Mapa Raške krajem XII. vijeka u vrijeme osnivanja Drijeva
**Drijeva** je naziv trgovišta iz srednjeg vijeka, na području župe Luka, oblast Huma, na donjoj Neretvi, Bosna i Hercegovina. Ime je dobilo po staroslavenskoj riječi za lađu (drijevo), a u izvornoj građi na latinskom jeziku naziva se *portum Narenti te forum* ili *mercatum Narenti*. U Drijevi se odvijala trgovina između primorja i zaleđa, različitom robom, najčešće solju, žitom, vinom pa čak i robljem iz Bosne.

Lokacija
--------

Drijeva nisu arheološki potvrđena. Na osnovu pisanih izvora, autori ih smještaju na tri lokacije:

* na mjestu gdje je današnje mjesto Gabela.
* preko puta Gabele, s druge strane Neretve, od Tersane do Višića
* u današnjem selu Vid, Hrvatska

Opis
----

Drijeva su imala trg u sredini, na kojem se odvijao javni i poslovni život mjesta. Na samom trgu se nalazila crkva, a ukupno ih je bilo tri u Drijevama: svetog Stjepana, svetog Vida i svete Marije. Oko trga su podizane kuće trgovaca na zemljištu koje su kupovali, sa radnjama i dućanima i tako se formirao poslovni dio, u dubrovačkim izvorima nazvan *borgo*. Kuće su bile ušorane i poredane jedna pored druge. Rađene su od drveta, o čemu svjedoče česti požari. Pojedini trgovci su uzimali radnje u zakup. U mjestu je postojala gostionica i prenoćišta sa prostorom za zmještaj robe.

Drijeva su imale i luku za pristajanje brodova. Carina je bila prostor omeđen plotom ili drvenom ogradom, sa dvije kapije, za ulaz i izlaz. Unutar je bila zgrada carinarnice i drveni magacini za čuvanje soli.

Istorija
--------

### Drijeva u Raškoj

Prvi se put spominju 1186. u ugovoru između srpskog velikog župana Stefana Nemanje i Dubrovnika, kojim se jamči dubrovačkim trgovcima sloboda trgovanja u Drijevima. Humskom zemljom je u Nemanjino ime upravljao njegov brat Miroslav do 1190, zatim dvije godine sin Rastko i do 1304 brojni potomci Nemanjića.

Te godine pripadnici hrvatske porodice Bribirskih koriste dinastički sukob srpskih kraljeva Dragutina i Milutina i preuzimaju dolinu Neretve. Tek na kratko, Nemanjići su povratili teritoriju.

### Drijeva u Bosni

Bosanska banovina nakon što je Stjepan I Kotromanić pripojio Huma 1326. god
Bosanska kraljevina 1390. god
Bosanski ban Stjepan I Kotromanić, koristi slabosti hrvatskog i srpskog plemstva i 1326. god. zauzima Hum. U dubrovačkim pisanim izvorima od tada se Drijeva dovode u stalnu vezu sa Bosnom. Nešto kasnije, car Dušan, zauzet na drugoj strani, nije više imao prilike da se angažuje oko zemalja na Neretvi.

### Ugarska vlast nad Drijevima

Dio Humske zemlje zapadno od Neretve - zajedno s Drijevom - ugarski kralj Ludovik I Veliki 1357. god. je, nakon što je prisilio Tvrtka I da vrati Hum, ustupio hrvatsko-dalmatinskom banu na upravu. Dubrovnik je i dalje bio glavni nosilac trgovine u Drijevama, koja do 1382. god. nisu bile u bosanskim rukama. Zbog toga je Tvrtko odlučio podići dva grada, Novi u Boki Kotorskoj i Brštanik na Neretvi. Time je htio da svojoj državi, lišenoj prirodnog izlaza na more, obezbijedi nova pristaništa i osigura nova tržišta soli.

### Drijeva drugi put u Bosni

Kad je čuo za smrt kralja Ludovika I, Tvrtko je, uz vojnu prijetnju, preuzeo Drijeva, a Dubrovčanima izdao povelju kojom je udovoljio njihovom zahtjevu da zatvori trgovinu soli u Novom. Nekoliko godina kasnije Drijeva ponovo postaju najveći isporučilac soli u dubrovačkom zaleđu.

Izvori
------

1. ↑  „Drijeva". *Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje. Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2021.*. Pristupljeno 5. 11. 2023.
2. ↑  „Anđelko Zelenika: O položaju srednjevjekovnog Drijeva". *hercegovina.ff.sum.ba, 2021.*. Pristupljeno 9. 10. 2023.
3. 1 2  „Desanka Kovačević: Trgovina u srednjovjekovnoj Bosni - Privredni planovi Tvrtka I, s.37". *ND NRBIH, DJELA, KNJIGA XVIII, ODJELJENJE ISTORIJSKO-FILOLOSKIH NAUKA, KNJIGA 13. SARAJEVO 1961.*. Pristupljeno 9. 2. 2023.
4. ↑  „Đuro Tošić: STANOVNIšTVO SREDNJOVJEKOVNOG TRGA DRIJEVА)". *Veselin Masleša, Sarajevo, 1987.*. Pristupljeno 9. 10. 2023.
5. 1 2  „Đuro Tošić: Trg Drijeva u srednjem vijeku". *Veselin Masleša, Sarajevo, 1987.*. Pristupljeno 9. 10. 2023.
6. ↑  „Svetozar Ćorović: Istorija srpskog naroda - Bosna kao stožer nove srpskohrvatske države". *INTERNET IZDANJE IZVRŠNI PRODUCENT I POKROVITELJ Tehnologije, izdavaštvo i agencija Janus Beograd, novembar 2001*. Pristupljeno 9. 2. 2023.

|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal Bosna i Hercegovina***  |