**Škrob** ili **skrob** (C6H10O5) je visokomolekularni ugljikohidrat, polisaharid izgrađen od međusobno povezanih molekula (jedinica) D-glukoze povezanih α-1,4-glikozidnom vezom (C6H10O5)n.

Osobine
-------

Fini je bijeli ili žućkastobijeli (rijeđe skroz žut) prah koji se sastoji od sitnih zrnaca. U hladnoj vodi, alkoholu i eteru škrob je netopljiv, u vrućoj vodi daje gustu koloidnu otopinu (*škrobno ljepilo*), koja ohlađena, daje hladetinastu masu. Škrobna zrnca u pojedinih biljaka imaju karakterističan oblik; promjer im iznosi od 2 do 150 nanometra a sastavljena su od velikog broja molekula koje se opet sastoje uglavnom od velikog broja grupa C6H12O6.  

Pod djelovanjem kiselina i enzima škrob se može potpuno razgraditi u glukozu; međuprodukti su dekstrini i maltoza.

Ali škrob nije jedinstven spoj, već sadržava dva građom različita ugljikohidrata iste formule:

* amilozu (25%) i
* amilopektin (75%).

**Amiloza** (ravnolančana amiloza - 25... 1000 glukoznih jedinica) je nerazgranat polimer, u kojem su jedinice glukoze povezane α-1,4-glikozidnim vezama.

**Amilopektin** (razgranati amilopektin - ~3000 jedinica, na mjestu grananja α-1,6-glikozidnih veza) je razgranat, pa na tridesetak α-1,4-glikozidnih veza dolazi po jedna dodatna α-1,6-glikozidna veza. Amilopektin sadržava i nešto fosfatne kiseline.

Važnost i rasprostranjenost
---------------------------

Škrob je uz celulozu najvažniji produkt asimilacije u biljkama. Biljke sinteziraju škrob iz glukoze (fotosintezom) i pohranjuju ga u u velikim količinama u obliku škrobnih zrnaca, napose u sjemenkama, korijenu, gomoljima i plodovima (izuzetno i deblu (sago palme), kao pričuvni izvor energije, gdje on čini glavnu energetsku zalihu za rast nove biljke.  

Ako biljci ustreba, škrob se pretvara u topljivu glukozu.

Škrob je (po količini) najvažnija hrana čovjeka i životinja te kao izvor ugljika za mikroorganizme, pa škrob čini više od polovice svih ugljikohidrata koji se unose hranom (kruh, tjestenina, riža, krumpir, sijerak, kukuruz i sl.). Njegova razgradnja počinje već u ustima; enzim iz sline (*α-*amilaza), razgrađuje amilozu i amilopektin.

Sirovina je za proizvodnju tzv. škrobnih i tekućih šećera (glukoze, maltoze, glukoznoga, maltoznoga i visokofruktoznoga sirupa), te drugih biotehnoloških proizvoda (etanol, organske kiseline (pomoću enzima), antibiotici, itd.).

Djelomično pročišćeni škrob upotrebljava se u prehrambenoj industriji, kao ljepilo, u tekstilnoj industriji za škrobljenje rublja (apretura, u analitičkoj kemiji kao reagens za jod itd..

Poznati su škrobovi od riže, pšenice, krumpira i kukuruza.

Na policama samoposluga dolazi najčešće kukuruzni škrob koji se koristi u kao zgušćivač u kulinarstvu.

U kozmetici je najrasprostranjeniji rižin škrob kao služi za proizvodnju pudera.

Dobivanje
---------

Čisti izolirani škrob dobiva se iz krumpira ili iz žitarica ispiranjem vodom.

Škrobni sirup
-------------

**Škrobni sirup** je gusta tekuća bezbojna masa, koja se dobiva pri hidrolizi škroba. Sadržava 20-40% maltoze, 12-20% glukoze i do 35% dekstrina. Upotrebljava se u proizvodnji likera i slastica.

Izvor
-----

* Hrvatska enciklopedija, Broj 10 (Sl-To), str. 429.. Za izdavača: Leksikografski zavod Miroslav Krleža, Zagreb 2000.g. ISBN 978-953-6036-40-0

Izvori
------

1. ↑  Lide David R. ur. (2006). *CRC Handbook of Chemistry and Physics* (87th izd.). Boca Raton, FL: CRC Press. 0-8493-0487-3.
2. ↑  Susan Budavari, ur. (2001). *The Merck Index: An Encyclopedia of Chemicals, Drugs, and Biologicals* (13th izd.). Merck Publishing. ISBN 0-911910-13-1.

Vanjske veze
------------

***Škrob*** na Wikimedijinoj ostavi

  


| * p
* r
* u
Tipovi ugljenih hidrata |
| --- |
| Opšte: | Aldoza •  Ketoza •  Piranoza •  Furanoza |
| Geometrija | Cikloheksanska konformacija •  Anomer •  Mutarotacija |
| Monosaharidi | 

|  |  |
| --- | --- |
| Trioze | Ketotetroze (Dihidroksiaceton) •  Aldotrioze (Gliceraldehid) |
| Tetroze | Ketopentoze (Eritruloza) •  Aldotetroze (Eritroza, Treoza) |
| Pentoze | Ketopentoze (Ribuloza, Ksiluloza)

Aldopentoze (Riboza, Arabinoza, Ksiloza, Liksoza)
Dezoksi šećer (Dezoksiriboza) |
| Heksoze | Ketoheksoze (Psikoza, Fruktoza, Sorboza, Tagatoza)

Aldoheksoze (Aloza, Altroza, Glukoza, Manoza, Guloza, Idoza, Galaktoza, Taloza)
Dezoksi šećeri (Fukoza, Fukuloza, Ramnoza) |
| >6 | Heptoza (Sedoheptuloza) •  Oktoza •  Nonoza (Neuraminska kiselina) |

 |
| Višestruki | 

|  |  |
| --- | --- |
| Disaharidi | Celobioza •  Laktoza •  Maltoza •  Ramnoza •  Saharoza •  Turanoza •  Trehaloza |
| Trisaharidi | Maltotrioza •  Melezitoza •  Rafinoza |
| Tetrasaharidi | Akarboza •  Stahioza |
| Drugi oligosaharidi | Galaktooligosaharidi (GOS) •  Mananoligosaharidi (MOS) •  Fruktooligosaharidi (FOS) |
| Polisaharidi | *Glukoza/Glukan:* Glikogen •  Skrob (Amiloza, Amilopektin) •  Celuloza •  Dekstrin/Dekstran •  Beta-glukan (Zimosan, Lentinan, Sizofiran) •  Maltodekstrin
*Fruktoza/Fruktan:* Inulin •  Levan beta 2→6
*Manoza/Manan*
*Galaktoza/Galaktan*
*N-Acetilglukozamin:* Hitin
*Glikozaminoglikani:* Heparin •  Hondroitin sulfat •  Hijaluronan •  Heparan sulfat •  Dermatan sulfat •  Keratan sulfat
*Aminoglikozidi:*  Kanamicin •  Streptomicin •  Tobramicin •  Neomicin •  Paromomicin •  Apramicin •  Gentamicin •  Netilmicin •  Amikacin |

 |
| **Biohemijske familije:** Ugljeni hidrati (Glikozidi,Alkoholi) •  Lipidi (Steroidi,Fosfolipidi,Glikolipidi,Masne kiseline,Tetrapiroli) •  Proteini (Aminokiseline,Peptidi,Glikoproteini) •  Nukleobaze/Nukleinske kiseline |