recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Kasino u Monte Carlu.
**Kasino** je tvrtka u kojoj su uz određenu koncesiju dozvoljene određene vrste igrara na sreću.

Kasina su obično povezana ili se nalaze u blizini hotela, restorana ili trgovina. Obično se igra s posebnim žetonima koji se mogu kupiti unaprijed. Kad igrač napušta casino eventualni preostali žetoni se zamjenjuju za pravi novac. Vrlo poznati su kasina koja se nalaze u Monte Carlu, Las Vegasu ili u Atlantic Cityju.

Historija
---------

Riječ *casino* dolazi iz venecijanskog jezika i izvorno označava privatne prostorije mletačkih plemića u blizini Duždeve palače, gdje su oblačili službene odore, kojima su morali biti odjeveni na sastancima Velikog vijeća kao službenici ili kao tijela državne uprave. Inače riječ *casino* dolazi od riječi *casa* koja znači "kuća".

Pristup
-------

U većini zemalja pristup imaju samo punoljetne osobe s važećem identifikacjskom ispravom. Pozornost se posvećuje i na urednu odjevenost posjetitelja. Obično je stanovnicima mjesta u kojem se nalazi kasino zabranjen pristup zbog opasnosti ovisnosti o kockanju.

Statistika
----------

Statistička vjerojatnost matematički određuje, da je kasino u svakom trenutku u prednosti nad igračima. Dakle najviše odigranih pobjeđuje upravo kasino.

Kriminal
--------

Jedno područje kontroverze kasina je njihov odnos prema stopi kriminala. Brojni protivnici kasina tvrde da kasina pridonose i nastanku kriminala.

Pobjede pri kockanju se uglavno ne oporezivaju, tako da se kasino može zlouproabljivati i za pranje novca. Postoji bezbroj načina za pranje novca u kasinima.

Najčešće igre
-------------

Casino Slots
* Baccara
* Bingo
* Black Jack
* Craps
* Slot Machine
* Poker
* Easy Poker
* Videopoker
* Red Dog
* Rulet
* Sic Bo

Eksterni linkovi
----------------

***Kockarnica*** na Wikimedijinoj ostavi
Koordinate: 42° 10′ 30" SGŠ, 22° 09′ 35" IGD

**Ginovci** (mak. *Гиновци*) su naselje u Republici Makedoniji, u severoistočnom delu države. Ginovci su u okviru opštine Rankovce.

Prirodni uslovi
---------------

Ginovci su smešteni u severoistočnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg grada, Kumanova, selo je udaljeno 35 kilometara istočno.

Selo Ginovci se nalazi u istorijskoj oblasti Slavište. Naselje je položeno u dolini Krive reke (tzv. Slaviško polje), na približno 490 metara nadmorske visine.

Mesna klima je umereno kontinentalna.

Stanovništvo
------------

Ginovci su prema poslednjem popisu iz 2002. godine imali 315 stanovnika. Od toga ogromnu većinu čine etnički Makedonci (97%), a prisutni su i Romi i Srbi.

Pretežna veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje.

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

***Ginovci*** na Wikimedijinoj ostavi

* rankovce.gov.mk Zvanična stranica opštine Rankovce Arhivirano 2012-01-07 na Wayback Machine-u

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Rankovce |
| --- |
| **Rankovce** • 
Baratlija • 
Vetunica • 
Vržogrnci • 
German • 
Ginovci • 
Gulinci • 
Krivi Kamen • 
Ljubinci • 
Milutince • 
Odreno • 
Opila • 
Otošnica • 
Piklište • 
Petralica • 
Psača • 
Radibuš • 
Stanča |  |
**Eferding** je grad na sjeveru Austrije od 3,971 stanovnika, on je administrativni centar Okruga Eferding.

Geografske karakteristike
-------------------------

Eferding leži na sjeveru Gornje Austrije, udaljen 2 km sjeverozapadno od Dunava.

Historija
---------

Korijeni Eferdinga datiraju iz rimskih vremena (nalazi iz druge polovice 1. vijeka).

Tokom 12. vijeka bio je feud bavarske biskupije Passau, a kasnije grofova Schaumburg i grofova Starhemberg od 1559. do 1848.

Eferding je kao jedan od najstarijih austrijskih naselja status grada dobio - 1222.

Znamenitosti
------------

Od srednjovjekovnih utvrda Eferding još uvijek ima sačuvana gradska vrata, bedeme i jarak.

Najveće znamenitosti grada su kasnogotička parohijska crkva sv Hipolita (1451. -1497), sa impresivnim zvonikom, bolnička crkva sa gotičkom jezgrom iz 14. vijeka, kasnije preuređena u baroknom stilu i 
zamak, prvi put dokumentiran 1255. u kom se danas nalazi gradski muzej.

Privreda
--------

Od 2.803 zaposlenih u 1991. oko 54% je radilo u Industriji, trgovini i zanatstvu.
Važni proizvodni sektori Eferdinga su proizvodnja uredskog namještaja, sintetičkih materijala, tekstilna industrija (radna odjeća, traperice), proizvodnja građevinske stolarije, ploča za zvučnu izolaciju i transportna i građevinska poduzeća.

Okolica Eferdinga snabdjeva poljoprivrednim proizvodima industrijske gradove Linz i Wels.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Austria: Oberösterreich" (engleski). City population. Pristupljeno 14. 02. 2016.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  „*Eferding*" (engleski). Austria-Forum. Pristupljeno 14. 02. 2016.

Vanjske veze
------------

***Eferding*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice Eferdinga* (`de`)
**Nikola Marković-Koca** ili **Koca Marković** (Požarevac, 1795. — Požarevac, 17. mart 1836) je bio trgovac, ministar, predsednik Državnog saveta, odnosno prvi premijer Kneževine Srbije.

Biografija
----------

Najpre se bavio trgovinom stoke. Jedno vreme je, kao jedan od ortaka kneza Miloša u trgovini svinjama, izvozio i prodavao u Austriji svinje, koje je knez Miloš gajio u samoj varoši Požarevac, a napasao travom u okolini.
Knez Miloš ga je 25. oktobra 1821. postavio za carinika na dubravičkoj i ramskoj skeli. Potom je bio sreski načelnik ramskog, mlavskog i požarevačkog sreza.

Zbog nezadovoljstva starešina i narodnih masa, knez Miloš je na Svetotrifunskoj skupštini 1834. obećao značajne zakonodavne i administrativne reforme i postavio pet ministara, u roku od dva i po meseca. Koča Marković je 23. aprila 1834. izabran za ministra finansija. Međutim, knez nikakvom uredbom nije odredio dužnosti ministara, a on sam nastavio je da se ponaša na isti način. Po izbijanju Miletine bune, savetovao je kneza da ne napušta zemlju.

Uplašen bunom Miloš je ipak odlučio da izda Sretenjski ustav, (2/14. februara 1835), po kome je on kao knez delio zakonodavnu i izvršnu vlast sa Državnim savetom. Koča Marković je tada postao predsednik Vlade Kneževine Srbije, a njegov kabinet je nosilo ime Razmotrilište popečiteljstava. Funkciju predsednika je obavljao od 3/15. februara 1835. Ustav je trajao svega 55. dana. Po ukidanju Sretenjskog ustava, postavljen je za predsednika upravnog Sovjeta u Kragujevcu.

Bio je oženjen sestrom Stevče Mihailovića. Umro je 1836. godine i sahranjen kod Saborne crkve u Požarevcu.

Vidi još
--------

* Spisak predsednika vlada Srbije
* Zakonoizvršitelna čast Državnog sovjeta
**LaTeXML** конвертује LaTeX документа у XML, HTML и EPUB.

Процес рада
-----------

LaTeXML примарни изворни формат је XML репрезентација (La)TeX's документ модела. Постпроцесор може претварати ове XML документе у формате попут HTML са математичким формулама као сликама или XHTML, HTML5, и EPUB са формулама као MathML. У поређењу са другим LaTeX-to-XML процесорима, LaTeXML има за циљ да сачува семантичке структуре LaTeX ознака. То га чини добром основом за семантичке услуге као што су Math search.

Конверзија у распону 30 милисекунде у једноставним формулама (у LaTeXML daemon-у) до минута за документ величине књиге.

Историја
--------

LaTeXML је почео у контексту дигиталне библиотеке математичке функције у NIST, где је LaTeX документима потребно да се припреме за објављивање на вебу. Систем је био под активним развојем за више од једне деценије, и привукао мали, али посвећени број програмера и корисника усмерени на Bruce Miller, LaTeXML.

Садашња верзија је објављена као LaTeXML 0.8.1. То је објављено у фебруару 2015. године, али развој је био активан на јавном складишту од тада.

LaTeXML је коришћен за конвертовање 90% (60% без грешака) од 530.000 докумената из arXiv у XML. Као резултат ових напора, LaTeXML одржава велики распон LaTeX пакета. ACL 2014 је користио LaTeXML за конвертовање пристиглих радова у XML.
Овај постојећи посао је покушавао да конвертује ACL Anthology папире у високо-квалитетну семантичку ознаку за даље анализе. Од фебруара 2013. године, LaTeXML је коришћен да донесе веб странице на математичке производе на сајту.

Имплементација
--------------

Језгро LaTeXML је Perl реимплементација TeX рашчлањивања и дигестије алгоритма са прилагодљивим XML емитером. Ковертовање семантичке структуре у LaTeX ознаку, LaTeXML има XML повезивање за LaTeX пакете. LaTeXML дистрибуција тренутно пружа XML повезивања за преко 200 обично коришћењем LaTeX пакета као што су AMSTeX, Бабел или PGF/TikZ (који има само експерименталну подршку). Додатни (непотпуни али корисни) повези су добијени од стране заједнице. 

LaTeXML конверзија се састоји из две фазе:

* прво рашчлањавање LaTeX и конвертује LaTeX близу XML тип документа, и
* друга (пост-процесирање) ствара из тог једног излазног формата XHTML, HTML5, HTML са сликама, EPUB.

LaTeXML 0.8 је додао daemon функционалност која је омогућила више конвертобање и једноставно уклапање веб сервиса.

Референце
---------

1. ↑  "Gecko-based EPUB Readers and LaTeXML".
2. ↑  "Tools for Converting LaTeX to XML".
3. ↑  "Free Techno Blog: LaTeXML" Arhivirano 2015-05-11 na Wayback Machine-u.
4. ↑  Stamerjohanns, Heinrich; Kohlhase, Michael; Ginev, Deyan; David, Catalin; Miller, Bruce (2010).
5. ↑  "ACL 2014 Publication - Papers in XML format".
6. ↑  Schäfer, Ulrich; Read, Jonathon; Oepen, Stephan (2012).
7. ↑  "LaTeXML: Localization with Babel".

Спољашње везе
-------------

* 
* LaTeXML source code
* LaTeXML web server, services, and demos

| * p
* r
* u
LaTeX |
| --- |
| Klase | 
* AMS-LaTeX
* Beamer
* Powerdot
* Biber
* AMSRefs
* PSfrag
* REVTeX

 |
| LaTeX integracija | 
* Sweave
* knitr

 |
| Alatke za konverziju | 
* LaTeX2HTML
* LaTeX2RTF
* LaTeXML

 |
| Povezano | 
* Javna licenca LaTeX projekta

 |
Gradska skupština i Staljinov spomenik
**Gori** je industrijski (pretežno prehrambena i tekstilna industrija) i univerzitetski grad gruzijske oblasti Šida Kartli sa oko 50 000 stanovnika. Nalazi se na obroncima Kavkaza, na ušću reke Liahvi u Kuru, na nadmosrkoj visini od 588 m. Udaljen je 88 km zapadno od Tbilisija. Gori je u svetu poznat najviše po tome što je rodno mesto Josifa Visarionoviča Staljina.

Istorija
--------

Po arheološkim i numizmatičkim nalazima vidi se da je grad naseljen još u antičkom dobu. Grad se prvi put pominje tek u VII veku, a značajnije mesto u istoriji zauzima za vreme vladavine gruzijskog kralja Davida «Graditelja» (1089-1125) koji je proširio i uredio grad. U velikom zemljotresu 1920. godine grad je dosta uništen. Avgusta 2008. godine, grad se našao na meti ruske avijacije tokom rata u Gruziji 2008. a privremeno je bio i okupiran od strane ruske pešadije

Znamenitosti
------------

Najpoznatija znamenitost grada je Staljinov muzej, koji je napravljen tik pored njegove rodne kuće. Njegova rodna kuća je sačuvana, a nad njom je napravljen impozantni pokrov koji podseća na Grčke hramove.
  
 
U kompleksu muzeja se čuva i vagon iz voza kojim je Staljin putovao jer se plašio letenja. Oko muzeja je park oko koje su i sa leve i desne strane Staljinova ulica. Dve ulice se spajaju ispred muzeja u i postaju Staljinova avenija. 

Park i fontana ispred Staljinovog muzeja  
   
   
   
   
   
   
   
   
   

Iznad grada je srednjovekovna tvrđava Goristsikhe, a u okolini su arheološki ostaci drevnog grada u kamenu Uplistsikhe, niza manastira od kojih je najznačajniji Atina Sionska i crkva Goridžvari u kojoj počiva glava sv. Đorđa.glava sv. Đorđa.

Eksterni linkovi
----------------

***Gori*** na Wikimedijinoj ostavi

* Foto galerija Staljinovog muzeja Arhivirano 2007-03-06 na Wayback Machine-u - Kolin Gardm maj 2006.
*Ne zamijeni s drmeš.*
**drmež** (engl. *jounce*: štropot; trešnja; poskok; znak {\displaystyle s}, prema engl. *snap*: škljocaj; prasak, tresak), u kinematici, vektorska fizikalna veličina koja opisuje promjenu trzaja s vremenom, definirana s pomoću diferencijalnog računa kao derivacija trzaja {\displaystyle j} po vremenu *t*: {\displaystyle s=\mathrm {d} j/\mathrm {d} t}. Drmež opisuje promjenu iznosa trzaja (povećavanje ili smanjivanje) ili smjera drmeža ili oboje. Mjerna jedinica drmeža jest metar u sekundi na četvrtu (m/s4 ili m·s−4). Budući da je prva derivacija trzaja, druga derivacija akceleracije, treća derivacija brzine i četvrta derivacija pozicijskog vektora, drmež je definiran jednim od sljedećih ekvivalentnih izraza:

{\displaystyle {\vec {s}}={\frac {d\,{\vec {\jmath }}}{dt}}={\frac {d^{2}{\vec {a}}}{dt^{2}}}={\frac {d^{3}{\vec {v}}}{dt^{3}}}={\frac {d^{4}{\vec {r}}}{dt^{4}}}.}
Sljedeće jednadžbe upotrebljavaju se za stalan drmež:

{\displaystyle {\vec {\jmath }}={\vec {\jmath }}\_{0}+{\vec {s}}t,}
{\displaystyle {\vec {a}}={\vec {a}}\_{0}+{\vec {\jmath }}\_{0}t+{\frac {1}{2}}{\vec {s}}t^{2},}
{\displaystyle {\vec {v}}={\vec {v}}\_{0}+{\vec {a}}\_{0}t+{\frac {1}{2}}{\vec {\jmath }}\_{0}t^{2}+{\frac {1}{6}}{\vec {s}}t^{3},}
{\displaystyle {\vec {r}}={\vec {r}}\_{0}+{\vec {v}}\_{0}t+{\frac {1}{2}}{\vec {a}}\_{0}t^{2}+{\frac {1}{6}}{\vec {\jmath }}\_{0}t^{3}+{\frac {1}{24}}{\vec {s}}t^{4},}
pri čemu vrijedi da

{\displaystyle {\vec {s}}} je stalan drmež
{\displaystyle {\vec {\jmath }}\_{0}} je početni trzaj
{\displaystyle {\vec {\jmath }}} je konačni trzaj
{\displaystyle {\vec {a}}\_{0}} je početno ubrzanje
{\displaystyle {\vec {a}}} je konačno ubrzanje
{\displaystyle {\vec {v}}\_{0}} je početna brzina
{\displaystyle {\vec {v}}} je konačna brzina
{\displaystyle {\vec {r}}\_{0}} je početni položaj
{\displaystyle {\vec {r}}} je konačni položaj
{\displaystyle t} je vrijeme između početnoga i konačnoga stanja.
Budući da se derivacije položaja reda većega od četiri rijetko upotrebljavaju, drmež i peta i šesta derivacija položaja kao funkcija vremena nazivaju se »katkad ponešto šaljivo«, prema imenima crtanih maskota za prhke i hrskave žitarice, *snap*, *crackle* i *pop*.

Izvori
------

1. 1 2  Gragert, Stephanie (November 1998). „What is the term used for the third derivative of position?". *Usenet Physics and Relativity FAQ*. Math Dept. University of California, Riverside. Pristupljeno 2015-10-24.
2. ↑  
Visser, Matt (2004-07-24). „Jerk, Snap, and the Cosmological Equation of State". *Classical and Quantum Gravity* **21** (11): 2603–2616. arXiv:gr-qc/0309109. Bibcode 2004CQGra..21.2603V. DOI:10.1088/0264-9381/21/11/006.
**Dokaz**, u matematičkom smislu, je logičko-matematički postupak kojim se dokazuje teorem, u njemu se smiju koristiti samo aksiomi i prethodno dokazani teoremi.
Jedan od popularnijih načina dokazivanja teorema je metoda "pretpostavimo suprotno".
U toj metodi u kojoj se pokušava dokazati tvrdnja *A*, se pretpostavi da vrijedi tvrdnja *ne A* i traži se kontradikcija (tvrdnja koja je u suprotnosti s već prethodno dokazanim teoremom ili aksiomom).
Među drugim načinima se nalazi i izvod.
Dakle krene se od pretpostavke teorema pa se svi uvjeti teorema primjene na pojam na kojeg se teorem odnosi i tvrdnja teorema se logično-matematički izvede.

Vrste dokaza
------------

Logički dokazati teoremu znaći dokazati da je to logička posljedica predhodno utvrđenih stavova- teorema i aksioma.
Vrste dokaza

1. Matematička indukcija
2. Progresivni sintetički dokaz
3. Regresivni analitički dokaz
4. Indirektni

### Matematička indukcija

1.faza provjerimo stav ili formulu u kojoj formuliše n iz N a koji želimo dokazati za neki prirodni broj n = k0 najčešće za k0 =1
2.faza predpostavimo istinitost za n = k0 i na osnovu te tvrdnje da važi za n = k+1

3.faza ako je utvrđeno1) i 2) zaključujemo da tvrdnja koju dokazujemo vrijedi za svako n> k0
Olakšica: Kada imamo zadatak kao npr. 1(1+1) + 2(2+1)+ 3(3+1)+......+n(n+1) = n(n+1)(n+2)/3
Ovaj zadnji dio, tj. iza znaka jednakosti možemo koristiti kao izvod rezultata, tj.konačan rezultat koji moramo dobiti, tako da prvo provjerimo na ovaj način: za n(n+1)(n+2)/3 uvodimo za svaki (n+1) tako da će biti: (n+1)(n+2)(n+3)/3, takav rezultat dobivate na kraju. pokušajte! sretno.

### progresivni sintetički dokaz

Treba dokazati p =>q 

p =>q1 =>q2=>q3 =>... =>q 

U ovom lancu sudova javljaju se neki novi sudovi ( aksiome i teoreme)koje smo ranije dokazali i na koje treba da se pozovemo

### regresivni (analitički) dokaz

Ide se obrnutim putem
q =>p1 =>p2 =>p3 =>... =>p

### Indirektni

Dokazujemo predpostavkom da teorema nije istinita i dolazimo do netačne predpostavke.



***Dokaz (matematika)*** na Wikimedijinoj ostavi
**Kostorog** (*lat. Balistes capriscus*) je morska riba iz porodice *balistidae*.

Opis
----

Tijelo mu je kratko i široko, spljošteno na bokovima. Pri repu na leđima i trbuhu se ističu poveće peraje. Usta su mu snažna. Boja kostoroga može biti žućkasta, smeđa, crnkasta ili sivo-ljubičasta. Koža mu je tvrda, možda i najtvrđa od svih manjih riba. Na koži se nalaze žlijezde koje proizvode sluz koja u kratkom vremenu obavije cijelo tijelo.

Rasprostranjenost
-----------------

Kostorog obitava u toplijim morima. Rasprostranjen je diljem zapadnog Atlantika, od Nove Škotske do Argentine. Može ga se naći i u Sredozemnom moru i oko Angole uz obale zapadne Afrike.

U Jadranu je rijetka riba ali ipak je mnogo češći od ostalih vrsta koje se smatraju rijetkima. Najčešće ga se pronalazi u južnom Jadranu gdje se gotovo udomaćio. Ova vrsta kostoroga je jedina koja živi kod nas i može narasti do 6 kg težine.

Način života i ishrana
----------------------

Kostorog gotovo u pravilu ne voli hladno more a najčešće živi na dubinama do 100 m. U Jadranu na toj dubini temperatura rijetko pada ispod 13 stupnjeva, pa mu je južni Jadran gornja granica obitavališta. Ljeti ga se može pronaći i uz obalu.

Hrani se školjkama, morskim ježevima i rakovima. Zahvaljujući izuzetno snažnim i tvrdim ustima lako drobi ježeve bodlje ili ljusku jastoga.

Gospodarska vrijednost
----------------------

Kostoroga se smatra otrovnom ribom, no neka istraživanja su pokazala da je, iako ga se povezuje sa nervnim ribljim otrovom ciguaterom, meso kostoroga jestivo .

Izvori
------

1. ↑  Hrvatska znanstvena bibliografija

Eksterni linkovi
----------------

***Kostorog*** na Wikimedijinoj ostavi

* Neučestale ribe Jadrana Arhivirano 2009-07-05 na Archive.is-u

Linkovi
-------

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Kostorog** |
|  | Wikivrste imaju podatke o: **Kostorog** |
|  |
| --- |
|  *Ovo je glavno značenje pojma **Kuh-e Nader**. Za druga značenja, v. Kuh-e Nader (razvrstavanje).* |

**Kuh-e Nader** (perz. کوه نادر; dosl. *Naderova planina*) je vulkanska planina na jugoistoku Irana, u pokrajini Sistan i Balučistan. Približni promjer planinskog masiva je 5,5 km što ga čini relativno malim u odnosu na ostale iranske vulkane. Nadmorska visina glavnog vrha je 2390 m, a sadrži još dva vrha iznad 2200 m. Na sjevernim, istočnim i južnim padinama nalaze se sporedni krateri s izljevima lave čija ukupna površina iznosi 10-15 km². Padine vulkana omeđene su depresijama dvaju presušenih slanih jezera ‒ Hamun-e Tagurom na sjeveru i Dašt-e Gejb-Hamunom na jugoistoku. Njihova nadmorska visina kreće se između 1385 i 1423 m što vulkanu daje relativnu visinu od približno 1000 m. Najbliža veća naselja uz Kuh-e Nader su gradići Haš i Nukabad koji se nalaze oko 50 km prema istoku odnosno sjeveroistoku.

Kuh-e Nader je geomorfološki dijelom Istočnoiranskog gorja, a geološki predstavlja jugoistočni krak pojasa vulkanskih stijena koji se proteže do Sahanda u Azarbajdžanu na sjeverozapadu Irana. Navedeni subdukcijski pojas rezultat je sudara euroazijske i arapske litosferne ploče koji se odigrava od oligocena, a sam masiv Kuh-e Nadera oblikovan je kroz pliocen i pleistocen. Na križištu srednjeg i istočnog gorja nalazi se vulkanska regija koja uz Kuh-e Nader obuhvaća i Bazman, Kale-je Hasan-Ali, te Taftan. Vulkanska erupcija na ovoj planini nije zabilježena tisućama godina, a pretpostavlja se da je posljednja nastupila tijekom holocena. Prevladavajuća vrst stijene na Kuh-e Naderu je bazalt.

Veze
----

* Geografija Irana
* Popis iranskih vulkana

Literatura
----------

* (`en`) Siebert, Lee; Simkin, Tom; Kimberly, Paul (2010.). *Volcanoes of the World*, 3. izdanje, Berkeley: University of California Press, str. 64, ISBN 9780520268777, OCLC 647772311.

| * p
* r
* u
Vulkani u Iranu |
| --- |
| 
Bazman • 
Damavand • 
Dašt-e Karkuluk • 
Kale-je Hasan-Ali • 
Kuh-e Nader • 
Sabalan • 
Sahand • 
Taftan
 | Damavand |
**Kojoti** su (zagrebačko-vinkovački) Rock and Roll sastav. Djelovao je 1990-ih.

Utemeljio ih je bivši član Majki Davor Viduka 1992. godine,kao gitarista i večinski autor u bendu. Kojoti su od početka bili potpuno zagrebački band, Viduka-gitara, Buš-vokal, Jurica-bas, Goran-bubanj, da bi s vremenom prvo došao Mario Anušić na bubanj, pa Vanja Marin na bas i na samom snimanju prvog albuma Alen Marin mijenja Buša za vokalom. Kojoti su odsvirali stotine koncerata i bili su čista energija, hedonizam i Rock and Roll. Ta postava je snimila prva dva albuma-'Kojoti'-1995 i 'Halucinacija'-1996. Nakon toga Bobo Grujičić mijenja Marija Anušića a band uzima i dodatnog ritam gitarista Tomu Božovića i u toj postavi snima zadnji album-'Sex Disko Kung Fu'-1998. Sve albume izdaje Dancing Bear.
Grupa se raspada 2000.godine i ostaje jedina poznata grupa iz 90-ih koja nikad nije napravila povratničku turneju ili album. Upravo se pregovara sa izdavačem o kompilaciji najboljih pjesama Kojota. 

Kojoti (Viduka,Vanja i Mario)su jedno vrijeme 1995. nastupali sa Goranom Barom kao Majke po Hrvatskoj i pogotovo u Sloveniji. Tada je snimljen i izdan album uživo, Majke - Vživo u Štuki (Helidon). Kojoti su odsvirali na stotine koncerata po Hrvatskoj, Sloveniji i ostatku regije, većinom po klubovima, ali i u dvoranama zajedno sa drugim bendovima. Jedni su od nositelja Fiju-briju generacije u drugoj polovici 90-ih.

Za izbore 3. siječnja 2000. Kojoti su se aktivno uključili u kampanju SDP-a i HSLS-a,( zbog svrgavanja HDZ-a i Tuđmana sa vlasti) te zajedno sa još nekolicinom rock grupa (Majke, Let 3, [[Urban & 4)) Svadbas) pokret koji je doživio vrhunac koncertom u Domu sportova 22. prosinca 1999. u Zagrebu. Sastav se raspao iste godine.

Kasnije su neki članovi Kojota karijeru nastavili u drugim sastavima , kao pjevač Alen Marin  i Bobo Grujić u Elektrobudi. 
Davor Viduka kontinuirano svira gitaru u Kawasaki 3p-u te osim što je prvi gitarist u bendu ,autorski sudjeljuje u večini pjesama. S Kawasaki 3p-om je izdao dva albuma (Kawasaki 3p 2003. i Idu bugari 2009. godine) za koje je osvojio dva Porina, Crnog mačka, Davorina i sedam Zlatnih koogli. Kao autor surađuje i s Natali Dizdar, Đanom Šegon i Centralnim problemom.

Najpoznatije uspješnice ovog sastava su "*Sto milja daleko od nje*", "*Razuzdan i lud*", "*Hodala je pola metra iznad zemlje*", "*Halucinacija*", "*Izgubljen u svemiru*", "*Zajaši zmaja*" i "*Trese, lupa, udara*".

Diskografija
------------

| Godina | Album |
| --- | --- |
| 1995. | *Kojoti* |
| 1996. | *Halucinacija* |
| 1998. | *Sex Disco Kung Fu* |

Kojoti se pojavljuju na nekim kompilacijama, kao Cro Party Hits vol. 1 i Halter.

Vanjske veze
------------

* Internet magazin Grad Vinkovci.com[*mrtav link*]
* Dancing bear, izdavačka kuća sastava Kojoti
* Last.fm Kojoti
**Kriogenijski period** (od grčkih riječi *cryos* – "led" i *genesis* – "rođenje") je drugi geološki period neoproterozojske ere koga je slijedio ediakaranski period. On uključuje Sturtijsku i Marinoansku (nekoć znanu kao Varangersku) glacijaciju, te je trajao od prije 800 Ma (miliona godina, međa određena kronometrijski) do otprilike 635 Ma.

Ime je dobio po ledenim naslagama karakterističnim za period i koje ukazuju kako je Zemlja u to doba pretrpila najteđa ledena doba u historiji s time da su se ledenjaci nekoliko puta prostirali do ekvatora. Ove glacijacije se mogu prepoznati po tilitskim naslagama u Kongu, Australiji, Kini, Sjevernoj Americi, Sahari, Omanu, Irskoj, Škotskoj, Norveškoj i mnogim drugim mjestima širom svijeta. Uglavnom se smatra da se može podijeliti na najmanje dvije svjetske glacijacije - (Sturtijsku oko 800 Ma i Marinoansku/Varangersku oko 650 Ma) uz nekoliko manjih glacijajacija lokalne prirode. Tilitske naslage se također mogu pronaći na mjestima koje su bile na niskim geografskim širinama tokom kriogenija, što je dovelo do hipoteza o **Snježnoj grudi Temlji**.

Populacija akritarha je naglo opala tokom ove glacijacije i tvrdi se da se razina kisika u atmosferi povećala nakon glacijacije. Postoji cijeli niz začuđujućih pojava vezanih uz ovu glacijaciju, uključujući indikacije o glacijaciji na vrlo niskim geografskim širinama te prisutstvo vapnenca -- naslaga koje se obično vezuju uz prisutstvo tople vode - zajedno s glacijalnim naslagama .

Paleomagnetizam ukazuje na prilično visoku stopu kontinentalnog pomaka, što je navelo neke geologe da se zapitaju nisu li neki od tih fenomena posljedica pomicanja Zemljinog magnetskog polja (inercijalna promjena polova: v. rad J. Kirshvinka (saopćenje Caltecha, v. link dolje) prije nego pomicanja plohi i glacijacije na niskim geografskim širinama. Po tim teorijama neobična distribucija kontinentaa je dovela da Zemljina dnevna rotacija izazove centrifugalnu silu koja je izazvala Zemlju da rotira (dok je os njene rotacije ostala u istom smjeru) sve do okupljanja kontinenata na ekvatoru; to je izgelda dovelo da se kontinentalni pomak odvija brže nego obično.

Ostale poznate svjetske glacijacije uključuju Huronij od 2400 Ma do 2100 Ma, Andsko-saharsku od 450 Ma do 420 Ma, Karoo glacijaciju od 360 Ma do 260 Ma, i kenozoičku koja je počela prije 30 Ma u Antarktici i koja još uvijek traje.

Eksterni linkovi
----------------

* GeoWhen Database
* Scientists discover that "evolutionary big bang" may have been caused by Earth losing its balance half a billion years ago Arhivirano 2006-10-15 na Wayback Machine-u — Caltech news release

| Proterozoički eon |
| --- |
| Paleoproterozoička era | Mezoproterozoička era | Neoproterozoička era |
| Siderij | Rijacij | Orosirij | Staterij | Kalimij | Ektazij | Stenij | Tonij | Kriogenij | Edijakarij |
**Галина Родионовна Лукашенко** (на руском: *Галина Родионовна Лукашенко*, на белоруском: Галіна Радзівонаўна Лукашэнка, до свадбе: *Галина Родионовна Желнерович*, на белоруском: *Галіна Радзівонаўна Жаўняровіч*, р. 1955 у Рижковичи, данас насеље Шклова, Белоруска ССР, данас Белорусија) је супруга председника Белорусиjе Александар Лукашенко.

Упознава се са Александром у вишима разредима гимназије и он се оженио за њу у 1977 г. .

Галина је завршила Историјски факултет Могиљовског педагогичког института.

Данас живи у Шклову, Рижковичи, и кућа породице Лукашенко је јединствена имовина председника Лукашенка.

Има једног паса - немачког овчара Балу.
|  |
| --- |
|  |

**Krimska Autonomna Sovjetska Socijalistička Republika** (ruski: *Крымская Автономная Социалистическая Советская Республика*, krimskotatarski: *Qırım Muhtar Sotsialist Sovet Cumhuriyeti*) skraćeno: **Крымская АССР**) bila je jedna od autonomnih republika Ruske Sovjetske Federalne Socijalističke Republike koja je egzistirala od 1921. do 1945. i ponovno od 1991. do 1992. godine.

Historija
---------

Krimska Autonomna Sovjetska Socijalistička Republika Ruske Sovjetske Federalne Socijalističke Republike, osnovana je 8. oktobra 1921. umjesto dotadašnje Krimske Narodne Republike. 

Od kraja 1941. do proljeća 1944. Krim je bio pod okupacijom Trećeg Reicha i administrativno je uključen u sastav Reichskommissariata Ukrajina.

Nakon oslobođenja krimskog poluotoka u maju 1944, nekih 200.000 Krimskih Tatara je prisilno deportirano u Sibir i republike Centralne Azije, zbog optužbi za kolaboraciju sa nacistima tokom Drugog svjetskog rata.

Nakon završetka Drugog svjetskog rata 1945. Krimska ASSR je reorganizirana u Krimsku oblast Ruske SFSR , koja je od 26. aprila 1954. postala dio Ukrajinske Sovjetske Socijalističke Republike. Tu odluku donio je tadašnji predsjednik SSSR-a Nikita Hruščov u povodu 300 godišnjice Perejaslavsog sporazuma, kojim je Ukrajina podpala pod rusku vlast.
Krimska ASSR je nakratko obnovljena nakon raspada Sovjetskog saveza 12. februara 1991. i egzistirala je do 6. maja 1992. kad je proglašena umesto nje Autonomna Republika Krim.

Prema podacima iz 1939. godine, na području Krimske ASSR živjelo je 49,6% Rusa, 19,4% Krimskih Tatara, 13,7% Ukrajinaca, 5,8% Židova i 4,5% Nijemaca.

Izvori
------

1. ↑  „*Справочник по истории Коммунистической партии и Советского Союза 1898 - 1991*" (ruski). Knowbysight. Pristupljeno 21. 03. 2014.
2. 1 2   „*Crimea*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 18. 03. 2014.
**Kraj** je naseljeno mjesto i središte općine Dicmo, u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Sastoji se od zaseoka Brda, Grubuša Velika, Kraj Osoje, Kraj Sušci i Križice. U mjestu se nalazi i župna crkva župe Dicmo Donje posvećena svetom Jakovu Apostolu sagrađena u novoromaničkom stilu 1934. godine. Stara župna crkva nalazi se na groblju, a sagrađena je u 18. stoljeću.

U Kraju se nalazi osnovna škola *Ante Starčevića*.

Prema popisu stanovništva Republike Hrvatske iz 2001. godine, naselje Kraj ima 442 stanovnika.

Prezimena
---------

Prema austrijskom zemljišniku provedenom 21. ožujka 1833. za katastarsku općinu Kraj, slijedeće obitelji su živjele na tom području: Baglići, Brkići, Ćapete, Ćatipovići, Dragunići, Gabrilo, Kokani, Mršići, Naerlovići, Pivići, Serdarevići i Zečevići.

Stanovništvo
------------

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2001.***

Bilješke
--------

1. ↑  Ivanković, Ante, Prezimena općine Dicmo, str. 10.
2. ↑  Ivanković, Ante, Prezimena općine Dicmo, str. 65.-66.
3. ↑  Naselja i stanovništvo Republike hrvatske 1857.-2001. 1869. 1921. i 1931. sadrži podatke i za naselje Osoje

Literatura
----------

* *Ivanković, Ante, Prezimena općine Dicmo, Dicmo, 2007.* ISBN 978-953-95858-0-6

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Kraj (Dicmo)** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*


| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Općine Dicmo |
| --- |
| Ercegovci • Kraj • Krušvar • Osoje • Prisoje • Sičane • Sušci |
**Dromah** (*Dromas ardeola*) je ptica koja je u bliskom srodstvu sa kulicima, ali je dovoljno različita da se odvoji u zasebnu porodicu. Njegovo srodstvo sa ostalim močvaricama je nejasno, a neki su predložili da je srodniji ćukavicama, a drugi galebovima i njorkama. Jedini je pripadnik roda *Dromas* i jedinstven među močvaricama jer koristi toplinu tla za inkubiranje jaja.

Opis
----

Izgled glave i stopala dromaha. Kljun je velik i težak, a nožni prsti su povezani plivaćom kožicom.
Ova ptica ima veoma duge sive noge i snažan i težak crni kljun sličan onom kod čigri. Njegovo crno-bijelo perje, dug i uspravljen vrat zajedno sa teškim kljunom čini ga nezamjenjivim za neku drugu vrstu. Kljun mu je jedinstven među močvaricama, specijalizovan za ishranu rakovima. Ima nožne prste djelomično povezane plivaćom kožicom. Perje mu je bijelo osim crnih leđa i primarnih pera na krilima. Oni su bučne ptice koje se često dozivaju na gnijezdilištima i zimovalištima. Glasaju se sa ponavljanim "ka".

Mužjake i ženke se teško razlikuje, ali mužjaci imaju teži i duži kljun. Jata lete u formaciji slova "V".

Rasprostranjenost
-----------------

Stanarica je na obalama i otocima u Indijskom oceanu, gdje se hrani rakovima i drugim malenim životinjama. Društveni su i hrane se u velikim grupama, noću i u zoru kao i danju; ovakvo noćno ponašanje je češće tijekom sezone parenja. Razmnožavaju se oko Arapskog mora na obalama Pakistana, u Omanskom i Perzijskom zaljevu, kao i u Crvenom moru i u Somaliji od travnja do srpnja. Onda se u kolovozu raziđu po Indijskom oceanu sve do Šri Lanke, Tanzanije i Madagaskara.

Ponašanje
---------

Dromah je neobičan među močvaricama jer se gnijezdi u jazbinama u pijesku. U regiji Crvenog mora, sezona parenja počinje sredinom svibnja. Razmnožava se u kolonijama i sa više od 1500 parova. Nese jedno bijelo jaje, ponekad dva, koja su velika u odnosu na veličinu roditelja. Temperatura jazbine je optimalna zahvaljujući toploti sunca, pa roditelji mogu ostaviti gnijezdo bez nadgledanja čak i 58 sati. Ptići su također jedinstveni među potrkušcima ostalih močvarica: nisu u stanju hodati nakon izleganja pa im se hrana mora donositi. Čak i kada operjaju, roditelji se još moraju za njih brinuti. I mužjak i ženka se brinu o mladima.

Drugi projekti
--------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **dromah** |
|  | Wikivrste imaju podatke o: **dromahu** |

Izvori
------

1. 1 2 3  Hayman, P. J. Marchant, T. Prater. (1986). *Shorebirds: an indentification guide to the waders of the world*. Croom Helm , London. str. 222–223.
2. ↑  Baker,ECS (1929). „The game birds of the Indian empire. Part 8. The waders and other Semi-sporting birds". *J. Bombay Nat. Hist. Soc.* **33** (2): 223–228.
3. ↑  De Marchi, G. Chiozzi, G. Fasola, M. (2008). „Solar incubation cuts down parental care in a burrow nesting tropical shorebird, the crab plover *Dromas ardeola*". *Journal of Avian Biology* **39** (5): 484–486.
4. ↑  Szekely, Tamas & John D. Reynolds (1995). „Evolutionary Transitions in Parental Care in Shorebirds.". *Proc. R. Soc. B.* **262** (1363): 57–64.

***Dromah*** na Wikimedijinoj ostavi
**Kurna**, **Gourna**, **Qurna** ili **Qurnah** (što označava "predbrežje" ili "rt planine") je naziv za tri sela koja se nalaze u blizini Tebanskih brežuljaka na zapadnoj obali rijeke Nil nasuprot suvremenom gradu Luxor u Egiptu. Tri sela su **Qurna**, **Sheikh ‘Adb el-Qurna** i **Nova Qurna**.

Qurna
-----

Hram Setija I u Qurni.
Qurna je malo selo oko 100m istočno od Hrama Setija I. Do sredine 19. vijeka naselje je obuhvaćalo i dijelove samog Hrama. 
Neki putnici, kao Richard Pococke ilči Sonnini de Manoncourt navode čak i šeika od Qurne. Edward William Lane godine 1825. navodi da je selo u potpunosti napušteno. Isabella Frances Romer sugerira da se selo ponovno počelo naseljavati 1840-ih. Danas je naseljeno.

Vanjske veze
------------

* New Gourna
* New Gourna

Izvori
------

1. ↑  Edward William Lane, *Description of Egypt - notes and views made during the years 1825-1828*, The American University in Cairo Press, 2000
2. ↑  Richard Pococke, *A Description of the East and Some other Countries, Vol.I: Observations on Egypt*, W. Boyer, London, 1743
3. ↑  Charles-Nicolas-Sigisbert Sonnini de Manoncourt, *Voyage dans la haute et basse Egypte*, F. Buisson, Paris, an VII (1798) 4 vol.
4. ↑  Isabella Frances Romer, *A Pilgrimage to the Temples and Tombs of Egypt, Nubia, and Palestine in 1845-46*, Richard Bentley, London, 1846 2 vol.
Bejzbol karta Georgea Gorea
**George F. Gore** (Saccarappa, Maine, 3.5. 1857 - Utica, New York, 16.9. 1933) bio je američki profesionalni igrač bejzbola koji je igrao na pozicija center fieldera.

Gore je karijeru započeo godine 1879. u *Chicago White Stockingsima*. Usprkos relativno dobrih statistika te 1880. imao najbolji prosjek udaraca u ligi, brzo je zapao u probleme s Capom Ansonom i Albetom Spaldingom koji su imao malo razumijevanja za Goreovu sklonost piću. Anson je smatrao da Gore zbog pijančevanja ne iskazuje svoj potencijal na igralištu. Usprkos toga, Gore je u Chicagu ostao šest sezona, sve dok nije otpušten, uz veliki publicitet. 

Gore je utočište našao u New Yorku, odnosno klubu *New York Giants*, gdje je ostao dvije godine. Ali i tamo ga je mučila sklonost boci, pa se jednom godine 1888. na igralištu pojavio u običnoj odjeći umjesto u uniformi. Tada mu je njujorška štampa dala nadimak "Budweiser Gore".

Nakon dvije godine Gore je otišao u *New York Giants*, suparnički klub Giantsa u suparničkoj ligi Players League (1890). Tamo je ostao godinu dana pa se vratio Giantsima u National League. Karijeru je završio u **St. Louis Brownsima** godine 1892.

Godine 1894. je Gore ponovno došao na naslovnice kada mu je supruga ishodila razvod zbog toga što je navodno živio u kući sa svojom ljubavnicom. Šest godina kasnije se Anson na njega osvrnuo u svojoj autobiografskoj knjizi *A Ball Player's Career*, ustvrdivši kako su ga, usprkos toga što je bio dobar igrač, "uništile žene i alkohol", te da ga je u New Yorku bio jednom vidio "finanijski i duhovno slomljenog, spremnog da radi svaki posaio za puko preživljavanje".

S druge strane se 1933. godine, samo nekoliko mjeseci prije smrti, Gore pohvalio novinaru svojim izvrsnim zdravljem i time da je još uvijek sposoban hodati 5 km dnevno.

Eksterni linkovi
----------------

* Baseball-Reference.com - statistike i analiza karijere

\* Howard W. Rosenberg, *Cap Anson 4: Bigger Than Babe Ruth: Captain Anson of Chicago* (Arlington, Virginia: Tile Books, 2006) Arhivirano 2018-08-27 na Wayback Machine-u


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Paul Hines**  |  **Prvak National Leaguea u battingu** 1880 | Slijedi: **Cap Anson**  |
*Earthrise*, 24. prosinca 1968.
***Earthrise*** [ˈɜɹθɹaɪz] (engl.: izlazak Zemlje), fotografija Zemlje i dijela Mjesečeve površine koju je 1968. snimio astronaut William Anders tokom misije *Apollo 8*. Fotograf prirode Galen Rowell proglasio ju je »najutjecajnijom ikad snimljenom ambijentalnom fotografijom«. Fotografiji je prethodila sirova crno-bijela rasterska slika izlaska Zemlje koju je 1966. snimila robotska sonda svemirske letjelice *Lunar Orbiter 1*.

Detaljni opis
-------------

*Earthrise* je naziv za NASA-inu sliku AS8-14-2383, koju ju je astronaut William Anders snimio tokom misije *Apollo 8*, prvog putovanja ljudske posade u orbitu oko Mjeseca. Fotografija je 24. prosinca 1968. snimljena iz lunarne orbite visokomodificiranim Hasselbladom 500 EL s električnim pogonom. Čin fotografiranja zabilježen je i na zvučnoj snimci koja, uz naknadnu transkripciju, omogućuje da se čitav događaj pobliže prati. Ekscerpt snimke, među ostalim, sadrži:

> 
> Anders: Bože moj! Gle onu sliku! To je Zemlja što izlazi. Au, tako je lijepa.  
> 
> Borman: Hej, nemoj to snimiti, nije predviđeno. (šaleći se)  
> 
> Anders: (smije se) Jim, imaš film u boji?  
> 
>             Dodaj mi brzo rolu u boji, hajde...  
> 
> Lovell: Čovječe, ovo je odlično!
> 
> 
>

Vidi još
--------

* *Pale Blue Dot*
* *The Blue Marble*

Izvori
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Eksterni izvori
---------------

***Earthrise*** na Wikimedijinoj ostavi
Grb Gvajane
**Grb Gvajane** je usvojio palament 25. februara 1966. godine. Sastoji se od štita na kojem se nalazi vodeni ljiljan, tri plave linije koje simbolizuju tri glavne rijeke u Gvajani i nacionalna ptica hoacin. Iznad štita je kruna koja simbolizuje starosjedilački narod. Štit pridržavaju dva jaguara koji također drže i sjekiru, šećernu trsku i struk riže. Ispod štita je traka sa natpisom "One people, One Nation, One Destiny" (Jedan narod, jedna nacija, jedna sudbina).

Povezano
--------

* Zastava Gvajane

***Grb Gvajane*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Grbovi država i teritorija Južne Amerike |
| --- |
| Afrika • Azija • Evropa • Oceanija • Sjeverna Amerika |
| Samostalne države | 
* Argentina
* Bolivija
* Brazil
* Čile
* Ekvador
* Gvajana
* Kolumbija
* Paragvaj
* Peru
* Surinam
* Urugvaj
* Venezuela

 |
| Zavisni teritoriji | 

|  |  |
| --- | --- |
| Francuska | Francuska Gvajana |
| Nizozemska | 
* Bonaire
* Curaçao

 |
| Ujedinjeno Kraljevstvo | 
* Falklandski otoci
* Južna Georgia i arhipelag Južni Sandwich

 |

 |
**Donor elektrona** je hemijski entitet koji donira elektrone drugim jedinjenjima. On je redukujući agens koji se doniranjem elektrona oksiduje.

Tipični redukujući agensi podležu permanentnim hemijskim promenama putem kovalentne ili jonske hemije. Rezultat je kompletni i nepovratni transfer jednog ili više elektrona. U mnogim hemijskim situacijama, međutim, moguć je frakcioni transfer elektronskog naelektrisanja na akceptor elektrona. Drugim rečima elektron se ne prenosi potpuno nego dolazi do elektronske rezonancije između donora i akceptora. To dovodi do formiranja kompleksa prenos naelektrisanja u kome komponente uglavnom zadržavaju svoj hemijski identitet.

Sposobnost doniranja elektrona donorskog molekula se meri njegovim jonizacionim potencijalom, koji je energija potrebna za uklanjanje elektrona sa najviše okupirane molekulske orbitale.

Sveukupni energetski balans (ΔE), i.e. stečena ili izgubljena energija, tokom elektronskog transfera sa donora na akceptor je određena razlikom između akceptorskog elektronskog afiniteta (A) i jonizacionog potencijala (I):

{\displaystyle {\Delta }E=A-I\,}
U hemiji, klasa elektronskih donora koja donira par elektrona kojim se formira kovalentna veza sa elektron akceptorskim molekulom, je poznata kao Luisova baza. Ovaj fenomen je osnova hemije Luisovih kiselina i baza. Pokretačka snaga ponašanja elektronskih donatora i akceptora je zasnovana na konceptu elektropozitivnosti (za donore) i elektronegativnosti (za akceptore) atomskih ili molekulskih entiteta.

Spoljašnje veze
---------------

* Elektronski donor Arhivirano 2006-09-23 na Wayback Machine-u
**Drugi škotski referendum o nezavisnosti** je predlog referenduma iznesen od strane Škotske vlade neposredno nakon održavanja referenduma Ujedinjenog Kraljevstva o članstvu u Evropskoj uniji u junu 2016. godine. Ideja za održavanje referenduma izrečena je 24. juna u kontekstu izbora većine glasača u Ujedinjenom Kraljevstvu za izlazak njihove zemlje iz Evropske unije, suprotne odluci većine glasača u Škotskoj koji su glasali za ostanak u EU.

Kontekst
--------

### Škotski referendum o nezavisnosti 2014.

*Glavni članak: Škotski referendum o nezavisnosti 2014.*
Prvi škotski referendum iz 2014. godine nije rezultiralo proglašenjem nezavisnosti budući da je 44.7% glasača glasalo za nezavisnost, a 55.3% protiv. Nesigurnost povezana sa budućim odnosima sa Evropskom unijom i nastavak škotskog članstva u EU (ostanak u sastavu UK se smatrao jedinim načinom da se ostane u sastavu EU) navođen je više puta kao jedan od glanih razloga za odluku glasača da ostanu dio Ujedinjenog Kraljevstva.

### Referendum Ujedinjenog Kraljevstva o članstvu u Evropskoj uniji 2016.

*Glavni članak: Referendum Ujedinjenog Kraljevstva o članstvu u Evropskoj uniji*
Na referendumu 2016. sve 32 izborne jedinice u Škotskoj glasale su za ostanak u Evropskoj uniji dok je ukupni rezultat na nivou UK-a bio 51.9% za izlazak zahvaljujući pretežito glasovima iz Engleske i Walesa.

Kao odgovor na rezultat, funkcioneri škotske vlade izjavili su da će da započnu planirati drugi referendum o nezavisnosti Škotske.

Izvori
------

1. ↑  „Brexit: Nicola Sturgeon says second Scottish independence vote 'highly likely'". BBC News.
2. ↑  „Scotland 'highly likely' to hold second independence vote after EU vote: Sturgeon". 24.6.2016..
3. 1 2  „'Brexit' Triggers New Bid for Scottish Independence".
4. ↑  Bloom, Dan (24.6.2016.). „Nicola Sturgeon raises threat of second Scottish independence referendum".
5. ↑  „Salmond: Second Scottish independence referendum could be within two years". ITV News.
6. ↑  Riddoch, Lesley (24.6.2016.). „Nicola Sturgeon needs to keep Scotland in the EU. But how?". *The Guardian*.
7. ↑  „Pro-EU Scots, Northern Irish eye UK escape after Brexit vote". *Associated Press*. 24.6.2016..
8. ↑  „EU Referendum Results". BBC News.
9. ↑  „Scotland Says New Vote on Independence Is ‘Highly Likely’". *The New York Times*. 25.6.2016..
Ovo je članak o filmu iz 1972. godine.  Za remake iz 1994. godine, v. Kozji rog (film, 1994).  

***Kozji rog*** (bug. *Козият рог*) je bugarski crno-bijeli igrani film snimljen 1972. godine u režiji Metodija Andonova. Radnja se događa u Bugarskoj u 17. vijeku pod osmanskom vlašću i prikazuje kako je pastir Karavain (čiji lik tumači Anton Gorčev) postao žrtva okrutnih Turaka koji su mu provalili u kuću i na njegove oči silovali i ubili ženu. Protagonistica, čiji lik tumači Katja Paskaleva je njegova kći Marija, koju je odgojio kao muškarca i koja se deset godina kasnije sprema ubiti počinitelje jednog po jednog. *Kozji rog* je prikazan na festivalu u Karlovym Varyma gdje je dobio specijalnu nagradu žirija.

Vanjske veze
------------

* *Козият рог* na IMDb-u (`en`)
* „Козият рог" na stranici BGMovies.info

| * p
* r
* u
Filmovi čiji je autor Metodi Andonov |
| --- |
| 
* *Бялата стая* (1968)
* *Няма нищо по-хубаво от лошото време* (1971)
* *Козият рог* (1972)
* *Голямата скука* (1973)

 |
**Kurt Friedrich Gödel** (Brno, 28. travnja 1906. - Princeton, 14. siječnja 1978.) je bio austrijsko-američki matematičar i logičar, koji je 1931. godine dokazao kompletnost prvog reda infinitezimalnog računa funkcija. Zatim je uslijedio njegov rad *Uber formal unentscheidbare Sätze der 'Principia Mathematica' und verwandter Systeme* (O formalnoj neodređenosti postavki u "Principima matematike" i odnosnim sistemima), u kojem je dokazao prvu od svoje dvije poznate teoreme nekompletnosti. Ovaj rad, koji datira od 17. studenog 1930. godine, izvorno je objavljen na Njemačkom jeziku 1931. godine u časopisu "Monatshefte für Mathematik".

1938. godine, Gödel je pokazao da se Cantorova hipoteza kontinuuma ne može opovrgnuti unutar standardne Zermelo–Fraenkel teorije skupova, čak ni ako joj se doda aksiom izbora. Američki matematičar Paul Cohen je 1963. godine šokirao matematičku zajednicu dokazavši da se hipoteza kontinuuma ne može ni dokazati unutar ZFC.

Gödel je rođen 28. travnja 1906, u Brnu tada u austrougarskoj pokrajini Moravskoj danas Češkoj u etničkoj njemačkoj obitelji Rudolfa Gödel, direktora tvornice tekstila i Marianne Gödel (rođene Handschuh). U vrijeme njegova rođenja u Brnu je većinski jezik bio njemački.

Izvor
-----

1. ↑  Dawson 1997, pp. 3–4
2. ↑  1911 Encyclopædia Britannica/Brünn

***Kurt Gödel*** na Wikimedijinoj ostavi
**Drugi šleski rat** (njemački: ) bio je oružani sukob koji se od 1744. do 1745. vodio između Kraljevine Pruske na jednoj, i Habsburške Austrije i Saksonije na drugoj strani. Predstavljao je dio šire cjeline poznate kao Rat za austrijsko nasljedstvo, odnosno svojevrsni nastavak Prvog šleskog rata u kome je pruski kralj Friedrich II dvije godine ranije porazio Austriju i mirovnim sporazumom joj oduzeo Šlesku, jednu od najbogatijih oblasti tadašnje Centralne Evrope. Friedrich je rat pokrenuo u jesen 1744. godine, nakon što se na drugim bojištima Rata za austrijsko nasljedstvo ratna sreća okrenula u korist Austrijanaca, te se bojao kako bi austrijska nadvojvotkinja Marija Terezija mogla odatle poslati trupe da pokušaju povratiti pokrajinu. Friedrichov preventivni rat je započeo invazijom Češke, ali se odatle morao povući pod pritiskom svojih bivših saveznika Saksonaca, koji su bili stali na stranu Austrije. Pokušaj Austrijanaca i Saksonaca da prodru na područje Brandenburga je osujećen u bitci kod Kesselsdorfa u kojoj su Prusi izvojevali pobjedu. Friedrich je nakon toga sklopio Dresdenski mir kojim je potvrđena njegova vlast nad Šleskom.

Vanjske veze
------------

* 

* Wikimedia Commons ima još multimedijalnih datoteka vezanih za: ***Drugi šleski rat***
Pojmom  **Kvaliteta života**  obično se opisuju čimbenici koji imaju utjecaj na životne uvjete društva ili pojedinaca. Općenito se pod pojmom kvaliteta života misli na *stupanj blagostanja* pojedinačne osobe ili grupe ljudi.

Jedan od faktora je fizičko blagostanje, a pored toga postoje i brojni drugi čimbenici, kao što je obrazovanje, mogućnost zapošljavanja, socijalni status, zdravlje itd.

Kvaliteta života je temeljna tema u filozofiji, medicini, vjeri, ekonomiji i politici. 
Neki znanstvenici polaze od toga da se ocjena kvalitete vlastitog života događa po vrlo subjektivnim kriterijama. Drugi govore o tome da je ocjena kvalitete života pojedinca u velikoj mjeri ovisna o individualnom temperamentu.

Pojava pojma
------------

Pojam  *Kvaliteta života* prvi put je u godini 1920. koristio Arthur Cecil Pigou. Predsjednik SAD-a John F. Kennedy ga je kasnio koristio u svojim govorima o stanju nacije. Izraz je postao popularan od 1970. godine.

Eksterni linkovi
----------------

* Europsko istraživanje o kvaliteti života Arhivirano 2011-10-14 na Wayback Machine-u
* kvaliteta života, e-quality Arhivirano 2009-09-09 na Wayback Machine-u
* glas-koncila, bioetika Arhivirano 2007-11-07 na Wayback Machine-u