recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Bydgoszcz** (njemački: *Bromberg*) je grad od 348,190 stanovnika na sjeveru Poljske u Kujavsko-pomeranskom vojvodstvu.

Bydgoszcz je uz nedaleki Toruń (46 km) administrativni centar Kujavsko-pomeranskog vojvodstva.

Geografske karakteristike
-------------------------

Bydgoszcz leži u ravnici na ušću rijeke Brda u Vislu.

On je značajni transportni centar, raskršće željezničkih pruga i plovnih rijeka koje povezuju Gornju Šlesku i luke na Baltiku. 
Od Varšave je udaljen 267 km, od Szczecina 259 km, a od Gdańska - 167 km.

Historija
---------

Centar grada
Bydgoszcz je izrastao uz pograničnu utvrdu podignutu oko 1038.

U 13. vijeku su ga zauzeli vitezi Teutonski vitezi, a status grada dobio je 1346. Prosperirao je kao trgovište za žitarice i drvo, ali je 
je opustošen za vrijeme Švedsko-poljskih ratova u 17. vijeku. Oporavio se u 18. vijeku kad je prokopan Bydgoszczki kanal koji je povezao Odru sa 
Vislom, pa je postao velika riječna luka.

Grad je pružao odlučan (ali uzaludan) otpor za vrijeme napada Nacističke Njemačke na Poljsku 1939. za što je po oslobođenju 1946. nagrađen 
Ordenom Grunwaldskog križa.

Moderni dio grada Aleja Ivana Pavla II

Kultura i obrazovanje
---------------------

Bydgosz je značajni kulturno-obrazovni centar, grad sa vlastitom opernom kućom, nekoliko teatara i koncertnih dvorana, brojnih muzeja i sjedište državnog 
Univerziteta Kazimira Velikog.

Privreda
--------

Bydgoszcz je prije svega grad drvne i prehrambene industrije. Pored tog ima i tvornice tekstila, mašina, 
kemijskih i metalnih proizvoda, elektronike i štamparije.

Pobratimski gradovi
-------------------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Italija Reggio Emilia, Italija
* Srbija Kragujevac, Srbija
* Njemačka Mannheim, Njemačka
* Sjedinjene Američke Države Hartford, Sjedinjene Američke Države
 | * Kazahstan Pavlodar, Kazakhstan
* Ujedinjeno Kraljevstvo Perth, Ujedinjeno Kraljevstvo
* Ukrajina Čerkasi, Ukrajina
 | * Ukrajina Kremenčug, Ukrajina
* Grčka Patras, Grčka
* Narodna Republika Kina Ningbo, Kina
 | * Njemačka Wilhelmshaven, Njemačka
* Rumunija Pitești, Rumunjska
* Bugarska Sliven, Bugarska
 |

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*Poland: Major Cities*" (engleski). City population. Pristupljeno 27.12.2020.
2. 1 2 3 4 5  „*Bydgoszcz, Poland*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 29.12.2020.

Vanjske veze
------------

***Bydgoszcz*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Bydgoszcz* (službene stranice) ()
**Bolesławiec** (njemački: *Bunzlau*) je grad 38,872 stanovnika na zapadu Poljske u Donjošleskom vojvodstvu.

Geografske karakteristike
-------------------------

Panorama grada
Centralni trg
Bolesławiec leži duž rijeke Bobr, udaljen četrdesetak km od njemačke granice.
Grad još i danas ima dobro očuvan srednjovjekovni centar grada, sa baroknom vijećnicom na centralnom trgu.

Historija
---------

Bolesławiec je grad star više od sedam vijekova, kog je osnovao i dao mu status grada 1251. vojvoda Bolesław Rogatka. 
Od 16. vijeka poznat je manufakturnoj proizvodnji keramike.

Njegov zamak je prvi put dokumentiran 1202. a zna se i da je 1316. već bio opasan bedemima.

Od 1392. Bolesławiec je pod vlašću čeških vladara.
Zamak i dobar dio grada razorila je švedska vojska 1642. za Švedsko-poljskih ratova za kojeg je vojska švedskog.

Veliki požar uništo je dobar dio grada 1739.

Od 1742. nakon Prvog šleskog rata je pod vlašću Kraljevine Prusije, a od 1871. Njemačkog Carstva.

Crvena armija zauzela je grad 12. februara 1945. i prisilila njemačko stanovništvo da ga napusti Te iste godine u grad je stigao prvi transport sa novim stanovnicima - Poljacima iz ukrajinskog Drogobiča.

Slijedeće 1946. došao je prvi transport novih stanovnika iz Bosne.

Riječ je bila o seljacima i njihovim familijama iz doline Vrbasa, čiji su se pradjedovi krajem 19. vijeka, iselili iz Galicije, Bukovine i Volinije, i na primamljivi poziv Austro-Ugarske naselili u tom kraju. U Poljsku su otišli navodno iz političkih razloga.
Oni danas imaju svoje udruženje, njeguju stare običaje i pjesme i odlaze u stari kraj (Prnjavor).

Pobratimski gradovi
-------------------

Bolesławiec ima ugovore o partnerstvu sa slijedećim gradovima;

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Češka Češka Lipa, Češka
* Francuska Nogent-sur-Marne, Francuska
* Njemačka Pirna, Njemačka
* Bosna i Hercegovina Prnjavor, Bosna i Hercegovina
 | * Norveška Molde, Norveška
* Danska Mariagerfjord, Danska
* Njemačka Siegburg, Njemačka
 | * Italija Vallecorsa, Italija
* Italija Acuto, Italija
* Ukrajina Zbaraž, Ukrajina
 |

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Poland: Dolnoslaskie*" (engleski). City population. Pristupljeno 21.01. 2021.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  „Historia Miasta" (poljski). Bolesławiec. Pristupljeno 21.01. 2021.
3. 1 2  „Stowarzyszenia Reemigrantów z Bośni" (poljski). Reemigranci z Bosni. Arhivirano iz originala na datum 2021-01-18. Pristupljeno 21.01. 2021.
4. ↑  „Miasta partnerskie" (poljski). Urząd Miasta Bolesławiec. Pristupljeno 21.01. 2021.

Vanjske veze
------------

***Bolesławiec*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Urząd Miasta Bolesławiec* (službene stranice) ()

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Cerdaña** (katalonski: *Cerdanya*, latinski: *Ceritania*) je ime današnje španjolske regije i ime za historijsku grofoviju koja se prostirala u Pirinejima između Katalonije i Oksitanije.

Geografske karakteristike
-------------------------

To je kotlina duga 20 km i široka oko 5 km, prosječne nadmorske visine od 1000 metara, okružena planinama višim od 2000 m.
Zbog tog je od pamtivjeka korištena kao prirodni prelaz iz Francuske u Španjolsku.

Cerdaña ima površinu od 1,086 km², od tog 50.3% pripada Španjolskoj, a 49.7% Francuskoj. U njoj živi oko 26,500 stanovnika (53% u Španjolskoj).

Historija
---------

U 8. vijeku Cerdañu su zauzeli Mauri, kad se vojska Karla Velikog primakla granicama (785-790.) naselja su se spontano predavala.
Karlo Veliki je čitav taj kraj uz Pirineje organizirao kao pograničnu marku.

Karta Kraljevstva Mallorca sa pozicijom Cerdañe
Krajem 8. vijeka Cerdaña je organizirana kao grofovija, ona je svoju maksimalnu političku, kulturnu i demografsku ekspanziju ostvarila od kraja 8. vijeka do sredine 13. vijeka. Iz tog perioda ostalo je 50 malih romaničkih crkava.

Tokom 9. vijeka Cerdañom su vladali raznorazni grofovi iz Barcelone, Gerone, Narbonne i Urgella, sve do Wilfreda Dlakavog koji je vladao Cerdañom od 870. do 897. Uzdigao je u rang samostalne grofovije i dao svom najmlađem sinu Mironu (umro 927.). Mironovi nasljednici vladali su kao porodična dinastija Cerdañom sve do 1117. kad su izumrli. Nakon tog Cerdaña je postala dio Kraljevine Aragon.
Jedno kraće vrijeme bila je dio Kraljevstva Mallorca.

Nakon sklapanja Pirinejskog mira - 1659. kog je u ime Španjolske potpisao Felipe IV a u ime Francuske Louis XIV, Katalonija je Kraljevini Francuskoj prepustila grofovije Roussillon i Conflent (i krajeve Capcir i Vallespir) i pola Cerdañe, odnosno Altu Cerdañu (Gornju Cerdañu).

Tako da je Cerdaña danas administrativno podjeljena između francuskog departmana Pyrénées-Orientales (Alta Cerdaña) i španjolskih provincija Gerone i Léride (Baja Cerdaña).

Regija Cerdaña je pionir u alpskom skijanju u Španjolskoj, u njoj je izgrađeno puno skijališta.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*la Cerdanya*" (španjolski). Gran enciclopèdia catalana. Pristupljeno 21.5. 2019.
2. 1 2 3  „*History with a rich cultural heritage*" (španjolski). Cerdanya. Pristupljeno 21.5. 2019.

Vanjske veze
------------

***Cerdaña*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Consell Comarcal del la Cerdanya* ()
**Cieszyn** (njemački: *Teschen*, latinski: *Tessin*) je pogranični grad od 34,424 stanovnika na jugu Poljske u Šleskom vojvodstvu.

Geografske karakteristike
-------------------------

Cieszyn leži na istočnoj obali rijeke Olze, nasuprot Češkog Těšína na zapadnoj obali, udaljen četrdesetak km od Bielsko-Białe, i isto toliko od češke Ostrave.

Historija
---------

Panorama grada na Olzi
Cieszyn je izrastao tokom 8 / 9. vijeka kao slavensko naselje, u kom je tokom 9. vijeka podignut zamak. Prvi put je dokumentiran 1158. kao utvrđeno naselje, pa je gradska prava dobio vjerojatno i prije 1284.

U periodu između 1291.-1653. bio je prijestolnica jednog od pjastovskih vojvodstava. Od 1291. je podpao pod vlast čeških vladara, i odtad dijeli sudbinu Češke i Austrijske Češke.

U 16. vijeku kao razvijen zanatsko-trgovački grad, postao je jedan od centara reformacije. Tokom 19. vijeka bio je jedan od centara poljskog nacionalnog preporoda (časopisi, društva, organizacije, gimnazija).

Nakon Prvog svjetskog rata i raspada Austro-Ugarske, postao je predmet spora između novonastalih država Čehoslovačke i Druge Poljske Republike. Čehoslovačka vojska u kratkom Sedmodnevnom ratu zauzela grad 26. januara 1919. ali je on nakon pregovora 1920. podijeljen na dva dijela. 
Poljska vlada iskoristila je Sudetsku krizu i u oktobru 1938. anektira čehoslovački dio grada, zajedno sa Zaolziem.
Za Napada Trećeg Reicha na Poljsku u septembru 1939. grad je neuspješno pokušala odbraniti 21 pješadijska divizija.

Između 1941. - 1945. u Cieszynu je djelovao zarobljenički logor, od 1942. filijala logora iz Łambinowice, kroz koji je prošlo oko 75 000 sovjetskih, jugoslavenskih, francuskih, belgijskih i talijanskih zarobljenika.

Nakon Drugog svjetskog rata 1. septembra 1945. grad je podjeljen na dva dijela rijekom Olzom, istočnij je pripao 
Narodnoj Republici Poljskoj a zapadni Čehoslovačkoj.

Cieszyn danas
-------------

Današnji Cieszyn je kulturni (teatar, muzeji) i obrazovni centar (filijala Šleskog univerziteta iz Katowica).

On je grad elektroindustrije (Kombinat Celma), tekstilne (predionica), kemijske (boje i [[lakovi), konditorske (keksi Prince Polo) i prehrambene (pivovara, meso).

Pobratimski gradovi
-------------------

Cieszyn ima ugovore o partnerstvu sa slijedećim gradovima;

|  |  |
| --- | --- |
| * Bugarska Balčik, Bugarska
* Francuska Cambrai, Francuska
* Češka Český Těsín Češka
* Belgija Genk, Belgija
 | * Poljska Puck, Poljska
* Slovačka Rožnjava, Slovačka
* Finska Teuva, Finska
 |

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*Poland: Slaskie*" (poljski). City population. Pristupljeno 15.05. 2021.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  „*Cieszyn*" (poljski). Encyklopedia PWN. Pristupljeno 15.05. 2021.
3. ↑  „Miasta Partnerskie Chojnic" (poljski). Cieszyn. Pristupljeno 15.05. 2021.

Vanjske veze
------------

***Cieszyn*** na Wikimedijinoj ostavi

* *(službene stranice)* ()
**Chimay** (valonski: *Chimai*) je grad i općina od 9,647 stanovnika na jugu Belgije u valonskoj Provinciji Hainaut.

Geografske karakteristike
-------------------------

Zamak Chimay
Chimay se nalazi pored francuske granice u Regiji Sambre-Meuse. Prostire se duž rijeke Eau Blanche udaljen 50 km jugozapadno od Charleroia.
Na terenu općine izvire rijeka Oise, velika pritoka rijeke Seine.

Chimay još uvijek ima izgled srednjovjekovnog gradića, zbog uskih kuća, bedema i popločenih ulica.

Historija
---------

Chimay je izrastao pored zamka podignutog krajem 9. vijeka, na trasi rimskog puta Saint-Quentin-Köln, na mjestu riječnog
gaza.

Nakon reforme državne uprave 1977. Općina je povećena spajanjem sa naseljima; Baileux, Bailièvre, Bourlers, Forges, Chimay, L'Escaillère, Lompret, Rièzes, Robechies, Saint-Remy, Villers-La-Tour, Vaulx, Salles i Virelles.

Danas je poznat po pivu kog od 1862. proizvode redovnici Trapisti.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Belgium: Hainaut*" (engleski). City population. Pristupljeno 6.06.2022.
2. ↑  „*Découvrir*" (francuski). Visit Chimay. Pristupljeno 06.06.2022.
3. ↑  „*Histoire*" (francuski). Le Chateau de Chimay. Pristupljeno 06.06.2022.
4. ↑  „*Le grand Chimay*" (francuski). Chimay. Pristupljeno 06.06.2022.
5. ↑  „*Chimay premiere ale*" (engleski). Global Beer Network. Pristupljeno 6.06.2022.

Vanjske veze
------------

***Chimay*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Chimay* (službene stranice) ()
Bečki dječaci
**Bečki dječaci** (njemački: **Wiener Sängerknaben**) su dječački zbor sa sjedištem u Beču. Jedan su od najpoznatijih dječjih zborova u svijetu. Dječaci su odabrani uglavnom iz Austrije, ali i iz mnogih drugih zemalja.
Zbor je privatna neprofitna organizacija. Postoji oko 100 zborskih pjevača u dobi između deset i četrnaest godina. Dječaci su podijeljeni u četiri zbora na turneji, zborovi su imenovani po skladateljima Bruckneru, Haydnu, Mozartu i Schubertu, izvode oko 300 koncerata svake godine a sluša ih gotovo 500.000 ljudi. Svaka skupina je na turnejama od oko devet do oko jedanaest tjedana.

Historija
---------

Tokom stoljeća, zbor je surađivao s mnogim skladateljima, uključujući Isaaca, Hofhaimera, Bibera, Fuxa, Caldara, Glucka, Salieria, Mozarta, Schuberta i Brucknera.

Današnji zbor je potomak zborova iz kasnog srednjeg vijeka. Zbor je za praktične svrhe, osnovan pismom Maksimilijana I. 7. jula 1498.. U pismu car je uputio sudske službenike da zaposle učitelje pjevanja, dva basa i šest dječaka. Jurij Slatkonja postao je direktor ansambla. Uloga zbora je bila pružiti glazbenu pratnju na crkvenim misama.

Godine 1924. službeno je osnovan "Bečki dječaci Zbor" i razvio se u profesionalnoj glazbenoj skupini. Zbor je dobio svoje sada poznata plava i bijela pomorska odijela koja su uključivala i bodež.

Gerald Wirth je postao umjetnički direktor 2001.. Krajem 21. vijeka, zbor se našao pod pritiskom modernizacije i suočio s kritikama svojih glazbenih standarda, osnovan je i novi "suparnički" zbor u kojeg su prešli i neki članovi Bečkih dječaka. Zbor je nastojao obnoviti svoju sliku, snimanjem zabavne glazbe i usvajanjem alternativnih novih uniformi.

Izvor
-----

1. ↑  „History from the Official web-site of the Choir". Arhivirano iz originala na datum 2011-09-27. Pristupljeno 2015-12-30.
2. ↑  Loof, Susanna (2002-12-08). „Busy, intense life in the choir is a whole lot of fun, students say". The Register-Guard.

Vanjske veze
------------

***Bečki dječaci*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službena stranica (njemački) (engleski) Arhivirano 2008-02-22 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 154292264
* LCCN: n82099714
* ISNI: 0000 0001 2189 2333
* GND: 801286-6
* SUDOC: 083440631
* BNF: cb13907499t (podaci)
* MusicBrainz: 7badcc14-8d16-4734-acda-40645d156602
* NKC: ko2005263785
* CiNii: DA06747257

 |
**Cordillera de Mérida** je niz planinskih masiva na sjeverozapadu Venecuele, fizički sjeveroistočni krak Anda.

Geografija
----------

Sierra de La Culata
Masiv se pruža od jugozapada prema sjeveroistoku između kolumbijsko-venecuelanske granice i Karipskih Andi, a završava kod grada Barquisimeta. Cordillera de Mérida pokriva ne samo veći dio države Méride, već i dobar dio teritorija Trujilla i Táchire. Granica masiva na jugozapadu je depresija Táchira, a na sjeveroistoku depresije Carora i Barquisimeto. Masiv ima površinu od 32.500 km², dug je nekih 450 km i prosječno širok 80 km (maksimalno 145 km). Uzdiže se do visine od 4981 m kod vrha Pico Bolívar koji je najviša točka Venezuele.

Masiv ima historiju usko povezanu sa geološkom evolucijom sjevera južnoameričkog kontinenta. Nastanak masiva je sigurno povezan sa interakcijom južnoameričkih litosfernih ploča – Naskanske, Kokosove i Karipske ploče. Nakon razdvajanja Afričke i Južnoameričke ploče, Južnoamerička ploča počela se pomicati prema sjeveru i zapadu, uzrokujući konvergentnu tektoniku u pacifičkoj regiji, koja je za posljedicu imala subdukciju ploča. Taj tektonski poremećaj razlog je za uzdizanje Anda u Južnoj Americi. Tektonika ploča rezultirala je nizom složenih događaja koji su počeli krajem proterozoika, da bi početkom paleozoika bila konsolidirana baza Cordillera. Masiv je sjeverozapadna granica sliva rijeke Orinoco, čije vode zbog tog teku u Karipsko more.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Andes Mountains*" (engleski). Encyclopedia Britannica. Pristupljeno 2. 10. 2017.
2. 1 2 3 4 5 6  „*Cordillera de Mérida*" (španjolski). EcuRed. Pristupljeno 2. 10. 2017.
3. ↑  „*Venezuela, Brazil and The Guianas Ultra-prominences*" (engleski). Peak List. Pristupljeno 2. 10. 2017.

Vanjske veze
------------

* *Cordillera de Mérida* na portalu EcuRed ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 243851819
* LCCN: sh85083835
* BNF: cb125148778 (podaci)

 |
**Darijenski rascjep** (španjolski: *Tapón del Darién*) je regija na krajnjem istoku Panamske prevlake duž panamsko-kolumbijske
granice.

Karakteristike
--------------

Selo u Darijenu
To je rijetko naseljen kraj u kom žive domorodački indijanci, Cune i Cueve.

Jedan dio Darijenskog rascjepa površine 575,000 hektara je danas Nacionalni park Darién, kog je UNESCO 1981. uvrstio na Lista svjetske baštine u Americi.

Darien je jedno od najvlažnijih područja na svijetu, teren dubokog blata, močvara, planina i neprohodnih džungli u kojima se lako izgubi orjentacija i može danima vrtiti u krug.

Put pješice preko Dariena dug je nekih 97 km i može trajati po desetak dana. Iako je izuzetno opasan brojni migranti iz Južne Amerike se odvažuju i idu preko džungle u bolju budućnost. Većina migranata koji se odlučuju pješice probiti preko Darijenskog rascjepa je jako siromašna.

Pretpostavlja se da je 2021. više od 133 000 migranata je prošlo kroz Darien, a u prvim mjesecima 2022. oko 19 000 ljudi.

Kako nema nikakvih cesta, vlada bezakonje, u kom glavnu riječ imaju paravojne formacije i kriminal|kriminalne bande]], koje pljačkaju, siluju i ubijaju migrante na koje naiđu. Ukoliko imaju sreće i ne naiđu na njih, smrt im prijeti od zmija, pauka, škorpija, zvijeri, gladi i iscrpljenosti.

Panamerički autoput dug 46,671 km koja počinje u Prudhou na Aljasci i završava na na krajnjem jugu Argentine u Ushuaiji, ima prekid kod Darijenskog rascjepa na dionici od stotinjak km.

Kako stvari stoje ni u skoroj budućnosti se ne planira ništa graditi.

Izvori
------

1. 1 2  „*Darién region, Panama and Colombia*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 6.2.2023.
2. 1 2 3 4 5  „*The Darién Gap: migrant route of last resort*" (engleski). Worldvision. Pristupljeno 6.2. 2023.
3. ↑  „*Inside the Darién Gap, One of the World*" (engleski). The Manual. Pristupljeno 6.2. 2023.

Vanjske veze
------------

***Darijenski rascjep*** na Wikimedijinoj ostavi

* *The Darién Gap: migrant route of last resort* ()
* *Tapón del Darién, la selva impenetrable que divide la Ruta Panamericana* ()
**Curicó** je grad od 126,092 i općina od 156,377 stanovnika u Regiji Maule u kojoj je drgi po veličini.

On je i administrativni centar istoimene Provincije Curicó.

Geografske karakteristike
-------------------------

Curicó leži u plodnoj Centralnoj čileanskoj dolini u slivu rijeke Mataquito.
Njegovo ime na jeziku indijanaca Mapuche mapudungun znači -*Crne vode*.

Centar grada

Historija
---------

Curicó je osnovan 1743. pod imenom *San José de Buena Vista de Curicó*, ali je već 1747. tadašnji guverner Domingo Ortiz de Rozas, odlučio da se preseli 5 km sjevernije, na mjesto gdje se danas nalazi, zbog nezrave suviše vlažne klime.

Status grada dobio je 1830. a 1734. sagrađena je crkva San Francisco, koja je danas najstarija građevina u gradu.
Teško je stradao u potresu 1928. i u najnovijom Potresu iz 2010u.

Tridesetak km jugozapadno od grada u podnožju Anda, nalazi se popularno izletište Potrero Grande, poznat po šumama i vodopadima.

Privreda i transport
--------------------

Curicó je centar poljoprivrednog kraja, poznatog po proizvodnji vina i voća, naročito; trešanja, malina, jabukai borovnica koje se izvoze. 
Njegova industrija je uglavnom prehrambena (mlinovi, vinarije).

Kako leži na trasi Panameričkog autoputa i magistralnoj željezničkoj pruzi sjever-jug, odlično je povezan sa ostalim gradovima u zemlji. Zbog tog je i veliko raskršće cesta koje se odvajaju prema Pacifiku.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*Chile: Maule*" (engleski). City population. Pristupljeno 5.12.2020.
2. 1 2 3 4  „*Curicó Municipality in Chile*" (engleski). City population. Pristupljeno 5.12.2020.
3. 1 2 3 4 5 6  „Curico Chile: ubicación, turismo, y todo lo que desconoce" (španjolski). Conociendo Chile. Pristupljeno 6.12.2020.
4. 1 2 3 4  „*Curicó Chile*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 6.12.2020.

Vanjske veze
------------

***Curicó*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Ilustre Municipalidad de Curicó* (službene stranice) ()
() *World* (1831)
() *Mexico & Guatimala* (1831)
**Daniel Lizars** (Edinburgh, 1793. − Goderich, 1875), škotski kartograf, graver i izdavač koji je djelovao u Škotskoj i Kanadi tokom 19. vijeka.

Sin je Davida Lizarsa (1754−1812), osnivača produktivne štampare, odnosno mlađi brat W. H. Lizara (1788−1859) s kojim je nastavio porodični posao nakon očeve smrti. Dvojac je štampao velik broj karata među kojima se posebno ističu oni za „Edinburški geografski i historijski atlas" kojeg je izdavalo Kraljevsko škotsko geografsko društvo u Edinburghu. Nakon bankrota 1832. godine braća se sele u Kanadu, gradić Goderich uz obalu jezera Huron. Godine 1845. Daniel se nakratko vratio u Škotsku. Ostao je upamćen kako po kartografskom radu tako i velikoj škotsko-kanadskoj bibliotekarskoj kolekciji od 650 tomova koje je 1982. godine pribavila biblioteka McLaughlin, sastavni dio Univerziteta u Guelphu.

Povezano
--------

* Historija kartografije

Literatura
----------

* () Gittings, Bruce (2011). *Daniel Lizars*. The Gazetteer for Scotland. Edinburgh: Royal Scottish Geographical Society. OCLC 55150186.
* () Tooley, Ronald Vere (1987). *Maps and map-makers* (7. izd.). New York: Dorset Press. str. 66. i 95. ISBN 9780880291613. OCLC 17306488.

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Daniel Lizars** |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 46708302
* LCCN: nr2003035162
* ISNI: 0000 0000 5323 9577
* SUDOC: 250812312

 |
**Czersk** je selo od 767 stanovnika u centru Poljske u Mazovjeckom vojvodstvu.

Geografske karakteristike
-------------------------

Czersk se prostire duž lijeve obale rijeke Visle, udaljen tridesetak km jugoistočno od Varšave.

Historija
---------

Panorama zamka
Czersk je za srednjeg vijeka bio jedno od najvažnijih naselja u Mazoviji, poznat još od 11. vijeka.
U periodu između 12. - 13. vijeka u njemu je podignut zamak, koji je od oko 1240. postao rezidencija mazovjeckih vojvoda.
Nakon tog je Czersk od 1247. bio i prijestolnica Vojvodstva Czersk.

Czersk je počeo nazadovati kad je 1413. vojvodska rezidencija preseljena u Varšavu, od 1526. je dio Kraljevine Poljske.

Znamenitosti
------------

Najveća znamenitost tog sela je zamak mazovjeckih vojvoda (15. - 16. vijek) koji je podignut na mjestu starijeg, čiji su temelji otkriveni u dvorištu. Najstariji dio zamka je kapela sa početka 12. vijeka.
Atrakcija je i most iz 1762.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Czersk in Góra Kalwaria (Warsaw Subregion)*" (engleski). City population. Pristupljeno 8.08. 2021.
2. 1 2 3 4  „Czersk" (poljski). Encyklopedia PWN. Pristupljeno 8.08. 2021.

Vanjske veze
------------

***Czersk (Mazovija)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Witamy na zamku w Czersku!* (službene stranice zamka) ()
**Dalcahue** je grad od 7,200 i općina od 15,069 stanovnika u Regiji Los Lagos (Provincija Chiloé) na jugu Čilea.

Geografske karakteristike
-------------------------

Dalcahue se nalazi na istočnoj obali otoka Chiloé, udaljen dvadesetak km sjeverno od 
provincijskog centra - Castra.
Općina Dalcahue ima površinu od 1,239 km² a prostire se po sredini otoka.

Historija
---------

Dalcahue je nikao polovicom 18. vijeka, - 1787. imao je samo 662 stanovnika od kojih 637 španjolskih kolonista i 25 autohtonih Huillicha.
Do 1842. već je izrastao u grad od 897 kuća, današnja crkva počela se graditi 1858.

Crkva Nuestra Señora de los Dolores
Ona je jedna od 16 crkava koje su kao lokalitet Drvene crkve Chiloé - 2000. uvrštene na UNESCO-vu Listu mjesta svjetske baštine u Americi.

Privreda i transport
--------------------

Glavne privredne aktivnosti vezane su; trgovina, turizam, konzerviranje riba i poljoprivreda (krumpir, ovce, goveda).<ref name=brit>
Dalcahue ima jedini aerodrom na otoku - *Mocopulli* (IATA: MHC, ICAO: SCPQ).

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Chile: Los Lagos*" (engleski). City population. Pristupljeno 14.12.2020.
2. 1 2 3 4 5  „*Dalcahue Municipality in Chile*" (engleski). City population. Pristupljeno 14.12.2020.
3. 1 2  „*Cuidad Dalcahue*" (šapanjolski). Ilustre Municipalidad de Dalcahue. Pristupljeno 14.12. 2020.
4. ↑  „*Churches of Chiloé*" (engleski). UNESCO. Pristupljeno 14.12.2020.

Vanjske veze
------------

***Dalcahue*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Ilustre Municipalidad de Dalcahue* (službene stranice) ()
**Dordogne** (oksitanski: *Dordonha*) je rijeka na jugozapadu Francuske duga 472 km, sa slivom od nekih 24,000 km². 
Poznata je po tom što formira veliki Estuarij Gironde.

Karakteristike
--------------

Garonne se formira na nadmorskoj visini od 1700 metara sutokom dva vodotoka Dore i Dognon, na padinama planine Puy de Sancy u Centralnom masivu.

Rijeka kod Perigorda
Nakon što se sa planine spusti kao brzak prema sjeveru Dordogne teče prema zapadu preko spa centara Mont-Dore i Bourboule, u departmanu Puy-de-Dôme. Nakon što prođe kanjon kod Avèzea, rijeka formira akumulacijsko jezero dugo 18 km za potrebe hidroelektrane Bort. 
U tom dijelu kod Argentata (Departman Corrèze) je još četiri puta branama pregrađena, i tu prima dosta manjih pritoka.

Velikim meandrima obilazi Souillac u Departmanu Lot, protiče u smjeru zapada preko Departmana Dordogne gdje prima rijeku Vézère slavnu po Prahistorijskim lokalitetima; Montignac, Lascaux i Les Eyzies-de-Tayac koji su 1979. uvršteni na UNESCO-vu 
Listu mjesta svjetske baštine u Evropi.

Kad doplovi do Departmana Gironde Dordogne prima posljednju veću pritoku Isle kod Libourna, zatim skreće prema sjeverozapadu da se spoji sa Garonnom i formira Estuarij Gironde.

Iako je rijeka posljednjih 180 kilometara -plovna, transport trgovačkim brodovima je posljednjih dekada slab.

Unesco je sliv Dordogne proglasio rezervatom biosfere 12. jula 2012.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  „*Dordogne River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 25. 5. 2018.
2. ↑  „*La reconnaissance par l’UNESCO*" (francuski). Unesco. Pristupljeno 25. 5. 2018.

Vanjske veze
------------

***Dordogne (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Dordogne River* ()
* *Réserve de biosphère* ()
**Draa** (arapski: *درعا* ili **Wadi Draa**) je najveća rijeka u Maroku, duga 1100 km, koja se ulijeva u Atlanski ocean.

Hidrografija
------------

Rijeka Draa formira se od dva vodotoka Dadès i Imini u Masivu Visoki Atlas u centralnom Maroku od tamo teče u smjeru jugoistoka do mjesta Tagounite, gdje mijenja smjer prema jugozapadu.

Karta gornjeg toka rijeke Draa
U to dijelu toka formira granicu između Alžira i Maroka, na kraju se ulijeva u Atlanski ocean kod Rta Draa.

Draa ima porječje veliko 29.500 km², koje se proteže kroz polupustinjski kraj južnog Maroka, tako da mu pritoke u gornjem toku često presuše. U porječju rijeke leže dvije velike oaze Ouarzazate i Zagora.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Drâa River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 5. 11. 2012.

Vanjske veze
------------

***Draa (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Drâa River* na portalu Encyclopædia Britannica ()


  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
Lady Dorothy Stanley
*L'Amour Blessé*; autor: Dorothy Tennant (1895)
**Dorothy Tennant** (Russell Square, London, 22. mart 1855 – 5. oktobar 1926) bila je britanska slikarica koja je slikala u viktorijanskom neoklasicističkom stilu. Bila je druga kćer zemljoposjednika i političara Charlesa Tennanta i Gertrude Barabre Rich Collier (1819–1918). Godine 1890. se udala za znamenitog istraživača Henryja Mortona Stanleya, nakon čega je postala poznata kao **Lady Stanley**. Uredila je muževu autobiografiju, pri čemu je navodno izbacila svaki spomen drugih žena u Stanleyevom životu. Nakon Stanleyeve smrti se 1907. udala za Henryja Jonesa Curtisa (u. 19. februara 1944), ljekara i pisca.

Također je napisala i ilustrirala nekoliko knjiga.

Izvori
------

1. 1 2  Henry Morton Stanley (1909) *The Autobiography Of Sir Henry Morton Stanley*, Dorothy Stanley Ed. Houghton Mifflin Company
2. ↑  *Supplement to the British Medical Journal* (1944)
3. ↑  Google Books (2010)
4. ↑  [|National Galleries]. „Dorothy Tennant".

* Waller, David (2004), „Dorothy Stanley, Lady Stanley (1855–1926)", *na web-stranici*  Oxford Dictionary of National Biography (potrebna pretplata članstvo u javnim bibliotekama UK)

Bibliografija
-------------

***Dorothy Tennant*** na Wikimedijinoj ostavi

* *London Street Arabs* (1890) Cassell & Co. London
**Burulus** (بحيرة البرلس/*Buḥayrat al-Burullus*) je boćato jezero (ili laguna) na sjeveru Delte Nila u Donjem Egiptu.

Karakteristike
--------------

Burulus ima površinu od 200 km² i dug je 65 km od zapada prema istoku, širok je do 21 km.

Poput ostalih laguna u Delti Nila i Burulus je plitak - do 1 m. 

Povremeni otočić
*Burulus* od Sredozemnog mora razdvaja uski pješčani sprud, po kojem danas ide obalni autoput. Samo na jednom mjestu postoji uski kanal kojim dotiče morska voda.

Slatkom vodom ga pune kanali i manji rukavci Nila. Laguna je okružena velikim slanim močvarama, koje se sve više melioracijom pretvaraju u oranice za rižu.

U području jezera živi oko milion ljudi, a nekih 185.000 doslovno živi od jezera - baveći se ribarstvom.

Laguna je zajedno sa okolnim terenom površine 462 km² - 1988. uvrštena na listu lokaliteta Ramsarske konvencije, kao važno stanište ptica selica.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Burullus Lake, Egypt*" (engleski). MedWet. Pristupljeno 29.7. 2020.
2. 1 2  „*Lake Burullus*" (engleski). Ramsar Sites Information Service. Pristupljeno 29.7. 2020.
3. ↑  „*Kafr al-Shaykh governorate, Egypt*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 29.07.2020.

Vanjske veze
------------

***Burulus*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Burullus Lake, Egypt* ()
**Domenichino**, pravim imenom **Domenico Zampieri** (Bologna, 21. oktobar 1581. – Napulj, 6. april 1641), bio je talijanski barokni slikar, jedan od najboljih predstavnika Bolonjske škole. Nadimak *Domenichino*, što je deminutiv od Domenico, dobio je od kolega zbog malog rasta.

Biografija
----------

Još kao vrlo mlad 1601. otišao je u Rim, zajedno sa prijateljem Francescom Albanijem, da studira radove Rafaela i pomaže Annibaleu Carracciju. Ispočetka je pomagao Carracciju da naslika freske u Palazzo Farnese, u kojoj je između 1603. i 1604. naslikao i tri vlastite u Loggia del Giardino. Zahvaljujući prijateljstvu sa Giovannijem Agucchijem, majordomom kardinala Aldobrandinija, a kasnije i papom Grgurom XV, Domenichino je dobijao unosne narudžbe po Rimu. Njegov najvažniji rad u prvoj rimskoj dekadi bile su freske u kapeli Santissimi Fondatori u opatiji Santa Maria u Grottaferrati (1608–1610). Između 1617. i 1621. Domenichino radi po Bologni i Fanu u kom je od 1618. do 1619. oslikao kapelu Nolfi u Fanskoj katedrali.

Sveti Ivan Evanđelist
Na poziv novog pape Grgura XV 1. april 1621. vraća se u Rim, gdje je imenovan glavnim arhitektom kurije, iako nikad nije napravio nijedan projekt, osim crteža za fasade. To su najplodnije godine njegova života jer dobija brojne narudžbe i proslavljen 1629. biva proglašen princem prestižne slikarske Akademije San Luca. U novembru 1630. po drugi put odlazi iz Rima, ovaj put u Napulj da preuzme unosnu narudžbu za oslikavanje kapele sv. Januarija u Napuljskoj katedrali. Na tom poslu je i umro, neki kažu otrovan od ruke ljubomornog slikara rivala.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Domenico Zampieri Domenichino*" (talijanski). Info Roma. Pristupljeno 12. 3. 2018.

Vanjske veze
------------

***Domenichino*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Domenico Zampieri Domenichino* ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 56618267
* LCCN: n82028279
* ISNI: 0000 0001 2134 0539
* GND: 118638831
* SELIBR: 289008
* SUDOC: 027670937
* BNF: cb119663905 (podaci)
* ULAN: 500018832
* MusicBrainz: c83c0b08-0b6c-4926-8c37-953976c4f139
* NKC: mzk2009528543
* BNE: XX960386
* KulturNav: id
* RKD: 23601
* CONOR.SI: 236549987

 |
**Elgin** (škotsko-gelski: *Eilginn*) je grad na sjeveroistoku
Škotske od 23,128 stanovnika, on je i administrativni centar područnog savjeta
Moray.

Geografske karakteristike
-------------------------

Elgin se nalazi nedaleko od zaljeva Moray Firth u Sjevernom moru, na rijeci Lossie, udaljen oko 55 km 
istočno od Invernessa i oko 95 km zapadno od Aberdeena.

Okolica grada je plodna dolina Moray, pa je Elgin njen trgovačko obrazovni centar.

Historija
---------

Elgin se prvi put spominje 1190. u kraljevskoj povelji o Morayu. Tokom 12. vijeka kralj]] David I od Škotske 
izgradio utvrdu na brdu zapadno od grada. Grad je izgradio katedrala Moray - 1224. pa je stekao status kraljevskog grada 
1234.

Ruševine katedrale Moray
Utvrda Elgin - 1291. markirala je sjevernu granicu engleske okupacije Škotske. Razorili su je Škoti nakon svoje pobjede u
Bitci kod Bannockburna - 1314. nakon koje je obnovljena škotska nezavisnost. Tokom srednjeg vijeka
katedrala je dvaput gorjela u požaru, ali je obnavljana pa je imala glas naljepše škotske crkve - ali je propala tokom 18. vijeka, pa su od nje ostali
samo fragmenti zidova. 
Centar Elgina ima puno kamenih kuća iz 18. vijeka.

Ekonomija grada počiva na destilaciji whiskya i obradi vune. U Elginu je djelovao poznati njemački pedagog
Kurt Hahn koji je 1934. 10 km sjeverno od centra pokrenuo svoju slavnu internatsku školu Gordonstoun.

Gradovi prijatelji
------------------

* Njemačka, Landshut

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Elgin (Moray)" (engleski). City population. Pristupljeno 28. 11. 2014.
2. 1 2 3  „*Elgin*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 26. 11. 2014.

Vanjske veze
------------

***Elgin, Moray*** na Wikimedijinoj ostavi

* Elgin na portalu Encyclopædia Britannica ()
**Duffel** je grad i općina od 17,714 stanovnika na sjeveru Belgije u flamanskoj Provinciji Antwerpen.

Geografske karakteristike
-------------------------

Duffel se prostire duž sjeverne obale rijeke Nete, udaljen dvadesetak km južno od Antwerpena.

Historija
---------

Valjaonica aluminija
Duffel je prvi put dokumentiran 1059. pod imenom *Duffla*. 
Od srednjeg vijeka pa sve do Francuske revolucije kad je ukinut feudalizam, bio podijeljen na tri feuda; Duffel-Highness, Duffel-Voogdij i Duffel-Perwijs.
Tek je 1796. postao jedinstvena općina.

Od 15. vijeka je poznat po svojim teškim grubim tkaninama - *Duffel*, koje su bile popularne čak i nakon Drugog svjetskog rata.

Zahvaljujući položaju na Neti i izgradnji željezničke pruge Bruxelles - Antwerpen, Duffel se počeo industrijalizirati.
Nešto prije 1850. proradila je predionica vune sa modernim parnim mašinama. Petnaet godina kasnije proradilo je par ciglana u kojima je radilo po 500 radnika. Velika tvornica papira (radi još i danas) podignuta je početkom 20. vijeka.

Poprilično je stradao za Prvog svjetskog rata, a relativno mirno je proživio Drugi svjetski rat.

Danas je najveći poslodavac valjaonica aluminija *Aleris Aluminium Duffel BV* u kojoj radi oko 1000 radnika.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Belgium: Antwerpen*" (engleski). City population. Pristupljeno 16.05. 2022.
2. 1 2 3 4 5 6  „*Geschiedenis van Duffel*" (nizozemski). Duffel. Pristupljeno 16.05. 2022.
3. ↑  „*Aleris Aluminum Duffel BV*" (nizozemski). Duffel. Arhivirano iz originala na datum 2021-12-27. Pristupljeno 16.05. 2022.

Vanjske veze
------------

***Duffel*** na Wikimedijinoj ostavi

* Duffel ()
**Paititi** ili **Gran Paitití** (španjolski: *Veliki Paitití*) je mitski grad Inka izgubljen u amazonskoj prašumi, negdje istočno od 
Cusca.

Historija
---------

Legende Inka govore o izgubljenom gradu skrivenom u udaljenim prašumama jugoistočnog Perua, sjeverne Bolivije ili sjeverozapadnog Brazila u koji se povukao mitski **Inkarri**, koji se nakon smrti posljednjeg vladara Inka - Atahualpe, zakleo da će se jednog dana vratiti i osvetiti.

Za španjolske konkvistadore to je bio izgubljeni grad nezamislivog bogatstva, sličan El Doradu pa su mnogi krenuli u potragu za njim.

Legendu o Paititiju podgrijao je misionar Andres Lopez, koji je krajem 16. vijeka pisao papi u Rimu, prepričavajući priče domorodaca koji su opisali kao velik grad bogat zlatom, srebrom i draguljima. Nakon tog su se između 16 i 18. vijeka počeli pojavljivati drugi dokumenti koji bi se odnosili na Paititi i njegove moguće lokacije 
i ekspedicije u potrazi za njim.

Tako su nastali izvještaji o Paititiju; Juana Álvareza Maldonada 1570. Gregorija Bolivara 1676. Juana Recia de Leóna (1623. - 1627.), Juana de Ojede 1676. i Diega de Eguiluza 1696.

Ta legenda inspirirala je Arthura Conana Doyla da napiše *Izgubljeni svijet*.

Izvori
------

1. 1 2  „*Paititi, The Lost City Of Gold, May Change Peru Forever*" (engleski). Forbes. Pristupljeno 6.09.2023.
2. 1 2 3 4  „*Paititi, The Lost City Of Gold*" (engleski). Areasgrey. Pristupljeno 6.09.2023.

Vanjske veze
------------

* *Paititi, The Lost City Of Gold* (na portalu Areasgrey) ()


Paititi
**Santiago Calatrava** punim imenom *Santiago Calatrava Valls* (Valencia, 28. jul 1951. - ) je španjolski arhitekt naročito poznat po mostovima.

Biografija
----------

*L'Hemisfèric*, Grad umjetnosti i znanosti u Valenciji (1998.)
*Auditorio de Tenerife*, Santa Cruz de Tenerife (2003.)
Calatrava je rođen u Benimàmetu, staroj općini koja je danas dio Valencije, u kojoj je pohađao fakultet umjetnosti i obrta. Kao trinaestogodišnjaka, njegova obitelj ga je poslala na razmjenu učenika u Pariz gdje je pohađao noćne sate u školama *École des Beaux-Arts*. God. 1969. započeo je studij arhitekture na Politehničkom sveučilištu u Valenciji (*Universitat Politècnica de València*), nakon kojega je 1975. godine upisao Švicarski federalni institut za tehnologiju u Zürichu (ETH Zürich), gdje je studirao niskogradnju. Od raznih arhitekata i stilova na Calatravu je naviše utjecao rad švicarskog modernog arhitekta Le Corbusiera. Nakon završetka dvije doktorske disertacije, naslova „O savitljivosti prostornih okvira", Calatrava se počeo baviti arhitekturom i inženjerstvom 1981. godine.

„Rotirajući torzo", Malmö (2005.)
Most Samuela Becketta, Dublin (2009.)
Njegovi rani radovi su bili mostovi i željeznički kolodvori, koje je izdigao od niskogradnje u projekte umjetničkih oblika. Njegov komunikacijski toranj Montjuic, izgrađen za Olimpijske igre u Barceloni 1992. god. i to u simboličnom obliku ruke s olimpijskim plamenom; kao i Galerija Allen Lambert u Torontu iz iste godine, su ga proslavili i označili su prekretnicu u njegovoj karijeri.

Djela
-----

Most mira, Calgary (2012.)
Calatravin jedinstven i kreativan stil povezuje jasan arhitektonsko vizualni stil koji je u harmoniji s čvrstim principima inženjerstva. Njegov rad često rezultira u formama i strukturama koje se mogu naći u prirodi, te se mogu definirati kao antropomorfne. Podigao je standarde mnogim inženjerima i projektantima mostova te dizajnirao veliki broj željezničkih kolodvora koje odišu bistrim, otvorenim i funkcionalnim prostorima.

Calatrava je također i plodan kipar i slikar, koji ipak tvrdi da njegova arhitektura ujedinjuje sve ove umjetnosti.

Izvori
------

1. ↑  „*Santiago Calatrava*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 27. 6. 2018.

Vanjske veze
------------

***Santiago Calatrava*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Santiago Calatrava* ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 37713693
* LCCN: n87877172
* ISNI: 0000 0001 2100 7138
* GND: 118849816
* SUDOC: 052572862
* BNF: cb13565150q (podaci)
* BIBSYS: 90359933
* ULAN: 500020683
* NLA: 35427432
* NDL: 01115884
* NKC: jx20070518002
* BNE: XX907130
* CiNii: DA02756609
* SIKART: 4002782
* RKD: 215078
* CONOR.SI: 38241635
* NSK: 000464808

 |
**Vredefort krater** (afrikaans: *Vredefort-koepel*) je najveći potvrđeni udarni krater (*astrobleme*) na svijetu. Ime je dobio po gradiću Vredefortu koji se nalazi u njegovom središtu, u Južnoafričkoj pokrajini Free State, oko 120 km jugozapadno od Johannesburga. 

Satelitska snimka Vredefort kratera s jasnim obrisima grada Vredeforta i rijeke Vaal
Kupola Vredeforta, tj. brdoviti ostaci udara meteorita prije oko 2,023 milijuna godina (paleoproterozoik), su najstariji takve vrste (osim kratera jezera Suavjärvi u Kareliji (Rusija), koji je procijenjen na prije oko 2,4 milijuna godina), a promjerom od 190–270 km oni su ujedno i najveći i erozijom najprodubljeniji na svijetu. Veći od bazena Sudburyja u Kanadi (200 km) i kratera Chicxulub u Meksiku (180 km). Ovo područje je u trenutku udara bilo svjedokom najvećeg otpuštanja energije ikada, a koje je imalo strašne globalne posljedice, te prema nekim znanstvenicima i utjecaj na evoluciju. Naime, ovim udarom pokrenute su vulkanske aktivnosti u okolici koje su dovele do stvaranja obližnjeg Bushveld kompleksa (u kojemu se nalazi najveća svjetska koncentracija platinama) i Witwatersrand bazena (koji je poznat po bogatstvu zlatom).

Vredefort krater je također i veliki izvor za proučavanje geološke povijesti Zemlje, koji su presudni za razumijevanje njezine evolucije. Geološka aktivnost nakon udara meteorita je uvelike uništila dokaze samog udara svugdje na svijetu, osobito u slučaju višeprstenastih kratera kao što je Vredefortski, te je Vredefort krater jedini koji pruža puni geološki profil astrobleme ispod dna kratera, te je zbog toga njegovih 300 km² upisano na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Africi 2005. godine.

Najprije se držalo kako je ovaj krater nastao erupcijom vulkana, ali je sredinom 1990-ih pronalaskom krhotina meteorita u dnu kratera, točnije u koritu obližnje rijeke Vaal, dokazano kako se radi o udarnom krateru.

Izvori
------

1. ↑  Vredefort na Earth Impact Database Arhivirano 2016-03-04 na Wayback Machine-u, University of New Brunswick () Preuzeto 23. studenog 2011.
2. ↑  Deep Impact - The Vredefort Dome, Hartebeesthoek Radio Astronomy Observatory () Preuzeto 23. studenog 2011.
3. ↑  The Vredefort Dome: Centre of the World's Largest Meteorite Impact Structure! Arhivirano 2009-04-08 na Wayback Machine-u () Preuzeto 23. studenog 2011.

Vanjske veze
------------

* Impact Cratering Research Group- University of the Witwatersrand Arhivirano 2011-03-19 na Wayback Machine-u ()
* Earth Impact Database ()
* Deep Impact - The Vredefort Dome ()

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Vredefort krater** |

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Južnoj Africi |
| --- |
|  | 
Zaštićena cvjetna područja rtova • Park vlažnog područja iSimangaliso • Kulturni krajolik Mapungubwea • Nalazišta fosila Hominida u špiljama Sterkfontein, Swartkrans i Kromdraai • Kulturni i botanički krajolik Richtersvelda • Otok Robben • Park Drakensberg • Vredefort krater
 | Južnoafrička zastava |
**Nacionalni park i fortifikacija Brimstone Hill** na otoku Saint Kitts u Federaciji Saint Kitts i Nevis je 1999. zbog svog historijskog, arhitektonskog i kulturnog značenja uvršen na UNESCO-ovu listu mjesta svjetske baštine u Americi. Predstavlja jednu od najbolje očuvanih historijskih fortifikacija u obje Amerike.

Karakteristike i historija
--------------------------

Bastion Princa od Walesa
Fortifikacija i nacionalni park nalaze se 16 km sjeverozapadno od glavnog grada Basseterrea. Brimstone je građen u intervalima punih 100 godina, od 1690-ih do 1790-ih. Projektirali su ga inžinjeri Britanske armije, a gradili afrički robovi. Fortifikacija je podignuta na strmom vulkanskom brdu Brimstone (243 m), na izuzetno teškom terenu, pa se pretpostavlja da su prilikom gradnje poginuli mnogi afrički robovi. Bedemi su izgrađeni od vješto isklesanog vulkanskog kamena sa samog brda, a i malter je pravljen na licu mjesta od vapnenca, kog ima na nižim padinama.

Citadela je jedan je od najranijih i najljepših sačuvanih primjera gradnje nove forme fortifikacija, poznate kao poligonalni sitem. S tvrđave Brimstone puca izvrstan pogled na okolne šumovite planine, kultivirane oranice, polja i historijski gradić Sandy Point. Za lijepog vremena vide se i obližnji nizozemski, francuski i britanski otoci Karipskog mora. Istoimeni Nacionalni park Brimstone Hill osnovan 1985. prostire se na površini od 15,37 hektara.

Galerija
--------

* Citadela GeorgeCitadela George
* Pogled na brdo s moraPogled na brdo s mora
* Pogled s brda na ruine fortifikacije i morePogled s brda na ruine fortifikacije i more
* Topovi usmjereni prema morskoj pučiniTopovi usmjereni prema morskoj pučini
* Ruine jedne od zgradaRuine jedne od zgrada
* Stepenice do fortifikacijeStepenice do fortifikacije

Izvori
------

1. 1 2 3  „*Brimstone Hill Fortress National Park*" (engleski). Brimstone Hill Fortress. Pristupljeno 5. 5. 2019.
2. 1 2 3 4 5  „*History*" (engleski). Brimstone Hill Fortress. Arhivirano iz originala na datum 2019-05-31. Pristupljeno 3. 5. 2019.
3. 1 2  „*Brimstone Hill Fortress National Park*" (engleski). Unesco. Pristupljeno 5. 5. 2019.

Vanjske veze
------------

***Brimstone Hill*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Brimstone Hill Fortress National Park* ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 315529893
* LCCN: sh2003012086

 |
**Chesterfield** je grad od 88,483, i borough od 103,788 stanovnika  u sredini Engleske, u Grofoviji Derbyshire.

Geografske karakteristike
-------------------------

Chesterfield leži na sutoku rijeke Hipper u Rother , udaljen 39 km sjeverno od Derbya.

U njegovom boroughu pored brojnih sela leži i grad Staveley

Historija
---------

Arheološka istraživanja potvrdila su da je dolina rijeke Rother bila vrlo važna Rimljanima, oni su tu podigli fortifikaciju, i put - *Rykneld* koji je vodio prema jugu.

Kasnije anglosaksonsko naselje dobilo je status trgovišta - 1204.
Veliki poticaj za rast chesterfieldske industrije, bila je izgradnja kanala do rijeke Trent 1777. i nešto kasnije midlandske željeznice - 1841.

Izvrnuti krov zvonika
Inženjer, izumitelj, graditelj lokomotiva i željezničkih pruga George Stephenson, koji je živio i umro u Chesterfieldu, odabrao ga je za zbog obližnjih nalazišta ugljena i željezne rude. Rast Chesterfielda bio je eksplozivan, on je već do 1900. imao tri željezničke stanice, za svaku od tadašnjih kompanija.

Jednako brzo rastao je i susjedni grad Staveley, naročito nakon 1845. kad je u njemu proradila kompanija - Staveley Iron and Coal Company.

Znamenitosti
------------

Najveća atrakcija grada je parohijska crkva sv Marije i Svih svetih iz 14. vijeka, sa svojim 69 metara visokim zvonikom.

Sve njezine posjetioce oduševljava njegov šiljati drveni krov, koji se izvio dobrih 2,5 metara iz osi.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Njemačka, Darmstadt
* Francuska, Troyes
* Kina, Yangquan
* Namibija, Tsumeb

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  „*Chesterfield*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 20. 11. 2016.

Vanjske veze
------------

***Chesterfield, Derbyshire*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Chesterfield Borough Council* ()