**Jurislav Korenić** (Zagreb, 12. listopada 1915. - Sarajevo, 1. ožujka 1974.), bio je hrvatski i bosanskohercegovački kazališni i televizijski redatelj, glazbenik, teoretičar, kritičar i dramatik. Utemeljio je Kamerni teatar 55 i Festival MESS kojem je bio direktorom. Jedan je od utemeljitelja bosanskohercegovačkog kazališta.
Bavio se političkim kazalištem i kabareom. Prvi je ostvario mjuzikl u BiH i prvi je u BiH postavio djela Bertolda Brechta. Osuvremenio je sarajevsku opernu pozornicu. Redateljem je najizvođenije predstave na bosanskohercegovačkoj pozornici - *Ljubav*. Jedan je od najzaslužnijih Hrvata u BiH za kazališnu umjetnost i kulturu Bosne i Hercegovine.

Životopis
---------

### Zagreb

Rođen je u Zagrebu. Ondje je završio glazbenu školu. Poslije toga radio je kao profesionalni glazbenik. Svirao je kontrabasist i klavirist po raznim salonskim orkestrima. 

Početak Drugog svjetskog rata dočekao je na radnom mjestu u Zagrebu. Radio je u HNK na mjestu inspicijenta i suflera. Poslije je bio korepetitor i pomoćnik redatelja. Krajem rata na Kazališnoj akademiji u Zagrebu završio je studij redateljstva. 

### Rijeka

Potom je promijenio kazališnu kuću i grad. Preselio je u Rijeku gdje je radio u Narodnom kazalištu Ivana Zajca kao tajnik, korepetitor, redatelj i ravnatelj opernog ansambla.

### Sarajevo

Prijatelj Boris Papandopulo ga je 1952. godine pozvao u Sarajevo, što je prihvatio. Postao je redateljem Opere Narodnog kazališta. Za godinu dana dobio je akademsku diplomu postavkom opere Ivana pl. Zajca *Nikola Šubić Zrinski*, pred ispitnim povjerenstvom kojim je predsjedao hrvatski kazalištarac Branko Gavella. Time je Korenić postao prvi operni redatelj u Sarajevu koji je imao akademsku diplomu. Već onda je dobio pohvale kazališne kritike, pohvalivši njegovu postavu ove Zajčeve opere kao nemjerljivo bolju od mnogih dotadašnjih.

1955. osnovao je *Malo kazalište* ("Malo pozorište") koje je onda bilo prvo kamerno kazalište u BiH i cijeloj ondašnjoj Jugoslaviji. Ono je postalo današnji Kamerni teatar 55.

1960. pokrenuo je festival Malih scena Jugoslavije (MESS). 1967. je opet dao novi dah sarajevskom glumištu koje je tad bilo u umjetničkoj krizi. Bio je suosnivačem Dramski studio, koji je 5 godina poslije prerastao u Odsjek za scenske umjetnosti i teatrologiju na Filozofskom fakultetu u Sarajevu.

Obnašao je mjesto direktora Malog kazališta do 1966. godine. Kad je sarajevsko Kazalište lutaka 1966. godine ostalo bez ravnatelja i osnivača Adolfa Pomeznog, za ravnatelja je došao Korenić. Dao je sagraditi novu pozornicu (danas Kazalište mladih), a glumcima-lutkarima dao je slobodu izričaja, prihvaćao sve zamisli a od glumaca tražio neka istražuju mogućnosti izričaja svojih lutaka, što je posvjedočio Ante Hrkač, jedan od najvećih sarajevskih glumaca-lutkara.

Pokrenuo je u Sarajevu zajedno s glumcem Reihanom Demirdžićem kazalište sjena *Karađoz-pozorište*, za koje je napisao dramske predloške i režirao predstave, a poslije je po prilagođenim tekstovima snimljena televizijska serija Karađoz koju je snimila TV Sarajevo.

Zadnje je godine života radio kao dramaturg sarajevskog Narodnog kazališta.
Umro je 1974. godine u Sarajevu.

Nagrade
-------

* Nagrada grada Zagreba
* Šestotravanjska nagrada Grada Sarajeva
* Zlatni vijenca na festivalu MESS
* nagrade na televizijskom festivalu na Bledu
* razne nagrade udruženja dramskih umjetnika BiH
* Priznanje njegovom životnom djelu je što se danas po njemu zove nagrada koja se dodjeljuje na Međunarodnom kazališnom festivalu MESS najboljem mladom redatelju.

Izvor
-----

* In memoriam: Jurislav Korenić[*mrtav link*], piše Bojana Vidosavljević
* In memoriam Arhivirano 2013-07-23 na Wayback Machine-u
* Sarajevo.co.ba Sjećanje: Jurislav Korenić, 2. ožujka 2011.

Vanjske veze
------------

* IMDB