recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Port Arthur** je danas malo selo i muzej na otvorenom u australskoj državi Tasmanija od 499 stanovnika. 

Tokom 19. vijeka to je bio jedan od najstrožih britanskih zatvora, danas je to jedan od jedanajest lokaliteta poznatih kao Australske kažnjeničke kolonije koje su 2010. uvrštene na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Australiji i Oceaniji.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Port Arthur* leži na jugozapadu otoka Tasmanija, u malom zaljevu poluotoka Tasman udaljen oko 60 km jugoistočno od glavnog grada Tasmanije - Hobarta, sa kojim je povezan otočkom magistralom.

Historija
---------

Port Arthur je osnovao 1830. general i tadašnji guverner Tasmanije - George Arthur, kao kažnjeničku koloniju - zatvor za najteže višestruko osuđivane britanske kriminalce. Između 1835. do 1849. u zatvorskom kompleksu, djelovao je i popravni dom za dječake, izgrađen na stjenovitom rt Point Puer.

Iako je dovoz novih osuđenika prestao 1853. kažnjenička kolonija, funkcionirala je još 24 godina, tako da je kroz zatvor prošlo negdje između 12.000 do 14.000 zatvorenika. 
Sami zatvorenici podigli su između 1836. - 1840. crkvu, na lokalitetu Otok mrtvih (Isle of the Dead), oko koje je bilo groblje, u kojem su pokapali umrle, ali bez ikakvih oznaka (jer na to nisu imali prava).

Danas je kažnjenička kolonija - Port Arthur, čiji su objekti djelomično restaurirani, jedna od najvećih turističkih atrakcija Tasmanije, kao što je to i čitav poluotok Tasman, koji ima status najviše kategorije australske baštine.

Nekadašnji zatvor Port Arthur, postao je ponovno vijest dana 28. aprila 1996. kad je gnjevni i dobro naoružani Martin Bryant, pobio 35 posjetioca.

Atrakcije
---------

Port Arthur uvršten je na UNESCO-v popis kao izvrstan primjer načina kolonijalne ekspanzije, u kom se je i penalni sistem, koristio u tom cilju.

Port Arthur bio je na glasu kao jedan od najstrožih zatvora svog vremena, u kom su uvjeti bili toliko teški (prisilni rad po cijeli dan) da je i sama priča o njemu preventivno djelovala na smanjenje kriminala po Britanskom carstvu i njegovim kolonijama.

Izvori
------

1. 1 2  „2006 Census QuickStats" (engleski). Australian Bureau of Statistics. Pristupljeno 29. 03. 2014. [*mrtav link*]
2. 1 2 3   „*Port Arthur*" (engleski). UNESCO. Pristupljeno 29. 03. 2014.
3. 1 2 3 4 5 6 7   „*Port Arthur*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 28. 03. 2014.

Vanjske veze
------------

***Port Arthur, Tasmania*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice grada* (`en`)
* *Port Arthur* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
Neredi u pariškim predgrađima 2007.
**Nemiri** ili **neredi** je izraz kojim se opisuje masovno iskazivanje nezadovoljstva kroz nasilje usmjereno protiv osoba ili imovine (vandalizam). Karakteristika nereda je njihova spontanost, neorganiziranost te mentalitet krda kod njihovih učesnika.

Uzroci nereda mogu biti različiti: od osjećaja potlačenosti i nepravde, nedostatka hrane i osnovnih namirnica, nezadovoljstva životnim uvjetima, visokim porezima, obaveznim regrutiranjem, sukoba sa suparničkom etničkom ili vjerskom grupom pa sve do ishoda ili toka nekog sportskog događaja. Ovisno o motivima ili okolnostima, mete nasilja prilikom nereda mogu biti bilo simboličke (policajci kao oličenje vlasti, spomenici ili državne institucije) bilo stvarne (suparnički navijači, pripadnici suparničke etničke i vjerske grupe, odnosno njihova imovina).

Neredi predstavljaju jedan od najozbiljnijih problema za države, odnosno njihove organe zadužene za javnu sigurnost (policija), što je posebno došlo do izražaja u 20. vijeku kada nastojanje da se neredi što odlučnije spriječe, suzbiju ili ograniče valja pomiriti s nastojanjem da se izbjegne dalja eskalacija nasilja ili negativni propagandni efekti uslijed prekomjerne upotrebe sile. Policija je tu svrhu razvila taktike čija je glavna svrha razbijanje učesnika nereda u manje grupe, odnosno koristi tehnologije kao što su suzavac, vodeni topovi, gumeni meci i sl. Neredi također predstavljaju i rizik za organizatore mirnih protesta i demonstracija, s obzirom da ih izbijanje nekontroliranog nasilja može politički i moralno kompromitirati u očima javnosti.

Neredi u nekim slučajevima mogu biti namjerno potaknuti, ili isprovocirani, bilo od strane provokatora u službi vlasti, bilo od strane ekstremističkih agitatora, bilo od kriminalaca koji nerede nastoje iskoristiti kao priliku za pljačku i druge oblike kriminalne aktivnosti.

Neredi se najčešće dijele na:

* neredi zbog hrane;
* vjerski, etnički ili rasni neredi;
* studentski neredi
* zatvorski neredi, također poznati i kao zatvorske pobune
* sportski neredi (huliganizam)

V. također
----------

***Neredi*** na Wikimedijinoj ostavi

* Pobuna
* Revolucija
* Direktna akcija
* Crni blok
* Pogrom
* Linč
* Kristalna noć
* Kontrola gomile
* Suzbijanje nereda

Izvori
------

* Blackstones Police Manual Volume 4 General police duties, Fraser Simpson (2006). pp. 245. Oxford University Press. ISBN 0-19-928522-5

Eksterni linkovi
----------------

* Revolution '67 Documentary about the Newark, New Jersey race riots of 1967 Arhivirano 2009-09-03 na Wayback Machine-u
* Anthropologie du présent (in French)
Spomenik oslobođenja u Accri je podignut u sjećanje događanja od 28. veljače 1948. godine.
**Neredi u Accri** započeli su 28. veljače 1948. godine u Accri nakon što je policija nasilno prekinula protestni marš nenaoružanih ratnih veterana pri čemu je nekolicina istih poginula. Među ubijenima bio je i narednik C.F. Adjeti, koji je u međuvremenu javno komemoriran u Accri. U siječnju 1948. vladar naroda Ga, Nii Kwabena Bonne III. organizirao je bojkot cjelokupnog uvoza iz europe zbog inflacije cijena, a događanja od 28. veljače smatraju se "kapi koja je prelila čašu", odnosno početkom procesa koji je doveo do ukidanja Zlatne Obale i osnovanja nezavisne Gane.

Nenaoružani časnici koji su organizirali prosvjed bili su veterani Drugog svjetskog rata. Regimenta iz Zlatne Obale bila je jedna od najodlikovanijih afričkih jedinica tokom rata, a sudjelovala je u borbama s Britancima u Burmi. Po završetku rata su im obećane mirovine i poslovi, ali kada su se vratili u Zlatnu Obalu, poslova nije bilo, a mirovine im nikada nisu isplaćene. Veterani su organizirali mirni prosvjed s ciljem upućivanja molbe Guverneru Zlatne Obale da im se isplate obećane mirovine i daju poslovi. Kako se skupina približavala sjedištu guvernera u dvorcu Christiansborg, zaustavila ih je kolonijalna policija i nije im dozvolila prolaz. Šef policije, Britanac po imenu Imray, naredio je svojim ljudima da pucaju u prosvjednike. Pucnjevi su ispaljeni u zrak. Nakon što ni to nije otjeralo prosvjednike, isfrustrirani Imray je zgrabio pištolj i sam ispalio po prosvjednicima, pri čemu su smrtno stradala trojica - narednik Adjetey, kaplar Attipoe i redovnik Odartey Lamptey. Ranjeno je još 60 bivših časnika. Kao reakcija na žrtve, stanovnici Accre započeli su petodnevne nerede tokom kojih je došlo do pljačke brojnih trgovina i novih žrtava. Dana 1. ožujka, guverner je proglasio krizno stanje i proglasio novi zakon o neredima. 

Po završetku nereda, britanske su vlasti formirale Watsonovu komisiju, a sve kako bi otkrili detalje vezane uz nerede i pripremili put ustavnim promjenama koje će dovesti do nezavisnosti Gane.

Direktna posljedica nereda bilo je uhićenje Velike šestorice 12. ožujka 1948. godine. Smatralo se kako su oni glavni organizatori nereda. Pušteni su nakon mjesec dana u zatvoru. 

Borba za nezavisnost Gana trajala je gotovo desetljeće od izbijanja nereda. Dana 6. ožujka 1957. Gana je stekla nezavisnost kao krunska zemlja, a 1960. godine i kao nezavisna republika i tako postala prva bivša kolonija u Africi koja je stekla taj status.
**Muškatov oraščić** *(lat. Myristica fragrans Houtt. - officinalis L.)* je vazdazeleno drvo iz obitelji Myristicaceae koje naraste do 20 metara u visinu, a ima muška i ženska stabla.

Stabla mogu doživjeti i sto godina. Ima desetak centimetara duge listove i oko 6 cm velike bijele cvijetove. Ženska stabla počinju davati plodove nakon osme godine. Plodovi su mesnati, kruškolikog oblika, žućkaste do crvenkaste boje. U tom plodu nalazi se sjemenka intezivnog mirisa i slatkastog okusa, što je zapravo ono što je poznato kao muškatov oraščić.

Prirodno stanište ove biljke je na otočju Banda, pobliže, jednoj skupini u okviru Molučkog otočja u Indoneziji. Muškatni oraščić ima i ljekovito djelovanje. U narodnoj medicini služi za jačanje želuca, liječenje treperenja srca i ubrzanog rada srca, liječenje groznice i slabe cirkulacije. Poznat je i kao afrodizijak, pa služi i za jačanje i pobuđivanje spolnog nagona.

No, budući da djeluje kao narkotik, te kao toksin, potrebno ga je uzimati s oprezom i u malim količinama. Ukoliko se upotrebljava kao zamjena opijumu, česta ili velika uporeba može dovesti do stanja epileptičke konvulzije i do postupne smrti.

U kulinarstvu se upotrebljava u dijetalnim jelima, jelima s mesom, juhama, kolačima i medenjacima.

Literatura
----------

* Glas Slavonije, 14. travnja 2008. str. 18

***Muškatov oraščić*** na Wikimedijinoj ostavi
***Michelangelo Buonarroti*** je drama hrvatskog književnika Miroslava Krleže objavljena 1918. godine. Predstavlja dio Krležinog ciklusa ranih ekspresionističkih drama, kasnije nazvanih *Legende*. Sastoji se od jednog čina, a radnjom je smještena u Rim početkom 16. vijeka kada naslovni protagonist, znameniti renesansni umjetnik Michelangelo Buonarroti nastoji oslikati Sikstinsku kapelu te prolazi kroz krizu vjere. Drama je prvi put postavljena u Zagrebu 1926. godine.

Godine 1977. ju je Ljubiša Ristić za vrijeme Splitskog ljeta postavio u tada još neobnovljenoj i prije nekoliko godina uništenoj zgradi HNK u Splitu, a što je postalo temelj istoimene TV-drame.

Vanjske veze
------------

* Profil na portalu Krležijana

| * p
* r
* u
Djela čiji je autor Miroslav Krleža |
| --- |
| Poezija | 
* *Balade Petrice Kerempuha*

 |
| Drame | 
* *Maskerata* (1914)
* *Kraljevo* (1915)
* *Kristofor Kolumbo* (1917)
* *Michelangelo Buonarroti* (1918)
* *U logoru* (*Galicija*) (1920)
* *Adam i Eva* (1922)
* *Golgota* (1922)
* *Vučjak* (1924)
* *Gospoda Glembajevi* (1928)
* *U agoniji* (1928)
* *Leda* (1930)
* *Aretej* (1959)

 |
| Romani | 
* *Povratak Filipa Latinowicza* (1932)
* *Na rubu pameti* (1938)
* *Banket u Blitvi* (1938)
* *Zastave* (1969)

 |
| Zbirke priča | 
* *Hrvatski bog Mars*

 |
| Filmski scenariji | 
* *Put u raj* (1970)

 |
| Ekranizacije | 
* *Adam i Eva* (TV film, 1969)
* *U logoru* (miniserija, 1983)
* *Horvatov izbor* (film, 1985)
* *Putovanje u Vučjak* (TV serija, 1986)
* *Glembajevi* (1988)

 |
**Mišel Dokeri** (engl. ; 15. decembar 1981) je engleska pozorišna, filmska i televizijska glumica i džez pevačica. Karijeru je počela 2005. malom ulogom u tv–seriji *Fingersmith* i nastavila da bira uloge u tv–filmovima i mini–serijama. Godine 2009. dobija sporednu ulogu Erminije u kostimiranoj drami *Kranford*, sa Džudi Denč. Sledeće godine stiče veliku popularnost ulogom Meri Krauli u tv–seriji *Dauntonska opatija*, sa Megi Smit u glavnoj ulozi. Prvu ulogu na filmu dobila je takođe 2010, u trileru *Hana*, gde je glumila lažnu Marisu (prava je bila Kejt Blančet). Mišel povremeno peva u bendu svoje prijateljice i koleginice Elizabet Makgavern, koja je u *Dauntonskoj opatiji* glumila njenu majku, groficu Koru Krauli.

Izabrana filmografija
---------------------

|  |
| --- |
| **Filmografija glumice Mišel Dokeri**  |
| God. | Srpskohrvatski naziv | Originalni naziv | Uloga |
| 2009. | Kranford | *Cranford* | Erminija |  |
| 2010. | Dauntonska opatija | *Downton Abbey* | ledi Meri Krauli | nominovana – Emi za najbolju glavnu glumicu u mini-seriji |
| 2010. | Hana | *Hanna* | lažna Marisa |  |

Spoljašnje veze
---------------

***Michelle Dockery*** na Wikimedijinoj ostavi

* Mišel Dokeri na IMDb-u (`en`)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 132948684
* LCCN: no2010154801
* ISNI: 0000 0001 1512 3263
* GND: 143380346
* SUDOC: 230315984
* BNF: cb17114123d (podaci)
* BIBSYS: 12002203
* MusicBrainz: 35b7e866-d070-4cea-b856-8fff3918befd
* NKC: xx0249970
* BNE: XX5404800
* CONOR.SI: 252644963

 |
|  |
| --- |
|  *Ovo je glavno značenje pojma **Jaruga**. Za druga značenja, v. Jaruga (razvrstavanje).* |

**Jaruga** je vrlo mala dolina, gotovo kao kanjon, ali uža, što je često proizvod erozije od urezivanja potoka. Jaruge se obično klasificiraju kao veće po razmjerima od vododerina, iako manje od dolina. Općenito jaruga je nagnuti oblik reljefa relativno strmih *(poprečnog presjeka)* strana, reda veličine od dvadeset do sedamdeset posto strmine. Jaruge mogu ili ne imati aktivne potoke koji teku niz nagib duž kanala koji ih je prvobitno formirao — štoviše, često se odlikuju intermitentnim potocima, jer njihov geografski razmjer ne može biti dovoljno velik kako bi podržao stalan vodotok.Jaruge mogu nastati procesom denudacije.

Galerija
--------

* Jaruga — Nowy Sacz, Poljska.Jaruga — Nowy Sacz, Poljska.
* Jaruge, Zabriskie Point — Dolina smrti, SAD.Jaruge, *Zabriskie Point* — Dolina smrti, SAD.
* Jaka erozija tla oblikovala je vovoderinu u polju pšenice u blizini Washington State University, SAD.Jaka erozija tla oblikovala je vovoderinu u polju pšenice u blizini *Washington State University*, SAD.
* Potok u Beskid Niski (planine u Poljskoj).Potok u *Beskid Niski* (planine u Poljskoj).
* Homole klanac — Pieniny, Poljska.Homole klanac — Pieniny, Poljska.
* Unutar jaruge u Upper Missouri Breaks National Monument — Montana, SAD.Unutar jaruge u *Upper Missouri Breaks National Monument* — Montana, SAD.

Veze
----

***Jaruge*** na Wikimedijinoj ostavi

* Vododerina
**Metonski ciklus** ili **Metonov ciklus** ili **Metonički ciklus**, pojam iz hronologije, nazvan po atinskom astronomu Metonu iz 5. veka pne. koji ga je otkrio u saradnji sa kolegom Euktemonu. 

Ciklus traje 19 godina i obuhvata 235 lunacija, ili sinodičkih meseci, nakon čega se Mesečeve mene ponavljaju u iste dane solarne godine (tj. godine godišnjih doba, poznate i kao tropska godina). Prema savremenim podacima 235 lunacija traje oko 6.939 dana i 16,5 sati a 19 solarnih godina traju oko 6.939 dana i 14,5 sati, razlika od svega par sati za 19 godina. 

Kao primer ćemo pokazati vremena punog Meseca 1993. i 2012. po Univerzalnom vremenu (za naše krajeve dodati jedan sat po zimskom, odn. dva po letnjem vremenu; letnje računanje vremena počinje zadnje nedelje u martu, 1993. se završavalo zadnjom nedeljom u septembru, a danas u oktobru):

| 1993. | 2012. |
| --- | --- |
| 08.01. u 12:37 | 09.01. u 07:30 |
| 06.02. u 23:55 | 07.02. u 21:54 |
| 08.03. u 09:46 | 08.03. u 09:39 |
| 06.04. u 18:43 | 06.04. u 19:19 |
| 06.05. u 03:34 | 06.05. u 03:35 |
| 04.06. u 13:02 | 04.06. u 11:12 |
| 03.07. u 23:45 | 03.07. u 18:52 |
| 02.08. u 12:10 | 02.08. u 03:27 |
| 01.09. u 02:33 | 31.08. u 13:58 |
| 30.09. u 18:54 | 30.09. u 03:19 |
| 30.10. u 12:38 | 29.10. u 19:49 |
| 29.11. u 06:31 | 28.11. u 14:46 |
| 28.12. u 23:05 | 28.12. u 10:21 |

Kalendarska godina, za razliku od astronomskih ciklusa, mora imati ceo broj dana. 

Ciklusom je obezbeđeno definitivno i ujednačeno pravilo za umetanje prestupnih meseci u lunarni kalendar i tačnija vrednost tropske godine. Zahvaljujući tome, poslužiće kao osnova kalendara usvojenog u Seleukidskom carstvu (Mesopotamija) a i danas se koristi u hebrejskom kalendaru i u kalendaru hrišćanskih crkava (u vezi izračunavanja dana Uskrsa - vidi computus).

Takođe pogledati
----------------

* Kalipov ciklus - unapređenje Metonovog.

Izvori
------

* Encyclopadia Britannica 2007 Ultimate Reference Suite. (2007).
* računarski program Calendar Magic V17.5, Eurosoft ( Arhivirano 2009-02-01 na Wayback Machine-u) za vremena punog Meseca
Metronom.
**Metronom** (eng. *metronome*, nem. *metronom*) je sprava za određivanje–merenje brzine izvođenja neke kompozicije, skale ili etide. Svaki metronomski otkucaj predstavlja jedan taktov deo.

Metronomi starije proizvodnje su satni mehanizmi kupastog oblika sa šipkastom šetalicom na kojoj se nalazi pokretni teg. Na metalnoj pločici ispod šetalice ispisana su tempa (od najsporijeg, 40 otkucaja u minuti, do najbržeg, 208 otkucaja). Šetalica čini konstantne i ravnomerne pokrete sa jedne na drugu stranu, pri čemu se čuju otkucaji.

Kada je teg pri vrhu, pokreti šetalice i otkucaji su sporiji, a brži su ako je spušten.

Najpoznatiji metronom ove vrste je Melcelov (Johann Nepomuk Mälzel, izumitelj metronoma, 1815. godine).

Danas su u upotrebi i elektronski metronomi (na struju ili baterije) u obliku džepnog digitrona. Oni nemaju ni šetalicu ni teg. Brzina otkucaja se na njima podešava kružnim regulatorom ili čak jednostavnim izborom željene brzine (broja). Pritiskom na određene tastere brzina se prikaže na malom ekranu–displeju.

Vežbanje uz metronom
--------------------

Uvežbavanje skale, etide ili muzičkog komada treba obavljati uz metronom. Ova korisna sprava će bezgrešno "otkriti" sva ritmička odstupanja.
Početnici se krajnje iznenade kad (svirajući uz metronom) otkriju u kojoj meri su ritmički neprecizni. Nisu ni bili svesni da na pojedinim mestima menjaju tempo.
Zato, da bi se postigla ritmička preciznost i vremenom se "ugradila" u sebe, treba vežbati uz metronom.

Vidi još
--------

* Metronomske oznake
*Za ostala značenja, v. Metropolitan (razvrstavanje).*
**Metropolitan** muzej (MET), osnovan 1872. nalazi se na **adresi**: 5th Avenue, Manhattan, New York. Ravnatelj muzeja je *Philippe de Montebello*.
Centralno predvorje muzeja.
Srednjovjekovna postavka.
**Metropolitan** (*Metropolitan Museum of Art*) je muzej umjetnosti u New Yorku utemeljen 1870. i otvoren 1872. godine. 

U njemu se nalazi jedna od najznačajnijih zbirka europskog i američkog slikarstva (od braće Van Eyck do suvremenih slikarskih ostvarenja) i primijenjene umjetnosti iz svih dijelova svijeta. 

Odjel srednjovjekovne umjetnosti nalazi se u posebnoj zgradi *The Cloisters* u parku *Fort Tyron*.

Galerija nekih djela u arhivi muzeja
------------------------------------

* Braća LimbourgBraća Limbourg
* TizianTizian
* WatteauWatteau
* Johannes VermeerJohannes Vermeer
* MonetMonet
* RenoirRenoir
* SisleySisley
* Van GoghVan Gogh
* LeutzeLeutze
* Raspelo s križnog puta.Raspelo s križnog puta.
* TrumbullTrumbull
* HokusaiHokusai

Eksterni linkovi
----------------

***Metropolitan*** na Wikimedijinoj ostavi

* Metropolitan Museum of Art: službene stranice.
* Vremenski pregled Povijesti umjetnosti.
* MET stranice u The New York Times.
* Watsonline: TKatalog knjižnica u METu.
* Umjentička djela u posjedu muzeja.

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 126238294
* LCCN: n79129629
* ISNI: 0000 0004 1936 8761
* GND: 1008914-7
* SELIBR: 290971
* SUDOC: 026460386
* BNF: cb118704754 (podaci)
* BIBSYS: 15044961
* ULAN: 500125157
* NLA: 36247933
* NDL: 00290946
* NKC: kn20020322190
* BNE: XX114302
* CiNii: DA00927030
* RKD: 500948
* NSK: 000011581

 |
**Jadranski bračić** (lat. *Fucus virsoides*) je endemična vrsta smeđe alge iz Jadranskog mora, poglavito u njegovom sjevernom dijelu. Raste na stjenama uz morsku obalu u zoni mediolitorala (zona plime i oseke), na mjestima jakih strujanja.

Pripada porodici bračića (Fucaceae). Tamnosmeđe je do maslinastosmeđe boje, ima sluzavo tijelo koje ga štiti od isušivanja u vrijeme oseke. Listovi su mu lepezasto razgranati, a može narasti od 10 do 15 centimetara. Talusom je pričvršćen za kamenu podlogu.

Razmnožava se spolno u vodi. Organi za razmnožavanje (muški anteridij i ženski oogonij) nalaze se u rasplodnim jamicama (konceptakuli) na kraju zrelih listova u vršnom zadebljanju (receptakul) sa aerocistama. Aerociste su ispunjene plinom, a zadatak aerocista kod algi je da je održavaju u uspravnom položaju poput plovka.

Izbjegava onečišćena područja i živi samo u bistrom i čistome moru pa je prirodni pokazatelj njegove čistoće.

Zaštita
-------

Ova vrsta je ugrožena zbog onečišćenje i degradacija staništa, te je strogo zaštićena prema Pravilniku o proglašavanju divljih svojti zaštićenim i strogo zaštićenim (NN 7/06 i NN 99/09).sex

Izvori
------

1. ↑  NAUCITI OVO DJECO BioLib
2. ↑  Project Earth[*mrtav link*]
3. ↑  Jadranski bračić/ Fucus virsoides
**Ivan Čermak** (19. 12. 1949 u Zagrebu) hrvatski je poduzetnik, političar i umirovljeni general Hrvatske vojske, poznat po tome što ga je Haški sud oslobodio na suđenju za ratne zločine počinje za vrijeme operacije Oluja. 

Prije prvih demokratskih izbora bio je sitni obrtnik. Godine 1990. priključio se stranci HDZ i do 1991. obnašao je dužnost dopredsjednika izvršnog odbora HDZ-a i bio savjetnik predsjednika Franje Tuđmana.

Od 1991. do 1993. godine Čermak je obnašao funkciju pomoćnika ministra obrane u hrvatskoj vladi. Godine 1993. imenovan je ministrom trgovine, brodogradnje i energetike.

U prosincu 1993. Ivan Čermak prestao je biti ministrom u hrvatskoj vladi.

Dana 5. kolovoza 1995. imenovan je zapovjednikom Zbornog mjesta Knin i na tom je položaju bio do 15. studenog 1995.

Kao bivši zapovjednik Zbornog mjesta Knin nakon Oluje imao je zadaću stvaranja uvjeta za normalan život i obnovu gospodarstva u Kninu.

Nakon rata je izazvao veliku pažnju hrvatske javnosti zbog velikog materijalnog bogatstva, uključujući vlasništvo na dvorcem.

Optužba za ratni zločin
-----------------------

Zbog sumnje da su jedinice pod njegovom komandom počinile ratne zločine tokom "Oluje", Haški sud je protiv njega podigao optužnicu. Stavio se na raspolaganje sudu. Dana 15. travnja 2011 u prvostupanjskoj presudi oslobođen je krivnje.
**Jastog** (od dalmatsko -latinskog: *astacus*,-grčki: ἀσταϰός) ili *prug*, *rarog*, dugorepi rak iz reda desetonožaca (*Decapoda*), iz porodice *Palinuridae*.

Karakteristike
--------------

Jastog je smeđeljubičaste boje sa žutim mrljama, dug od 25 do 45 cm, težak do 5 kg. Za razliku od hlapa, prve prsne noge nisu mu razvijene, pa zato nema velika kliješta, ali su mu vanjska ticala duža od tijela sa jakim trnovitim dršcima. 
Pokriven je bodljikavim oklopom, koji završava repom u formi lepeze.

Živi na obraslu kamenastom dnu između 60 i 70 m dubine.

Rasprostranjenost
-----------------

Većina vrsta (od njih 60) živi u tropskim vodama, ali Evropskog jastoga (*Palinurus elephas*), ima od Britanskog otoka sve do Mediterana. Dvije su vrste ekonomski važne u obje Amerike; Kalifornijski jastog (*Palinurus interruptus*) koji živi duž obala Pacifika i Karipski jastog (*Palinurus argus*), kog ima od Bermuda do Brazila. *Palinurus interruptus* postiže duljinu od oko 40 cm a Palinurus argus oko 45 cm.

Uz te nabrojane vrste za ribolov je važan i afrički kameni jastog (*Jasus lalandei*), kog ima u vodama oko Južne Afrike.

evropskog jastoga (Palinurus elephas) ima duž cijelog Jadrana, a najviše uz obale otoka Visa, Mljeta, Lastova, Palagruže i Premude. gdje je more bistrije, slanije i dublje.

Način života i ishrana
----------------------

Danju se jastog skriva po kamenitim škrapama na morskom dnu, a noću za mjesečine izlazi u potrazi za hranom. Hrani se algama, morskim crvima, manjim vrstama rakova i strvinama, koje nađe po dnu.

Oklop mu se ne može širiti, pa ga zbog tog presvlači u određenim periodima, kako bi mogao rasti. Kad mu oklop postane suviše mekan, jastog se povlači u rupe izvan domašaja predatora, tad se gotovo ni ne hrani.

Najveći jastogovi predatori su hobotnice i veće grabežljive ribe.

Razmnožavanje
-------------

Jastozi se pare kad mužjaku i ženki potpuno otvrdne oklop. Spolnu zrelost dostižu između četvrte i pete godine života. Ženke su obično veće od mužjaka. Mrijeste se tokom zimskih mjeseci, broj jajašaca koje će ženka imati zavisi prvenstveno o njenoj veličini, a nakon tog i o temperaturi vode. Inkubacija jajašca u tijelu ženki traje od 3 do 9 mjeseci, nakon tog izleže ličinke u nekoliko dana. Ličinke imaju deset stadija života, koji traju oko pola godine, u posljednjem stadiju poprimaju formu odraslog raka.

Privredno značenje
------------------

Jastog se smatra jednom od najvećih gastronomskih delicija. Njegovo meso bijele boje vrlo je ukusno, i bogato bjelančevinama i ugljikohidratima. Zbog tog se jastog smatra ekonomski najvažnijom i najčešće lovljenom vrstom rakova.

Povezano
--------

* Rakovi

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Jastog*" (hrvatski). Leksikografski zavod Miroslav Krleža. Pristupljeno 10. 12. 2017.
2. 1 2 3   „*Lobster'"* (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 10. 12. 2017.

Vanjske veze
------------

* *Lobster* (`en`)
* *Jastog* (`sh`)
**Primorsko-goranski savez** (PGS) je hrvatska regionalistička politička stranka koja djeluje na području Hrvatskog primorja i Gorskog Kotara.

Osnovana je 1990. godine u Rijeci pod nazivom **Riječki demokratski savez**, i ispočetka je svoje aktivnosti ograničila samo na taj grad. Na parlamentarnim izborima godine 1992. je sudjelovala na zajedničkoj listi s regionalnim strankam Istarski demokratski sabor i Dalmatinska akcija.

Iako je ta lista probila plafon od 3 % i dobila dva mjesta u Saboru, njen predstavnik dr. Vladimir Smešny je bio na 3. mjestu te nije prošao. Parlamentarni status je ipak dobila zahvaljujući tome što je njen tadašnji kandidat Vladimir Bebić uspio poraziti HDZ-ovog kandidata u jednoj od dvije većinske izborne jedinice u Rijeci. 

Bebić je ubrzo nakon toga napustio RiDS te se priključio HKDU. Međutim, RiDS je u međuvremenu postao etabliran na lokalnim izborima 1993. godine, iako se u Rijeci nije mogao mjeriti s dominacijom IDS u susjednoj Istri.

RiDS je poslije promijenio ime u PGS, nastojeći se definirati kao regionalistička stranka koja osim interesa Rijeke zastupa i interese šire regije.

Na izborima 2000. godine je ušao u Sabor kao koalicijski partner SDP i HSLS, a godine 2003. kao koalicijski partner SDP.

Na izborima 2007. godine PGS će nastupiti kao koalicijski partner HSS i HSLS.
**Pragrande** je gradska četvrt u Puli koja administrativno pripada mjesnom odboru Gregovica.

Pragrande sa sjevera ograničuje Gregovica, s istoka Valdebek, s juga Drenovica, a sa zapada Sv. Mihovil.

Područje Pragrandea zatvara trokut omeđen Mutilskom ulicom, dijelom pulske zaobilaznice (Cesta Prekomorskih brigada), te Ulicom Marsovog polja. Ovdje se nalaze brojna poljoprivredne površine gotovo u samom centru grada. Na ovom se području planira sagraditi kompleks s velikim gradskim bazenom, obnoviti i dograditi Gradski stadion Aldo Drozina, koji će u konačnici imati 15-ak tisuća sjedala, urediti veliki centralni gradski park s kilometrima pješačkih i biciklističkih staza, te izgraditi 400 - tinjak stanova i 150 poslovnih prostora. U novom će centru sjedište imati i najveća istarska medijska kuća, pulski Glas Istre. Parking za nove stanovnike i korisnike svih navedenih sadržaja osigurat će parkirna kuća s 900 mjesta. Realizacija projekta je već započela. 

Na sjeverozapadnom dijelu Pragrandea, gdje je sada smještena Policijska uprava Istarska, pronađeno je relativno veliko područje s brojnim ljudskim ostacima, pa se vjeruje da je upravo ovo mjesto talijanski pjesnik Dante Alighieri opjevao u svojoj *Božanskoj komediji* spomenuvši Pulu u sljedećim stihovima: *come a Pola, presso del Carnaro ch'Italia chiude e i suoi termini bagna* ili *... i ko što su [grobne rake] kod Pule, blizu žala, gdje Kvarner među Italije pere, ...* (*Pakao* IX, 113-114).
**Nervión** (baskijski: *Nerbioi*) je rijeka na sjeveru Španjolske duga 72 km, jedna od najznačajnijih rijeka Baskije.

Karakteristike
--------------

Nervión se formira u Kantabrijskom gorju kod sela Delika (Provincija Álava) sutokom potoka *Berrakaran* i *Delika*. Uzvodno od tog lokaliteta potok Delika ima slap *Salto del Nervión* visok 170 metara. Pojedini geografi smatraju da je taj slap pravi izvor rijeke. 
Od tamo Nervión gotovo pravolinijski teče prema sjeveru do Bilbaoa gdje ima estuarij u Biskajski zaljev.

Tokom srednjeg vijeka Nervión je bio prirodna granica između Biskaje i Kastilje, a nekoliko stotina godina dolina rijeke bila je važan transportni koridor za Biskaju. Nakon tog je duž korita rijeke 1863. podignuta magistralna željeznička pruga.

Zbog rijeke i pruge Bilbao je izrastao u najvažniju luku sjeverne španjolske.

### Etimologija

Postoje dvije teorije o porijeklu imena - Nervión, po jednoj to je zbog planine Peña Nervina sa koje pada slap, a po drugoj ime je dobila u čast rimskog cara Nerve.

Sliv rijeke ima površinu od 1,900 km² i proteže se preko baskijskih provincija Álava i Biskaja.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  „*Río Nervión: Mapa, recorrido y todo lo que necesita saber*" (španjolski). Rios del Planeta. Pristupljeno 15. 7. 2018.

Vanjske veze
------------

***Nervión*** na Wikimedijinoj ostavi

* *¡¡¡Ríos de España!!!*  (`es`)
**Nermin Nikšić** (27. prosinca 1960.) je bosanskohercegovački političar i trenutni predsjednik Vlade Federacije Bosne i Hercegovine.

Životopis
---------

Nermin Nikšić rođen je u Konjicu 27. prosinca 1960. Osnovnu školu i gimnaziju završio je u rodnom gradu. Diplomirao je na Mostarskom sveučilištu na Pravnom fakultetu 1986.

Učlanjuje se u Socijaldemokratsku partiju Bosne i Hercegovine 1993. Od 1988. godine zaposlen je u Općini Konjic na poslovima referenta za urbanizam, građevinarstvo i stambeno-komunalne poslove, potom i na mjestu tržišno-ugostiteljskog inspektora. Od 1990. do 1992. godine bio je šef Odjela za inspekcijske poslove. 

U vrijeme Rata u Bosni i Hercegovini, od 1992. do 1995. bio je pomoćnik zapovjednika za pravne poslove, a kasnije i moralist u Armiji Republike Bosne i Hercegovine.

Od 1995. do 1998. bio je predsjednik Izvršnog odbora Općine Konjic. Od 1998. do 2000. tajnik za opću upravu, stambeno-komunalne i inspekcijske poslove. Godine 2000. je imenovan za zamjenika načelnika općine Konjic, ali podnosi ostavku nakon što je izabran za zastupnika u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije BiH. Od 1994. do 2004. bio je predsjednik konjičkog ogranka stranke. Za zastupnika je biran tri puta zaredom. U mandatu 2002. - 2006. godine je bio dopredsjednik, a kasnije i predsjednik Kluba poslanika SDP-a. Od 2004. do 2007. predsjednik je županijskog ogranka stranke za Hercegovačko-neretvansku županiju. U siječnju 2007. postaje glavni tajnik SDP-a BiH, a u prosincu 2014. izabran je za predsjednika SDP-a. BiH. Godine 2011. postaje predsjednik Vlade FBiH.

Izvori
------

* Premijer Federacije BiH. Vlada Federacije Bosne i Hercegovine.
**New Haven** (hrvatskosrpski: *Novi Raj*) je zaljev na Istočnom Falklandu u Falklandskom kanalu koji razdvaja dva najveća otoka Falklandskog arhipelaga Istočni od Zapadnog Falklanda.

Geografske karakteristike
-------------------------

*New Haven* je 3 km duboka uska uvala na poluotoku Lafonia ispred koje se nalazi otočić Praltos.

Historija
---------

Uvala New Haven dobila je na važnosti 2008. kad je za 12 mjeseci izgrađena nova trajektna luka iz koje plovi brod *Concordia Bay* za naselje Port Howard na Zapadnom Falklandu. Luka je svečano otvorena u novembru 2008. a koštala je 1.5 miliona £
Terminal se nalazi sa istočne strane uvale, gotovo na samom njenom početku, on je i matična luka trajekta *Concordia Bay* .

Iz luke New Haven utorkom, petkom i subotom vozi trajekt *Concordia Bay* za naselje Port Howard na Zapadnom Falklandu (vožnja traje sat i pol), jednom mjesečno *Concordia Bay* vozi kružno oko Zapadnog Falklanda i vozi putnike i vozila za naselje Fox Bay i otoke; Speedwell, George, Sealion, Bleaker i Lively. Isto tako jednom mjesečno *Concordia Bay* vozi za otoke; Pebble, Golding, Keppel, Saunders, Carcass, West Point, New, Weddell i Beaver

Izvori
------

1. ↑  „*New Falklands ferry terminal*" (engleski). WCN Publishing. Pristupljeno 14. 04. 2012.
2. ↑  „*Ferry and Boat in Falkland Islands*" (engleski). Horario de ferry. Pristupljeno 13. 04. 2012.

Vanjske veze
------------

* Workboat Services Ltd (portal o trajektu *Concordia Bay*
* Ferry Service (na portalu Falkland Islands Tourist Board Stanley) (`en`)
**Nag Hamadi** (arapski: نجع حمادى/*Naj' Ḥammādī*) je grad od 56,899 stanovnikau sredini Egipta u Muhafazi Kena.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Nag Hamadi* se nalazi u Gornjem Egiptu, na zapadnoj obali Nila, udaljen šesdesetak km zapadno od svog administrativnog centra Kene.

Historija
---------

U antici se zvalo **Henoboskion** (grčki:  - "mesto gde guske pasu") i bilo je poznato po manastiru koji je podigao Pahomije Veliki. 

### Biblioteka Nag Hamadi

*Glavni članak: Knjižnica Nag Hamadi*
Mesto je postalo međunarodno poznato kada je decembra 1945. godine u njemu pronađena zbirka ranohrišćanskih i gnostičkih spisa na koptskom jeziku iz 4. veka, poznata kao biblioteka Nag Hamadi.

### Masakr u Nag Hamadiju

Nag Hamadi je ponovo dospeo u žižu svetske javnosti januara 2010. godine kada je u napadu muslimanskih ekstremista na koptske vernike ispred crkve ubijeno desetak ljudi.

Privreda
--------

Nag Hamadi je poznat po velikoj tvornici aluminija, koja je najveći industrijski kompleks na Bliskom Istoku. Poznat je i po šećerani koja radi od kraja 19. vijeka.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Egypt, Arab Republic of Egypt*" (engleski). City population. Pristupljeno 1.8. 2020.
2. 1 2 3 4  „*Najʿ Ḥammādī, Egypt*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 1.8. 2020.
3. ↑  „*Egypt Copts killed in Christmas church attack*" (engleski). BBC. Pristupljeno 1.08.2020.
4. ↑  „*Al Qena Governorate*" (engleski). Ask-Aladdin. Pristupljeno 1.08.2020.

Vanjske veze
------------

***Nag Hamadi*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Najʿ Ḥammādī, Egypt* (`en`)
Njuejdžovski Rainbow Gathering u Bosni, 2007.
**New Age** [njuː eɪdʒ] (engl.: novo doba), pojam koji označuje različite društvene pokrete, odnosno kulturne trendove koji su se razvili te stekli popularnost u zapadnom svijetu u posljednje tri decenije 20. vijeka, a koje karakterizira nastojanje da se stvori novi oblik duhovnosti koji predstavlja alternativu kako tradicionalnoj judeokršćanskoj kulturi i religiji, tako i scijentizmu i racionalizmu. To se najčešće pokušava postići kroz sinkretičko spajanje različitih ne-zapadnih religija, filozofija i kulturnih tradicija (Orijent, Afrika i pretkolumbovska Amerika) sa zapadnim konceptima okultizma, popularne psihologije, kao i rubne nauke i pseudonauke. Koncept New Agea se često vezuje uz astrološko Doba Vodenjaka.

Verovanja
---------

* Celokupno čovečanstvo, celokupan život i sve u svemiru je duhovno povezano i učestvuje u istoj energiji.
* Ljudski um ima mnogo više potencijala nego što trenutno koristi.
* Smrt nije kraj. Život postoji u različitim oblicima i prelazi iz jednog u drugi.
* Intuicija je mnogo važnija nego racionalizam, skepticizam ili naučni metodi.
* Zapadna nauka pogrešno negira fenomene poput parapsihologije, meditacije i holističkog zdravlja.
* Postoji mistična suština svih religija, Istočnih i Zapadnih.
* Meditacija, joga, tai či i druge istočnjačke prakse su vredne i smislene.
* Nauka i duhovnost nisu protivurečne, kada su ispravno shvaćene.

Eksterni linkovi
----------------

***New Age*** na Wikimedijinoj ostavi

* New Age na Projektu Open Directory
**Kvint Nevije Sutorije Makron** (lat. *Quintus Naevius Sutorius Macro* ili *Quintus Naevius Cordus Sutorius Macro*, 21. st.e. ― 38. n.e.) bio je prefekt rimske pretorijanske garde nakon što je njegov prethodnik na tom mestu, Elije Sejan, pogubljen 31. godine n. e. jer je pokušao da sklopi zaveru protiv cara Tiberija. Pre toga je, od 6. god. n. e. bio *praefectus vigilum*, dakle zapovedao je vatrogasnom brigadom u Rimu. Pretpostavlja se da je Makron igrao aktivnu ulogu u diskreditovanju Sejana a zatim i u obračunavanju s članovima njegove porodice i s njegovim pristalicama.

Makron je svoj položaj prefekta pretorijanaca zadržao i kad je na presto stupio Kaligula. Prema jednoj tradiciji, koja međutim nije verovatna, Makron je ostarelog cara Tiberija i ugušio na spavanju da bi Kaliguli osigurao presto. Svetonije kaže da je Tiberijevu naklonost bio stekao tako što je svoju ženu Euniju (ili Eniju) podveo caru oko 34. n. e. Smenjen je s položaja 38. n. e. nakon čega je ili pogubljen ili nateran na samoubistvo. Na čelo prefekta pretorijanaca postavljen je Kasije Herea, koji će se, nepune tri godine potom, staviti na čelo zavere protiv Kaligule.

U popularnoj kulturi
--------------------

Lik Makrona se pojavljuje u romanu *Ja, Klaudije* Roberta Gravesa, kao i na njemu temeljenoj BBC-jevoj TV-seriji gdje ga je tumačio John Rhys-Davies.

U kratkom filmu *Trailer for a Remake of Gore Vidal's Caligula* njegov lik tumači Benicio del Toro.
*Za ostala značenja, v. Matala (razvrstavanje).*
**Matala** (grčki Μάταλα) je selo smješteno 75 km jugozapadno od grada Herakliona na grčkom otoku Kreti. Matala je dio općine Tympaki i prefekture Heraklion.

Historija
---------

  
*Spilje Matale.*
Južni dio plaže
Matala je poznata po umjetnim spiljama u zaljevu Matala koje su iskopane još u neolitu. Matala je potom služila kao luka grada Festosa u minojsko doba. Godine 220. pne. Matalu je osvojio susjedni grad Gortin, a u rimsko doba je postala glavnom goprtinskom lukom. U 1. i 2. vijeku n.e. spilje su korištene kao grobnice. Jedna od spilja se zvala "Brutospeliana" zbog legende prema kojoj ju je običavao posjećivati rimski general Brut.

Matala je nakon toga postala ribarsko naselje. 1960-ih su spilje okupirali hipici koji su poslije protjerani. Matala danas uglavnom živi od turizma.

Kanadski folk pjevač Joni Mitchell svoja iskustva s hipicima u Matali ovjekovječio u pjesmi *Carey*.

Mitologija
----------

Kada je Zeus u obliku bika zaveo princezu Europu, s njom je prešao more i doveo je na plažu u Matalu. Tamo se pretvorio u orla i s njom odletio u Gortin gdje ju je obljubio.

Koordinate: 35°00′N 24°45′E﻿ / ﻿35.000°N 24.750°E﻿ / 35.000; 24.750

Linkovi
-------

* Official website of Matala Crete with Live Camera
* Photos of Matala Crete

***Matala*** na Wikimedijinoj ostavi
**Jaime III od Mallorce** zvan **Nepromišljeni** (Catania, 1315. - Llucmajor, 4. septembar 1349.) bio je kralj Mallorce od 1324. do 1344. kad ga je sa trona zbacio Pedro IV od Aragona

Biografija
----------

Rođen je kao sin infanta Fernanda (sin kralja Jaimea II) i Isabel de Sabrán. Ubrzo nakon rođenja umrla mu je majka, pa ga je otac Fernando poslao u Perpignan, na kraljevski dvor. Sljedeće godine poginuo mu je i otac u bitci na Peloponezu, kad je pokušao da zavlada Kneževinom Ahajom.

Njegov dolazak na dvor za kralja Sancha ( koji nije imao djece) probudio je nadu u kontinuit dinastije.

Nenadana smrt Sancha - 1324. dovela je Jaimea na tron sa samo devet godina, zbog tog mu je nametnuto regentsko vijeće sa tutorom.

S druge strane aragonski kralj Jaimea II zatražio je tron za sebe (on je taj zahtjev podnio još 1318.), iako se zapravo više radilo o pritisku na njegove regente da mu odobre zajam za njegovu planiranu invaziju na Sardiniju. 
Nakon tog je postavio uvjet priznat će Jaimea III za kralja ako mu regentsko vijeće otpiše zajam, njegovi regenti nisu imali izbora, prihvatili su to bez obzira na visoku cijenu.

Sve do 1335. kraljevstvom je vladalo regentsko vijeće.

Kao vazal Krune Aragona i Jaime se morao pridružiti u nepovoljnom ratu sa Republika Genovom (1330.-1336.). Ali se zbog ekonomskih razloga odbio pridružiti u ratu protiv emira iz Granade i Maroka.

Zbog tog ga je novi aragonski vladar Pedro IV optužio da svojim brodovima pomaže Saracene, pa mu je februaru 1343. zapljenio brodove sa robom. To je bila samo uvertira za invaziju na Baleare u maju 1343. koje je u svega par dana osvojio. Nakon tog je poslao vojsku na enklave Kraljevstva Mallorca po Kataloniji i Oksitaniji pa je zauzeo Perpignan u julu 1345.

Jaimeu je ostao samo grad Montpellier i male krpice iz tih je enklava napadao je Roussillon i pripremao invaziju na Baleare.

Na Mallorcu se iskrcao 1349. poginuo je bitci koja se odigrala pored Llucmajora 25. oktobra.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  „*Jaime III de Mallorca*" (španjolski). Real Academia de la Historia. Pristupljeno 21.5. 2019.

Vanjske veze
------------

***Jaime III od Mallorce*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Jaime III de Mallorca* (`es`)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Kralj Mallorce (1324. - 1324.)** | Nasljednik: |
| **Sancho od Mallorce** | **-** |
**Jeaga** /Ime nepoznatog značenja/ Indijansko pleme sa istočne obale južne Floride u području sadašnjeg Jupiter Inleta. O Jeagama nije mnogo poznato, a smatra ih se potomcima ranijih pred-povijesnih stanovnika, kojima vjerojatno pripadaju plemena Ais, Tequesta, i drugih, pa bi njihovo porijeklo moglo biti od Taino Arawaka. 

U kraju što se nalazi između njih i Tequesta nalazilo se nekoliko sela: *Cabista*, ''Custegiyo*,* Janar *i* Tavuacio*, koja bi mogla pripadati jednoj od ove dvije skupine. Nestali su sredinom 18. stoljeća vjerojatno se pomiješavši sa Aisama i Tequestama, a sa floridske obale su svi zajedno preseljeni na Kubu. Prema jednoj procjeni (Jerry Wilkinson), plemena Jeaga, Jobe i Ais brojala su oko 2.000 duša.*

Bili su ne-agrikulturan narod, lovci, ribari i sakupljači (voće i morsko grožđe). Lovili su divljač poput jelena i rakuna, vjeverice, a značajan dio hrane potjecao je iz mora: ribe, školjke, morski psi, jaja morskih kornjača. .

Oruđe i oružje izrađivali su od drveta, kostiju i školjaka, a od zubi morskih pasa koje bi nasadili na dršku koristili bi kao nož ili svrdlo. Znali su obrađivati i drvo, a od borova i čempresa izrađivali su zdjele i duge predmete, kao i kanue izdubljene u deblima čempresa sa kojima su navigali uz floridsku obalu, i do jezera Okeechobee.

Životi im se zauvijek promijenio kada se ranih 1500.-tih na obale Floride iskrcao Juan Ponce de León, koji je još 1493. sa Kolumbom putovao na njegovom drugom putovanju u Novi svijet. Godine 1696. zarobili su Jonathana Dickinsona, koji piše da žive u nastambi oblika wigwama izgrađen na vrhu velikog humka od školjaka. Nastamba je prekrivena palminim lišćem i ima pogled nad Jupiter Inletom.

Jobe su možda njihov granak.

Izvori
------

1. ↑  Swanton
2. ↑  Early Tribes: Jeaga and Jobe
3. ↑  „Early Native Americans". Arhivirano iz originala na datum 2015-12-05. Pristupljeno 2014-08-06.

Vanjske poveznice
-----------------

* Loxahatchee River Historical Society: The Jeaga Indians Arhivirano 2007-04-01 na Wayback Machine-u
* Historic Florida Indians
**Lujo Vojnović**, knez (konte) užički (Split, 1864. - Zagreb, 1951.) srpski pravnik, diplomata, književnik i istoričar iz stare srpske plemićke porodice Vojnovića. Poznati književnik Ivo bio mu je stariji brat.

Najpoznatije Lujovo djelo je *Istorija Dubrovačke republike*. Provodio je vrlo buran život po južnoslovenskim dvorovima i drugdje. Godine 1898. postaje lični sekretar crnogorskog knjaza Nikole Petrovića, a 1899. ministar pravde Crne Gore i njen opunomoćeni predstavnik u Vatikanu. Posebno uspješna njegova misija u Vatikanu bila je pobjeda Crnogoraca u tzv. svetojeronimskoj krizi 1901. godine. Iz Vatikana je na zahtjev Austrije otišao 1903. U razdoblju od 1904. do 1906. bio je u Beogradu guverner kraljevića Aleksandra Karađorđevića, nakon toga voditelj Ferdinandove knjižnice u Sofiji, u rangu ministra. Godine 1912. ponovno je bio predstojnikom ureda (sada kralja) Nikole Petrovića na Cetinju; 1913. predstavnik je Crne Gore i potpisnik na Mirovnoj konferenciji u Londonu. Uoči Prvog svjetskog rata pobjegao je preko Skadra u Srbiju; godine 1915. bio je specijalni izaslanik vlade Nikole Pašića u misiji u Rimu, odakle je bio potjeran, pa 1917. odlazi u srpsko poslanstvo u Pariz. Godine 1919. bio je delegat Kraljevine SHS na Mirovnoj konferenciji u Parizu. Bio je postojan Srbin katolik umjerenih političkih pogleda.

Izvori
------

1. ↑  www.rastko.rs, "Admirali i generali Vojnovići u ruskoj vojsci"
2. ↑  Z. Grijak, S. Ćosić, Figure politike: Lujo Vojnović i Robert William Seton–Watson, Zagreb, 2012.
3. ↑  Srpsko nasleđe, Dušan J. Martinović, "Admirali i generali Vojnovići u ruskoj vojsci"
4. ↑  Dragomir Acović, *Heraldika i Srbi*, Beograd 2008. pp. 335,
5. ↑  Sava Nakićenović, O hercegnovskim Vojnovićima, Dubrovnik 1910
6. ↑  runeberg.org, norveška enciklopedija iz 1921. o Luju Vojnoviću
*Za ostala značenja, v. Lucifer (razvrstavanje).*
Selena, boginja meseca, sa Heosforom i Fosforom, koji su se latinizovali u **Lucifer****Lucifer** (lat. *Lucifer*) (grč. *Eosforos*) je sin rimske boginje jutarnjeg rumenila i praskozorja Aurore - ili grčke boginje Eos i titana Astreja.

* **Fosfor** (grč. *Phosphorus*) - Sin boginje jutarnjeg rumenila Eos, poznatiji pod latinskim imenom Lucifer
* **Heosfor** (grč. *Eosphoros*) - Sin boginje Eos. Poznatiji pod latinskim imenom Lucifer.

Mitologija
----------

Bio je personifikacija zvezde Danice i sam njen bog. Lucifer nije imao neku veću ulogu u antičkim mitovima, mada je donosio svaki dan svetlo prirodi i ljudima.

* U hrišćanstvu se imenom Lucifer zvao jedan od vodećih anđela, koji je postao „*gospodar pakla*", jer je tamo bio bačen zbog svoje pobune protiv Boga.

V. također
----------

* Luciferijanstvo

Izvori
------

* V. Zamarovski, *Junaci antičkih mitova*, *Leksikon grčke i rimske mitologije*, Zagreb 1985, str. 204.

***Lucifer*** na Wikimedijinoj ostavi
**Lumpenproletarijat** (njemački *Lumpenproletariat*, "proletarijat rulje"; "iznošeni proletarijat") je izraz koji se koristi u marksizmu kako bi se opisali deklasirani slojevi društva koji žive na njegovim marginama kao što su skitnice, beskućnici, prosjaci, sitni kriminalci, prostitutke i sl. 

Taj izraz je prvi put korišten od Karla Marxa i Friedricha Engelsa u djelu *Njemačka ideologija* (1845) kako bi se ukazala razlika od u kapitalizmu potlačene klase proletarijata, a kasnije detaljno opisan u spisu *18. brimer* (1851).

Marx je u lumpenproletarijatu vidio klasnu frakciju koja je, za razliku od proletarijata, s obzirom na svoj način života zainteresirana za status quo, odnosno ekonomski ovisna o mrvicama koje joj udjeljuje buržoazija. Stoga je u njemu vidio kontrarevolucionarni i reakcionarni element.

Kasniji marksistički ideolozi u 20. vijeku, pogotovo Trocki, su na temelju ovakvog mišljenja dali objašnjenje za uspon fašizma čiji su se pristaše često regrutirali iz tih slojeva.

Izraz je kasnije prihvaćen i od ne-marksističkih autora, a ušao je i u svakodnevni govor, pa se tako u ruskom, španskom i turskom jeziku lumpen koristi za *dno društva*.

Eksterni linkovi
----------------

* Mutinees in World War One by David Lamb, at prole.info Arhivirano 2007-03-12 na Wayback Machine-u

  



|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|   | Socijalna stratifikacija : Društvena klasa |  p • r • u  |

 |  |
| Buržoazija | Viša klasa | Vladajuća klasa | Plemstvo | Bijeli okovratnik |
| Malograđanstvo | Viša srednja klasa | Kreativna klasa | Džentrija | Plavi okovratnik |
| Proletarijat | Srednja klasa | Radnička klasa | Nouveau riche/Parvenu/Skorojevići | Ružičasti ovratnik |
| Lumpenproletarijat | Niža srednja klasa | Niža klasa | Klasa starog novca | Zlatni okovratnik |
| Seljak/Kmet | Robovska klasa | Potlačena klasa |  | Besklasnost |
**Jedan Jeruzalem** (heb. ירושלים אחת, engl. ) je izraelsko-američka organizacija koja djeluje od januara 2001. godine i zalaže se za beskompromisno zadržavanje izraelske kontrole nad cijelim Jeruzalemom, s posebnim fokusom na Hramsku goru. Utemeljena je kao odgovor na izraelsko-palestinski mirovni proces, osobito konferenciju u Camp Davidu (2000) koja je predviđala podjelu grada između Izraela i Palestine (Zapadne Obale). Pristaše organizacije dolaze primarno iz krugova lokalnih neocionista i kršćanskih cionista diljem svijeta. Čelnik Jednog Jeruzalema je Natan Šaranski, izraelski političar iz Likuda i predsjednik izvršnog odbora Jevrejske agencije. Uz Šaranskog, osnivači organizacije su David Bar-Illan, rabin Chaskel Besser, Caroline Cox, Dore Gold, Emil L. Fackenheim, Douglas Feith, David Horowitz, Jean Kahn, Yechiel Leiter, Jackie Mason, Nancy Montgomery, Libby Pataki, Eli Pollack, Tom Rose, Michael Siegal, Ron Silver i David P. Steinmann. Sjedišta Jednog Jeruzalema nalaze se u Jeruzalemu i New Yorku.

Povezano
--------

* *StandWithUs*

Vanjske veze
------------

* (`en`) Službene stranice *One Jerusalema*