*Za ostale upotrebe, v. Јасеново (razvrstavanje).*

  
Координате: 44° 55′ 35" СГШ, 21° 17′ 22" ИГД
**Јасеново** је насеље у Србији у општини Бела Црква у Јужнобанатском округу у Војводини. Према попису из 2011. било је 1243 становника.
Налази се у северозападном делу општине, мала варошица, на раскрсници пута са првом железничком пругом у бившој Југославији, била је значајно место у долини реке Караш.

Историја
--------

Назив села је од дрвета јасена. За симболе грба узето је дрво јасена и вила, која је по предању живела у јасеновим шумама и чувала село.

У турским тефтерима село Јасеново се помиње још половином шеснаестог века. A током историје је више пута мењало име: Године 1690. – Јасеново. После - Јасенова, Јесенова 1911. – Karasjeszenö 1922. – Јасеново.
Јасеново је купио Неман-бег харач 1692г. Јасеново је 1699. године припадало Северинском комитату. 1713 г. пописано је 83 дома. Крајем 1716. године и почетком 1717 г. таборовала је у Јасенову аустријска војска, са задатком да обезбеди Нову Паланку.

А године 1716. додељено је Јасеново паланачком диштрикту. Године 1717. бројало је 120 домова и постало је седиште подуправника (Unterverwalter) и оберкнеза. Тада је уведена и пошта 1726 г. сазидана је прва црква 1734 г. поучили су Италијани овдашње становништво и завели гајење свилених буба, сађење дудова за бубе и подигли манипулацијуну зграду.

У првом турском рату помиње се чешће Јасеново. Од 8. до 10. августа 1736. плаћали су мештани Турцима намет, у новцу и у намирницама. 4. фебруара 1739. потукла је народна војска код Јасенова једну чету побуњених Румуна.

Од 1747 – 1752 г. становао је у Јасенову командант банатске народне војске, барон Сибшен. Пописано је 1749 г. 116 домова. Године 1769. подигнута је друга српска црква, а 1773. уведене су матичне књиге.

Јасеново је 1773 г. припојено Илирској регименти и постало седиште компаније. Од 1780 – 1789 г. постојала је овде једна војничка немачка тривијална школа. Године 1802. било је 168 домова са 1119 становника. 1820. обновљена је тривијална школа. Године 1838. додељено је српском батаљону, а 1845. српској регименти.

Године 1847. пописано је 1635 становника. 1854. пописано је 1379 становника у месту, а 5440 у компанији, коју су чиниле пет општина.

1. новембра 1856. отворена је железничка станица, а 8. јула 1858. пуштена је у саобраћај и железница на прузи према Темишвару. 1857. сазидана је општинска кућа. Јасеново постаје велика општина 1896. почиње матичарско звање.  
 
Јасеново 1875 г. добија пошту, а 1879. тржишно право. Према пописима становника Јасеново је имало;

| **Година пописа** | **Број становника** |
| --- | --- |
| 1869. | 1.619 |
| 1880. | 1.795 |
| 1890. | 2.054 |
| 1900. | 2.156 |
| 1910. | 2.207 |

*Кретање броја становника од 1869. до 1910. године.*

Године 1893. основана је апотека а 1912 г. подигнута је нова православна црква за коју је утрошено 80.000 Круна. У почетку Светског рата интернирана су два становника. 8. новембра 1918 г. српска војска је ушла у Јасеново, које је припојено Торонталској-тамишкој жупанији.

По попису 1921. г, било је 2111 становника, од којих: Срба –1753; Чехословака – 35; Осталих Словена – 30; Румуна – 22; Италијана – 1; Немаца – 192; Мађара – 78. 20. дезембара 1928г. извршен је избор новог општинског представништва.

Демографија
-----------

У насељу Јасеново живи 1115 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 39,4 година (37,7 код мушкараца и 41,1 код жена). У насељу има 504 домаћинства, а просечан број чланова по домаћинству је 2,87.

Ово насеље је углавном насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника. Село је по величини и броју становника највеће у општини са 1446 становника и густином насељености од 18 становника по једном хектару.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 2030 |  |
| **1953.** | 2159 |  |
| **1961.** | 2333 |  |
| **1971.** | 2108 |  |
| **1981.** | 2062 |  |
| **1991.** | 1927 | 1609 |
| **2002.** | 1784 | 1446 |
|  |  |  |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 1.220 | 84,37% |
| Роми |    | 93 | 6,43% |
| Мађари |    | 18 | 1,24% |
| Румуни |    | 15 | 1,03% |
| Македонци |    | 12 | 0,82% |
| Чеси |    | 11 | 0,76% |
| Немци |    | 7 | 0,48% |
| Црногорци |    | 6 | 0,41% |
| Хрвати |    | 4 | 0,27% |
| Словаци |    | 4 | 0,27% |
| Југословени |    | 3 | 0,20% |
| Руси |    | 1 | 0,06% |
| Муслимани |    | 1 | 0,06% |
| Бугари |    | 1 | 0,06% |
| непознато |    | 38 | 2,62% |

Становништво, привреда и инфраструктура
---------------------------------------

Становништво се претежно бави земљорадњом, воћарством, сточарством, а један део је запослен у предузећима у Вршцу и Белој Цркви. У селу раде и два предузећа која закође запошљавају доста радника из села, а то су циглана "2. октобар" и погон пластичне амбалаже "Хемофарм". Изграђеност инфраструктуре, комуналне опремљености, на завидном је нивоу у односу на остала места у општини.

У селу је обезбеђена здравствена заштита, изграђена је амбуланта у којој ради неколико лекара. Постоји осмогодишња основна школа „Ђорђе Малетић", а такође и предшколска установа - дечје забавиште.

У Јасенову је 1816. године рођен књижевник, естетичар, преводилац, политичар, позоришни педагог и теоретичар Ђорђе Малетић.

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 1 |    |    | 1 |
| 80+ | 10 |    |    | 20 |
| 75-79 | 17 |    |    | 35 |
| 70-74 | 22 |    |    | 40 |
| 65-69 | 46 |    |    | 51 |
| 60-64 | 48 |    |    | 44 |
| 55-59 | 19 |    |    | 30 |
| 50-54 | 52 |    |    | 42 |
| 45-49 | 71 |    |    | 68 |
| 40-44 | 56 |    |    | 40 |
| 35-39 | 55 |    |    | 49 |
| 30-34 | 42 |    |    | 38 |
| 25-29 | 60 |    |    | 48 |
| 20-24 | 41 |    |    | 42 |
| 15-19 | 52 |    |    | 45 |
| 10-14 | 50 |    |    | 32 |
| 5-9 | 60 |    |    | 53 |
| 0-4 | 29 |    |    | 37 |
| просек | 37.7 |  |  | 41.1 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 530 | 577 | 680 | 617 | 612 | 578 | 504 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 130 | 115 | 77 | 107 | 49 | 17 | 4 | 2 | - | 3 | 2.87 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 592 | 153 | 360 | 45 | 27 | 7 |
| Женски | 593 | 85 | 352 | 127 | 22 | 7 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 314 | 138 | - | 2 | 70 | - | 17 | 15 | 6 | 29 |
| Женски | 128 | 65 | - | - | 14 | - | 1 | 18 | 1 | 3 |
| Оба | 442 | 203 | - | 2 | 84 | - | 18 | 33 | 7 | 32 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | 2 | 6 | 7 | 5 | 2 | 2 | - | - | 13 |
| Женски | 3 | - | - | 9 | 6 | 1 | 4 | - | 3 |
| Оба | 5 | 6 | 7 | 14 | 8 | 3 | 4 | - | 16 |

Референце
---------

1. ↑  Милекерови летописи јужнобанатских општина. ISBN 978-86-85075-04-9.
2. ↑  Летописа Период 1812 – 2009. Јасенову у Делиблатској Пешчари Написао М. Марина:(Beč 2009) Саставио од Писаних трагова, Летописа, по предању о селу Јасенову настанак села ко су били Досењеници чиме се бавили мештани.
3. ↑  Монографија Подунавске области 1812-1927 саставио Др, Владимир Марган бив. Председник Обласног одбора Комесар Обласне Самоуправе, објављено 1927„Напредак Панчево"
4. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
5. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
6. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |


***Jasenovo (Bela Crkva)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* () Vue satellitaire de Jasenovo
* План насеља на мапи (Mapquest)

| * p
* r
* u
Насељена места општине Бела Црква |
| --- |
| 
**Бела Црква** • 
Банатска Паланка • 
Банатска Суботица • 
Врачев Гај • 
Гребенац • 
Добричево • 
Дупљаја • 
Јасеново • 
Кајтасово • 
Калуђерово • 
Крушчица • 
Кусић • 
Црвена Црква • 
Чешко Село
 |