**Ademaga Mešić** (Tešanj, BiH, 25. ožujka 1868. - zatvorska bolnica u Popovači, 5. srpnja 1945.), bio je hrvatski političar.

Životopis
---------

Ademaga Mešić rođen je u Tešnju 1868. (negdje se vodi i 1869.) godine od oca Hadži Mehmeda Muharema Mustafe i majke Arife, rođene Galijašević. Izdanak je ugledne trgovačke obitelji. Polazio je srednju muslimansku školu (medresu) u Travniku i nakon očeve smrti preuzima očev posjed i postaje jednim od najuglednijh trgovaca u Bosni. Pripadao je krugu napredne hrvatske inteligencije i cijeloga je života izražavao interese onog dijela bošnjačkog društva koje je prihvaćalo i podržavalo tekovine modernog doba. Prije Prvoga svjetskog rata bio je predsjednik Muslimanske napredne stranke i izabran za zastupnika u Bosansko-hercegovačkom zemaljskom saboru koji zasjeda od sredine lipnja 1910. do početka srpnja 1914. godine. Izabran je na dopunskim izborima u travnju 1911. dobivši natpolovičnu potporu biračkog tijela (2.244 birača), te je kao predstavnik svih kotarskih gradova u mostarskom okružju ušao u II. izbornu kuriju Sabora. Nacionalno se osjećao i izjašnjavao Hrvatom. Zastupajući stanovište da je nužno razdvojiti pojam vjere od pojma nacije, tvrdi: "Mi nismo Turci, nego smo po vjeri Muslimani, a po naciji i našem lijepom hrvatskom jeziku Hrvati." (Mešić, Memoari I, str. 122.) Zalagao se za jedinstvo Hrvata katolika i Hrvata muslimana (danas Bošnjaka). Osnovao je 1908. godine Muslimansku naprednu stranku u hrvatskom duhu. Godine 1914. osniva *Hrvatsko dobrotvorno društvo vojnika dobrovoljaca Mešić* koje je kao "pripomoćna zaklada" trebalo "potpomagati djecu vojnika-dobrovoljaca, da se izobrazuju na školama, uvježbaju u narodnim zanatima po Bosni i Hercegovini te Austro-Ugarskoj monarhiji", ali prava aktivnost društva nije u praksi zaživjela. Za vrijeme Kraljevine Jugoslavije član je Jugoslavenske muslimanske organizacije i odlučan protivnik njena ulaska u Jugoslavensku radikalnu zajednicu smatrajući da se time napušta ideja o autonomiji BiH. Zbog toga inicira veliku skupštinu u Tešnju 27. listopada 1935. godine koja je bila osnova za buduću Muslimansku organizaciju (osnovana u studenom 1936. godine u Zagrebu pri HSS-u). MO HSS djeluje u BiH od tada pa sve do 1941. godine, a Mešić je jedan od njezinih čelnika. Za vrijeme stvaranja i tijekom NDH doglavnik je Anti Paveliću.

### Nakon sloma NDH i smrt

Dne 6. svibnja 1945. godine napušta Zagreb, zajedno s članovima Vlade NDH i drugim dužnosnicima, te odlazi u Austriju. Britanski vojni redarstvenici uhićuju ga 17. svibnja 1945. godine i zatvaraju u logoru Spittal na Dravi, a 18. svibnja je u Rosenbachu izručen jugoslavenskim vlastima. Od Vojnog suda JA u Zagrebu optužen je za "veleizdaju i ratni zločin" na temelju "Uredbe o vojnim sudovima" iz 1944. godine. Isti sud osudio ga je 1. lipnja 1945. na kaznu doživotnog zatvora, gubitak građanske časti i konfiskaciju imovine. Umro je zlostavljan, 5. srpnja 1945. godine, u zatvorskoj bolnici u Popovači.

Književno stvaralaštvo i publicistika
-------------------------------------

Bio je jednim od najvećih kulturnih mecena u Bosni u prvoj polovici 20. stoljeća i dugogodišnji novčani podupiratelj listova *Behar*, *Ogledalo*, *Muslimanska svijest*, a zajedno s Hakijom Hadžićem i osnivač lista *Hrvatska svijest*, u kojima također i objavljuje. Jedan je od osnivača i značajni je pomagatelj muslimanskog dječjeg potpornog društva *Gajret* i *Narodne uzdanice*. Osnovao je samostalno 50 zemljoradničkih zadruga. Bio je također većinski vlasnik *Islamske Štamparije*. Napisao je dramu *Carevićev grob* (poslije preuređena u *Ismet i Almera*) i više brošura od kojih je poznatija *Namet na vilajet*.

Djela
-----

* *Carevićev grob*, drama, (poslije preuređena u *Ismet i Almera*)
* *Namet na vilajet*, brošura, 1917.
* *Ademaga Mešić, Moj odgovor bezimenim klevetnicima i drugi tekstovi*, Tešanj, 1998. (priredio Amir Brka)

Izvori
------

1. 1 2  Hasanbegović, Zlatko. *Iz korespondencije Ademage Mešića uoči uspostave Banovine Hrvatske. Pismo Društva bosansko-hercegovačkih Hrvata u Zagrebu reis-ul-ulemi Fehimu Spahi i vrhbosanskom nadbiskupu Ivanu Šariću iz svibnja 1939.* // *ČSP*, br. 3. (2008.), str. 969.–998. (Hrčak), str. 973.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  *Tko je tko u NDH: Hrvatska 1941.–1945.*, Minerva, Zagreb, 1997. ISBN 953-6377-03-9, str. 265-266.
3. 1 2 3 4  *Hrvatska revija*, Buenos Aires, prosinac 1955. str. 352-353.
4. 1 2 3 4 5 6 7 8  Kisić Kolanović, Nada. *Ademaga Mešić i hrvatska nacionalna ideja 1895.–1918. godine* // *ČSP*, br. 3. (2008.), str. 1119.-1140. (Hrčak), preuzeto 17. prosinca 2011.