**Polemije Silvije** (latinski: , 5. stoljeće n.e.) bio je autor jednog julijanskog kalendara s komentarima, u kojima je pokušao integrirati tradicionalni rimski festivalski ciklus s novim kršćanskim svetim danima. Njegov kalendar, koji se naziva i laterculus ili *fasti*, datira iz 448-449. g. n. e. Djelovao je na jugoistoku Galije.

Pozadina
--------

Polemije je pripadao kršćanskoj kulturnoj eliti, djelujući unutar carske birokracije u Galiji pod Valentinijanom III. Bio je prijatelj Hilarija iz Arlesa. *Galska kronika iz 452.* spominje ga u svezi s 438. godinom i naziva ga "mentalno poremećenim".

Polemije je dodijeljen Euheriju, biskupu u Lyonu (drevnom Lugdunu), kome je izradio kalendar. Budući da su fiksni kršćanski blagdani još uvijek bili malobrojni, Polemije se suočio s izazovom da ispuni konvenciju tradicionalnog rimskog kalendara imenovanim blagdanima pritom ga "čisteći" od rimskih carskih i drugih festivala koji se danas smatraju "poganskim". Iako je Filokalov kalendar 354. godine slobodno zabilježio tradicionalne vjerske praznike, do Polemijeva vremena kršćanska je država počela donositi zakone protiv drugih religija i odvajati rimsku vjersku baštinu od kulture i građanskog života poganskog Carstva. Polemije, koji je vjerojatno konzultirao Filokalov kalendar, popunio je praznine oznakama vezanih za meteoroške pojave i godišnja doba te "egipatskim danima", tj. danima koji se smatraju nepreporučljivima za nove pothvate i određene medicinske zahvate. Beda Časni bio je među onima koji su crpili informacije iz Polemijevog kalenadara. 

U Polemijevom kalendaru riječ *ludi*, "igre" na klasičnom latinskom, zapravo se odnosu na kazališne predstave, dok se *circences* koristi za utrke dvokolica. Njegovo djelo sadrži značajne primjere galoromanskog jezika, regionalne varijacije latinskog jezika, te primjere sačuvanih galskih riječi.

Kalendar
--------

Oblik koji je Polemije uglavnom koristio slijedio je konvencije rimskih kalendara, s danima poredanim u paralelne stupce pod nazivom mjeseca, pri čemu je svaki dan bio zabilježen u zasebnom retku. Stupac 1 sadrži dane u mjesecu. Stupac 2 identificira sve posebne dane, ne samo tradicionalne rimske i kršćanske blagdane, već i rođendane careva, te dane kada su konzuli i pretori stupili na dužnost. Stupac 3 daje vremenske uvjete; na uključivanje vremenskih uvjeta možda je utjecala  Kolumelina rasprava o poljoprivredi iz 1. stoljeća n.e. Polemije je unio i podatke iz vlastitih istraživanja, kao što su rođendani Cicerona, Vergilija, i izvesne Faustine, koja je bila divinizirana supruga *(diva)* nekog cara iz dinastije Antonina.

Budući da je rimski kalendar tradicionalno imao didaktičku svrhu,  Polemijev *lateculus* daje i nekoliko drugih popisa i tablica u kronografskom prikazu mjeseci:

* carevi i uzurpatori;
* rimske provincije;
* imena životinja, raspoređena u prikatu dva mjeseca;
* tablica za izračunavanje datuma Uskrsa i Mjesečevih mijena (nije sačuvano);
* zgrade i topografske značajke Rima;
* *fabulae poeticae* ("pjesničke priče");
* brevijar rimske povijesti;
* "registar glasova životinja";
* utezi i mjere;
* pjesnički metri (nije sačuvano);
* pregled filozofskih sekti (nije sačuvan).

Izgubljeni dijelovi poznati su samo iz uvodnog sinopsisa. Za svaki mjesec kalendar daje i ekvivalentne hebrejske, egipatske, atenske i grčke nazive.

Popis provincija
----------------

Polemije Silvije napisao je i popis kasnorimskih provincija, koji je Otto Seeck dodao svom izdanju djela *Notitia dignitatum*.  Ovaj je popis je čuven po tome što navodi šest provincija u rimskoj Britaniji: šesta je sumnjiva "Orcades provincia".