recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Amiga 2000
**Amiga 2000** je kompjuter kojega Commodore izdaje 1987. godine s ciljem osvajanja poslovnog dijela tržišta. 

Ovo računalo, nasljednik propale Amige 1000, dobiva zadatak ubacit se na multimedijsko područje kraja osamdesetih godina. Njegova matična ploča zajedno s procesorom je preuzeta od prethodnika. Jedine dvije konkretne razlike na matičnoj ploči su postajanje konkretne ROM memorije koja se više ne treba učitavat s disketa i količina RAM-a koja se s određenim ograničenjima podiže na 1 MB.

Osobitost ovog računala za svoje razdoblje postaje mogućnost izmjene podataka s PC računalima bez problema zahvaljujući hardverskom unapređenju.

Za razliku od Amige 500, ovaj računalo se prodavao u kućištu prilično sličnom onome PC računala tako da je u originalnom pakiranju imao hard disk.

Prestanak proizvodnje ovog kompjutera nastupa izlaženjem njegovog nasljednika Amige 3000 1990 godine. 

Zbog svoje cijena nikad nije bio očekivan veliki uspjeh ovog kompjutera, ali neobične akcije Commodorea su dokazale njegov neuspjeh. U samo tri godine postojanja izdana su dva podmodela ovog kompjutera s ciljem povećanja prodaje. Model Amiga 2500 je bila Amiga 2000 s procesorom Motorola 68020 ili čak Motorola 68030 dok Amiga 1500 je bila orginalna verzija samo bez hard diska.

***Amiga 2000*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Lista Commodore kompjutera |
| --- |
| 6502-based (8-bitni) | MOS/CBM KIM-1, PET/CBM, CBM-II, VIC-20/VC-20, MAX Machine,C64, SX-64, C16 & 116, Plus/4, C128 |
| 680X0 (16-bitni / 32-bitni) | Amiga 1000, Commodore 900, Amiga 500, Amiga 2000 , Amiga 3000, Amiga 500+, Amiga 600, Amiga 1200, Amiga 4000 |
| Igraće konzole | Commodore 64GS, Amiga CDTV, Amiga CD32 |
Cowichan.
**Cowichan** /značenje nepoznato/, pleme i skupina bandi i plemena porodice Salishan sa jugoistočne obale otoka Vancouver između Nanoose Baya i Saanich Inleta u kanaskoj provinciji Britanska Kolumbija. Izvorno Cowichani obuhvačaju bande nastanjene u dolini rijeke Cowichan: Clemclemalats (L’uml’umuluts), Comiakin (Qwum’yiqun’), Kenipsim (Hinupsum), Kilpanlus (Tl’ulpalus), Koksilah (Hwulqwselu), Quamichan (Kw’amutsun) i Somenos (Somena, S’amuna’). Ostali su nastanjeni na susjednim lokacijama Cowichan-teritorija, i to Tateke na otoku Valdes, Hellelt ili Halalt na rijeci Chimenes; Yekolaos i Lilmalche, na otoku Thetis; Siccameen, na Oyster Bayu; Malakut, na Saanich Inletu; Kulleets, na Chimenes Bayu; i Penelakut, na otocima Kuper i Galiano.

Kultura i Povijest
------------------

Prvi Europljanin koji je vidio Cowichane, vjerojatno je bio 1592. grčki navigator iz Kefalonije, Juan de Fuca, a kasnije tuda prolazi više ekspedicija. Njihova populacija 1780 iznosila je oko 5,500 ,a danas oko 4,000, organiziranih u sedam plemena.
Cowichani kulturno pripadaju plemenima Sjeverozapadne obale, kao što su Comox, Kwakiutl, Nootka i Snoqualmie. Oni su seosko, stalno-naseljeno stanovništvo koje živi od ribolova u kućama od cedrovine. Društvo Cowichana podijeljeno je po klasama, plemići, običan puk i robovi. Položaj poglavice je nasljedan a obitelj proširena i patrilinearna.

Popis rezervata
---------------

* Cowichan Indian Reserve 1
* Cowichan Indian Reserve 9
* Est-Patrolas Indian Reserve 4
* Kakalatza Indian Reserve 6
* Kil-Pah-Las Indian Reserve 3
* Skutz Indian Reserve 7
* Skutz Indian Reserve 8
* Theik Indian Reserve 2
* Tzart-Lam Indian Reserve 5

Literatura
----------

* Humphreys, John. "Cowichan Indian Stories and Legends and History of the Cowichan Indians." Victoria, B.C.: B.C. Archives, n.d.
* Francis, Father. "Early Cowichan History." The B.C. Orphan’s Friend. 1928.
* Norcross, Elizabeth Blanche. Warm Land: A History of Cowichan. Rev. ed. Duncan, B.C.: Island Books, 1975.
* Barnston, Alexander. "Journal of the Vancouver Island Exploring Expedition." Victoria, 1864.

Vidi još
--------

* Tait

Vanjske poveznice
-----------------

* Cowichan Arhivirano 2008-05-11 na Wayback Machine-u
* Cowichan
Bog stvara zvezde i planete, tavanica Sikstinske kapele
Jevrejski/židovski nadgrobni kamen, sa godinom po hronologiji *Anno Mundi*
 (latinski: "[u] godini sveta"), skraćeno **AM** ili **A.M.**, naziv je kalendarske ere koja godine broji od nastanka sveta po Bibliji.

Hebrejski proračun
------------------

Godine u hebrejskom kalendaru se broje od godine Postanja. Sistem koji se danas koristi, usvojen je negde pre 3925. AM (165. n.e.) i počiva na proračunu u delu Seder Olam Rabbah rabina Jose Ben Halafte oko 160. n.e. Po njegovom proračunu, Adam i Eva su stvoreni u godini 3761. pne. Hebrejska godina koja se proteže u 2008-09. je 5769. AM po hebrejskom kalendaru.

Drugi proračuni
---------------

Godine sveta su koristili i ranohrišćanski hronografi. Rana crkva u Antiohiji je smatrala da je svet stvoren 6000 godina pre Isusovog rođenja Hronikoni Euzebija i Jeronima su Postanje datirali na godinu 5199. pne. Ranija izdanja Rimske martirologije za Božić su koristili tu godinu, kao i irski Anali Četiri Učitelja.

Ovome u vizantijskom kalendaru odgovara Etos Kosmu, koji Postanje datira na 1. 9. 5509. pne. Ovi "veći" brojevi su dobijeni na osnovu Septuaginte, starog grčkog prevoda hebrejske biblije.

Srednjovekovni istoričar prečasni Bede (8. st.) je datirao Postanje na 18. 3. 3952. pne.. Anglo-irski prelat James Ussher (1654.) je datirao nastanak sveta na 23. 10. 4004. pne. prema julijanskom kalendaru, što bi odgovaralo 21. 9. 4004. pne. po gregorijanskom; ovaj datum je u zapadnom svetu bio prihvaćen do 19. stoleća.

Ovome je srodna masonska *Anno Lucis* ("[u] godini Svetlosti"), era koja dodaje 4000 godina na godinu nove ere. Ovi "manji" brojevi su dobijani na osnovu latinske Vulgate i novijeg mazoretskog teksta hebrejske biblije.

Obratite pažnju da se ista skraćenica AM može odnositi i na *Anno Martyrum*, "godinu mučenika" iz koptskog kalendara koja broji godine od 284-5. n.e.

Povezano
--------

* Hronologija Biblije
* Datiranje postanja
* Ussher-Lightfoot kalendar

Izvori originala
----------------

* Mattis, Kantor, *The Jewish time line encyclopedia*: a year-by-year history from Creation to present, Jason Aronson Inc. Northvale, N.J. 1992
**Branko Gavella** (Zagreb, 28. srpnja 1885. - Zagreb, 8. travnja 1962.), hrvatski redatelj, teatrolog i kazališni pedagog.

Filozofiju i germanistiku studirao je u Beču. Pisao je kazališne kritike u dnevniku Agramer Tagblatt, a 1914. prvi put režira u HNK. Potiče osnivanje glumačke škole, ravna dramom HNK i postavlja svoje najbolje predstave, te realizira brojna djela opernog repertoara. Osobito se zalagao za scensko izvođenje hrvatske dramske baštine. Režira u godinama nakon Drugog svjetskog rata u Bratislavi, Ostravi i Ljubljani, a od 1949. ponovo je u svom rodnom gradu, a 1950. preustrojio je zagrebačku Zemaljsku glumačku školu u *Akademiju za kazališnu umjetnost* (danas ADU). 1953. pokreće utemeljenje *Zagrebačkog dramskog kazališta* (danas *Dramsko kazalište Gavella*). Režirao je oko 270 dramskih, opernih i operetnih djela, a napisao je knjige: *"Hrvatsko glumište", "Glumac i kazalište" i "Književnost i kazalište"*). Branko Gavella jedan je od najvećih umjetnika što ih je imala hrvatska pozornica. Stvaralac i teoretičar, organizator i pedagog, redatelj, prevodilac i publicist koji svojim nezaobilaznim djelom postaje pojmom i simbolom cijelog kazališnog razdoblja. 

Zanimljivo je i da je kao nogometni sudac sudio prvu prvenstvenu utakmicu na području današnje Hrvatske, odigranu između HŠK-a Croatia i Tipografski ŠK-a u rujnu 1912.g.

Izvori
------

1. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2012-09-29. Pristupljeno 2011-10-19.
**Branko Marjanović** (Zagreb, 12. svibnja 1909. - Zagreb, 13. veljače 1996.), hrvatski filmski redatelj i montažer.

Završio je Dramsku školu u Zagrebu, a filmska iskustva stjecao je u Pragu i radom na prosvjetnom filmu u Zagrebu. Za Drugog svjetskog rata rukovodio je proizvodnjom Hrvatskog slikopisa, režirao, pisao scenarije i montirao dokumentarne filmove, od kojih je najpoznatiji *Straža na Drini* (1942), nagrađen na Venecijanskom filmskom festivalu. Kao i mnogi drugi hrvatski filmaši u to vrijeme, surađivao je sa NOP-om, te je poslije dolaska komunista na vlast nastavio je s redateljskim i montažerskim radom, postavši jednim od najvažnijih imena jugoslavenske kinematografije. 

Njegovu karijeru je, međutim, ozbiljno obilježio film "Ciguli miguli", komedija o birokraciji malog mjesta, dovršen 1952. Zbog navodne kritike socijalističkog sistema bio je zabranjen, a prikazivanje je odobreno tek 1977. godine. Marjanović je nakon toga snimio još nekoliko igranih filmova, ali je od njih na kraju odustao posvetivši se dokumentarnim filmovima o prirodi ("Mala čuda velike prirode", "Svizac", "Bjeloglavi sup"). Dobio je nagradu za životno djelo "V. Nazor".

Vanjske veze
------------

* Biografija na www.film.hr Arhivirano 2007-06-11 na Wayback Machine-u
**Damar** ili **Zamar** (arapski: ذمار) je jedna od 20 jemenskih muhafaza, udaljena oko 70 km južno od glavnog grada Sane u sredini Jemena.

Geografija
----------

Damar ima površinu od 7600 km² i 1,330.108 stanovnika, a gustoća naseljenosti iznosi 175 stanovnika po km². Damar se nalazi jugoistočno od muhafaze Sane, sjeverno od Ibba, istočno od al-Hudaide i sjeverozapadno od al-Baide.

Muhafaza Damar je planinski kraj, najviši u cijelom Jemenu. Većina teritorija se nalazi između 1600 i 3200 metara. Unatoč velikoj nadmorskoj visini, temperature su vrlo visoke tokom dana i kreću se u rasponu od 25 i 30 °C. Ipak, nije neobično vidjeti mraz tokom zimskih noći. Iako ne postoje egzaktna mjerenja, procjenjuje se da količina oborina varira između 400 i 500 mililitara godišnje, a one uglavnom padaju između mjeseca marta i aprila te između jula i augusta. Ponekad velike količine kiše znaju izazvati poplave, kao što je bilo u aprilu 2006. godine.

Pokrajina Damar je pretežno poljoprivredno kraj u kojem se uzgajaju žitarice, kava i stoka.

Izvori
------

1. ↑  Broj stanovnika Muhafaze Damar, na stranicama citypopulation.de

Vanjske veze
------------

***Damar (muhafaza)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Dhamar Governorate[*mrtav link*] (`en`)
* 

| * p
* r
* u
Jemenske muhafaze |
| --- |
| Zastava Jemena | 
* Adan
* Amran
* Abjan
* Ad-Dali
* Al-Baida
* Al-Hudaida
* Al-Džauf
* Al-Mahra
* Al-Mahvit
* Sana (glavni grad)
* Damar
* Hadramaut
* Hadža
* Ibb
* Lahidž
* Marib
* Raima
* Sada
* Sana
* Šabva
* Taiz

 | Karta Jemenskih muhafaza |
**Boris Nikolajevič Bugajev** (rus. *Borís Nikoláevič Bugáev*; Moskva, 26. oktobar 1880 - Moskva, 8. januar 1934), poznat pod književnim pseudonimom **Andrej Beli** (rus. *Andréй Bélый*), bio je ruski pesnik, romanopisac, esejista i književni teoretičar. Sin uglednog matematičara Nikolaja Bugajeva, Beli se školovao na prirodno-matematičkom fakultetu u Moskvi. Istovremeno je intenzivno proučavao savremenu i klasičnu književnost i filozofiju. Po estetičkim i poetičkim stavovima spada u mlađu generaciju ruskih simbolista. Na njegova uverenja snažno je uticao Kant, Niče, Rikert, Vladimir Solovjov, a posebo antropozof Rudolf Štajner, čiji je Beli bio saradnik i sledbenik. Spajajući dramske, epske i lirske elemente stvorio je novi književni žanr simfoniju. Napisao ih je četiri: *Herojsku*, *Dramsku*, *Povratak* i *Pehar oluju*. Objavio je zbirke pesama: *Zlato u azuru*, *Urna* i *Pepeo*. Eksperimentisao je na planu jezika u poemi *Glosolalija*. Temu Oktobarske revolucije obradio je u poemi *Hristos Voskrese!*

Objavio je nekoliko romana: *Srebrni golub*, *Petrograd*, *Moskva*, *Kotik Letajev* i *Pokršteni Kinez*. U njima je jezički inventivno obrađivao teme odnosa inteligencije i naroda, revoluciju, apsurdnost postojanja i dr. Teorijska gledišta objavio je u zbornicima *Simbolizam*, *Arabeske*, *Zelena livada* i dr. Veoma su značajni i njegovi memoari *Na granici dvaju vekova*, *Početak veka* i *Između dveju revolucija*.

Literatura
----------

***Andrej Beli*** na Wikimedijinoj ostavi

* Stojnić, Mila (1996). „Peterburg Andreja Belog", pogovor u: Andrej Beli*, Petrograd*. Svetlokomerc. ISBN 86-7190-004-5.

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 66463508
* LCCN: n82058976
* ISNI: 0000 0001 2018 2065
* GND: 118508806
* SELIBR: 177232
* SUDOC: 026716798
* BNF: cb11891122c (podaci)
* BIBSYS: 90055514
* ULAN: 500314168
* MusicBrainz: 6334cc73-eb01-4794-81fb-e19aa25ee07f
* NLA: 35023495
* NDL: 00432842
* NKC: jn19990210107
* RSL: 000079435
* BNE: XX4611493
* CiNii: DA00330504
* CONOR.SI: 6841699
* NSK: 000073119

 |
**Dejan Borovnjak** (Srp. ćirilica: Дејан Боровњак; Knin, 1. travnja 1986.) je srpski profesionalni košarkaš. Igra na poziciji krilnog centra, a trenutačno je član litavskog Lietuvos Rytasa.

Karijera
--------

Košarkašku karijeru započeo je KK Liksu iz Beograda. Početkom 1998. odlazi u KK Partizan. U Partizanu je ostao do 2008. kada je sprorazumno raskinuo ugovor sa klubom navodeći kao razlog nedovoljnu minutažu. U sezoni 2007./08. je u NLB ligi prosječno za 10 minuta provedenih na parketu postizao četiri poena uz tri skoka, a u domaćem prvenstvu imao je imao sličnu statistiku. U Euroligi je odigrao 20 utakmica i prosječno je za 5 minuta provedenih na parketu sakupio po jedan poen i jedan skok. U kolovozu 2008. odlazi u novosadsku Vojvodinu. Za Vojvodinu je u sezoni 2008./09. u regionalnoj ligi u prosjeku bilježio 12.3 poena i 6.8 skokova po utakmici, dok je u nacionalnom prvenstvu ubacivao 10.2 poena uz 5 skokova po utakmici. Ispadanjem Vojvodine iz regionalne lige, Borovnjak je odlučio napustiti momčad i preseliti se u litavski Lietuvos Rytas.

Izvori
------

1. ↑  Borovnjak potpisao za Vojvodinu
2. ↑  Bivši Partizanov igrač preselio u euroligaša[*mrtav link*]

Vanjske poveznice
-----------------

* Profil na NLB.com
* Profil na Euroleague.net
**Cowes** je grad i parohija od 10,405 stanovnika, u unitarnoj jedinici Isle of Wight.

Geografske karakteristike
-------------------------

Cowes leži na sjevernom kraju otoka Wight u regiji Jugozapadna Engleska, na ušću estuarija rijeke Medine u Kanal La Manche.
Udaljen je 18 km od Southamptona, s druge (desne) strane Medine leži East Cowes.

Historija
---------

Cowes je izrastao oko zamka kog je 1540. podigao kralj Henry VIII radi zaštite Britanskih otoka.
Dvorac Osborne pored grada, ljetna je rezidencija kraljice Viktorije od 1845. u njemu je i umrla 1901.

Grad je od 1856. sjedište Kraljevskog jahtaškog kluba (Royal Yacht Squadron), osnovanog 1815. u Londonu.
Cowes je čuven među jedriličarima po regatama koje kulminaciju imaju završnom početkom augusta.

Cowes ima najviše industrije na Otoku Wight, koja proizvodi hoverkrafte, jahte i jedrilice.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*Cowes*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 30. 10. 2016.

Vanjske veze
------------

***Cowes*** na Wikimedijinoj ostavi

* Cowes & East Cowes (`en`)
**Damir Kajin** (Koper, 3.2. 1962. - ) je hrvatski političar koji od 2000. godine u Hrvatskom saboru zastupa Istarski demokratski sabor (IDS). Po struci je upravni referent. IDS-u se priključio 1990. godine. Za vrijeme rata u Hrvatskoj se kao dobrovoljac javio u Hrvatsku vojsku i služio na bojištu u Lici. Kao saborski zastupnik se istakao oštrim kritikama vlade u Zagrebu, pogotovo nakon dolaska Ive Sanadera na vlast, te zalaganjem za novo teritorijalno uređenje Hrvatske, s naglaskom na veću decentralizaciju i političku autonomiju Istre. Veliku pažnju javnosti je stekao zalaganjem za očuvanje antifašističkih vrijednosti u Hrvatskoj te borbom protiv neo-ustaštva, zbog čega je stekao negativnu reputaciju u desnom dijelu javnosti. Kajin je također kritizirao hrvatski LGBT pokret, držeći neke njihove akcije "provokativnima" te se usprotivio pravu na istospolni brak. 

Godine 2009. se Kajin kao kandidat IDS-a kandidirao za predsjednika Republike. 27.12. je osvojio oko 3,87 %& glasova, te se tako nije uspio izboriti za drugi krug.

Godine 2012. je najavio izlazak iz IDS-a i natjecanje za mjesto istarskog župana, obrazloživši to neslaganje sa predsjednikom stranke i trenutnim županom Ivanom Jakovčićem. Početkom 2013. je zbog toga formalno isključen iz stranke.

Na izborima 2013. se kao nezavisni kandidat za istarskog župana uz podršku SDP-a suprotstavio IDS-ovom kandidatu Valteru Flegi od koga je 2. 6. 2013. poražen u drugom krugu.

Izvori
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑   Arhivirano 2011-10-20 na Wayback Machine-u Sabor: "Pederi mogu malo pričekati!" na H-alter

***Damir Kajin*** na Wikimedijinoj ostavi
|  |
| --- |
|  *Ovo je glavno značenje pojma **Cowlitz**. Za druga značenja, v. Cowlitz (razvrstavanje).* |

**Cowlitz**, pleme ili grupa plemena američkih Indijanaca porodice Salishan sa donjeg i srednjeg toka rijeke Cowlitz na zapadu Washingtona. Cowlitzi se sastoje od nekoliko srodnih skupina: Lower Cowlitz ili Stlpulimuhkl, Upper Cowlitz ili Taidnapam (Taitinapum), Lewis River Cowlitz i Mountain Cowlitz. Rana populacija iznosila je oko 300, a prema Mooneyu (1928) oko 1,000 uključujući Humptulipse i Chehalise. Prema Judith W. Irwin s Lower Columbia Collega, 1800.-tih godina Lower Cowlitzi (znači bez Taidnapama) imali su preko 30 sela niz Cowlitz od Mossyrocka južno prema rijeci Columbia. Na mjestu današnjeg grada Longview nalazilo se njihovo selo Manse'la, a drugo poznato po imenu, Awi'mani, na ušću rijeke Coweman. Ovo je pleme svakako bilo mnogo snažnije i brojnije nego što to procjenjuju NAHDB i uvijek skromni James Mooney. Susjedni Taidnapami ili Upper Cowlitzi preko ženidbi sa susjednim šahaptinskim plemenima prihvačaju šahaptinski jezik, pa ih danas klasificiraju među Shahaptian govornike. 

Brojno stanje Lower Cowlitza ili Cowlitza 2000. iznosi preko 1,400 naseljenih u okrugu Cowlitz, a ima ih i po rezervatima Chehalis i Puyallup.
Kultura Cowlitza pripada području Sjeverozapadne obale, a ribolov glavni izvor prehrane. Ribarsko pleme pleme Kwaiailk s gornjeg toka Chehalisa čiji je broj iznosio 216 (prema Gibbsu) pridružio se 1877. Cowlitzima.

Vanjske poveznice
-----------------

* The Cowlitz Indian Tribe
* Cowlitz Indian Tribe
* Cowlitz Indians Arhivirano 2014-03-07 na Wayback Machine-u
* Cowlitz Tribe Arhivirano 2008-05-09 na Wayback Machine-u
S **Amigom 500+** se nastavlja propast tvrtke Commodore započeta s CDTV.

Ovaj kompjuter je izdan 1991 godine kao nadogradnja popularnog modela Amiga 500. Za razliku od svog prethodnika dolazio je s ugrađenih 1 MB rama i satom. Također i grafika je zabilježila minimalne promjene, ali sve u svemu to je ostao identični kompjuter samo s novim problemima. Pri radu se dokazalo da novi operativni sistem Workbench 2.04 nije dovoljno kompaktibilan s prethodnim Workbench 1.3. Veliki broj igara i programa jednostavno nije radio.

Razočarani kupci su Amige 500+ vraćali u dućane zahtjevajući zamjenu za običnu Amigu 500. S druge strane svjestan izdanog poluproizvoda sam Commodore se nije usudio reklamirat ovaj kompjuter. Oni koji su imali nadu da je Amiga 500+ samo nesretni slučaj uspješne kompanije postaju uskoro razočarani novom Amiga 600. 

Amiga 500+ je ostala u proizvodnji približno 6 mjeseci. 

| * p
* r
* u
Lista Commodore kompjutera |
| --- |
| 6502-based (8-bitni) | MOS/CBM KIM-1, PET/CBM, CBM-II, VIC-20/VC-20, MAX Machine,C64, SX-64, C16 & 116, Plus/4, C128 |
| 680X0 (16-bitni / 32-bitni) | Amiga 1000, Commodore 900, Amiga 500, Amiga 2000 , Amiga 3000, Amiga 500+, Amiga 600, Amiga 1200, Amiga 4000 |
| Igraće konzole | Commodore 64GS, Amiga CDTV, Amiga CD32 |
Amiga 1200 s mišem i dodatnom disketnom jedinicom
**Amiga 1200** je kompjuter tvrtke Commodore koji izlazi na tržište 1992. godine s ciljem nasljeđivanja popularnog modela Amiga 500.

U trgovine dolazi u listopadu 1992. godine po cijeni od 600 američkih dolara ( SAD tržište ).
Za taj novac se dobivalo računalo s Motorolinim procesorom 68EC020 verzija 68020 bez matematičkog koprocesora, 2 MB rama, tipkovnica i disketna jedinica. Dobro izvedena unutrašnja arhitektura je dopuštala različita proširenja tako da se danas u Amigu 1200 mogu postaviti procesori snažniji od 1 GHz kao i praktički neograničena količina memorije.
Naravno, kao i svako drugo računalo tog vremena, i ona ima mogućnost nadogradnje hard diska koji se dodatno plaćao. Specifičnost te ugradnje je u nužnosti postavljanja tvrdog diska dizajniranog za notebook kompjutere.

Uspjeh ovog računala koje se uspjelo prodati u milijun primjeraka tijekom osamnaest mjeseci ipak nije spasila tvrtku Commodore od bankrota, koji ju pogađa u travnju 1994. godine.

Novi vlasnik Amige tada postaje Escom koji preuzima bankrotiranu kompaniju 1995. te ponovno pokreće proizvodnju Amige 1200. Ta proizvodnja je bila unaprijed osuđena na propast odlukom Escoma da postavi njenu prodajnu cijenu na razinu iz 1992 godine. Od tada do danas Amiga je mijenjala vlasnika još dva puta.

Na opće iznenađenje svih Amige 1200 koje rade na brzini od samo 14 MHz se još danas (2007 godina) nalaze u prodaji, što je naizgled nemoguće, ako ju usporedimo s modernim Core 2 Duo procesorima. Takvim razvojem situacije Amiga 1200 je postala najdugovječnije kućno računalo koje nije pretrpilo hardverske promjene. Jedina stvar koja se promjenila od 1992 godine je da današnja Amiga 1200 (od Escomovog preuzimanja na dalje) ima operativni sistem Workbench 3.1 za razliku od prvobitnog 3.0. Naknadno su još razvijeni sistemi 3.5 i 3.9 koji se mogu dodatno nadograditi na 3.1. Njena jača sestra kompjuter Amiga 4000 se već odavno ne proizvodi.

Vanjske veze
------------

***Amiga 1200*** na Wikimedijinoj ostavi

* amiga forum
* internet adresa na kojoj su samo programi za Amiga kompjutere
* Prodaja djelova za Amigu.
* popis najboljih deset igri za Amigu 1200 tijekom svih godina između 1993 i 2006..

| * p
* r
* u
Lista Commodore kompjutera |
| --- |
| 6502-based (8-bitni) | MOS/CBM KIM-1, PET/CBM, CBM-II, VIC-20/VC-20, MAX Machine,C64, SX-64, C16 & 116, Plus/4, C128 |
| 680X0 (16-bitni / 32-bitni) | Amiga 1000, Commodore 900, Amiga 500, Amiga 2000 , Amiga 3000, Amiga 500+, Amiga 600, Amiga 1200, Amiga 4000 |
| Igraće konzole | Commodore 64GS, Amiga CDTV, Amiga CD32 |
**Damir Mulaomerović** (Tuzla, 19. rujna 1974.) je hrvatski profesionalni košarkaš. Igra na poziciji playmakera, a trenutačno je član košarkaškog kluba Zagreb.

Karijera
--------

Karijeru je započeo u tuzlanskoj Slobodi. Nedugo nakon rata u Bosni i Hercegovini, odlazi u Zagreb i potpisuje za Cibonu. Ostaje u Ciboni sve do sezone 1997./98. kada odlazi u talijanski Fortitudo. Igrao je još i za španjolski Real Madrid.

U Grčkoj je ostavio najveći trag. Sa Panathinaikosom je u sezoni 2001./02. osvojio Euroligu. Dok je igrao za PAOK i Panellinios bio je jedan od najboljih asistenata i strijelaca lige. Sezonu 2006./07. odigrao je za Olympiacos, kao zamjena za ozljeđenog Macijauskasa. No ubrzo je došlo do svađe između njega i trenera, pa je morao ranije napustiti klub.

U siječnju 2007. potpisuje za španjolsku Bruesu, ali ozljeda mu je poremetila planove. Kada se je vratio na teren, klub nije bio zadovoljan njegovim igrama, te je otpušten. U ljeto 2007. vraća se u Hrvatsku i bio je na korak da potpiše ugovor sa Cedevitom. No ubrzo zatim stiže ponuda Cibone, te je prihvaća i potpisuje 1-godišnji ugovor. Kako je Cibona odigrala vrlo lošu sezonu u borbi za euroligaški ugovor, došlo je do drastičnih promjena u sastavu i tako nije bilo mjesta za Mulaomerovića.

Natrag se vraća u Grčku, igrati za svoj nekadašnji klub PAOK. Ondje je proveo samo jednu polusezonu, jer se već u siječnju 2009. vraća doma te potpisuje za KK Zagreb.

Danas je trener OKK Slobode iz Tuzle.

Izvori
------

1. ↑  Damir Mulaomerović novi trener OKK Sloboda Arhivirano 2013-10-14 na Wayback Machine-u Objavljeno 5. rujna 2013. preuzeto 14. listopada 2013.

Vanjske poveznice
-----------------

* Profil na NLB.com
**Anthrax** je američki heavy metal bend iz New Yorka. Smatra ih se članom "velike četvorke thrash metala" uz Metallicu, Slayer i Megadeth.

O bendu
-------

Bend su 1981 godine osnovali gitariste Scott Ian i Danny Lilker. Često su puta mijenjali postavu, te je jedino Scott Ian ostao kao jedini član iz originalne postave, a pjevači koji su ostali najduže u bendu su John Bush i Joey Belladonna. Do sada su snimili ukupno devet studijskih, te četiri albuma uživo. Na njima su sudjelovali i mnogi drugi muzičari, uključujući Dimebaga Darrella i Phila Anselma iz Pantere, Rogera Daltreya iz The Whoa te Public Enemy. Takođe, članovi su pokrenuli i druge bendove, od kojih je najpoznatiji Stormtroopers of Death, kojeg je osnovao Scott Ian zajedno sa Charliem Benanteom, Dannyjem Lilkerom i Billyjem Milanom.

Članovi grupe
-------------

* Scott Ian – ritam gitara, prateći vokal (1981–)
* Charlie Benante – bubnjevi, udaraljke (1983–)
* Joey Belladonna - vokal (1984–1992, 2005–2007, 2010–present)
* Frank Bello – bas gitara, prateći vokal (1984–present)
* Rob Caggiano – prva gitara (2001–2005, 2007–present)

Diskografija
------------

Studijski albumi
* *Fistful of Metal* (1984)
* *Spreading the Disease* (1985)
* *Among the Living* (1987)
* *State of Euphoria* (1988)
* *Persistence of Time* (1990)
* *Sound of White Noise* (1993)
* *Stomp 442* (1995)
* *Volume 8: The Threat Is Real* (1998)
* *We've Come for You All* (2003)
* *Worship Music* (2011)
* *For All Kings* (2016)

Vanjski linkovi
---------------

* Službena stranica
**Das Erste** (sh. *Prva*) ili **Erste Deutsche Fernsehen** (sh. *Prva njemačka televizija*) je javni televizijski kanal u Njemačkoj. Njega zajednički vode njemačke regionalne televizijske kuće kroz koordinaciju ARD-a. 

Sa eksperimentalnim radom je otpočela 1950. u tadašnjoj Zapadnoj Njemačkoj kao program regionalnog radiodifuznog poduzeća Nordwestdeutscher Rundfunk. Sa redovnim programom je započela 25. decembra 1952. godine, da bi od 1954. godine postala dio ARD-ove nacionalne mreže i dobila ime Deutsche Fernsehen (Njemačka televizija). Iako nije imala predajnika preko granice, njen program se mogao gledati gotovo na cijeloj teritoriji tadašnje Istočne Njemačke. Od 1961. do 1963. je emitirala rezervni kanal, sve do osnivanja ZDF-a. 
Godine 1984. je promijenila ime u Erste Deutsche Fernsehen, a od 1997. se zove Das Erste.

Program Das Erste se sastoji od segmenata koje proizvode svih devet regionalnih njemačkih TV-kuća. Sjedište se nalazi u Münchenu.

Vanjske veze
------------

***Das Erste*** na Wikimedijinoj ostavi

* Official Site (`de`)
* DasErste Mediathek (VoD Portal) (`de`)
**Anomeji**, takođe nazvani **Aetijani** po teologu Aetija, i **Evnomijani** po Evnomiju, njegovom učeniku, su bili ranohrišćanska sekta. Propovedali su da Bog Otac i Bog Sin nisu jednosuštni, odvojeni ne samo po suštini, već i po želji.

Kovanica "*anomoean*" dolazi od grčkog ἀ(ν) - ne i ὅμοιος - sličan, što znači nesličan.

Istorija
--------

Na početku, njihovo propovedanje je bilo skoro identično arijanskom tumačenju, da je Otac na višem položaju nego Sin. Aetije kasnije nije prihvatio ni ortodoksno „jednosuštno", ali ni arijevsko tumačenje, pa je zato njegovo propovedanje dobilo anatemu Arijanaca na njihova dva sabora, te je prognan zajedno sa učenikom Evnomijem. Ubrzo su se vratili da bi se suprotstavili Akakiju iz Kesarije, koji je hteo da sa novom terminologijom postigne kompromis, ali Akakije je bio omiljen na dvoru i to je prouzrokovalo Aetijevo i Evnomijevo novo prognanstvo. Od onda su se Aetijani odvojili od Arijanaca. 

U vreme imperatora Julijana njihovo učenje je dobilo novi podsticaj pošto je imperator hteo da se suprotstavi crkvi, pa je pomagao razne frakcije sa željom da postigne sukob među pristalicama hrišćanske vere. Godine 362. na saboru sazvanom od episkopa Efzoija u Antiohiji puno episkopa je predložilo amnestiju za Aetija, kao i to da se prihvate njegovi stavovi. Zahvaljujući Vasiliju Velikom, Grigoriju iz Nise i Svetom Epifaniju, koji su vodili upornu borbu protiv Aetija, to učenje nije dostiglo presudnu masovnost, pa su na Drugom Vaseljenskom saboru u Konstantinopolju 381. surovo osuđeni i Aetije i njegove pristalice. Imperator Teodosije je odmah sastavio zakone po kojima su se sve vodeće ličnosti jeresi proganjale, izgubile svako građansko pravo po pitanju nasledstva i testamenta, i njihove knjige su se spaljivale. Brzoj propasti učenja je doprinelo to što su se podelili na više manjih grupa. 

Do polovine V veka ovo učenje je skoro iščezlo i malo preostalih pristalica se okupljalo u pustim mestima zbog straha od kazni.

Aetijanska hristologija
-----------------------

Aetijani, kao i Arijanci, ne prihvataju u potpunosti ljudsku prirodu Hrista, ali Arijanci tvrde da je Hristos dobio božansku prirodu kao nagradu za svoja dela, dok Ajetijani tvrde da je Hristos bog po poreklu. Arije je propovedao da je nemoguće shvatiti u potpunosti božiju prirodu, dok je Aetije zastupao mišljenje da je Bog potpuno shvatljiv pojam, i šta god da zna o sebi, to isto postoji u nama.
|  Bliski odnosi |
| --- |
| 

**Tipovi odnosa**
Porodica **•** 
Brak 
Suprug **•** 
Supruga
Srodna duša **•** 
Partner
Brat/sestra **•** 
Rođak
Domaće partnerstvo 
Udovištvo
Momak **•** 
Djevojka
Kohabitacija **•** 
Povremeni odnos 
Romantično prijateljstvo **•** 
Seksualni partner
Prijateljstvo **•** 
Srodstvo 
Monogamija **•** 
Istospolni odnos **•** 
Ne-monogamija **•** 
Otvoreni brak 
Poliamorija **•** 
Viševjernost **•** 
Poligamija **•** 
Ljubavnica **•** 
Ljubavnik **•** 
Cicisbeo **•** 
Konkubinat **•** 
Kurtizana **•** 
**Događaji vezani uz bliske odnse**
Vezanje **•**  Prekid **•**  Udvaranje **•**  Hodanje **•**  Razvod **•** Nevjera **•** sparivanje **•**  Tržište mesa  **•**  Ljubav **•**  Rastava **•**  Događaj samaca  **•** Trangresija **•**  Vjenčanje
**Osjećaji i emocije**
Afinitet **•**  Privrženost **•**  Komperzija **•**  Intimnost **•**  Ljubomora **•**  Zaljubljenost **•**  Ljubav **•**  Strast **•** Platonska ljubav **•**  Poliamorija **•**  Psihologija seksualne monogamije
**Ljudski običaji**Cijena braka (miraz) **•**  Hipergamija **•**  Nevjera **•**  Seksualnost
**Zloupotreba odnosa**
Zlostavljanje djece **•**  Zlostavljanje starijih **•**  Zlostavljanje u vezi **•**  Nevjera **•**  Bračno zlostavljanje **•** 
 |
| * p
* r
* u
 |

**Anonimni seks** je naziv za seksualne aktivnosti, odnosno oblik tzv. neobaveznog seksa u kome partner ili oba partnera ne zna niti, u pravilu, nema namjeru saznati identitet drugog partnera. Kao takav predstavlja najesktremniji oblik promiskuitetnog životnog stila. Jedan od motiva za takve aktivnosti je nastojanje da se, što je moguće više, otklone moguće negativne posljedice - pravne ili moralne - koje bi imalo eventualno razotkrivanje seksualne aktivnosti neke osobe. Drugi motiv, koji se navodi u seksološkoj literaturi, jest dodatno uzbuđenje, odnosno osjećaj užitka koje proizvodi intimni odnos s potpunim strancima.

Anonimni seks se obično smatra jednim od najriskantnijih oblika ljudske seksualnosti, s obzirom da osoba koja se u nju upušta može od svog partnera daleko lakše primiti spolno prenosive bolesti, odnosno postati žrtvom krađe, razbojništva ili nasilja. Anonimni seks je posebno raširen u gej zajednici gdje su se razvili izrazi za to povezane aktivnosti kao što su *cruising* i *cottaging*, ali i ustanove kao što su gej sauna koje bi trebale omogućiti koliko-toliko sigurniji anonimni seks. Raširenosti anonimnog seksa je u posljednjim decenijama dosta pomogao Internet i za to specijalizirani online dating servisi.

V. također
----------

* Glory hole
* *Strah od letenja*
| Dešat |
| --- |
| Dešat slikan iz sela Trebište |
| Nadmorska visina: | 2 373 |
| Mesto: |  Makedonija,  Albanija |
| Venac: | Šara - Korab - Dešat - Stogovo - Karaorman. |
| Koordinate: | 41°36′N 20°50′E﻿ / ﻿41.600°N 20.833°E﻿ / 41.600; 20.833 |
| Topo. mapa: | Planina Dešat na karti Republike MakedonijePlanina DešatPlanina DešatPozicija Dešata na karti Makedonije |

**Dešat** ( makedonski: *Дешат*, albanski: *Deshat*, ili *Mali i Deshatit* ) je planina na granici Republike Makedonije i Albanije.

Geografske karakteristike
-------------------------

Ova planina je dio planinskog lanca Šara - Korab - Dešat - Stogovo - Karaorman.
Najviši vrh planine je **Velivar** ( Veli vrv ) sa 2 373 metra, slijede vrhovi **Deli Senica** i **Suva Bara**. Na planini se nalaze nekoliko malih ledenjačkih (glacijalnih ) jezera, najposjećenije je **Lokuv**, koje se nalazi na sjevernoistočnom dijelu planine, na 1 560 metara nadmorske visine. U istočnom podnožju planine, je kanjon rijeke Radike, koji dijeli planinu Dešat od planina; Bistra i Stogovo.
Veliki dio Dešata, je uključen u nacionalni park Mavrovo, najbliži grad, planini je Debar u kanjonu Radike.

Najviši vrh
-----------

*Velivar ( Veli vrv )* - 2,375 metara

Flora i fauna
-------------

Planina je dobro pošumljena. Na planini žive raznovrsne divlje životinje; medvjedi, vukovi, risovi, lisice, divlje svinje, jeleni, srne.

Literatura
----------

* Евгений Динчев, Петър Атанасов, Високите планини на Република Македония, Пътеводител, Sofija, 1998.

  


***Dešat*** na Wikimedijinoj ostavi
**Branko Pleše**, nadimak *Isusek* (Delnice, 12. siječnja 1915. - Zagreb, 28. ožujka 1980.), hrvatski nogometaš, jugoslavenski i hrvatski reprezentativac. Svestrani nogometaš, velikog radijusa kretanja, uporan borac, neumoran, jednako koristan u obrani i napadu, uglavnom igrač sredine terena.

Klupska karijera
----------------

Kao 14-godišnjak počeo je igrati nogomet u zagrebačkoj Concordiji (do 1933. godine u momčadi mlađih uzrasta). Od 1935. godine do 1945. godine nastupa za zagrebački Građanski s kojim osvaja dva jugoslavenska prvenstva (1936./37. i 1939./40.) i hrvatsko prvenstvo (1943.). Od 1945. godine nastupa za zagrebački Dinamo u kojem je do 1950. godine odigrao 155 utakmica i postigao 9 pogodaka. S Dinamom je osvojio prvenstvo Jugoslavije u sezoni 1947./48.

Reprezentativna karijera
------------------------

Bio je zagrebački, hrvatski i jugoslavenski reprezentativac. Za jugoslavensku reprezentaciju prvi puta je nastupio 9. svibnja 1937. godine u Budimpešti protiv Mađarske (1:1). od 1937. do 1946. godine za jugoslavensku reprezentaciju je ukupno odigrao 6 utakmica i postigao 3 pogotka. Prvu utakmicu za hrvatsku reprezentaciju odigrao je 15. lipnja 1941. godine u Beču protiv Njemačke (5:1), a posljednju 9. travnja 1944. godine u Zagrebu protiv Slovačke (7:3). Ukupno je za hrvatsku reprezentaciju odigrao 13 utakmica i postigao 4 pogotka. Za zagrebačku reprezentaciju od 1935. godine do 1949. godine odigrao je 24 utakmice.

Trenerska karijera
------------------

Nakon igračke karijere bio je trener Slobode iz Tuzle, Dubrovnika, te zagrebačkih nižerazrednih klubova, Trnja i Dubrave. Bio je i trener ženskog nogometnog kluba Loto iz Zagreba.

Zanimljivo
----------

Bio je jedan od najsvestranijih vrhunskih nogometaša. Igrao je na svim pozicijama u momčadi, od vratara do lijevog krila. Na prvenstvenoj utakmici u Zagrebu 1947. godine, Dinamo - Crvena zvezda, uspješno je zamijenio ozljeđenog vratara Zvonka Dogana.

Izvori
------

* Fredi Kramer, *Sveto ime dinamo*, Zagreb, 2006. ISBN 953-99770-2-9, str. 219 i 220
* (engleski) RSSSF: Yugoslavia National Team List of Results 1930-1939
* (engleski) RSSSF: Croatia - International Matches 1940-1956
* (srpski) Branko Pleše - "Isusek"

Šablon:Sastav Hrvatska 1940-1944
**Branko Prnjat** je bivši redovni profesor Fakulteta političkih nauka u Beogradu. Trenutno je u penziji.

Бранко Прњат

Biografija
----------

Branko Prnjat je redovni profesor Fakulteta političkih nauka u Beogradu na predmetu Sociologija kulture i kulturna politika. Vodio je poslediplomske i specijalističke studije iz oblasti kulturne politike. Bio je šef Katedre za novinarstvo i političku sociologiju. Na poziv Saveta Fakulteta dramskih umetnosti u Beogradu, dve decenije je izvodio nastavu iz oblasti Kulturologije, a utemeljio je i predmet Kulturna politika na osnovnim i poslediplomskih studijama.

Naučna delatnost
----------------

Uz brojne članke, studije i oglede iz oblasti kulturne politike, objavio je i knjige Kulturna politika i Kulturna politika i kulturni razvoj. Bio je urednik listova i časopisa za pitanja kulture i političke teorije. Njegovi radovi su prevođeni na mnoge svetske jezike.

Izabrane monografije
--------------------

* Branko Prnjat, Uvod u kulturnu politiku, Beograd, 2006.
* Branko Prnjat, Kulturna politika i kulturni razvoj, Beograd, 1986.

Izvori
------

1. ↑
*Canal Parade* na Amsterdam Gay Pride-u.
**Amsterdam Gay Pride** je godišnja proslava i parada ponosa LGBT osoba koja se od 1996. godine održava u Amsterdamu prvog vikenda avgusta. Centralni deo proslave je parada po kanalima (Canal Parade), šarena parada na brodovima koji prolaze kroz Amsterdam obično krećući od Westerdoka, preko Prinsengrachta, Amstel, Zwanenburgwal do Oosterdoka.

Osim toga, tokom petka, subote i nedelje održavaju se ulične žurke na različitim mestima u gradu. Svake godine nekoliko stotina hiljada osoba poseti ovaj događaj, što ga čini jednim od najpopularnijih događaja u Holandiji. Tokom ovih dešavanja obično se organizuju i manji sportski događaji kao i konferencija o LGBT ljudskim pravima.

Amsterdam Gay Pride nije isto što i Roze Zaterdag (Roze subota), parada ponosa koja se organizuje poslednje subote juna, svake godine u drugom gradu Holandije.

Istorija
--------

Prva amsterdamska parada ponosa na kanalima je organizovana 1996. godine. Godine 1998. događaj je preklopljen sa petim Gej igrama, a 1999. godine program je proširen tako da uključuje više kulturnih i sportskih događaja.

Do 2005. godine organizator je bio Gay Business Amsterdam (GBA). Od 2006. u organizovanju učestvuju druga udruženja, kao što fondacija Pro Gay Amsterdam, koja se bavi koordinacijom i marketingom parade.

### 2007.

Godine 2007. pojavili su se po prvi put novi "zvanični" brodovi na paradi: brod sa heteroseksualnim osobama, brod sa LGBT osobama mlađim od 16 godina (Jong&OUT), neki u pratnji roditelja, brod sa osobama ometenim u razvoju i dva broda sa LGBT pripadnicima i pripadnicama amsterdamske policije. 

### 2008.

Godine 2008. paradi su se priključili ministar Ronald Plasterk, ministar Bert Koenders i ministarka Guusje ter Horst, zajedno sa gradonačelnikom Job Cohenom i policajcima koji su po prvi put mogli da paradiraju u zvaničnim uniformama. Paradu su po prvi put podržale velike multinacionalne kompanije, kao što su ING i TNT. Broj učesnika se procenjuje na oko pola miliona.

### 2009.

Na paradi 2009. godine učestvovalo je 80 brodova i oko 560.000 posetilaca. Paradu je otvorio brod grada Amsterdama sa gradonačelnikom Cohenom.

Vidi dalje
----------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal LGBT***  |

* Parada ponosa LGBT osoba
* Spisak LGBT manifestacija
* Položaj LGBT osoba u Holandiji
* Roze Zaterdag

Vanjske veze
------------

***Amsterdam Gay Pride*** na Wikimedijinoj ostavi

* Weareproud.nl Arhivirano 2009-01-31 na Wayback Machine-u
* Amsterdampride.nl
* Amsterdamgaypride.nl
**Comgall mac Domangairt** je bio kralj Dalriade početkom 6. vijeka. Bio je sin kralja Domangart Rétija i unuk Fergus Móra. *Anali Ulstera* navode kako je umro 538, 542. i 545. godine, dok *Anali Tigernacha* navode kako je umro 537.

Osim datuma smrti ne postoje nikakvi čvrsti podaci o Comgallu; jedini izuzetak su navodi kako je osnovao Cenél Comgaill, jedan od klanove Dalriade koje spominje *Senchus fer n-Alban*, iako pod imenom Crich Comgaill; kasniji *Anali Ulstera* oko 710. koriste izraz *cenél*.

Cenél Comgaill
--------------

Irski anali govore vrlo malo o Cenél Comgaillu. Naknadna historijska tumačenja sugeriraju kako je taj klan bio važan faktor gelicizacije Pikta; njegov član Dargart mac Finguine (od Cenél Comgailla) je oženio piktsku princezu Der-Ilei, te su piktski kraljevi Bridei i Nechtan mac Der Ilei bili rezultat tog braka.

Vjeruje se da je Cenél Comgaill imao središte u Cowalu - čiji naziv vjerojatno potiče od Comgalla i Comgailla - kao i otoku Bute. Moguće je da je kontrolirao i otok Aran na jugu. Središta kraljevske vlasti nisu poznata, a možda je u tu svrhu služio Dunoon. Sveti Blane iz 6. i 7. vijeka se povezuje sa Buteom, ali moderni učenjaci su skeptični prema tim navodima. Samostan u Kingarthu koji se vezuje sa Svetim Blaneom se spominje u analima. Nalazi se blizu tvrđave Dunagoil, i moguće je da je bio kraljevsko središte u tom periodu, ali za to nema čvrstih dokaza.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Domangart Réti**  |  **kralj Dál Riate** nepoznato | Slijedi: **Gabrán mac Domangairt**  |

Izvori
------

* Bannerman, John (1974), *Studies in the History of Dalriada*, Edinburgh: Scottish Academic Press, ISBN 0-7011-2040-1
* Broun, Dauvit (1999), *The Irish Identity of the Kingdom of the Scots in the Twelfth and Thirteenth Centuries*, Woodbridge,: Boydell, ISBN 0-85115-375-5
* Fraser, James E. (2005), „Strangers on the Clyde: Cenél Comgaill, Clyde Rock and the bishops of Kingarth", *The Innes Review* **56** (2): 102–120, DOI:10.3366/inr.2005.56.2.102, ISSN 0020-157X


| * p
* r
* u
Kraljevi Dál Riate |
| --- |
| Fergus Mór • Domangart Réti • Comgall • Gabrán • Conall • Áedán • Eochaid Buide • Connad Cerr • Domnall Brecc • Ferchar • Conall Crandomna • Dúnchad • Domangart • Máel Dúin • Domnall Donn • Ferchar Fota • Eochaid mac Domangairt • Ainbcellach • Fiannamail • Selbach • Dúnchad Bec • Dúngal • Eochaid mac Echdach • Muiredach • Eógan • Interregnum • Áed Find • Fergus • Donncoirce • Interregnum? • Conall mac Taidg • Conall mac Áedáin • Domnall • Áed mac Boanta |
U softverskom inženjerstvu, **anti-uzor** je uzor koji izgleda očigledno, ali je neefikasan ili daleko od optimalnog u praksi.

Ovaj pojam je prvi upotrebio Andrew Koenig 1995.god, inspirisan knjigom GOF *Design patterns*, koja je razvila koncept uzora u softverskom polju. Tri godine kasnije se ovaj pojam popularizuje knjigom AntiPattrns, koja ovaj pojam proširuje izvan softverskih okvira. Po autorima ove knjige, za formalno razlikovanje anti-uzora od obične loše navike, loše ideje ili prakse, moraju postojati bar dva ključna elementa:

1. Neki ponavljani sled akcija, procesa, ili strukture koja se inicijalno pokazuju korisnim, ali na kraju proizvode više loših posledica nego korisnih rezultata i
2. Refaktorisano rešenje koje je ponovljivo, jasno dokumentovano, dokazano u praksi.

Mnogi anti-uzori su često samo malo više od običnih grešaka, praznih priča, nerešivih problema, ili loše prakse i trebalo bi ih izbegavati ako je to moguće. Često se nazivaju *bezdanima*, *mračnim uzorima*, ili "izmišljanjem tople vode", što je metaforičan izraz za ponovnim smišljanjem već smišljenih loših rešenja nekog problema. Često se kandidati za anti-paterne formalno i ne prihvataju, jer već postoje u drukčijoj formi. Ako se formalno opišu greške koje se ponavljaju i shvatenjem sila koje utiču na njihovu pojavu, lakše se shvata kako se izvući iz problema. Preko formalnih anti-paterna, možemo bolje da shvatimo kako se izvući kada problem nastane, kao izvršiti refaktorisanje.
**Derby** (čita se *Darbi*) je grad i unitarna jedinica od 252,463 (259,177) stanovnika u sredini Engleske u Grofoviji Derbyshire.

Geografske karakteristike
-------------------------

Derby leži na rijeci Derwent koja je važni koridor prema južnom kraju Penninesa.

Historija
---------

Sjeveroistočno od centra grada, u predgrađu Little Chester iskopani su ostatci rimskog grad - **Derventio**. 
Današnji Derby osnovali su danski Vikinzi u 10. vijeku kao **Deoraby**, vremenom je to skraćeno na današnje ime.

Svoje prve povelje o statusa grada Derby je dobio 1154. - 56 i 1204. 
Između 1509. - 27. grad je podigao crkvu Svih svetih sa 64 metara visokim zvonikom koja je 1927. proglašena katedralom.

Strojno predenje svilenog konca, prenešeno iz Italije otpočelo je u Derbyu između 1719. -1721. 
Razvoju prvih predionica industrijske revolucije puno je pomogla mreža kanala, koja je iskopana do grada.

Proizvodnja porculana u mjestu započela je 1750. Nakon posjeta kralja Georga III 1773. gradu je odobren patent da može obilježiti svoje porculananske proizvode kraljevskom krunom, pa je kasnije njegova roba bila poznata pod imenom *Kruna Derbya* (Crown Derby). Za vladavine kraljice Viktorije 1890. to ime je promjenjeno u Kraljevsku krunu Derbya (Royal Crown Derby).

Tokom 19. vijeka Derby je izrastao u jedan od najvećih centara za gradnju i održavanje željezničkih vagona i lokomotiva.

Nekadašnja remiza i okretište lokomotiva iz 1839. danas je pretvoreno u kampus koledža Derby.

Privreda i transport
--------------------

Praktički sve donedavno puno ljudi iz Derbya radilo je u tekstilnoj industriji, na proizvodnji svilenih čarapa, čipke i pamučnih tkanina.

Danas su najvažnije industrije grada tvornica avionskih motora Rolls-Royce i tvornica željezničkih vagona *Derby Litchurch Lane*, filijala kanadskog Bombardiera.

Derby je poznat i kao veliki centar za trgovinanje kravama.

Pored grada ide autoput M1, a 24 km od centra leži Internacionalni aerodrom East Midlands (IATA: EMA, ICAO: EGNX).

Pobratimski gradovi
-------------------

* Njemačka, Osnabrück
* Indija, Kapurthala
* Nizozemska, Haarlem
* Francuska, Foncquevillers
* Japan, Tojota, Aichi
* Kina, Changzhi
* SAD, Keene, New Hampshire

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „United Kingdom: East Midlands" (engleski). City population. Pristupljeno 19. 11. 2016.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  „*Derby*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 19. 11. 2016.

Vanjske veze
------------

***Derby*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Derby City Council* (`en`)
**Amur** (lat. *Ctenopharyngodon idella*) ili indijski šaran је slatkovodna riba koja pripada obitelji Cyprinidae. Nastanjuje tekućice i jezera Balkana.

Opis i građa
------------

**Amur** ima vretenasto tijelo pravilne građe. Izgledom je dosta sličan klenu. Čelo mu je dosta široko, te ima velike ljuske. Leđa su mu zelenkasta, bokovi tamniji, a trbuh svjetliji. Leđna i repna peraja su tamnije, a ostale svjetlije. Neki primjerci amura mogu narasti preko metra dužine i 30 kg.

Stanište i ponašanje
--------------------

Amur ili indijski šaran potječe iz rijeke Amur u sjevernoj Aziji, odande je donesen u Europu. Zbog svoje prehrane amur se koristi i za čiščenje stajačih voda. Amur je kod nas uobičajeno stanovnik stajačica, ali ga se može nači i u rijekama. Amur je biljožder te se ljeti najčešće može naći na mjestima obraslim vodenim biljem, zimi se povlači u najdublje dijelove vode.

Način hranjenja
---------------

Hrani se vodenim biljem: trskom, mrijesnjakom, vodenom lećom, žabokrečinom, vodenom kugom, rogozom, a jede travu i djetelinu, ako mu se dade. Pravi je biljožder koji brzo raste. Amur pojede dnevno mnogo vodenog bilja, gotovo toliko koliko je težak. Često ga upotrebljavaju u ribnjacima i za "čišćenje" obraslih vodenih površina.

Razmnožavanje
-------------

Amur se razmnožava kada se temperatura vode digne iznad 20°C. Ženka polaže od 30.000 do 800.000 jajašca u brzim tokovima. Mlađ brzo raste i hrani se planktonom, insektima i vodenim biljem, kasnije se počinje potpuno hraniti biljnom prehranom.

Strani nazivi
-------------

*Grass carp* (engleski); *Graskarpfen* (njemački); *Carpa erbivora* (talijanski); *Carpe amour* (francuski); *Белый амур* (ruski).

Galerija
--------

* Mladi amurMladi amur
* AmuriAmuri
* Ulovljeni amurUlovljeni amur
* Servirani amurServirani amur

Vanjske veze
------------

* Ribolov Koprivnica: *Klen* Arhivirano 2009-02-07 na Wayback Machine-u

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak na temu: **Amur** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Amur** |
|  | Wikivrste imaju podatke o: **Amur** |
**Apapokuva** (Apapocúva), pleme Tupian Indijanaca uže grupe Chiripá, grana Guaraní, nastanjeno kroz južni Brazil po državama Mato Grosso, Paraná (Terra Indígena Tekohá Anetete) i São Paulo. U drugoj polovici 20. stoljeća brojali su manje od 500 duša. 

Tradicionalno su ratari, uzgajivači kukuruza i slatke i gorke manioke i drugog bilja, te sakupljači. Apapokuve su šamanisti, a zabilježeno je da je 1879. jedan šaman poveo cijelo svoje selo u 'zemlju bez zala', koje se prema legendi nalazi negdje na atlantskoj obali. Métraux njihovo glavno božanstvo, stvoritelja, naziva *Ñandevuruçu* *naš veliki otac* koji biva u zemlji tame, on ima i svoju ženu *Ñandeçi* ili *naša majka* koja se nalazi u 'zemlji bez zala'. Tupã, njihov sin, koji ima vunastu kosu, personifikacija je groma. Tupã se vozi u svojem drvenom koritu u pratnji ognjenih ptica, a kada god prođe nebom uzrokuje oluju. Jedan od heroja kulture je Nianderyquey, koji je lešinarima urubu ukrao vatru i tada je poklonio Apapokuvama. Ovaj mit zapisuju i Curt Nimuendajú i Schaden.

Vanjske poveznice
-----------------

* Apapocuva Arhivirano 2007-09-20 na Wayback Machine-u
* Guarani-Nhandeva Do Brasil

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| p • r • uTupí-Guaraní: Guaraní |
| --- |
|  |
| Apapocúva • Arechane • Avachiripa • Avahuguai • Cainguá • Carima • Catanduva • Cheiru • Chiriguano • Chiripá • Guarani • Guayakí • Guayana • Itatin • Ivytyguá • Mbyá • Notobotocudo • Oguiva • Paiguassu • Pañ • Paranae • Siriono • Taioba • Tañyguá • Tapé • Tapieté • Tarumã • Tobatin • Xetá |

 |