**Srebrenički cvijet**, simbol koji se upotrebljava, obično u obliku čipke, kao obilježje stradanja Bošnjaka u Srebreničkom masakru, ali i u čitavu Ratu u BiH. Poticaj za ideju izrade cvijeta dao je Mustafa Cerić, tadašnji reisululema Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini, a idejno rješenje izradila je Jasmina Čamdžić. Od pet predloženih uzoraka izabran je cvijet sastavljen od zelena cvjetišta koje okružuje 11 bijelih latica, u znak sjećanja na 11. dan mjeseca jula kada je počeo Srebrenički masakr. Bijela boja latica simbolizira nevine ubijene ljude, a zeleno cvjetište nadu za mir, odn. nadu da se ništa slično više nikada ne ponovi. Cvijet je nazvan »Sjećanje«, nema cijenu i nije na prodaju.

Udruženje Gračaničko keranje, koje se od 2006. bavi promocijom tradicionalne tehnike čipkanja (*keranja*) na području Gračanice, zaštitilo je izradu srebreničkog cvijeta u obliku čipke pri Institutu za intelektualno vlasništvo BiH 2010. Iste godine urađena je bila prva veća pošiljka cvjetova za Evropski parlament, kada su na inicijativu zastupnika EP-a Jelka Kacina žene iz Gračanice izradile 800 cvjetova za zastupnike u Strasbourgu.

Po uzoru na cvijet »Sjećanje« uskoro su se pojavili i drugi oblici srebreničkog cvijeta. Sarajevski filigranar Mensur Bektić izradio je »Cvijet Srebrenice«, srebrni filigranski cvijet sa 11 latica, svaka s po sedam komponenti, tj. okica, i zelenim staklenim kamenom u sredini. Zbog sličnosti s čipkanim srebreničkim cvijetom koji izrađuje Gračaničko keranje, pokrenut je sudski spor oko vlasništva nad dizajnom. I čipkani i filigranski srebrenički cvijet nose se na reveru.

Verzije srebreničkog cvijeta izrađivali su i drugi autori. Godine 2014. Enes Klopić, apsolvent na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu, izradio je *Cvijet Majki Srebrenice*, digitalni crtež s prikazom 11 majki odjevenih u bijelo koje sjede oko zelena tabuta djeteta koji svaka dotiče svojom desnom rukom. S motivima prikazanim odozgo, crtež majki u bijelom oko zelena tabuta podsjeća obrisima na srebrenički cvijet. U zeničkom naselju Mokušnicama jedan je cestovni rotor glavne gradske magistrale bio ukrašen 2015. s više od 500 sadnica cvijeća u obliku srebreničkog cvijeta.

Vidi još
--------

* Srebrenički masakr
* *Dubh (ar thitim Shrebenice, 11ú Iúil, 1995)*
* gračanička kera

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Ljubas, Zdravko (8. jula 2015). „Čiji je Srebrenički cvijet?". Deutsche Welle. Pristupljeno 11. jula 2015.
2. ↑  „Cvijet Sjećanje u Sarajevu, Mostaru, Zenici, Tuzli i Gračanici". Gračaničko keranje. 1. jula 2015. Arhivirano iz originala na datum 2016-03-12. Pristupljeno 11. jula 2015.
3. ↑  Agović, Mersada Nuruddina (14. juna 2014). „Zlatne ruke Bošnjakinja dizajnirale su cvijet sjećanja na žrtve genocida". Bošnjaci.net. Pristupljeno 11. jula 2015.
4. ↑  „Autor novog Cvijeta Srebrenice: To su uplakane majke oko tabuta djeteta". klix.ba. 8. jula 2014. Pristupljeno 11. jula 2015.
5. ↑  „Na kružnom toku napravljen najveći Cvijet Srebrenice". MOJportal.ba. 9. jula 2015. Arhivirano iz originala na datum 2015-07-10. Pristupljeno 11. jula 2015.

Eksterni linkovi
----------------

* Gračaničko keranje: Cvijet – Sjećanje Arhivirano 2017-02-24 na Wayback Machine-u, čipkani (*kerani*) srebrenički cvijet
* Bektićev »Cvijet Srebrenice« Arhivirano 2015-07-10 na Wayback Machine-u, filigranski srebrenički cvijet