Koordinate: 45° 10′ 48" SGŠ, 14° 41′ 24" IGD

**Crikvenica** je grad u Hrvatskoj, koji se nalazi na istočnoj obali Jadranskog mora i pripada Primorsko-goranskoj županiji.

Geografija
----------

Crikvenica se nalazi na dohvat ruke posjetiteljima iz srednje Evrope. Smještena je na hrvatskom dijelu Jadranskog mora, poznatom kao Hrvatsko primorje, u Kvarnerskom zaljevu, svega 35 kilometara od grada Rijeke, središta Županije primorsko-goranske. 

Do Crikvenice se cestovnim putem moze stići u jednom danu iz gotovo svih dijelova Europe.

Grad Crikvenica se, kao lokalna samouprava, sastoji od mjesta (od sjevera prema jugu): Jadranovo, Dramalj, Crikvenica i Selce.

Graniči sa Gradom Kraljevicom, Općinom Vinodolskom i Gradom Novim Vinodolskim.

Stanovništvo
------------

* Ukupan broj stanovnika 11.348
* Broj stalnih stanovnika 11.332

Uprava
------

* Gradonačelnik: Božidar Tomašek (SDP)
* Zamjenici gradonačelnika: Branimir Manestar (HNS) i Ivica Malatestinić (HSLS)

| \* Gradsko poglavarstvo: Spomenko Antonić (SDP), Adalbert Blažičević (PGS), Slobodan Gračaković (SDP), Luka Kujundžić (HNS)

* Predsjednik Gradskog vijeća: Eduard Rippl (HSS)
* Potpredsjednici Gradskog vijeća: Nikola Šaban (SDP) i Vladimir Parašćak (HDZ)

Gradsko vijeće: Vinko Lolić (HDZ), Dino Manestar (SDP), Boris Matković (HNS), Luka Pobor (HNS), Mirjana Vičević (PGS), Sandra Vlašić (HSLS), Ani Car (SDP), Ivan Car (HSP)|, Krunoslav Car (HDZ), Bosiljka Domijan (SDP), Ratko Đeneš (HDZ), Robert Košuljadnić (HSLS), Ivica Kulentić (nezavisni, Igor Posarić (nezavisni

Historija
---------

Starom Crikvenicom smatra se naselje Kotor, smješteno na vrhu obližnjeg istoimenog brežuljka. Najstarije materijalne tragove čovjekovog življenja ostavilo je ilirsko stanovništvo, a od Rimljana ostao je naziv Ad Turres, kojeg su Hrvati po doseljenju u ove krajeve preveli kao Kod tor (kod tornjeva).

Bilo je to veliko naselje sa župnom crkvom i pet manjih crkava. Godine 1776. silan požar uništio je cijeli Kotor. Župnik i dio crkvenih vrijednosti našli su utočište u Pavlinskom samostanu u Crikvenici. Najveći dio stanovnštva preselio je bliže moru, a nakon požara u Kotor se vratilo samo nekoliko obitelji. Danas je on ruševan i napušten.

Historija Crikvenice povezana je i uvjetovana poviješću susjedne plodne udoline Vinodol. Iz ove velike zelene kolijevke, tijekom stoljeća su izrasla naselja uz obalu, prvo kao trgovačke luke, a zatim kao ribarska naselja te napose gradići i turistička mjesta.

Kontinuitet ljudskog življenja na ovim prostorima možemo pratiti unatrag više od 30 stoljeća. O tako dugoj naseljenosti svjedoče arheološki nalazi mačeva, kopalja, nakita te ostaci brojnih prapovijesnih naseobina, smještenih na zaravnjenim vrhovima brežuljaka nadomak mora. Njihovi graditelji i stanovnici, prvo Japodi, a od 4. st. prije Krista Liburni, s ovih su uzvisina nadzirali uski kanal između kopna i otoka Krka, a s druge su strane kontrolirali prastari prometni pravac kroz Vinodol.

Prirodno zaštićene uvale pružale su utočište i rimskim trgovačkim brodovima, a jedna od takvih sigurnih luka bila je smještena u nekad plovnom, širokom ušću crikveničke rječice Dubračine. Tek površne arheološke procjene otkrivenih nalaza daju naslutiti da su luka i naselje stari najmanje 2.000 godina.

U doba kasne Antike, duž morske obale vodio je jedan odvojak važne rimske ceste, koja je polazila iz Aquileje u Sjevernoj Italiji, preko Senije prema rimskoj provinciji Dalmaciji i u unutrašnjost.

Kasnoantički geograf Peutinger (4.st. nove ere) zabilježio je na ovim prostorima naselje Ad Turres , po kojem je u novije vrijeme nazvano poznato turističko naselje u Crikvenici.

Današnji stanovnici, Hrvati, doseljavaju u 8. vijeka. U novu domovinu donose svoju duhovnu i materijalnu kulturu, o čijim dosezima svjedoče izuzetni primjerci osobne opreme i nakita, pronađeni u starohrvatskoj nekropoli Stranče - Gorica nedaleko Crikvenice. Bavili su se zemljoradnjom, stočarstvom i ribarstvom, a od zatečenog romanskog stanovništva prihvatili su vještinu uzgoja vinove loze te su i sam latinski naziv plodne udoline, Vallis vinearia, preveli u hrvatski Vinodol, dolina vina. Vinodolom se u starijim vremenima nazivala ne samo udolina, kao danas, nego mnogo širi prostor, uključujući i predjele uz morsku obalu.

U srednjem vijeku, prostori današnje Crikvenice pripadali su Župi Vinodol kojom su gotovo 450 godina vladali Krčki knezovi poznatiji kao Frankapani. Godine 1225. ova kneževska obitelj dolazi u posjed Župe Vinodol i vlada njome sve do pogubljenja hrvatskih velikaša Petra Zrinskog i Frana Krste Frankopana u Bečkom Novom Mjestu (Wiener Neustadt) 1671. godine.

U okrilju knezova Frankapana, a zaslugom slobodnih stanovnika vinodolskih gradova, nastao je 1288. godine Vinodolski zakon. To je prvi pravni dokument u Hrvata i jedan od najstarijih u Europi, stvoren u vrijeme kada veći dio Evrope još uvelike nazivamo barbarskim. Vinodolski se zakon primjenjivao na prostoru Župe Vinodol, a bio je pisan narodnim jezikom i hrvatskim pismom - glagoljicom.

Utemeljiteljem današnje Crikvenice smatra se knez Nikola IV. Frankapan. On je daleke 1412. godine dao sagraditi samostan za redovnike Sv. Pavla Pustinjaka na ušću rječice Dubračine u more, uz srednjovjekovnu crikvu - od čega je izveden naziv Crikvenica. Samostanska zgrada povezala je okolna ribarska naselja i postala središte javnog i kulturnog zivota. U novije vrijeme je u ovom povjesnom zdanju uređen Hotel Kaštel.

U crikveničkom samostanu je prvu naobrazbu stekao Julije Klović, svjetski najčuveniji sitnoslikar svih vremena. 

U srednjem vijeku Crikvenica je bila luka frankopanskog kaštela Grižane. Njeni stanovnici su se bavili pretežno ribolovom, a u jednom dokumentu iz 1609. godine spominje se tunolov uz potok Dubračinu. Stoljećima su Crikvenički ribari lovili u Kvarneru, a sredinom 19. stoljeća u potrazi za novim lovištima počeli su se iseljavati na druge kontinente. Svjetsku slavu po svojim dometima i inovacijama stekla je skupina ribara koji su se naselili u San Pedru, Kalifornija, USA, te u Seattleu, država Washington.

Privreda
--------

Restoran "Sokak" sa najboljim slavonskim specijalitetima
vl. Ivan Knežević

Slavni ljudi
------------

* Mario Lovrić
* Paško Bonačić - izumio Monument of fish
* Karlo Stipanić - poznati hrvatski vaterpolista, osvajač zlatnog olimpijskog odličja
* Zvonko Car - hrvatski akademski kipar, slikar, profesor

Spomenici i znamenitosti
------------------------

Obrazovanje
-----------

* O.Š. Vladimir Nazor
* O.Š. Zvonko Car
* S.Š. Dr. Antun Barac
* S.Š Dr. Paško Bonačić

Kultura
-------

Sport
-----

* RK Crikvenica - Prva Hrvatska rukometna liga
* NK Crikvenica - Treća Hrvatska nogometna liga
* Karate klub Crikvenica

Galerija
--------

* 
*

Vanjske veze
------------

***Crikvenica*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
|   | *Ovaj članak o **gradu u Hrvatskoj** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |


|  |
| --- |
| **Gradovi i općine Primorsko-goranske županije** |
| **Gradovi**

---

Bakar |
Cres |
Crikvenica |
Čabar |
Delnice |
Kastav |
Kraljevica |
Krk |
Mali Lošinj |
Novi Vinodolski |
Opatija |
Rab |
Rijeka |
Vrbovsko

---

**Općine**

---

Baška |
Brod Moravice |
Čavle |
Dobrinj |
Fužine |
Jelenje |
Klana |
Kostrena |
Lokve |
Lopar |
Lovran |
Malinska-Dubašnica |
Matulji |
Mošćenička Draga |
Mrkopalj |
Omišalj |
Punat |
Ravna Gora |
Skrad |
Vinodolska općina |
Viškovo |
Vrbnik |
| **Ostale općine i gradovi u Hrvatskoj** |
| Zagrebačka županija |
Krapinsko-zagorska županija |
Sisačko-moslavačka županija |
Karlovačka županija |
Varaždinska županija |
Koprivničko-križevačka županija |
Bjelovarsko-bilogorska županija |
Primorsko-goranska županija |
Ličko-senjska županija |
Virovitičko-podravska županija |
Požeško-slavonska županija |
Brodsko-posavska županija |
Zadarska županija |
Osječko-baranjska županija |
Šibensko-kninska županija |
Vukovarsko-srijemska županija |
Splitsko-dalmatinska županija |
Istarska županija |
Dubrovačko-neretvanska županija |
Međimurska županija

---

**Popis općina u Hrvatskoj** | **Popis gradova u Hrvatskoj** |

| * p
* r
* u
Hrvatski gradovi |
| --- |
| 
Bakar |
Beli Manastir |
Biograd na Moru |
Buje |
Buzet |
Cres |
Crikvenica |
Čabar |
Čakovec |
Čazma |
Daruvar |
Delnice |
Donja Stubica |
Donji Miholjac |
Drniš |
Dubrovnik |
Duga Resa |
Dugo Selo |
Đakovo |
Đurđevac |
Garešnica |
Glina |
Gospić |
Grubišno Polje |
Hrvatska Kostajnica |
Hvar |
Ilok |
Imotski |
Ivanec |
Ivanić-Grad |
Jastrebarsko |
Karlovac |
Kastav |
Kaštela |
Klanjec |
Knin |
Komiža |
Koprivnica |
Korčula |
Kraljevica |
Krapina |
Križevci |
Krk |
Kutina |
Kutjevo |
Labin |
Lepoglava |
Lipik |
Ludbreg |
Makarska |
Mali Lošinj |
Metković |
Mursko Središće |
Našice |
Nin |
Nova Gradiška |
Novalja |
Novi Marof |
Novi Vinodolski |
Novigrad |
Novska |
Obrovac |
Ogulin |
Omiš |
Opatija |
Opuzen |
Orahovica |
Oroslavje |
Osijek |
Otočac |
Ozalj |
Pag |
Pakrac |
Pazin |
Petrinja |
Pleternica |
Ploče |
Poreč |
Požega |
Pregrada |
Prelog |
Pula |
Rab |
Rijeka |
Rovinj |
Samobor |
Senj |
Sinj |
Sisak |
Skradin |
Slatina |
Slavonski Brod |
Slunj |
Solin |
Split |
Stari Grad |
Supetar |
Sveta Nedelja |
Sveti Ivan Zelina |
Šibenik |
Trilj |
Trogir |
Umag |
Valpovo |
Varaždin |
Varaždinske Toplice |
Velika Gorica |
Vinkovci |
Virovitica |
Vis |
Vodice |
Vodnjan |
Vrbovec |
Vrbovsko |
Vrgorac |
Vrlika |
Vukovar |
Zabok |
Zadar |
Zagreb |
Zaprešić |
Zlatar |
Županja
 |