| **Drevna Mezopotamija** |
| --- |
| Eufrat – Tigris |
| Asirologija |
| **Gradovi / kraljevstva** |
| **Sumer**: Uruk – Ur – Eridu |
| Kish – Lagaš – Nippur |
| **Akadsko Carstvo**: Akkad |
| Babilon – Isin – Susa |
| **Asirija**: Assur – Niniva |
| Dur-Sharrukin – Nimrud |
| **Babilonija** – **Kaldeja** |
| **Elam** – **Amoriti** |
| **Huriti** – **Mitanni** |
| **Kasiti** – **Urartu** |
| **Kronologija** |
| Sumerski kraljevi |
| Asirski kraljevi |
| Babilonski kraljevi |
| **Jezik** |
| Klinasto pismo |
| Sumerski – Akadski |
| Elamski – Hurijski |
| **Mitologija** |
| Enûma Elish |
| Gilgameš – Marduk |

**Shamshi-Adad I** (vladao od 1813. do 1791. pne.) je vladar koji je stvorio veliko kraljevstvo u sjevernoj Mezopiotamiji. 

Njegov otac Ila-kabkabu je vladao amoritskim kraljevstvom na granici Marija. Nakon očeve smrti kraljevstvo je naslijedio drugi brat, pa je Šamši-Adad morao stvoriti vlastitu državu ispočetka.

Prvo je osvojio područje oko grada Shekhna te ga pretvorio u svoju prijestolnicu pod nazivom Shubat-Enlil (današnji Tell Leilan). Zatim je pokušao osvojiti utvrdu Ekallatumna lijevoj obali Tigrisa. Ispočetka je bio poražen i prisiljen na bijeg u Babilon, ali se potom vratio i uspio osvojiti tvrđavu. To mu je omogućilo da stekne kontrolu nad gradom-državom Assur, koji je tada prosperirao trgujući s Anadolijom. Na čelo tvrđave je stavio svog sina Ishme-Dagana te nastavio osvajanja.

Sljedeča meta je bio grad Mari koji je kontrolirao karavane između Anatodije i Mezopotamije. Kralja Marija Iakhdunlima su ubili vlastiti sluge, a špekulira se da je iza toga stajao Šamši-Adad. U svakom slučaju Šamši-Adad je to iskoristio kako bi Mari stavio prod svoju vlasti. Marijev prijestonasljednik Zimri-Lim je bio prisiljen bježati u Aleppo, odnosno Yamkhad. Šamši-Adad je nakon toga na prijestolje Marija stavio svog drugog sina Yasmah-Adada te se vratio u Shubat-Enlil.

Nakon osvajanja Marija, Šamši-Adad je stekao kontrolu nad velikim kraljevstvom, odnosno cijelom Gornjom Mezopotamijom. U počast toga Šamši-Adad je počeo u svojim natpisima tvrditi kako je postavio stele na obali Mediterana, ali historičari vjeruju da je to bilo za vrijeme pljačkaških pohoda, a ne pokušaja osvajanja. Šamši-Adad se svejedno proglasio "kraljem svega", kao prvi vladar koji je koristio tu titulu nakon Sargona Akadskog.

Šamši-Adadov uspon je izazvao bijes i zavist kod susjednih vladara i plemena, te su on i sinovi morali braniti stečeno kraljevstvo. Dok je Ishme-Dagan vjerojatno bio sposoban vladar, brat mu je imao slab karakter; o tome svjedoči očevo pismo u kome ga pita: *Jesi li dijete, a ne muškarac, imaš li dlake na svojoj bradi*, a u drugom pismu tvrdi *Dok ti je brat nizao pobjede, ti si dolje ležao sa ženama.*

Šamši-Adad je pokazao dobre organizacijske sposobnosti i uložio veliki napor u imenovanje pouzdanih službenika i dijeljenje namirnica vojsci i stanovništvu. Vojni pohodi su bili dobro planirani, a vojska poznavala tehnike opsadnog ratovanja kao što je okruživanje zidina i korištenje ovnova za razbijanje gradskih vrata. Uz vojna sredstva Šamši-Adad I se koristio špijunima i propagandom. 

Dok je Šamši-Adad živio, kraljevstvo mu je bilo snažno. Međutim, nakon smrti je nestao njegov autoritet, i čim su čuli za njegov nestanak, stari suparnici su krenuli njegove sinove srušiti s prijestolja. Iasmakh-Adada je u Mariju svrgnuo Zimri-Lim, a ostatak carstva je pao pod babilonskog kralja Hammurabija.

V. također
----------

* Asirija
* Babilonija i Asirija
* Kraljevi Asirije
* Kronologija Babilonije i Asirije

Literatura
----------

* OBO (Orbis Biblicus et Orientalis) 160/4
* Larsen
* Veenhof
* Michel
* "Documents Epistolaires du Palais de Mari"
* E.Roux "Ancient Iraq" (Penguin, Harmondsworth)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Erishum II**  |  **Kralj Asirije** 1813– 1791. pne. | Slijedi: **Ishme-Dagan I**  |