **C** (**H1**) do **g1**. Na njemu, zbog dužine cevi povlačka ne može da se dovede u VII poziciju (vidi: limeni duvački instrumenti), tako da ima samo šest pozicija (od tona *F* u prvoj poziciji naniže po pola stepena). Danas je za ovu vrstu truombona najrasprostranjeniji **tenor-bas trombon** (kombinacija oba trombona ujedno), odnosno tenor-trombon koji je snabdeven tzv. *kvartnim-* ili *F-ventilom*. Ovaj ventil omogućava sniženje obima tenor-trombona naniže do *C*, a sa uključivanjem još i specijalnog polukružnog dela cevi, mogućno je dobiti i ton *H1* (koji ipak nije preporučljiv za čestu upotrebu). Na taj način se dobijaju svi polustepeni između pedalnih tonova u kontra-oktavi i tona *E*, koji je najniži ton u obim tenor-trombona. Pedalne tonove od *B1* naniže teško je dobiti dublje od trećeg (*A♭1*) ili četvrtog (*G1*) tona. 

Kad se danas govori o orkestarskoj grupi od tri trombona (ako nije izričito naglašeno drugačije), podrazumevaju se dva tenor-trombona i jedan bas- (odnosno tenor-bas) trombon sa osnovnim nizom na B, i 2 dodatna ventila.

Kao još jednu vrstu trombona treba pomenuti i **kontrabas-trombon** (obim za oktavu niže od tenor-trombona), koji se više ne koristi, jer je njegovu ulogu preuzela tuba i bas-trombon s osnovnim nizom na F i 2 dodatna ventila.

***Trombon*** na Wikimedijinoj ostavi
Koordinate: 41° 31′ 00" SGŠ, 21° 56′ 45" IGD

**Rosoman** (mak. *Росоман*) je naselje u Republici Makedoniji, u središnjem delu države. Rosoman je sedište i najveće naselje istoimene opštine Rosoman.

Rosoman ima veliki značaj za srpsku zajednicu u Republici Makedoniji, pošto Srbi čine manjinu u naselju.

Prirodni uslovi
---------------

Rosoman je smešten u središnjem delu Republike Makedonije. Od najbližeg većeg grada, Kavadaraca, naselje je udaljeno 12 kilometara severno.

Naselje Rosoman se nalazi u istorijskoj oblasti Tikveš. Selo je smešteno u dolini reke Vardar, u zapadnom delu Tikveške kotline. Naselje je položeno na približno 140 metara nadmorske visine, ravničarskom području. Kroz naselje protiče Crna reka, koja se par kilometara severno uliva u Vardar.

Mesna klima je izmenjena kontinentalna sa značajnim uticajem Egeja (žarka leta).

Stanovništvo
------------

Rosoman je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imao 2.554 stanovnika.

Većinsko stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (89%), a manjina su Srbi (9%). Početkom 20. veka pretežno stanovništvo bili su Turci, koji su posle Prvog svetskog rata iselili u maticu, a na njihovo mesto došli su preci današnjih stanovnika.

Pretežna veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje.

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

***Rosoman*** na Wikimedijinoj ostavi

* www.opstinarosoman.gov.mk Zvanična stranica opštine Rosoman

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Rosoman |
| --- |
| **Rosoman** • 
Debrište •
Kamen Dol •
Kruševica •
Manastirec •
Mrzen Oraovec •
Palikura •
Ribarci •
Sirkovo •
Trstenik |  |
**Tromostovlje** je zagrebačko naselje uz Savu, koje graniči s naseljima Kajzericom, Savskim Gajem, Trokutom i Laništem. 

Iako mu je ime slično kao i glavni trg u Ljubljani, Tromostovje, nije isto. Naselje se zove Tromostovlje jer se u njemu nalaze dva mosta - Jadranski i Savski, a treći, Jarunski, koji će voditi na jezero Jarun, još treba biti izgrađen. Danas se u tromostovlju nalaze Billa, Mc' Donalds i Turbo Limač, a Milan Bandić je 2007. propisao arhitektonski natječaj o GUP-u za to područje. Na proljeće 2008. tamo se trebalo sagraditi nekoliko stambenih (9-26 katova) i poslovnih (26-46 katova) nebodera, ali to nije izvršeno.

Izvori
------

1. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2008-02-25. Pristupljeno 2014-07-26.

Vanjske veze
------------

* DAZ Arhivirano 2008-02-25 na Wayback Machine-u
* Slika1 Arhivirano 2007-10-11 na Wayback Machine-u
* Slika2 Arhivirano 2007-10-14 na Wayback Machine-u

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Tromostovlje** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*
**Sergije I** (latinski: ; ? - 864) bio je prvi vojvoda od Napulja koji je vladao kao *de facto* i *de iure* nezavisni vladar Napuljskog Vojvodstva, odnosno koji je osnovao dinastiju Sergi, koja je vladala Vojvodstvom sljedeća tri vijeka. 

Prije dolaska na vlast je bio *dux* (vojvoda) Kume, grada koji se nalazio pod vlašću vojvodstva. Godine 840. su ga građani Napulja, suočeni sa invazijom Franaka, izabrali za gradskog vojvodu. Pokazao se kao sposoban vladar, koristeći savez sa Saracenima iz Palerma. Njima je pomogao Bizantince protjerati iz Barija i Messine. Međutim, iza 842. se okrenuo Francima i papi te sudjelovao na njihovoj strani u velikoj bitci kod Ostije 849. kada su Saraceni poraženi. Naslijedio ga je sin Grgur, kome je glavni savjetnik bio njegov brat Atanazije I, budući svetac.

Sources
-------

* Naples in the Dark Ages Arhivirano 2007-03-10 na Wayback Machine-u by David Taylor and Jeff Matthews.
* Erchempert. *Historia Langabardorvm Beneventarnorvm* at The Latin Library.
* Caravale, Mario (ed). *Dizionario Biografico degli Italiani: LIX Graziando – Grossi Gondi*. Rome, 2002.
* Chalandon, Ferdinand. *Histoire de la domination normande en Italie et en Sicilie*. Paris, 1907.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi:**Contardus** | **vojvoda od Napulja**840–864 | Slijedi:**Grgur III** |
**Sanatorij** (od kasnolatinskog - sanatorius= ljekovit) je zdravstvena institucija specijalizirana za liječenje i oporavak određenih grupa bolesnika.

Pojedostavljeno - sanatoriji su bolničke institucije koje zbog svog položaja i opremljenosti nude mogućnosti liječenja klimom, termalnim kupkama ili striktim držanjem dijete.

Karakteristike i historija
--------------------------

Sanatoriji su osnivani i građeni u krajevima u kojima meteorološke i klimatske prilike pogoduju ozdravljenju. 

Oni su bili u modi od kraja 19. vijeka pa sve do polovice 20. vijeka, kad je svijetom harala tuberkoloza.

U brojnim zemljama sanatoriji su privatne klinike specijalizirane za liječenje; alkoholizma i drugih ovisnosti, kožnih, duševnih bolesti ili tuberkuloze.

Izvori
------

1. 1 2  „*sanatorij*" (hrvatski). Hrvatska enciklopedija LZMK. Pristupljeno 4.10. 2021.
2. 1 2  „*Sanatorio*" (talijanski). Treccani. Pristupljeno 4.10. 20211.

Vanjske veze
------------

***Sanatorij*** na Wikimedijinoj ostavi

* *sanatorij* (`sh`)
**Samish** (pl. Samishes), pleme američkih Indijanaca porodice Salishan nastanjeno na Samish Bayu u Washingtonu i na otocima Samish, Guemes i sjeverozapadu otoka Fidalgo, odakle su kasnije nakon potpisivanja ugovora Point Elliott 81855) preseljeni na rezervat Lummi.

Ime
---

Ime Samish kaže Swanton nije razjašnjeno, dok sufiks -*mish*, označava  *'ljude'*. Prema Philipsu ono je nastalo od Skagit riječi  *'samens'* , u značenju "hunter; =lovac."

Sela
----

Swanton navodi pet ili šest sela, od kojih su se Gunguna'la i Nukhwhaiimikhl nalazili na otoku Guemes. Za posljednji naziv sa Gibbsovog popisa iz (1877) smatra da bi mogao biti identičan selu Gunguna'la. Drugo Gibbsovo selo Aseakum bio identičan selu Atse'ked, koje Swanton locira na Samish Bayu. Na otoku Samish nalazila su se dva sela od kojih je jedno, Ehtseh'kun, bilo na Freestad Platu duž Alice Baya, i koje je imalo oko 300 stanovnika i gdje su Indijanci živjeli do 1875. Tu se nalazila i kuća bogatog i utjecajnog samishkog ribara xw?lxwált?n ("xwuhl-xwhal-tun"), poznatog među ranim naseljenicima kao Harry Samish, a koji je i sahranjen na ovom otoku nakon svoje smrti 6 lipnja 1899. Njegovi potomci i danas žive duž obale okruga Skagit kao članovi plemena Samish i Swinomish. Ostala sela su: Dikwi'bthl; Hwaibathl, na Anacortesu; i Kwalo'l, u Summit Parku na Fidalgo Bayu.

Populacija
----------

Populacija Samisha procijenjena je na 1,000 (1780) prema Mooneyu, uključujući Lummi i Nooksack Indijance, i broj im je sigurno višestruko umanjen, a Phillips procjenjuje da je broj Samisha bio oko 2,000.

Povijest i kultura
------------------

Samishi pripadaju kulturnom području Sjeverozapadne obale, te su slični ostalim susjednim plemenima. Godine 1855. obuhvačeni su ugovorom Point Elliott. Danas su jedno od 32 federalno priznata plemena u Washingtonu.

Vanjske poveznice
-----------------

* History of The Samish Indian Nation Arhivirano 2006-10-03 na Wayback Machine-u
* Samish Indian Nation
* Samish Tribal Profile Arhivirano 2008-05-14 na Wayback Machine-u
**Sancho Ramírez** (? 1002 ili iza) bio je drugi po redu kralj Viguere, malog kršćanskog kraljevstva na sjeveru Iberijskog poluotoka, koji je vladao od 991. do smrti. Bio je sin i nasljednik kralja Ramira Garcésa. Nakon očeve smrti se spominje u dokumentima svog strica, pamplonskog kralja Sancha II Garcésa kao i svog brata Garcíje Ramíreza. Tradicionalno se smatralo kako je umro 999. godine, ali su naknadno pronađeni dokumenti pokazali da je bio živ 1002. Dio historičara vjeruje da je bio regent navarskog kralja Sancha Velikog.

Literatura
----------

* Cañada Juste, Alberto. "Un milenario navarro: Ramiro Garcés, rey de Viguera", *Princípe de Viana* 42 (1982), pp. 21–37.
* Cañada Juste, Alberto. "Lucubraciones en torno a un documento milenario", *Princípe de Viana* 63 (2002), pp. 339–344.
* Ubieto Arteta, Antonio. "Monarcas navarros olvidados: los reyes de Viguera", *Hispania* X (1950), pp. 8–25.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi:**Ramiro Garcés** | **kralj Viguere**by 991 – cca. 1002 | Slijedi:**García Ramírez** |