Vasko Popa 1990.
**Vasilije "Vasko" Popa** (1922-1991), jedan od najpoznatijih pesnika na srpskom jeziku i akademik.

Biografija
----------

Rođen je 29. juna 1922 u Grebencu kod Vršca, u rumunskoj porodici. Osnovnu školu i gimnaziju završio je u Vršcu. Posle toga upisao se na Filozofski fakultet u Beogradu. Studije nastavlja u Bukureštu i Beču. Za vreme Drugog svetskog rata bio je zatvoren u nemačkom koncentracionom logoru u Zrenjaninu (tada se Zrenjanin zvao Bečkerek). Nakon završetka rata diplomirao je na romanskoj grupi Filozofskog fakulteta u Beogradu, 1949. godine.

Prve pesme objavljuje u listovima "Književne novine" i "Borba". NJegova prva zbirka pesama "Kora" (1953) uz "87 pesama" Miodraga Pavlovića smatra se početkom srpske posleratne moderne poezije. Ta knjiga je pokrenula rasprave književne javnosti i ostavila veliki uticaj na mlađe naraštaje pesnika. Posle Kore, Popa je objavio sledeće zbirke pesama: "Nepočin polje" (1956), "Sporedno nebo" (1968), "Uspravna zemlja" (1972), "Vučja so" (1975), "Kuća nasred druma" (1975), "Živo meso" (1975), "Rez" (1981) kao i ciklus pesama "Mala kutija" (1984), deo buduće zbirke "Gvozdeni sad" koju nikad nije dovršio.

Od 1954. do 1979. godine radio je kao urednik u izdavačkoj kući Nolit u Beogradu. Slaganjem usmenog nasleđa, igara i zagonetki, Popa je stvorio poseban pesnički jezik moderne srpske poezije. Priredio je zbornike: Od zlata jabuka (Beograd, 1958.), Urnebesnik (Beograd, 1960.), Ponoćno sunce (Beograd, 1962.). U pesničkom zborniku "Od zlata jabuka" (1958.) u novom svetlu 
je prikazan poetski svet narodnih umotvorina; u zborniku "Urnebesnik" (1960.), poetski svet pesničkog humora i u zborniku "Ponoćno Sunce" (1962.), poetski svet pesničkih snoviđenja.jedan je od najpoynatijih pisaca i akademika u srpskoj istoriji 

Vasko Popa je jedan od najprevođenijih jugoslovenskih pesnika, a i sam je prevodio sa francuskog jezika. 

U Vršcu, 29. maja 1972. god. osnovao je Književnu opštinu Vršac (KOV) i pokrenuo neobičnu biblioteku na dopisnicama, nazvanu "Slobodno lišće". Iste godine izabran je za dopisnog člana Srpske akademije nauka i umetnosti. Jedan je od osnivača Vojvođanske akademije nauka i umetnosti (14.12.1979.) u Novom Sadu.

Umro je u Beogradu 5. januara 1991. godine i sahranjen u Aleji zaslužnih građana na Novom groblju.

Krug knjiga
-----------

Pojava Vaska Pope u posleratnoj srpskoj poeziji označava snažan preokret u odnosu na poetsko stvaralaštvo njegovih savremenika. Pesnički izraz Vaska Pope je naklonjen aforizmu, poslovici, eliptičan je i jezgrovit. Jezik Vaska Pope je sažet i lapidaran. On piše kratke stihove bez rime i interpunkcije, koji su bliski metrici srpske narodne poezije. 

Za života je objavio osam knjiga poezije koje su činile krug i nose svoje znamenje:

* "Kora" - 1953.
* "Nepočin polje" - 1956.
* "Sporedno nebo" - 1968.
* "Uspravna zemlja" - 1972.
* "Vučja so" - 1975.
* "Kuća nasred druma" - 1975.
* "Živo meso" - 1975.
* "Rez" - 1981.

Posle smrti Vaska Pope u njegovoj zaostavštini pronađena je nedovršena knjiga pesama "Gvozdeni sad", zatim nezavršena celina "Lepa varoš V", kao i krug od pet pesama pod zajedničkim naslovom "Ludi Lala". Iz zaostavštine potiče još i 19 pesama, kao i knjiga zapisa o umetnosti i umetnicima "Kalem". 2002. godine u izdanju KOV Vršac izašla je knjiga "Rumunske i druge pesme" gde su po prvi objavljene neke pesme iz Popine zaostavštine koje je on još u mladosti pisao.

Nagrade i priznanja
-------------------

Vasko Popa je prvi dobitnik "Brankove nagrade" za poeziju, ustanovljene u Sremskim Karlovcima u spomen na Branka Radičevića. Godine 1957. dobija Zmajevu nagradu, 1968. Austrijsku državnu nagradu za evropsku literaturu, 1976. nagradu za poeziju "Branko Miljković", 1978. dodeljuje mu se nagrada AVNOJ-a, a 1983. književna nagrada "Skender Kulenović".

Nagrada "Vasko Popa"
--------------------

Godine 1995. u Vršcu, ustanovljena je nagrada "Vasko Popa" za najbolju knjigu pesama na srpskom jeziku i dodeljuje se svake godine na dan pesnikovog rođenja, 29. juna. 
Nagradu dodeljuju Društvo prijatelja Vršca "Vršac lepa varoš", Hemofarm koncern i Agencija Đorđević. Dosadašnji dobitnici su:

* 1995. - Borislav Radović
* 1996. - Ivan V. Lalić
* 1997. - Stevan Raičković
* 1998. - Milutin Petrović
* 1999. - Slobodan Zubanović
* 2000. - LJubomir Simović
* 2001. - Novica Tadić
* 2002. - Miloš Komadina za zbirku pesama "Svejedno"
* 2003. - Saša Jelenković za zbirku pesama "Knjiga o srcu"
* 2004. - Duško Novaković za zbirku pesama "Izabrao sam mesec"

Vanjske veze
------------

***Vasko Popa*** na Wikimedijinoj ostavi

* Sveobuhvatan sajt o Vasku Popi Arhivirano 2007-09-28 na Wayback Machine-u
* 17 pesama Vaska Pope u "Antologiji srpskog pesništva" Arhivirano 2008-12-23 na Wayback Machine-u
* Kraća biografija i pesme Vaska Pope
* Biografija i stvaralački rad Vaska Pope na sajtu www.znanje.org
* 11 pesama Vaska Pope na engleskom, preveo Anthony Weir
* Vasko Popa na španskom
* Pesme: Daleko u nama (Očiju tvojih da nije), Kalenić, Ružokradice, Vrati mi moje krpice Arhivirano 2010-03-14 na Wayback Machine-u
* Vasko Popa: "Kosova pesma"
* Informacije o knjizi Vaska Pope "Rumunske i druge pesme" Arhivirano 2008-02-20 na Wayback Machine-u
* Znamenite ličnosti Vršca
* Informacije o nagradi "Vasko Popa" za 2004. godinu Arhivirano 2005-11-21 na Wayback Machine-u
* Vasko Popa - Biografija i poezija

| * p
* r
* u
Dobitnici Austrijske državne nagrade za evropsku književnost |
| --- |
| 
* Poljska Zbigniew Herbert (1965)
* Ujedinjeno Kraljevstvo W. H. Auden (1966)
* Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija Vasko Popa (1967)
* Čehoslovačka Václav Havel (1968)
* *nije dodijeljena* (1969)
* Francuska Eugène Ionesco (1970)
* Istočna Njemačka Peter Huchel (1971)
* Poljska Sławomir Mrożek (1972)
* Ujedinjeno Kraljevstvo Harold Pinter (1973)
* Mađarska Sándor Weöres (1974)
* Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija Miroslav Krleža (1975)
* Italija Italo Calvino (1976)
* Čehoslovačka Pavel Kohout (1977)
* Francuska Simone de Beauvoir (1978)
* Italija Fulvio Tomizza (1979)
* Istočna Njemačka Sarah Kirsch (1980)
* Ujedinjeno Kraljevstvo Doris Lessing (1981)
* Poljska Tadeusz Różewicz (1982)
* Švicarska Friedrich Dürrenmatt (1983)
* Istočna Njemačka Christa Wolf (1984)
* Poljska Stanisław Lem (1985)
* Italija Giorgio Manganelli (1986)
* Čehoslovačka Milan Kundera (1987)
* Poljska Andrzej Szczypiorski (1988)
* Francuska Marguerite Duras (1989)
* Njemačka Helmut Heißenbüttel (1990)
* Mađarska Péter Nádas (1991)
* Ujedinjeno Kraljevstvo Salman Rushdie (1992)
* Kirgistan Čingiz Ajtmatov (1993)
* Danska Inger Christensen (1994)
* Savezna Republika Jugoslavija Aleksandar Tišma (1995)
* Švicarska Jürg Laederach (1996)
* Italija Antonio Tabucchi (1997)
* Hrvatska Dubravka Ugrešić (1998)
* Mađarska Péter Esterházy (1999)
* Portugal António Lobo Antunes (2000)
* Italija Umberto Eco (2001)
* Njemačka Christoph Hein (2002)
* Nizozemska Cees Nooteboom (2003)
* Ujedinjeno Kraljevstvo Julian Barnes (2004)
* Italija Claudio Magris (2005)
* Španija Jorge Semprún (2006)
* Ujedinjeno Kraljevstvo A. L. Kennedy (2007)
* Mađarska Ágota Kristóf (2008)
* Švedska Per Olov Enquist (2009)
* Švicarska Paul Nizon (2010)
* Španija Javier Marías (2011)
* Francuska Patrick Modiano (2012)
* Irska John Banville (2013)
* Rusija Ljudmila Ulickaja (2014)
* Rumunija Mircea Cărtărescu (2015)
* Poljska Andrzej Stasiuk (2016)
* Norveška Karl Ove Knausgård (2017)
* Ujedinjeno Kraljevstvo Zadie Smith (2018)
* Francuska Michel Houellebecq (2019)
* Slovenija Drago Jančar (2020)
* Mađarska László Krasznahorkai (2021)
* Ujedinjeno Kraljevstvo Ali Smith (2022)

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 32038826
* LCCN: n80005186
* ISNI: 0000 0001 2126 7183
* GND: 118792881
* SELIBR: 220747
* SUDOC: 03030766X
* BNF: cb12175044w (podaci)
* BIBSYS: 90116806
* MusicBrainz: 900b17dc-8296-47a7-9dec-0ddeb01f2198
* NLA: 35428468
* NKC: mzk2002111684
* BNE: XX5272211
* CONOR.SI: 15435619

 |