recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Tomb Raider: Legend*** je akcijsko-avanturistička video igra, 7. po redu u franšizi *Tomb Raider* i izdana za njenu 10. obljetnicu. Izdao ju je Eidos Interactive, a bila je prva u seriji koju nije razvio stuido Core Design; umjesto njega je to učinila Crystal Dynamics.

Prve su se pojavile verzije za Microsoft Windows i Xbox (koja je koristila Nixxes Software takođe korišten na GameCube verziji), i to Evropi 7. aprila 2006. godine, te Sjevernoj Americi 11. aprila, zajedno sa verzijama sa PlayStation 2 i Xbox 360. Sjevernoamerička verzija za PlayStation Portable , koju je razvio Buzz Monkey Software, je izdana 20. juna 2006, verzije za Nintendo GameCube, Game Boy Advance i Nintendo DS su izdane tokom novembra 2006. Human Soft je bio odgovoran za verzije za Nintendo DS i Game Boy Advance. Windows verzija je također postala dostupna za download pretplatnicima GameTapa 31. maja 2007. Verzija za PlayStation 3 je uključena u kolekciji *The Tomb Raider Trilogy* izdanoj u martu 2011. i remasteriranoj u HD. Igra je predstavljala komercijalni uspjeh, te je prodana u 4,5 miliona kopija.

Izvori
------

1. ↑  „Tomb Raider: Legend". Nixxess Software BV. Arhivirano iz originala na datum 2017-07-30. Pristupljeno June 22, 2012.
2. ↑  „Lara Croft Tomb Raider: Legend (2006) PSP credits". MobyGames. Pristupljeno 22. VI 2012.
3. ↑  „Humansoft Inc. - Games". Human Soft. Pristupljeno 22. VI, 2012.
4. ↑  „PS3 Tomb Raider Trilogy HD confirmed". Pristupljeno 2010-12-20.
5. ↑  „Eidos plc Financial Report". InvestEgate. 2009-02-27. Pristupljeno 20. III 2012.

| * p
* r
* u
*Tomb Raider* |
| --- |
| Video igre | 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glavna serija | 

|  |  |
| --- | --- |
| Prva era | 
* *Tomb Raider* (1996)
* *II*
* *III*
* *The Last Revelation*
* *Chronicles*
* *The Angel of Darkness*

 |
| Druga era | 
* *Legend*
* *Anniversary*
* *Underworld*

 |
| Treća era | 
* *Tomb Raider* (2013)
* *Rise of the Tomb Raider*

 |

 |
| Spin-offovi | 

|  |  |
| --- | --- |
| Handheld serija | 
* *Tomb Raider* (GBC)
* *Curse of the Sword*
* *The Prophecy*

 |
| *Lara Croft* serija | 
* *Guardian of Light*
* *Temple of Osiris*
* *Relic Run*
* *Go*

 |

 |

 |
| Filmovi | 
* *Lara Croft: Tomb Raider*
* *Lara Croft Tomb Raider: The Cradle of Life*
* *Tomb Raider*

 |
| Ostali mediji | 
* *Revisioned: Tomb Raider*
* *The Action Adventure*
* *Tomb Raider* (strip)

 |
| Srodno | 
* Lista medija
* Lara Croft
* Toby Gard

 |
**Vanua'aku Pati** (što se grubo može prevesti kao "Partija naše zemlje") je socijalistička politička stranka koja djeluje na Vanuatuu i okuplja uglavnom anglofono stanovništvo. Osnovao ju je početkom 1970-ih Walter Lini pod nazivom **Novohebridska nacionalna partija** te se zalagala za nezavisnost Novih Hebrida (Vanuatu) od Velike Britanije i Francuske. Godine 1974. je dobila sadašnje ime. Na izborima pred sticanje nezavisnosti je godine 1979. odnijela pobjedu, te je Lini postao ministar, a kasnije i prvi premijer nezavisnog Vanuatua. Na vlasti je bila sve do 1991. godine, a njenu politiku je određivala doktrina tzv. melanezijskog socijalizma. Godine 1991. je došlo do raskola u stranci između Linija i Donalda Kapolkasa, pri čemu je Lini izgubio vodstvo te kasnije osnovao novu, otpadničku Nacionalnu ujedinjenu partiju (NUP). Iste je godine stranka izgubila izbore i vlast, ali je opet formirala vladu 1998. godine zajedno s NUP-om. Od godine 2008. je ponovno najjača stranka u Parlamentu, a njen vođa Edward Natapei služi kao premijer.
Kip sv. Rozalije u Palermu.
Župna crkva Sv. Rozalije u Ivanovcu (nakon obnove).
**Sveta Rozalija** (Palermo, 1130. - 4. rujna 1166.) - katolička svetica

  

Rozalija se rodila u plemićkoj normanskoj obitelji u Palermu, najvećem gradu na talijanskom otoku Siciliji. Nalazila se na dvoru kraljice Margarete. Kasnije je stupila u red augustinki. No zbog želje za pustinjačkim životom, povukla se u jednu špilju na Monte Pellegrino kod Palerma, gdje je provodila vrlo strog pokornički život, sve do smrti 1166. godine.
Strašna kuga poharala je Palermo 1624. godine. Sv. Rozalija ukazala se prvo jednoj ženi, a zatim lovcu. Rekla mu je gdje se nalaze njene kosti i zamolila, da se njene relikvije u procesiji prenesu u Palermo. Lovac je pronašao njene kosti i nakon procesije, kuga je nestala. Nakon toga, sv. Rozalija proglašena je zaštitnicom Palerma i na mjestu pronalaska njenih relikvija, podignuto je svetište. 
Papa Urban VIII. proglasio je Rozaliju svetom, 1630. godine. Hrvatski pisac Antun Kanižlić, napisao je pripovijest „Sveta Rožalia" 1759. godine.

Vanjske poveznice
-----------------

* Župa Sv. Rozalije - Ivanovac Arhivirano 2016-03-04 na Wayback Machine-u
**Brugg** je grad na sjeveru Švicarske od 11,104 stanovnika, on je i administrativni centar istoimenog okruga (Bezirk Brugg) 
od 49,087 stanovnika.

Geografske karakteristike
-------------------------

Brugg leži u Kantonu Aargau na ušću pritoka Reuss i Limmat u rijeku Aare, udaljen 28 km od Züricha i oko 45 km od Basela.

Historija i znamenitosti
------------------------

Brugg je prvi put dokumentiran 1064. kao feud Opatije Muri, koju su osnovali Habsburgovci, čiji se istoimeni zamak nalazi jugozapadno od grada.
Mjesto je odmah nakon 1200. dobilo status trgovišta, vrhunac njegova razvoja zbio se 1284. kad mu je tadašnji njemački kralj Rudolf I Habsburgški dodjelio status grada.

Tokom 12. vijeka habsburgovci su podigli most preko Aare i toranj (Schwarze Turm) koji je trebao čuvati prijelaz preko njega, on je danas simbol grada. Pored njega podigli su i skladište soli koje je isto tako danas jedna od gradskih 
znamenitosti. Habsburgovci su ostali usko povezani sa Bruggom i tokom 14. vijeka, tu su okupljali svoje snage prije kretanja u bitke, kao što su to uradili 1386. prije kretanja u Bitku kod Sempacha koju su izgubili.

Oni su osnovali i samostan Königsfelden, koji je u to vrijeme bio vjerski i ekonomski centar kraja.

Važnost Brugga opala je nakon 1415. kad je Aargau podpao pod vlast od moćnog Berna.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Njemačka, Rottweil

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Switzerland: Aargau" (engleski). City population. Pristupljeno 22. 03. 2016.
2. 1 2 3 4 5  „*Geschichte*" (njemački). Stadt Brugg. Arhivirano iz originala na datum 2016-03-30. Pristupljeno 22. 03. 2016.

Vanjske veze
------------

***Brugg*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice Brugga* Arhivirano 2010-03-22 na Wayback Machine-u (`de`)
**Chañaral** je grad od 11,083 stanovnika. i općina od 13.543 stanovnika na sjeveru Čilea u Regiji Atacama. 
On je i administrativni centar Provincije Chañaral.

Geografske karakteristike
-------------------------

Chañaral se nalazi u malom pacifičkom zaljevu, udaljen 167 km sjeverno od svog regionalnog centra Copiapa.

Historija
---------

Chañaral je izrastao kao rudarsko naselje u prvoj polovici 19. vijeka.

Prije 1875. Chañaral je bio pogranična luka, zaboravljen od centralne vlade, iako je inicijativom vlastitih građana već imao školu, bolnicu, teatar, luku i industrijske pogone, ali nije imao vlastitu općinu.

Nezadovoljni stanovnici su zbog tog organizirali peticiju i prikupili više od šest stotina potpisa. njihovoj želji je udovoljeno pa je septembra 1875. vladinim dekretom Chañaral postao općina.

Rastu grada pomogla je kampanja za kolonizaciju Atacame jer je luka Chañarala postala polazna točka budućih kolonista.

Privreda
--------

Privreda Chañarala bazira se na rudarstvu, ribarstvu i uslugama.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Chile: Atacama*" (engleski). City population. Pristupljeno 30. 11. 2020.
2. 1 2 3 4 5   „Comuna de Chañaral" (španjolski). EcuRed. Pristupljeno 30.11. 2020.
3. 1 2 3  „Municipalidad de Chañaral" (španjolski). EcuRed. Arhivirano iz originala na datum 2020-10-27. Pristupljeno 30.11. 2020.

Vanjske veze
------------

***Chañaral*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Ilustre Municipalidad de Chañaral* (službene stranice) (`es`)
**Vele Srakane** (talijanski: *Canidole Grande*) je otok u Jadranskom moru u Hrvatskoj, koji administrativno podpada pod grad Mali Lošinj u 
Primorsko-goranskoj županiji.

Karakteristike
--------------

Vele Srakane imaju svega 1,18 km², najviši vrh je brdo Vela straža visoko 60 metara, a dužina njegove obale iznosi 7,441 km.

Otok je dug 2,5 km u smjeru sjeverozapad-jugoistok on leži zapadno od Lošinja, između Unija i Suska, nešto južnije leži manji otočić blizanac Male Srakane. 

Najsjevernija i najzapadnija točka otoka je rt Vela Straža, a najjužnija i najistočnija - rt Žaplić.
Vele Srakane su udaljene od Unija 2 km, a od Lošinja 3,5 km.

Na otoku postoji samo jedno istoimeno naselje, koje leži u unutrašnjosti, u kom živi samo 8 stalnih stanovnika, još do 1960-ih u njemu je živjelo stotinjak stanovnika koji su se bavili ovčarstvom.

Vele Srakane imaju vrlo nepristupačnu krševitu obalu bez zaštićenih uvala.

Vele Srakane su naseljene još od paleolita, o čemu svjedoči arheološko nalazište gradina na brdu Vela straža.

Transport
---------

Do otoka koji danas ima dok u uvali Gornja Trata, postoji stalna brodska veza (Mali Lošinj - Unije-Susak), ali se iskrcavanje (i ukrcavanje) mora najaviti posadi.

Izvori
------

1. 1 2 3  „*Coastline length and aeras of island...*" (engleski). Geoadria. Pristupljeno 06. 05. 2017.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  „ *Srakane*" (hrvatski). Turistička zajednica Grada Malog Lošinja. Arhivirano iz originala na datum 2017-06-12. Pristupljeno 06. 05. 2017.

Vanjske veze
------------

***Vele Srakane*** na Wikimedijinoj ostavi

* srakane/ *Karta otaka Vele Srakane*[*mrtav link*] (`sh`)
VHS videorekorder marke Philips
**Videorekorder** u najširem smislu označava svaki uređaj za snimanje, odnosno bilježenje elektromagnetskih video signala na za to pogodan medij, koji može biti magnetoskopska vrpca, DVD ili hard disk. U užem smislu se pod time podrazumijeva videorekorder koji sliku bilježi na magnetoskopske video kazete; takvi su se uređaji prvi put pojavili sredinom 1970-ih, s time da je sistem poznat kao VHS postao standard za njihovu upotrebu. Videorekorderi su postali izuzetno popularni kao medij za snimanje i naknadno reproduciranje televizijskog programa, a što je sa vremenom promijenilo način na koji publika konzumira popularne televizijske sadržaje. Videorekordere su 2000-ih počeli istiskivati DVD rekorderi, da bi se sa vremenom prestali proizvoditi s obzirom na široku rasprostranjenost online streaminga.

***Videorekorder*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* LCCN: sh92003033
* BNF: cb11932394z (podaci)
* NDL: 00560658
* NKC: ph127094

 |
**Dubravica** je dubrovačko prigradsko naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

Zemljopisni položaj
-------------------

Nalazi se u zaleđu općine Dubrovačko primorje, uz lokalnu cestu Majkovi - Trsteno. Od Dubrovnika je Dubravica udaljena oko 30 km sjeverozapadno.

Povijest
--------

Tijekom rata u Hrvatskoj Dubravica je bila okupirana pripadnicima JNA i teritorijalne obrane Crne Gore te raznih dragovoljačkih četničkih postrojbi. Neprijateljska vojska je popalila i opljačkala sve objekte u Dubravici.

Gospodarstvo
------------

Dubravica je gospodarski nerazvijeno prigradsko naselje. Stanovništvo se uglavnom bavi poljodjelstvom i stočarstvom.

U tijeku je gradnja autoceste A1 koja od Zagreba preko Splita i Ploča vodi do Dubrovnika, a koja će dijelom prolazit i u blizini Dubravice pa se očekuje da će ovo i okolna naselja doživjeti gospodarski procvat.

Stanovništvo
------------

Prema popisu stanovnika iz 2001. imala je 47 stanovnika (katoličkih Hrvata), a prema popisu iz 2011. godine Dubravica je jedno od najmanjih prigradskih naselja i broji 37 stanovnika hrvatske nacionalnosti i katoličke vjeroispovjesti.

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2011.***

Izvori
------

1. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr

| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Grada Dubrovnika |
| --- |
| Bosanka • Brsečine • Čajkovica • Čajkovići • Donje Obuljeno • Dubravica • Dubrovnik • Gornje Obuljeno • Gromača • Kliševo • Knežica • Koločep • Komolac • Lopud • Lozica • Ljubač • Mokošica • Mravinjac • Mrčevo • Nova Mokošica • Orašac • Osojnik • Petrovo Selo • Pobrežje • Prijevor • Rožat • Suđurađ • Sustjepan • Šipanska Luka • Šumet • Trsteno • Zaton |  |
**Sveta liga** (latinski: *Liga Sancta*) 1538.-1540. formirana je kao savez između Papinske Države, Mletačke Republike i Karla V vladara Habsburške Monarhije. 

Liga je osnovana početkom 1538. s namjerom da slomi osmansku kontrolu po Mediteranu i Levantu. Osmansko Carstvo izraslo je još od 14. vijeka u respektabilnu pomorsku silu.

Historija
---------

Već su tokom 1530-ih i Mletačka Republika i car Svetog Rimskog Carstva Karlo V imali sukobe sa Osmanlijama po Mediteranu. U borbama sa njima car Karlo V je sjajnom pobjedom nad Hajrudinom Barbarosom stekao ponovnu kontrolu nad Tunisom. S druge strane Mletačka Republika se (neuspješno) borila da održi sigurnim svoje ustaljene trgovačke rute i baze od osmanskih napada. 

Jedan od razloga njihova neuspjeha bila je i Francuska, koja je u to vrijeme sklopila niz tajnih financijskih i vojnih sporazuma sa Osmanlijama.

Namjera Karla V bila je pokretanje pravog Križarskog rata i ponovno zauzimanje Konstatinopolisa, ali kako su Karlo V i Mletačka Republika bili rivali u latentnom sukobu nisu imali međusobnog povjerenja. Zbog tog se u februaru 1538. morao umješati papa Pavao III. i ponuditi svoju flotu, pa je nakon tog Liga konačno stvorena 
Saveznici su po dogovoru trebali okupiti flotu od 200 galija i 100 pomoćnih brodova, i vojsku od oko 50.000 pješadinaca i 4.500 konjarnika. 
Ali je nakraju u akciju po Levantu krenulo samo 130 galija i vojska od oko 15.000 pješadinaca, uglavnom Španjolaca. Admiral te flote bio je genoveški kondotjer Andrea Doria, ali kako su Vicenzo Capello i Marco Grimaldi, venecijanski i papinski kapetani imali gotovo dvostruko više brodova od Dorije - nisu ga puno slušali.

Kršćanska flota se prvi put okupila u vodama Krfa u proljeće 1538. ali je trajni antagonizam između Venecijanaca i Karlovih Španjolaca i nadalje tinjao.

Nakon poraza u Bitci kod Preveze 1538. - Venecijanci su duboko posumljali u volju i revnost Karlovih vojnika da im pomognu, s druge strane osmanska
flota nastavljala je svoju uspješnu ofenzivu i potiskivala kršćansku flotu. 

Mletačka Republika koja je ionako sumnjičavo gledala na Karla V istupila je iz Lige, i skopila separatni mir sa sultanom, pa je Karlo V nastavio borbu sam. Karlov pokušaj da ponovno zauzme Tunis 1541. osujetila je oluja koja mu je oštetila brodove prije no što došli do cilja. Tako je osmanska mornarica nastavila dominaciju nad Mediteranom sve do Bitke kod Lepanta.

Povezane strane
---------------

Treći mletačko-osmanski rat

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*Holy Leagues: Christians vs. Turks by Sea*" (engleski). Study.com. Pristupljeno 01. 06. 2017.
2. 1 2 3  „*Siege of Castelnuovo*" (engleski). World Library Foundation. Pristupljeno 30. 05. 2017.

Vanjske veze
------------

* *Holy Leagues: Christians vs. Turks by Sea* (`en`)
*Za ostale upotrebe, v. Sveta Petka (razvrstavanje).*

**Sveta Petka** (**Sveta Paraskeva**, **Pyatnitsa**, **Pyetka** ili takozvana **Petka Trnovska**), kršćanska je svetica koja je rođena u gradu Epivatu, koji se nalazio između Silimvrije i Carigrada u Trakiji polovinom desetog stoljeća. Kršćanska je svetica i čudotvorka, a Crkva ju je slavila 14. listopada po starom, odnosno 27. listopada po novom kalendaru. Ovu Paraskevu srpski narod obično zove sveta Petka a u primorskim krajevima *Petka Biogradska*. Imala je brata koji se zvao Jevtimije. Još kao djevojčica, dok je s majkom odlazila u crkvu čula je riječi Evanđelja: "Tko hoće za mnom ići, neka se odrekne sebe i uzme krst svoj, i za mnom da ide" (*Mk 8,34*), a zbog toga ona svim srcem je pripadala Bogu i kada je bila odrasla osoba pridružila se grupi blagočastivih ugodnika Božjih. 

Nakon smrti svojih roditelja, Petka, željna podvižničkog života napustila je roditeljski dom i otišla u Carigrad, a zatim se zaputila u Jordansku pustinju. U svojoj dubokoj starosti otišla je u Epivat i živjela još samo dvije godine, a za to vrijeme redovito je molila i često postila dok se u jedanaestom stoljeću predstavila Bogu. Bila je pokopana u grobu odvojenog od gradskog groblja po kršćanskom običaju.

Širom Srbije se i veliki broj ljekovitih izvora koji su posvećeni svetoj Petki. Ta čudotvorna i ljekovita voda liječi sve bolesnike koji vjeruju u Boga. Čudotvorne moći svete Petke nalaze se u rumunjskom gradu Jašiju, osim dva prsta šake koji su u kapeli Svete Petke na Kalemegdanu.

Petkovdan
---------

Srpska pravoslavna crkva je slavi 14. oktobra po starom, odnosno 27. oktobra po novom kalendaru.

Ovu Paraskevu naš narod obično zove **sveta Petka** a u primorskim krajevima „**Petka Biogradska**", jer su joj mošti počivale takođe i u Beogradu. Takođe je poznata i kao „Petka Trnovska", jer su joj mošti bile u Trnovu

Sveta Petka se po broju svečara nalazi na šestom mestu na listi najvećih srpskih slava.

Vidi još
--------

* Paraskeva Rimska
* Izvor Svete Petke u Železniku
* Crkva Svete Petke u Staničenju

Spoljašnje veze
---------------

***Sveta Petka*** na Wikimedijinoj ostavi

* Sveta Petka Srpska Pravoslavna crkva - Zvanični sajt Arhivirano 2015-09-24 na Wayback Machine-u
* Sveta Petka (feljton „Večernjih novosti", 26-31. oktobra 2009) Arhivirano 2020-05-07 na Wayback Machine-u
* Izvor Svete Petke u Železniku Arhivirano 2015-12-29 na Wayback Machine-u
* Ljiljana Habjanović Đurovičć: Nad moštima Svete Petke („Politika", 24. oktobar 2011)

Šablon:Srpski praznici
Ava Dorotej
**Dorotej iz Gaze** (grčki: , 505-565/620,), poznat i kao **Ava Dorotej**, bio je kršćanski monah (pustinjak) iz Palestine koga kao sveca slave Rimokatolička i Pravoslavna crkva. 

Poznat je autor mnogih pisama i traktata u kojima daje instrukcije za asketski život.

Život
-----

Živeo krajem šestog i početkom sedmog veka. Mladost je proveo u na visokim školama. Svoj monaški život je započeo u manastiru koji se nalazi na putu iz Askalona u Gazu, u Palestini. Nakon boravka u opštežitiju, ava Dorotej se udaljio iz i osnovao svoju zajednicu. Verovatno iz tog vremena i potiču njegove pouke, izgovorene učenicima.

Umro je oko 620. godine. 

Pravoslavna crkva slavi spomen na Avu Doroteja 5. juna po julijanskom kalendaru.

Dela
----

Ava Dorotej je ostao poznat po njegovim poukama. One su (zajedno sa Lestvicom Svetog Jovana Lestvičnika, pisanom sistematičnije i sa sveobuhvatnijom namerom izlaganja hijerarhije hrišćanskih rajskih vrlina) lektira na kojoj su se vaspitavale generacije monaha i hrišćana.

Izvori
------

1. ↑  „Abba Dorotheus". Orthodox Photos. Pristupljeno 9. IV 2011.
2. 1 2 3  Ohridski prolog Nikolaja Velimirovića

Eksterni linkovi
----------------

* Prepodobni Dorotej Palestinski, Pouke
* Sulpicio Severo, *Dorothei episcopi Tyri qui sub Constantino magno vixit, De vita ac morte Prophetarum et Apostolorum, Synopsis* Parisiis 1560
Koordinate: 41° 13′ 13" SGŠ, 20° 44′ 26" IGD

**Volino** (mak. *Volino*) je naselje u Republici Makedoniji, u zapadnom delu države. Volino pripada opštini Debarca.

Prirodni uslovi
---------------

Naselje Volino je smešteno u zapadnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg grada, Ohrida, naselje je udaljeno 14 km severozapadno.

Volino se nalazi u istorijskoj oblasti Drimkol, koja priobalno područje Ohridskog jezera oko Struge, na mestu istoka reke Crni Drim (poreklo imena). Naselje je smešteno u istočnom delu oblasti, gde se od Struškog polja na zapadu uzdiže pobrđe Gorenci ka istoku. Neposredno istočno od naselja protiče rečica Sateska. Nadmorska visina naselja je približno 710 metara.

Klima u naselju, i pored znatne nadmorske visine, ima župne odlike, pa je pre umereno kontinentalna nego planinska.

Istorija
--------

Stanovništvo
------------

Trebeništa su prema poslednjem popisu iz 2002. godine imala 462 stanovnika. 

Većinu stanovništva čine etnički Makedonci (100%).

Većinska veroispovest je pravoslavlje.

Vidi još
--------

* Opština Debarca

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

* www.debarca.gov.mk Zvanična stranica opštine Debarca Arhivirano 2013-10-01 na Wayback Machine-u
* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)

  

  


| p • r • uNaselja opštine Debarca |
| --- |
| **Belčišta** • 
Arbinovo •
Botun •
Brežani •
Velmej •
Volino •
Vrbjani •
Godivje •
Gorenci •
Gornje Sredorečje •
Grkopolje •
Donje Sredorečje •
Zlesti •
Izdeglavje •
Klimeštani •
Laktinje •
Lešani •
Mešeišta •
Mramorec •
Novo Selo •
Ozdoleni •
Orovnik •
Pesočani •
Slatino •
Slatinski Čiflik •
Slivovo •
Sošani •
Trebeništa •
Turje •
Crvena Voda |  |
**Dubravka** je naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, smješteno u općini Konavle.

Zemljopisni položaj
-------------------

Dubravka se nalazi iznad jadranske turističke ceste, u konavoskim brdima, oko 40 km jugoistočno od Dubrovnika, u blizini granice prema Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini.

Naziv
-----

Mjesto je dobilo naziv po šumi hrasta koju lokalno stanovništvo naziva dubrava.

Povijest
--------

Tijekom rata u Hrvatskoj Dubravka je bila okupirana od strane JNA postrojbi te je mjesto u potpunosti bilo uništeno, opljačkano i spaljeno. Nakon rata mjesto je u cjelosti obnovljeno.

Gospodarstvo
------------

Gospodarstvo je u Dubravci nerazvijeno, a jedina grana privrede je poljoprivreda.

Stanovništvo
------------

U Dubravci, prema popisu stanovnika iz 2011. godine, živi 295 stanovnika uglavnom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2011.***

Šport
-----

Vanjske poveznice
-----------------

Izvori
------

1. ↑  Popis stanovništva 2011. godine
2. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr

| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Općine Konavle |
| --- |
| Brotnice • Cavtat • Čilipi • Drvenik • Duba Konavoska • Dubravka • Dunave • Đurinići • Gabrili • Gruda • Jasenice • Komaji • Kuna Konavoska • Lovorno • Ljuta • Mihanići • Mikulići • Močići • Molunat • Obod • Palje Brdo • Pločice • Poljice • Popovići • Pridvorje • Radovčići • Stravča • Šilješki • Uskoplje • Vitaljina • Vodovađa • Zastolje • Zvekovica |
**Veganstvo** je način ishrane i življenja koji izbegava bilo kakvu okrutnost nad životinjama, poput iskorišćavanje njih i njihovih proizvoda za hranu, odeću i druge svrhe. Veganska ishrana se zasniva na žitaricama, mahunarkama, voću i povrću. Vegani i veganke ne jedu meso, ribu, morske plodove, jaja, mleko, mlečne proizvode, med niti nose stvari od krzna, vune, kostiju, kože, korala, bisera niti bilo kojih drugih materijala životinjskog porekla. Mnogi vegani takođe izbegavaju proizvode testirane na životinjama. Za razliku od vegetarijanca čija je ishrana bez ubijanja, veganska ishrana je kako bez ubijanja, tako i bez iskorištavanja životinja. Veganstvo se razlikuje od vegetarijanstva jer svedeno u potpunosti na biljnu ishranu. 

Reč vegan je nastala 1940. kao skraćenica od reči vegetarijanac, u vegetarijanskom društvu u Engleskoj, koji su na taj način hteli razlikovati one članove koji su u potpunosti odbacili proizvode životinjskog porekla.

Ljudi postaju vegani iz mnoštva razloga, uključujući etičku brigu za životinje i prirodnu okolinu, kao i neke ličnije, vezane za zdravlje, duhovnost i veru. Što se etičkih principa tiče, veganska ishrana sprečava masovni uzgoj i sistematsko klanje velikog broja životinja. Što se zdravlja tiče, važno je istaći da proizvodi od mesa, jaja i mleka sadrže visok nivo holesterola i masnoća koje uzrokuju velike štete ljudskom zdravlju. I na kraju, sa ekološkog aspekta, mesna industrija podstiče ozbiljno zagađenja vazduha, zemlje i vode, doprinosi eksploataciji i krčenju šuma i velikih zemljinih površina za uzgoj biljnih kultura namenjenih prehrani velikog broja uzgajanih životinja.

Vegani tvrde da veganska ishrana može u potpunosti zadovoljiti potrebe organizma, pa čak i profesionalnih sportista. To dokazuje već dugi niz godina aktivna Veganska bilderska grupa, koja opovrgava klasičan stereotip o veganima kao o mršavim i neuhranjenim ljudima. 

Iako je to u teoriji izvodljivo, u stvarnosti je mnogo teže živeti 100% život bez okrutnosti. Iskorištavanje životinja je prisutno u mnogim sferama, a ne samo vezano za ishranu. Mnogo je takvih primera poput gela, lepka, gume ili foto-filma koji sadrže životinjske sastojke. Na zapadu se sve češće pojavljuju etikete na pojedinim proizvodima sa natpisom "cruelty free" (bez okrutnosti) što znači da nisu testirani na životinjama i nisu životinjskog porekla.

Spoljašnje veze
---------------

* Veganizam.com Arhivirano 2008-04-20 na Wayback Machine-u
* Vegan.org
* Vegan Society (UK)
* Vegani bodibilderi Arhivirano 2006-08-30 na Wayback Machine-u
* People for the Ethical Treatment of Animals
* Oslobođenje životinja iz Hrvatske Arhivirano 2006-08-24 na Wayback Machine-u

***Veganstvo*** na Wikimedijinoj ostavi
**Torzo** (od talijanskog: *torso*=stablo, od latinskog: *thyrsus* =stablo, od grčkog: *tirs*-θυρσος=Dionisova palica obavijena bršljanom i lišćem vinove loze) ili **trup** je ime za anatomski dio tijela bez glave, vrata, ekstremiteta i repa kod sisavaca.

Torzo je centralni dio ljudskog tijela koji povezuje vrat sa glavom i ekstremitetima. Sastoji se od prsnog koša, trbuha i zdjelice. Pored glave sa mozgom u torzu se nalaze svi najvažniji organi.

Torzo je i ime za likovni prikaz toga dijela ljudskog tijela, kog su najčešće stvarali skulptori (Michelangelo, Rodin, Meštrović). Tako se nazivaju i oštećene, okrnjene ili nedovršene skulpture kojema nedostaju glava i ekstremiteti.

Izvori
------

1. ↑   „Torso" (engleski). Merriam Webster. Pristupljeno 28.01.2022.
2. 1 2 3   „Torzo" (hrvatski). Hrvatska enciklopedija LZMK. Pristupljeno 28.01.2022.
3. ↑   „What is the "trunk" of the human body? Where is it located?" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 28.01.2022.

Vanjske veze
------------

***Torzo*** na Wikimedijinoj ostavi

* *What is the "trunk" of the human body? Where is it located?* (`en`)
Za ostala mjesta sa istim imenom v. Caesarea (razvrstavanje).
'*Cezareja* (hebrejski: קֵיסָרְיָה‎; arapski: قيسارية‎, *Kaysaria*; grčki: , latinski: ) je grad u Izraelu koji se nalazi u blizini Cezareje Maritime, znamenite antičke luke. Nalazi se na pola puta između Tel Aviva i Haife (45 km), na izraelskog obali Sredozemlja kraj grada Hadera. Moderna Cezareja u decembru 2007. imala 4500 stanovnika, i predstavlja jedino izraelsko naselje kojim upravlja privatna organizacija *Caesarea Development Corporation*, te predstavlja najveće naselje koje nije priznato kao lokalno vijeće. Nalazi se pod teritorijalnom nadležnošću Regionalnog vijeća Hof HaCarmele.

Izvori
------

1. ↑  „Table 3 - Population of Localities Numbering Above 1,000 Residents and Other Rural Population". Israel Central Bureau of Statistics. 30. VI 2008.. Pristupljeno 22. XI 2008.

Eksterni linkovi
----------------

***Cezareja*** na Wikimedijinoj ostavi

* Places To Visit in Caesarea (English)
* Caesarea Development Corporation
* Pete Dye Golf Project Caesarea Arhivirano 2008-11-18 na Wayback Machine-u
* Caesarea, photo Arhivirano 2009-07-29 na Wayback Machine-u
* Caesarea, Power Station, photo Arhivirano 2008-05-06 na Wayback Machine-u
**Rudolf I od Češke** (?, oko 1281.- Horažďovice, 4. jul 1307.) bio je austrijski i štajerski vojvoda od 1298. do 1306. (zajedno s braćom) pod vladarskim naslovom **Rudolf III**, a od 1306. do 1307. i kratkotrajni češki kralj. pod vladarskim naslovom **Rudolf I**.

Biografija
----------

Rudolf I rođen je kao najstariji sin njemačkog kralja i habsburgškog vojvode Albrechta I i njegove žene 
Elisabethe Meinhardiner.

Nakon ubojstva češkog kralja Václava II, Rudolfov otac pokušao je da preuzmu kontrolu nad Češkom i instalira ga za kralja, iako je koruški vojvoda Heinrich, kao muž Ane, najstarije sestre Václava II, bio naizgledniji pretendent u očima češkog plemstva. Oni su ga i izabrali u augustu 1306.

Kako je Rudolfu upravo umrla prva žena Blanche (kćer Philippa III), Albrecht je organizirao je da on oženi udovicu pokojnog Václava II - Ryksu Elżbietu, i tako mu omogućio da istisne Heinricha
sa češkog trona.

Ali je čitava operacija provedena uzalud, jer je Rudolf ubrzo nakon tog umro, - najvjerojatnije od dizenterije, pa u tako kratkom roku nije uspio učvrstiti habsburgšku vlast.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Rudolf III.*" (engleski). Encyclopedia of Austria. Pristupljeno 30. 03. 2016.

Vanjske veze
------------

***Rudolf I od Češke*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Rudolf I* (`en`)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Češki kralj** | Nasljednik: |
| **Heinrich Koruški** | **Heinrich Koruški** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Austrijski i Štajerski vojvoda** | Nasljednik: |
| **Albrecht I** | **Friedrich Lijepi** |
**Santebal** (kmerski: សន្តិបាល; srpskohrvatski: "Čuvar mira") je bila sigurnosna služba Crvenih Kmera, koja je postojala od 1971. do 1979. godine. Od 1975. pa do 1979. godine, Santebal je bio glavni policijski organ Demokratske Kampućije te je pod njegovim djelovanjem izvršena glavnina genocida nad kambodžanskim narodom. 

Termin "Santebal" nastao je kao spojenica dvaju kmerskih riječi - *santisuk*, koja znači "sigurnost", te *norkorbal*, koja znači "policija". Iako je formalno dio državne strukture postao u travnju 1975. godine, Santebal je neformalno osnovan još 1971. godine, kada su Crveni Kmeri, za vrijeme građanskog rata, utemeljili posebnu sigurnosnu zonu kojom su upravljali Vorn Vet i Son Sen; potonji je bio zadužen za pitanja sigurnosti, odnosno, kasnije je postao direktor Santebala. Sen je na čelo sigurnosne službe postavio Kanga Keka Iewa, zloglasnog Druga Ducha, koji je ubrzo imenovao svoje zamjenike i utemeljio cjelokupni sigurnosni aparat.

Nedugo nakon formalne uspostave Demokratske Kampućije, Drug Duch je središte Santebala iz Phnom Penha preselio u Tuol Sleng, nedaleko od glavnog grada, u prostorije bivše srednje škole, koja je tada postala zloglasni Sigurnosni zatvor 21 (S-21). Son Sen je i dalje ostao direktor sigurnosne službe, međutim sve operativne zadatke obavljao je Duch. S-21 je bio samo jedan od 150 "centara za preodgoj" (jer zatvori u zemlji nisu službeno postojali), gdje su politički nepodobni građani mučeni i ubijani.

Santebal je bio glavni instrument državnog nasilja tokom režima Crvenih Kmera te je direktno odgovoran za smrt više od milijun ljudi. Formalno je ukinut nakon što su Vijetnamci svrgnuli Pol Potov režim početkom 1979. godine, mada su ostaci Santebala nastavili egzistirati na malenom području na sjeveru zemlje, koje je i dalje bilo pod kontrolom Crvenih Kmera.

Literatura
----------

* Nic Dunlop (2005). *The Lost Executioner - A Journey into the Heart of the Killing Fields*. Walker & Company, New York. ISBN 0-8027-1472-2.
* Bizot, François; translated from French by Euan Cameron (2003). *The Gate*. Alfred A. Knoph. ISBN 0-375-41293-X.
**Rudolf III** zvan **Lijeni** (francuski: *Rodolphe le Fainéant* ili **Pobožni** (*Filips de Pieux*) (oko 970.-5-6. septembar 1032.) - bio je posljednji burgundski kralj koji je vladao od 993 do svoje smrti.

Biografija
----------

Rudolf je rođen kao sin kralja Konrada I i Matilde od Francuske, nakon stupanja na tron nije uspio kontrolirati rastuću moć vlastitog plemstva i sve veće napade grofa od Besançona Otta-Guillauma i Svetorimskog cara Heinricha II.

Zbog tog je 1016. bio prisiljen imenovati Heinricha svojim nasljednikom. Kad je Heinrich umro 1024. novi Svetorimski car
Konrad II, čija je supruga bila Rudolfova nećakinja, zahtijevao je da se nasljedno pravo prenese na njega.

Kad je Rudolf umro bez legitimnog nasljednika, njegovi prerogativi i insignije dani su Konradu II, 
koji je preuzeo kraljevstvo i ujedinio ga sa Svetim Rimskim Carstvom.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Rudolf III king of Burgundy*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 20.10.2022.

Vanjske veze
------------

***Rudolf III od Burgundije*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Rudolf III king of Burgundy* (`en`)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Burgundski kralj (993. - 1032.)** | Nasljednik: |
| **Konrad** | **-** |
**Tiha**, Galerija Kandelabri, Vatikan
**Tiha** ili **Tihe** (grč. *Tykhe*) (lat. *Fortuna*), je jedno od sudbinskih božanstava, boginja slučajnosti i sreće.

Po Hesiodu, kći Okeana i Tetije, a po Pindaru, jedna od Mojri. Tiha je ćudljiva, nepredvidljiva i ponekad nepravedna, živela je na Olimpu i najviše je bila u društvu Zevsa. Od ostalih bogova najprisnija je bila sa bogom bogastva Plutom, koga je odgajala zajedno sa Ejrenom, boginjom mira.
Atributi boginje Tihe su:

* krma (koja označava upravljanje ljudskom sudbinom)
* kugla (koja stoji za promenljivost sreće)
* rog izobilja (za bogatstvo i darove sreće).

Rog potiče od koze Amalteje, koja je svojim mlekom othranila Zevsa, jer ga je njegova majka Reja morala napustiti posle rođenja na Kritu.

U Argu, Palamed je svoje kocke podario Tihinom svetilištu. Kult Tihe je tada bio još nerazvijen i njen hram je bio slabo posećen.

Kult Tihe se naročito proširio u helenističko doba, kad se ona — u vreme velikih promena u svetu i afirmacije pojedinačne inicijative — smatrala za najvažnije božanstvo.

Kod Menandra i njegovih savremenika, Tiha je osnovno načelo koje određuje ljudski život i sudbinu grada. U maloazijskim grčkim gradovima tiha je bila veoma poštovana kao zaštitnica gradova. Ona je imala svoje javne i privatne kultove, podizani su joj hramovi i statue, a prinošene krvne i beskrvne žrtve.

Kod Rimljana je poistovećena sa vrlo poštovanom boginjom Fortunom.

O omiljenosti Tihe svedoči i činjenica da su lična imena koja sadrže taj koren (u značenju našeg Srećko) vrlo česta, (Tihomir, Tihana, Tijana, Tiho Brahe itd.) naročito od I veka pne.

Antički umetnici često su slikali Tihu. Kao zaštitnicu gradova prikazivali su je kako sedi, a glava joj je bila ukrašena vencem u obliku gradskih bedema.

***Tiha*** na Wikimedijinoj ostavi
Karta
Kikisoblu, najstarija kći poglavice Seattlea. Amerikancima je poznatija kao princeza Angelina
Cecile Hansen, pra-pranećakinja poglavice Seattla.
**Duwamish** (Dwamish, Dkhw’Duw’Absh, "The People of the Inside"), salishan pleme u Washingtonu jezično najsrodniji Nisqually Indijancima u području rijeke Duwamish i Puget Sounda. Pleme se grana na više lokalnih grupa od kojih su poimence poznati Thluwi'thalbsh (na Union bayu) i Sammamish na ušću rijeke Sammamish nazivani kolektivno Lake Washington; Sbalko'absh na White River; Ila'lkoabsh, na Green River. Sve zajedno ovi Indijanci imali su najmanje 17 sela u područj u Elliott Baya, Duwamish Rivera i jezera Washington i Sammamish. 

Ribarstvo je bio glavno zanimanje Duwamisha, losos i druga riba bili su glavna hrana. Pleme je također lovilo i divlje patke i guske, a sakupljali su i šumsko voće i kopali camas-korijenje. Liječenje se vršilo ljekovitim biljem kojega vrlo dobro poznaju. Kuće Duwamisha bile su tipične za Sjeverozapadnu obalu, to jest od cedrovine, a imali su i kuće u kojima su održavali ceremonije potlacha. Obitelji su bile proširene. -Duwamishi su tradicionalo okrenuti prema obali, bilo mora, bilo rijeka i jezera. Za njih voda nije predstavljala samo izvor hrane, nego je bila i prometnica kojom su se kretali u svojim kanuima. Kanu je služio za putovanje, lov, ribolov, odlazak u posjete ili trgovinu, jednostavno bili su dom na vodi. Duwamishi su imali 7 tipova kanua, zavisilo je o upotrebi, neki su bili namjenjeni za transport, drugi za putovanje rijekama ili za po moru. Imaju i kanue za utrke. 
Slično drugim susjednim plemenima Duwamish su bili i ostali vješti u drvorezbarstvu. Naročit značaj imalo je u izradi drvenih kuća i kanua, kao i u izradi kuhinjskog pribora.

*Poglavica Seattle*

Majka poznatoga poglavice i autora još poznatijeg pisma o zaštiti prirode, Seattlea, bila je član ovog plemena, otac mu je bio iz plemena Suquamish. Seattle je bio potpisnik ugovora 'Point Elliott Treaty' (22. 1. 1855) kojega su potpisali i pot-poglavice Duwamisha Ts'huahntl, Now-a-chais i Ha-seh-doo-an.

<gallery>
Datoteka:Washington\_edu\_Duw.\_man\_&\_woman\_Old\_Tom\_&\_Madeline,\_Portage\_Bay,\_Seattle,\_c\_1904,\_NA591.jpg|Stariji muškarac i žena, Old Tom i Madeline, u Portage Bayu oko 1904.
</gallery>

Vanjske poveznice
-----------------

* Native American tribes sign Point Elliott
* Duwamish Indian Tribe History
***The New Centurions*** (sh. *Novi centurioni*) je roman američkog književnika Josepha Wambaugha objavljen 1971. godine. Wambaugh, kome je to bio prvijenac, je u to vrijeme bio pripadnik losanđeleske policije, i sadržaj romana je velikim dijelom bio autobiografske prirode, odnosno inspiriran autorovim i iskustvima njegovih kolega i prijatelja. Radnja započinje 1960. godine i paralelno prati karijere tri losanđeleska policajca koji su zajedno diplomirali – Sergea Durana, bivšeg Chicano marinca koji od svojih bijelih kolega nastoji sakriti svoje porijeklo; Gusa Plebeslyja, bivšeg bankovnog službenika iz srednje klase koji je policiji pristupio kako bi sa većom plaćom uzdržavao mladu suprugu i dvoje djece; Roya Fehlera, bivšeg studenta kriminologije koji se policiji priključio iz želje za uzbuđenjima. Radnja prati njihovo postepeno napredovanje u službi, tokom koje se suočavaju sa poplavom kriminala u problematičnim crnačkim i Latino četvrtima, ali i odrazom burnih društvenih i političkih promjena 1960-ih na policiju i njen rad. U romanu su rekonstuirani i veliki crnački neredi u Wattsu 1965. godine, opisani iz perspektive protagonista. *The New Centurions* se odlikovao ne samo autentičnim prikazom policijskog posla u etnički i rasno miješanom megalopolisu, nego i izuzetno mračnim i pesimističnim tonom; naslov dolazi od riječi Andjya Kivlinskog, starog i iskusnog partnera Plebeslyja na njegovim prvim zadacima, koji policajce uspoređuje sa rimskim vojnicima koji i njegovu civilizaciju nastoje obraniti od barbara, ali su istovremeno svjesni da se Carstvo zbog dekadencije nalazi pred neumitnom propašću.

Roman je zbog neobične perspektive kojom su se obrađivale tada prilično aktualne rasnih sukoba, ljudskih i građanskih prava, ali i eksplozije kriminala u SAD, izazvao veliku pažnju. Dobio je izuzetno dobre kritike i došao na listu bestselera. Wambaugh, koji će nekoliko godina kasnije napustiti policiju kako bi se potpuno posvetio spisateljskom poslu, je tvrdio da su ga zbog *The New Centurions* "tipovi u lisicama pitali za autogram".

Sljedeće godine je snimljena istoimena filmska ekranizacija u kojoj su glavne uloge tumačili Stacy Keach i George C. Scott.
Slika niske rezolucije (265 horizontalnih i 192 vertikalnih linija, sa ZX Spectrum-a.)
**Video rezolucija** ekrana televizora, računarskog monitora ili drugog uređaja za prikaz slike je broj individualnih piksela koji se mogu prikazati, u dvije dimenzije. Rezolucija time jednostavno iskazuje od koliko individualnih tačaka se slika sastoji u horizontalnoj (horizontalna rezolucija) i vertikalnoj (vertikalna rezolucija) dimenziji ekrana.

Rezolucija i kvalitet slike
---------------------------

Sama rezolucija ne određuje subjektivnu kvalitetu slike. Na primjer, na malom računarskom monitoru slike rezolucije 800 (horizontalno) • 600 (vertikalno) piksela mogu izgledati zadovoljavajuće, jer je svaki piksel dimenzija oko 0.25 mm. Na velikom ekranu sa dimenzijama piksela (pri ovoj rezoluciji) od 1 mm slika će imati vidljivu pikselizaciju rastera.

Rezolucije računarskih monitora
-------------------------------

Rezolucije računarskih monitora su se povećavale prolaskom vremena, prilagođujući se time sve većim monitorima, sve većim zahtjevima video prikaza, i sve bržim video karticama. Prvi PC računari su imali CGA grafičku karticu i monitor rezolucije 320 • 200 tačaka (piksela) ili 640 puta 200 crno-bijelo.

Kasnije se prelazi na EGA sistem rezolucije 640 puta 350, a zatim na VGA sa 640 puta 480 tačaka. Kasnije rezolucije su 800 puta 600, zatim 1024 puta 768 tačaka i tako dalje. Usporedno sa povećanjem rezolucije, povećavan je broj boja koje su monitori mogli da prikažu, pa je originalni CGA sistem sa 4 boje ustupio mjesto modernim sistemima sa 24-bitnom ili 32-bitnom paletom.

Rezolucije televizora
---------------------

Trenutni standardi za televizore standardne i visoke definicije su prikazani ispod. Standardni sistemi rade sa analognim signalom i njihovo napuštanje je počelo tek početkom 21. vijeka. Sistemi više rezolucije su digitalni.

### Standardna definicija NTSC i PAL

* Televizija standardne definicije (SDTV, NTSC): koristi analogni sistem sa 486i (linija sa preplitanjem („interlejsom") podijeljen u 2 polja sa preplitanjem (interlaced fields) sa 243 linije). Osvježavanje ekrana se izvodi sa 29,97 slika u sekundi.
* SDTV, PAL: 576i, 720×576 podijeljeno u 2 polja sa preplitanjem od po 288 linija. Osvježavanje ekrana se izvodi 25 puta u sekundi.

### Povišena i visoka definicija

* Televizija sa unaprijeđenom definicijom (Enhanced def. TV, EDTV): 480p (720×480 progresivno skeniranje)
* EDTV: 576p (720×576 progresivno skeniranje)
* Televizija visoke definicije (High-definition television, HDTV): 720p (1280×720 progresivno skeniranje)
* HDTV: 1080i (1920×1080 podijeljeno na dva polja sa preplitanjem od 540 linija)
* HDTV: 1080p (1920×1080 progresivno skeniranje)

Vidi još
--------

* Rasteri
* Monitori
* Televizori

Spoljašnje veze
---------------

* Koliko tačaka?
* Provjerava rezoluciju vašeg monitora
* Rezolucije raznih video formata
* Standardne rezolucije televizora, računarskih monitora i drugih uređaja Arhivirano 2014-03-02 na Wayback Machine-u
* Standardne rezolucije

Literatura
----------

* Assembling and Repairing Personal Computers, 2nd edition, Dan L. Beeson,

Prentice Hall, ISBN 0-13-081949-2, strane 169-176.
Pogledajmo klavijaturu. Primetićemo da postoje bele i crne dirke. Razmak između dve bele dirke između kojih se nalazi crna dirka čini **ceo stepen**. Recimo, između tonova C i D je ceo stepen, jer se između njih nalazi ton Cis ili njegov enharmonski zamenik, ton Des. O ovom zvuku C-D?/i.
Stepen je razmak između dva susedna tona, dok se *razmak* od dva *susedna* polustepena naziva **ceo stepen** (fr. *ton*, engl. , ital. *tono*, nem. *Ganzton*).

Osim *celog stepena*, često je u upotrebi i polustepen.

  

* U muzici istočnjačkih naroda i u muzičkim folklorima mnogih naroda nailazimo i na manji razmak izmađu dva susedna tona od *polustepena*.

Raspered celih i polustepena u C-Dur lestvici
---------------------------------------------

Ako pogledamo raspered *celih* i *polustepena* u C-Dur lestvici, videćemo da se:

1. *celostepeni razmaci* nalaze između I-II, II-III, IV-V, V-VI VI-VII stupnja, a
2. *polustepeni razmaci* nalaze između III-IV i VII-VIII stupnja.

Pogledajmo notni prikaz rečenog:

Radi bolje preglednosti, polustepeni razmaci u C-Dur lestvici označeni su crvenom bojom.

Vidi još
--------

***Ceo stepen*** na Wikimedijinoj ostavi

* Stupanj (muzika)
* Stepen (muzika)
* Polustepen
* Enharmonski tonovi

Izvori
------

1. ↑  Vlastimir Peričić, *Višejezični rečnik muzičkih termina*
2. ↑  R. Lazić - V. Peričić, *Osnovi teorije muzike*.
3. ↑  Radivoj Lazić, Škola za klarinet: *Učim klarinet I*.
**Dui Dallta Dedad** ("posvojeni sin Deda mac Sina"), sin Cairpre Lusca sina Lugaid Luaignea, bio je, prema irskim srednjovjekovnim legendama i tradiciji, veliki kralj Irske. Na prijestolje je došao ubivši svog prethodnika, Congal Cláiringnech, ubicu svog djeda. Vladao je deset godina prije nego što ga je u bitci kod Árd Brestinea ubio Fachtna Fáthach. *Lebor Gabála Érenn* navodi kako je vladao u doba egipatskog kralja Ptolemeja XII Auleta (80-51. pne.) i rimskog građanskog rata između Pompeja i Cezara (49. pne.). Kronologija Keatingove *Foras Feasa ar Éirinn* ga smješta u period 120-110. pne. a *Annals of the Four Masters* u 169-159. pne.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Congal Cláiringnech**  |  **veliki kralj Irske** LGE 1. vijek pne.FFE 120-110. pne.AFM 169-159. pne. | Slijedi: **Fachtna Fáthach**  |

Izvori
------

1. ↑  R. A. Stewart Macalister (ed. & trans.), *Lebor Gabála Érenn: The Book of the Taking of Ireland Part V*, Irish Texts Society, 1956, p. 297
2. ↑  Geoffrey Keating, *Foras Feasa ar Éirinn* 1.30-31
3. ↑  *Annals of the Four Masters* M5031-5041
**Tim Keefe** na bejzbol karti Goodwin & Company iz 1888. (Goodwin Champions (N162)).
**Timothy John "Tim" Keefe** (Cambridge, Massachusetts, 1.1. 1857, - Cambridge, 23.4. 1933.) bio je američki profesionalni bejzbol pitcher iz 19. vijeka, poznat po nizu postavljenih rekoda.

Keefe je profesionalni debi imao godine 1880. u klubu *Troy Trojans*. Odmah se etablirao kao vrhunski pitcher, a u 105 izmjena je postigao prosjek 0.86 ERA, odnonso rekord koji do danas nije oboren. Keefe nacionalna zvijezda postaje 1883. igrajući za *New York Metropolitans* s odnosom pobjeda i poraza 41-27 u 619 bacanih izmjena s projeskom ERA 2.41 i 361 strikeouta. Godine 1885. Keefe je prešao u *New York Giants*, kod kojih je imao svoju veličanstvenu sezonu 1888, s donosom pobjeda i poraza 35-12 record, 1.74 ERA i 335 strikeouta (v. trostruka kruna).

Keefe se usred sezone 1891. preselio u *Philadelphia Phillies*, a godine 1893. se povukao iz bejzbola.

Ukupno je u karijeri imao 342 pobjede (8. u historiji u bejzbol), prosjek ERA 2.62 i 2562 strikeouta, rekord u trenutku njegovog umirovljenja. Bio je također prvi pitcher s više od 300 strikeouta u sezoni.

Godine 1964. postao je član Bejzbolske Hale slavnih.

Vanjski linkovi
---------------

* Baseball Hall of Fame Biography Arhivirano 2007-04-09 na Wayback Machine-u
* Baseball-Reference.com - statistike i analiza karijere
* The Deadball Era
Primjer mjerenja vibracija kod automobila.
Način rada laserskog Doppler vibrometra.
Upotreba vibrometra za mjerenje zamora materijala (eng. *fatigue*).
Primjer ravnih (linearnih) vibracija jedne konzole.
Primjer torzijskih vibracija konzole koja je opterećena na uvijanje ili torziju.
**Vibrometar** je mjerni instrument za mjerenje vibracija strojeva, vozila, brodova, mostova, zgrada i drugog.

Vrste
-----

### Mehanički vibrometar

**Mehanički vibrometar** sastoji se od velike mase elastično ovješene u kućištu. Postavlja se tako da se kućište čvrsto oslanja na tijelo kojemu se mjere vibracije. Zbog velike tromosti (inercije) masa miruje s obzirom na kućište koje vibrira, pa relativni pomaci između mase i kućišta daju vrijednost vibracija.

### Mehanooptički vibrometar

**Mehanooptički vibrometar** optički povećava i projicira na ljestvicu pomake ticala prislonjenog uz tijelo koji vibrira.

### Električni vibrometar

**Električni vibrometar** pretvara mehaničke vibracije u električni napon promjenom električnog otpora, induktivnosti ili električnog kapaciteta mjernog elementa, pa se s pomoću promjena vrijednosti električnog napona mjere vibracije.

### Laserski Doppler vibrometar

**Laserski Doppler vibrometar** s pomoću lasera, zrcala i fotodiode omogućava mjerenje vibracija bez dodira (kontakta) s površinom koja vibrira.

Vibracije
---------

*Glavni članak: Vibracije*
**Vibracije** (kasnolat. *vibratio*: drhtanje, treperenje) je periodično ili ciklično gibanje mehaničkih sustava (strojevi, građevine i drugo) oko ravnotežnog položaja prouzročeno vanjskom periodičnom silom ili otklonom iz ravnotežnoga položaja. Za razliku od titranja, vibracije se javljaju s relativno malim otklonima od ravnotežnog položaja s obzirom na razmjere mehaničkog sustava. U svakom se titraju potencijalna energija sustava pretvara u kinetičku i obrnuto, uz djelomičan gubitak energije zbog otpora i trenja, koja u obliku topline napušta sustav. 

Kada se sustav, pomaknut iz ravnotežnoga položaja, prepusti daljem gibanju, vibracije su slobodne prigušene ili su u idealnom slučaju neprigušene. Ako na sustav djeluje vremenski promjenljiva poremećajna (uzbudna) sila, vibracije su prisilne. Vibracije se proračunavaju s pomoću diferencijalnih jednadžba iz kojih se dobivaju amplitude, te osobito važne vlastite frekvencije sustava, koje, ako su bliske frekvenciji poremećaja, dovode do znatnog povećanja amplituda to jest do rezonancije. Vibracije mogu djelovati štetno na ljudsko zdravlje, na udobnost vožnje i prouzročiti lomove konstrukcija. Namjerno izazvane koriste se kod mehaničkog sita, drobilica i drugog. Smanjivanje ili povećavanje utjecaja vibracija postiže se različitim tehničkim zahvatima vezanima uz promjene krutosti ili ugradnjom dodatne mase.

**Torzijske vibracije** pojavljuju se u rotorima strojeva, osovinama i drugim konstrukcijskim elementima opterećenima na uvijanje (torzija). Vibracije se mjere vibrometrima.

Izvori
------

1. ↑   **vibrometar**,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2016.
2. ↑   **vibracije**,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2015.