|  |
| --- |
| ***Solidus*** |
|  |
| '***, 301. - kraj 11. vijeka*** |
| zlato |
| , 4.5 grama |
| , Rimsko Carstvo |

**Solidus** (latinski za "čvrst", množina: solidi) je bila zlatna kovanica, koju je kovalo Rimsko Carstvo od početka 4. vijeka, do svoje propasti, umjesto starijeg **aureusa**, a nastavilo kovati Bizantsko Carstvo do 11. vijeka.

Njegovo ime postalo je sinonim za novac uopće u mnogim jezicima, kao u talijanskom **soldi**, što se zadržalo i po jadranskim gradovima do kraja 20. vijeka u iskrivljenom obliku **šoldi**.

Historija
---------

*Solidusi* su se počeli kovati u ograničenim količinama, za vrijeme cara Dioklecijana oko 301. težili su 5.5 grama i vrijedili 1 000 *denariusa*.

Prava upotreba *solidusa* otpočela je za vladavine Konstantina Velikog 312. kad su *solidusi* potpuno zamijenili dotadašnje aureuse. Njegov *solidus* težio je 4.5 grama i vrijedio 275 000 devalviranih denariusa.

*Solidusi* su zadržali svoju približnu vrijednost i težinu, sve do kraja 10. vijeka i bili važna bizantska moneta koju su oni zvali jednostavno *nomisma* (novac). Od 1030. solidus je počeo gubiti na vrijednost, jer se kovao od sve manje zlata, nakon katastrofalnih vojnih poraza i građanskog rata vrijednost mu je pri kraju 11. vijeka pala gotovo na nulu. Zbog tog je 1092. car Aleksije I Komnen (vladao 1081.-1118.) poduzeo drastičnu reformu bizantskog novčanog sistema i dao iskovati novu zlatnu kovanicu - **hiperpiron**

U to vrijeme nije postojala stalna državna kovnica novca, kao samostalna institucija, već je ona bila dio carskog dvora i slijedila cara na njegovim putovanjima i duljim boravcima. Tako su se *solidusi* kovali i u Milanu - 353. a i u Ravenni nakon 402. kad je u tim gradovima bila carska rezidencija.

Solidusi Romulus Augustusa, kraj 5. vijeka
Iako je formalno bila zabranjena upotreba *solidusa* izvan Bizantskog Carstva, on je postao tražena valuta po arapskim zemljama, preko njihovih trgovaca, ali kako se te kovanice nisu nakon duže upotrebe, ponovno talile i nanovo kovale u istoj kvaliteti, kao u Bizantu, vremenom bi se toliko izlizale i istrošile da su vrijedile (i težile) daleko manje.

### Uticaj solidusa na sve kasnije kovanice i novac

Jedina kovanica u opticaju u srednjovjekovnoj Evropi, bila je srebrni *denarius*, solidus je postao samo obračunska jedinica koja vrijedi 12 denariusa. Ipak je uspomena na njega i njegovu vrijednost i stabilnost ostala toliko jaka, da je derivat njegova imena postao sinonim za mnoge kasnije kovanice.

U francuskom, jeziku se vremenom riječ *solidus* iskrivila preko *soldusa*, pa *solta*, *sola* do finalnog *soua*, koji je bio kovanica sve do reforme nakon Francuske revolucije 1795. Tako da i danas narod govori kad je *švorc (bez dinara)* - *sans le sou*.
Engleska riječ *soldier* za vojnika, ima svoje porijeklo od *solidusa*, zapravo od njihove količine koju su oni dobijali kao plaću .I španjolska i portugalska riječ za vojnika *soldado* imaju isto porijeklo, od riječi za plaću u solidusima; - *sueldo* i *soldo*.

I stari britanski shilling dugovao je svoje porijeklo i inicijalno slovo S - *solidusu*. I termin iz knjigovodstva **saldo** = balans, vodi porijeklo od *solidusa*.

Bilješke
--------

1. ↑  Odić, Sanja. „Rjecnik". Pristupljeno 5. 11. 2011.
2. ↑  Alan K. Bowman, Peter Garnsey, Averil Cameron: *The Cambridge Ancient History*, str. 335
3. ↑  Grierson, Philip (1982). „Byzantine coins". Taylor & Francis. ISBN 978-0-416713602.  (`en`)
4. 1 2  Porteous, John (1969). „The Imperial Foundations". *Coins in history : a survey of coinage from the reform of Diocletian to the Latin Monetary Union.*. Weidenfeld and Nicolson. str. 14-33. ISBN 0297178547.
5. ↑  „Merriam-Webster Online Dictionary". Merriam-Webster. Pristupljeno 5. 11. 2008.

Vanjske veze
------------

***Solidus*** na Wikimedijinoj ostavi

* Online Numizmatička online izložba (`en`)