**Onomastika** (imenoslovlje, grč. *ὄνομα, onoma* = ime) posebna je grana lingvistike koja se bavi proučavanjem osobnih imena (imena i prezimena) i nadimaka, odnosno proučava značenje i povijest imena ljudi (antroponimi) i imena mjesta (toponimi).

Pri svom proučavanju onomastika se koristi etimologijom, dijalektologijom, poviješću, etnologijom, mitologijom.

Antroponomastika
----------------

  

**Antroponimi** (grč. *ántrophōs*) imena su ljudi.  

Proučava ih grana onomastike koja se naziva **antroponomastika**.

### Osobna imena

Osobna imena najstariji su sloj hrvatske antroponimije jer su nekoć ljudi imali samo osobno ime, a to nam potvrđuju i brojni jezični spomenici, primjerice u Bašćanskoj ploči spominju se kralj Zvonimir i opat Držiha, a o prezimenima nema glasa, ona su najmlađi sloj hrvatske onomastike.

Prema porijeklu postoji nekoliko slojeva hrvatskih i pohrvaćenih imena:

* **slavenski sloj**

Imena koja su prisutna i u drugim slavenskim jezicima:  

*Vesna, Vesela, Zdeslav...*

* **sloj narodnih imena**

Imena koja su izvorno hrvatska ili su pak prevedenice:  

*Hrvoje, Borna, Domagoj, Vjera...*

* **kršćanski sloj**

Imena kršćanskih svetaca i blaženika te biblijskih osoba:  

*Marija, Ana, Eva, Josip, Petar, Ivan...*

* **islamski sloj**

Imena koja su se proširila zbog turskih osvajanja:  

*Osman, Fatima, Hasan...*

* **sloj posuđenih imena**

Imena koja su se proširila zbog doticaja s drugim kulturama:  

*Karlo, Nataša, Vanja...*

* **sloj pomodnih imena**

Imena koja su rezultat društvenih događanja, ideologija i popularnih ljudi:  

*Jugoslav, Indira, Elvis, Ines, Nives, Dolores...*  

Ta se imena, poput potonja tri, često i ne mogu prilagoditi hrvatskome jezičnom sustavu pa se ne sklanjaju.

### Nadimci

Nadimci su srednje stari sloj hrvatske antroponimije. Služili su kao svojevrsni epiteti osobnim imenima da bi se lakše razlikovale osobe istih imena. Zapravo su nadimci prethodnici prezimena u koja su se često i razvili. Mogli su označavati neku fizičku i psihičku osobinu ili mjesto rođenja ili stanovanja.

### Prezimena

Prezimena su najmlađi sloj hrvatske antroponimije, potječu s prijelaza iz dvanaestog u trinaesto stoljeće. Tridentski sabor donio je odluku o popisivanju pučanstva s imenom i prezimenom u matice.

Hrvatska prezimena potječu od nekoliko različitih izvora:

* **osobna imena**, **matronimi** (prezimena izvedena od imena majke) i **patronimi** (prezimena izvedena od imena oca)

*Anić, Jurić, Stipaničev...*

* **zanimanja**

*Kovač, Klobučar, Lončar, Tkalčić, Stolar...*

* **nadimci**

*Debeljak, Crnić, Obad...*

* **toponimi**

*Horvat, Hercegovac, Posavec, Zagorec...*

  

Nekoć su prezimena bila latinizirana, primjerice:  

*Marko Marulić > Marcus Marulus, Ivan Lučić > Iohannes Lucius, Ivan Česmički > Iannus Pannonius, Faust Vrančić > Faustus Verantius, Ilija Crijević > Aelius Cervinus, Bartol Kašić > Bartholomaeus Cassius*
  
  

A također su se za vrijeme hrvatskog narodnog preporoda pohrvaćivala imena i prezimena:  

*Ignaz Fuchs > Vatroslav Lisinski, R. Flieder > R. Jorgovanić, F. Wiesner > F. Livadić, Lj. Farkaš > Lj. Vukotinović, A. Weber > A. Tkalčević, Jakob Frass > Stanko Vraz, Biaggio Faggioni > Vlaho Bukovac*

Toponomastika
-------------

  

**Toponimi** su imena mjesta.  

Toponime proučava **toponomastika**.

Toponimi su podijeljeni na ove skupine:

* **ekonimi** ili **ojkonimi**

Imena naseljenih mjesta: *Rijeka, Split, Pula , Zagreb, Zadar, Požega, Begovo Razdolje...*

* **oronimi**:

Imena gora i uzvisina: *Učka, Biokovo, Velebit, Papuk, Dinara, Medvednica...'*

* **hidronimi**

Imena voda - rijeka, potoka, jezera: *Cetina, Sava, Jadro, Vrljika, Karasica, Vransko jezero, Tribaljsko jezero...*

  

### Etnici i ktetici

**Etnici** (grč. *ethnikós* = koji pripada narodu) imena su stanovnika naseljena mjesta.  

Primjerice: *Zagrepčanka, Splićanin, Osječanka, Požežanin*.  

Glavni je kriterij određivanja etnika naziv koji si stanovnici toga mjesta sami nadjenu. Taj se naziv ne mora poklapati s pravilno, hrvatskom tvorbom, ali svejedno ima prvenstvo: *Dubrovkinja (a ne Dubrovčanka), Bjelovarčanin (a ne Bjelovarac), Šupetranka (stanovnica Svetog Petra u Šumi)...*
  
  

**Ktetici** (grč. *ktētikós* = posvojni) posvojni su pridjevi izvedeni od imena naseljena mjesta.  

Primjerice: riječki, splitski, osječki, požeški.

Ako se izvode od stranih imena, mogu se fonetizirati (pisati po izgovoru), a mogu se pisati etimološki do tvorbenog šava, a zatim se dodaje dometak (sufiks), ali je preporučljivije fonetizirati.  

Primjerice: *njujorški, lajpciški, newyorški, leipziški...*

  

### Egzonimi

**Egzonimi** su pohrvaćeni nazivi za strane toponime, nastala zbog dodira kultura i jezika, razlikuju se od izvornoga naziva, endonima.  

Primjerice: *Beč (Wien), Rim (Roma), Atena (Athina), Budimpešta (Budapest), Solun (Thessaloniki), Prag (Praha), Pariz (Paris)...*  

  

Neki su egzonimi nestali, ali su bili česti u povijesti:  

*Dražđani (Dresden), Jakin (Ancona), Lipisko (Leipzig), Turin (Torino), Monakov (München), Gradac (Graz), Navijork (New York)*.  

  

Neki su egzonimi specifični za određeno povijesno razdoblje:  

*Mleci (Venecija), Carigrad (Istanbul), Požun (Bratislava)*.  

  

U egzonime ulaze i kroatizirani nazivi država:  

*Mađarska, Velika Britanija, Njemačka, Češka...*

Poveznice
---------

* Toponimi
* Egzonimi
* Endonimi
* Eponimi

Eksterni linkovi
----------------

* Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje
* Ilirska onomastika[*mrtav link*]
* Imena i porijekla ((en))