**Louis XII** (Dvorac Blois, 27. jun 1462. - Pariz, 1. januar 1515.) bio je od 1465. do 1498. Vojvoda od Orléana, a od 1498. do svoje smrti francuski kralj. 

*Louis* je u historiji ostao upamćen po svojim neuspješnim invazijama na Apeninski poluotok i velikoj popularnosti u Francuskoj.

Biografija
----------

*Litterae super abrogatione pragmatice sanctionis*, 1512
*Louis* je rođen kao dijete vojvode od Orléana Charlesa i Marie od Clevesa, - 1465. naslijedio je svog oca na vojvodskom tronu. Zbog pritisaka se 1476. oženio pobožnom ali hendikepiranom Jeanne od Francuske, kćerkom svog rođaka kralja Louis XI.. Mladi *Louis* bio je pravdoljubiv, pa je podigao bunu protiv kralja Charlesa VIII. nakon čeg je uhapšen i zatvoren - 1488. Pomilovao ga je sam kralj i postavio za komandanta snaga koje su zauzele Asti u vrijeme njegove invazije na Apeninski poluotok i Napuljsko kraljevstvo od 1494. do 1495. 

Nakon smrti kralja - Charlesa VIII. postao je francuski kralj kao predstavnik grane Valois-Angoulême iz Dinastije Valois. Prva stvar koju je učinio nakon ustoličenja, bila je da je poništio svoj dotadašnji ​​brak, kako bi se mogao oženiti sa udovicom kralja Charlesa - Anom od Bretanje i time osnažili personalnu uniju njezinog Vojvodstva i svog kraljevstva. 

Njegov slijedeći potez bio je proširenje vlasti na Milansko Vojvodstvo, na osnovu nasljednih prava koje su mu preko oca kao vojvode od Orléana pripadala. Provalio je u Sjevernu Italiju sa vojskom koja je namjerno terorizirala krajeve kroz koje je prolazila i istjerao u ljeto 1499. iz Milana svog suparnika Ludovica Sforzu, ali ga je Sforza već sljedeće zime ponovno zauzeo. 

I on se zanio idejama svog predhodnika - Charla VIII. da mu Napuljsko kraljevstvo pripada po anžuvinskoj liniji, zbog tog je 1500. sklopio sporazum sa Fernandom II. Aragonskim u 
Granadi o podjeli Napuljskog kraljevstva. Oni su ga 1501. i zauzeli, ali su se već godinu dana kasnije, posvadili i zaratili oko podjele, na kraju tih sukoba u martu 1504. Francuzi su protjerani iz Napulja.

Na poticaj svoje žene Ane, *Louis* je sklopio novi sporazum u septembru 1504. u Bloisu sa
habsburgškim carem Maksimilijanom I. ovaj put se ponovno radilo o Milanskom Vojvodstvu. Dogovor je bio slijedeći - *Louis* će biti milanski Vojvoda uz obećanje da će Milansko Vojvodstvo i Burgundija pripasti Maksimilijanovom unuku (budućem caru Charlesu V) i njegovoj zaručnici Claude od Francuske (koja je bila kći *Louisa* i Ane), osim ako *Louis* ne dobije u međuvremenu - sina. Claude je prirodna nasljednica Bretanje, uz to su se Francuzi naljutili i na samu pomisao da bi mogli izgubiti Bretanju. Zbog tog je organiziran novi sastanak u Toursu u maju 1506. na kom je presjedao *Louis*, uz prisustvo sve tri strane, na njemu se uglavnom inzistiralo da se Claude mora zaručiti sa *Louisovim* budućim nasljednikom - Françoisom Angoulêmom  kako bi Bretanja ostala Francuska.

Nakon tog dogovora je *Louis* ponovno krenuo u invaziju Apeninskog poluotoka, nakon prelaska Alpa zauzeo je
Genovu. U nedalekoj Savoni se u junu 1507. sastao sa Fernandom II. i dogovorio novu koaliciju protiv Mletačke Republike, koja je 1508. formalizirana kao - Cambrajska liga. U nju su ušli i Maksimilijan I. i papa Julije II.. 

Lukava venecijanska diplomacija vremenom je rastočila tu ligu. Teritorijalnim ustupcima papi Juliju II. prvo su njega smirili i uvjerili da su zapravo Francuzi neprijatelji. Na kraju se sve okrenulo protiv - *Louisa* kad je 1511. organizirana velika anti - francuska koalicija Sveta liga u kojoj su bili Švicarci, Španjolci, Englezi, Papinska Država, brojne apeninske kneževine i republike, uključujući naravno i Mletačku Republiku. Na kraju se *Louis* poražen morao povući iz Apenina.

Iako nije uspio u svojim talijanskim ambicijama, Francuzi su ga ipak voljeli, tako su ga od povjesnog sastanka u Toursu (1506. zvali - **otac naroda** (francuski: *Père du peuple*). Bio je omiljen i među običnim narodom, jer je pojednostavio i poboljšao sudsku praksu, nastojeći 
time zaštititi upravo najniže slojeve društva od ugnjetavanja, uz to je sve svoje ratove financirao sve do 1509. bez povećanja izravnih poreza (što je u to doba bilo pravo čudo). Njegova vladavina protekla je i bez građanskih ratova i buna, a nitko je nije ni napao - što je opet u ono vrijeme bilo rijetko. 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik:**Charles VIII** | **francuski kralj  (1498. - 1515.)** | Nasljednik:**François I** |

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6   „*Louis XII*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 10. 12. 2013.
2. ↑  „*Luigi XII re di Francia, detto il Padre del popolo (fr. le Père du peuple)*" (talijanski). Treccani. Pristupljeno 10. 12. 2013.

Vanjske veze
------------

***Louis XII od Francuske*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Louis XII* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
* *Luigi XII re di Francia, detto il Padre del popolo (fr. le Père du peuple)* na portalu Treccani (`it`)

| * p
* r
* u
Monarsi Francuske |
| --- |
| **Napomena:** Vladari od 428. do 843. bili su vladari Franačke, dok su vladari od 843. do 987. godine bili vladari Zapadne Franačke. Autohtoni francuski vladari vladaju tek od 987. godine. |
| Merovinzi (428–751) | 
* Clovis I. (481/482–511)
* Childebert I. (511–558)
* Chlothaire I. (511–561)
* Caribert I. (561–567)
* Gontran (561–593)
* Chilpéric I. (561–584)
* Sigebert I. (561–575)
* Childebert II. (575–595)
* Chlothaire II. (584–629)
* Dagobert I. (623–639)
* Sigebert II. (639–656)
* Clovis II. (639–657)
* Chlothaire III. (657–673)
* Childéric II. (673–675)
* Thierry III. (675–691)
* Clovis IV. (691–695)
* Childebert III. (695–711)
* Dagobert III. (711–715)
* Chilpéric II. (715–721)
* Chlothaire IV. (717–719)
* Thierry IV. (721–737)
* Childéric III. (737–751)

 |
| Karolinzi (843–888, 898–922, 936–987) | 
* Pipin Mali (751–768)
* Carloman I. (768–771)
* Charles I. (768–814)
* Louis I. (814–840)
* Charles II. (843–877)
* Louis II. (877–879)
* Louis III. (879–882)
* Carloman II. (879–884)
* Charles Debeli (885–888)
* Charles III. (898–922)
* Louis IV. (936–954)
* Lothaire (954–986)
* Louis V. (986–987)

 |
| Robertovci (888–898, 922–923) | 
* Odo (888–898)
* Robert I. (922–923)

 |
| Bosonidi (923–936) | 
* Rodolphe (923–936)

 |
| Dinastija Capet (987–1328) | 
* Hugo Capet (987–996)
* Robert II. (996–1031)
* Henri I (1031–1060)
* Philippe I. (1060–1108)
* Louis VI. (1108–1137)
* Louis VII. (1137–1180)
* Philippe II. (1180–1223)
* Louis VIII. (1223–1226)
* Louis IX. (1226–1270)
* Philippe III. (1270–1285)
* Philippe IV. (1285–1314)
* Louis X. (1314–1316)
* Jean I. (1316)
* Philippe V. (1316–1322)
* Charles IV. (1322–1328)

 |
| Dinastija Valois (1328–1498) | 
* Philippe VI. (1328–1350)
* Jean II. (1350–1364)
* Charles V. (1364–1380)
* Charles VI. (1380–1422)
* Charles VII. (1422–1461)
* Louis XI. (1461–1483)
* Charles VIII. (1483–1498)

 |
| Dinastija Valois-Orléans (1498–1515) | 
* Louis XII. (1498–1515)

 |
| Dinastija Valois-Angoulême (1515–1589) | 
* François I. (1515–1547)
* Henri II. (1547–1559)
* François II. (1559–1560)
* Charles IX. (1560–1574)
* Henri III. (1574–1589)

 |
| Dinastija Bourbon (1589–1792, 1814-1815, 1815-1830) | 
* Henri IV. (1589–1610)
* Louis XIII. (1610–1643)
* Louis XIV. (1643–1715)
* Louis XV. (1715–1774)
* Louis XVI. (1774–1792)
* Louis XVII. (pretendent, 1792–1795)
* Louis XVIII. (1814–1824)
* Charles X. (1824–1830)
* *Louis XIX.* (1830)
* *Henri V.* (1830)

 |
| Dinastija Bonaparte Prvo Carstvo (1804–1814, 1815) | 
* Napoleon I.  (1804–1814, 1815)
* Napoleon II. (1815)

 |
| Dinastija Orléans Julska Monarhija (1830–1848) | 
* Louis-Philippe I. (1830–1848)

 |
| Dinastija Bonaparte Drugo Carstvo (1852–1870) | 
* Napoleon III. (1852–1870)

 |
| Upitni ili osporavani vladari napisani su *italikom* |