Koordinate: 43°43′24″N 10°23′43″E﻿ / ﻿43.72333°N 10.39528°E﻿ / 43.72333; 10.39528

Katedralni trg u Pisi (krstionica, katedrala i kosi toranj)
**Katedralni trg u Pisi** (talijanski: *Piazza del Duomo*), također poznat i kao "Trg čudesa" (*Piazza dei Miracoli*) je glavni trg u Pisi; kulturno, vjersko i turističko središte grada. Godine 1987. upisan je na UNESCOv popis mjesta svjetske baštine u Europi.

*Piazza dei Miracoli* je velikom dijelu okružen zidinama iz srednjeg vijeka, a na trgu su četiri glavne zgrade:

* Zvonik, također poznat kao Kosi toranj u Pisi
* Katedrala Uzašašća sv. Marije (*Duomo della Santa Maria Assunta*)
* Krstionica
* Monumentalno groblje *Camposanto Monumentale*

Kosi toranj
-----------

*Glavni članak: Kosi toranj u Pisi*

Nova bolnica sv. Duha (*Spedale Nuovo di Santo Spirito*) iz 1257. god. kojom je trg zatvoren s južne strane.
Unutrašnjost katedrale
Kosi toranj u Pisi se započeo nagibati i prije nego što je sagrađen 1173. god. Ipak, nastavio se graditi do dovršenja 1350. god. Toranj je visok 58 metara, a najveći omjer mu je oko 5 metara. God. 1900. toranj se počeo naginjati još više, a pristup je bio godinama zabranjen. Nakon stoljeća tonjenja, restauratori su ga danas doveli so stanja mirovanja, apristup mu je ponovno ograničen.

Katedrala
---------

*Glavni članak: Katedrala u Pisi*
Katedrala uzašašća sv. Marije je započeta 1064. a posvećena je u 1118. god. Ovaj biser toskanske romaničke arhitekture je petorobrodna bazilika s trobrodnim transeptom. Fasada je od sivog mramora i bijelog kamena s inkrustracijama šarenog mramora, a ukrasio ju je s četiri galerije nižućih arkada majstor Rainaldo. Na portalu su dvoja drvena i središnja brončana vrata s prizorima iz Isusova života koje izveo Bonanno Pisano.

Unutrašnjost je popločana bijelim i crnim mramorom, korintski kapiteli su ratni plijen iz džamije u Palermu (1063.), a svod je pozlaćen, dok je kupola oslikana freskama. Apsida je ukrašena mozaicima Cimabuea, a unutra je i slavna mramorna romanička propovjedaonica koju je izveo Giovanni Pisano. Nakon požara 1595. god. ukrašena je slikama umjetnika kao što je Andrea del Sarto.

U katedrali se nalaze grobovi sv. Rainerija, sveca zaštitnika Pise, cara Henrika VII. i pape Grgura VIII. ali i relikvije tri sveca vezana za križarske ratove (Abibo, Gamaliel i Nikodem).

Katedrala je imala odlučujuću ulogu u određivanju početka pisanske Nove godine. Naime, od 10. st. pa sve do 1749. god. kada je reformiran toskanski kalendar, Pisa je koristila svoj kalendar koji je imao 9 mjeseci, a godina je započinjala na Gospino Uzašašće, 25. svibnja. Točan trenutak Nove godine bio bi kada sunčeva zraka, točno u podne, kroz prozor s lijeve strane katedrale, obasja jajastu policu iznad propovjedaonice Giovanija Pisana, na desnoj strani katedrale.

Vjeruje se da je Galileo Galilei utjelovio svoju teoriju o kretanju klatna gledajući ljuljanje lustera koji je visio sa svoda glavnog broda katedrale. Taj luster, manji i jednostavniji od onog što se danas nalazi na njegovom mjestu, čuva se u kapeli Aulla groblja Camposanto.

Katedrala se, poput mnogih građevina u Pisi, također znatno ukosila.

* Pročelje katedralePročelje katedrale
* Pogled iz zrakaPogled iz zraka
* Mozaici u ApsidiMozaici u Apsidi
* PropovjedaonicaPropovjedaonica

Krstionica
----------

*Glavni članak: Krstionica u Pisi*
Krstionica sv. ivana Krstitelja, kružna građevina od bijelog mramora, započeta 1153. god. a završena u 14. stoljeću (arhitekt Diotisalvi), najveća je u Italiji (107,25 m), a viša je i od kosog tornja. Gotičku kupolu s filijalama, reljefim akoji prikazuju sv. Ivana Krstitelja i Gospu okružene anđelima, te propovjedaonicu unutra iz 1260. god. izveo je Nicola Pisano. Unutrašnjost je začuđujuće jednostavna i jako akustična. Oktogonalni baptisterij je iz 1246. god. a u njegovom središtu se nalazi brončana figura sv. Ivana Krstitelja.

* Pročelje krstionicePročelje krstionice
* Unutrašnjost krstioniceUnutrašnjost krstionice
* BaptisterijBaptisterij
* PropovjedaonicaPropovjedaonica

Camposanto Monumentale
----------------------

*Glavni članak: Camposanto Monumentale*
Monumentalno groblje (*Campo Santo*), na sjevernoj strani trga, izgrađeno je od 1278. do 1464. god. oko klaustra u kojemu se navodno nalazi brodski tovar zemlje s Golgote koju je iz Jezuralema donio nadbiskup Pise tijekom četvrtog križarskog rata. Vanjski zid ove uzdužne građevine se sastoji od 43 slijepe arkade i samo dvoja vrata na dužim zidovima iznad kojih su bogati gotički ciboriji. Zidovi peristila iznutra su ma oslikanima s nekoliko izvanrednih gotičkih fresaka koje su nedavno obnovljene, nakon što su strašno stradale u savezničkom bombardiranju 1945. god.

* Camposanto MonumentaleCamposanto Monumentale
* Klaustar sa svetom zemljomKlaustar sa svetom zemljom
* Arkade u klaustruArkade u klaustru
* Trijumf smrti, freska sa zida iz 1355. (Buonamico Buffalmacco)*Trijumf smrti*, freska sa zida iz 1355. (Buonamico Buffalmacco)

Vanjske veze
------------

***Katedralni trg u Pisi*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice
* Galerija fotografija

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Italiji |
| --- |
|  | 
Agrigento (Dolina hramova) • Akvileja • Amalfijska obala • Bazilika Svetog Franje Asiškog i historijski centar Assisija • Botanički vrt u Padovi • Caserta (Palača u Caserti, Vanvitellijev akvadukt, San Leucio) • Castel del Monte • Etruščanske nekropole Banditaccia i Monterozzi • Cilento i Vallo di Diano (Paestum, Velia, samostan u Paduli) • Cinque Terre, Porto Venere i otoci Palmaria, Tino i Tinetto • Crespi d'Adda • Dolomiti (Alpe) • Etna • Liparski otoci • Ferrara • Historijski centar Firence • *La Strade Nuove* i kompleks *Palazzi dei Rolli* u Genovi • Langobardska središta u Italiji (Cividale del Friuli, Brescia, Castelsepriou, Spoleto, Campello sul Clitunno, Benevento, Monte Sant'Angelo) • Mantova i Sabbioneta • Sassi i park crkava u stijenama Matere • Medici vile i vrtovi • *Torre Civica, Piazza Grande* i Katedrala u Modeni • Monte San Giorgio1) • Historijski centar Napulja • Historijski centar Pienze • Katedralni trg u Pisi • Pompeji, Herkulanej i Oplontis (Torre Annunziata) • Prahistorijska naselja sojenica oko Alpa2) • Raetinska pruga1) • Ranokršćanski spomenici u Ravenni (Mauzolej Gale Placidije, Neonov baptisterij, Arijanski baptisterij, Arhiepiskopska kapela, Bazilika Sant'Apollinare Nuovo, Teodorikov mauzolej, San Vitale i Bazilika Svetog Apolinarija u Classi) • Rezidencije Savojske dinastije • Historijski centar Rima uključujući Bazilika Svetog Pavla izvan zidina 3) • Sacri Monti • San Gimignano • Siena • Sirakuza i Pantalica • Su Nuraxi • Santa Maria delle Grazie, Milano • Hadrijanova vila i Villa d'Este (Tivoli) • Trulli Alberobella • Urbino • Crteži doline Val Camonica • Kasnobarokni gradovi visoravni Val di Noto (Caltagirone, Catania, Militello in Val di Catania, Modica, Noto, Palazzolo Acreide, Ragusa, Scicli) • Val d'Orcia • Venecija i njezina laguna • Verona • Vicenza i Paladijeve vile • Villa Romana del Casale (Piazza Armerina)
 | Italijanska zastava |
| **Italijanska nematerijalna svjetska baština**

Sardinijsko pastoralno pjevanje Canto a tenore • Mediteranska prehrana4) • Tradicionalno sicilijansko lutkarsko kazalište Opera dei Pupi • Tradicionalna izrada violina u Cremoni |
| 
1) Zajednička svjetska baština Italije i Švicarske 
2) Zajedno s pet ostalih alpskih zemalja  
3) Zajednička svjetska baština Italije i Vatikana  
4) Zajednička svjetska baština Italije, Grčke, Španjolske i Maroka  |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 239188426
* LCCN: sh2008002257
* GND: 4505965-2

 |