**Republika Marijska**  

**Респу́блика Мари́й Эл**  

**Марий Эл Республика**

| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava Marijske | Grb Marijske |

 |
| Geografski položaj federalnog subjekta u Ruskoj Federaciji |
| **Glavni grad** | Joškar-Ola |
| **Površina**
- ukupno
- % vode | 75. po veličini 
- 23.200 km²
- 4%, od čega 1% močvare |
| **Stanovništvo**
- Ukupno
- Gustoća | 66 po veličini
- 727.979 (2002.)
- 31,4/km² |
| **Politički status** | [[{{{pol stat poveznica}}}|republika]] |
| **Federalni okrug** | [[{{{federalni okrug}}} federalni okrug|Privolški]] |
| **Privredna regija** | Volga-Vjatka |
| **Službeni jezici** | ruski, nizinski marijski |
| **Predsjednik  *Президент*** | Leonid Igorevič Markelov  *Леонид Игоревич Маркелов* |
| **Predsjednik Vlade  *Председатель правительства*** | Dmitrij Jevgenjevič Frolov  *Дмитрий Евгениевич Фролов* |
| **Zakonodavno tijelo** | ... |
| **Glava zakonodavne vlasti  *Глава законодательной власти*** | ... |
| **Himna** | - |
| **Automobilska oznaka** | 12 |
| **Vremenska zona** | Moskovsko vrijeme (UTC+3) |

Republika **Marijska** ili **Mari-El** (ruski: *Респу́блика Мари́й Эл*; marijski: *Марий Эл Республика*) je federalni subjekt Ruske federacije, odnosno jedna od njenih republika. Nalazi se u Privolškom saveznom okrugu.

Zemljopis
---------

Marijska se nalazi u istočnom dijelu Istočnoeuropske nizine (viditi točniji naziv) Ruske Federacije, duž rijeke Volge. Močvarna Marijska depresija se nalazi u zapadnom dijelu republike. 57% ozemlja ove republike je pokriveno šumama.

* *Površina*: 23.200 km².
* *Granice*:
	+ *unutarnje*: Nižnjenovgorodska oblast (JZ/Z/SZ/S), Kirovska oblast (S/SI/I), Tatarska (JI/J), Čuvaška (J)
* *Najviši vrh*: 278 m
* *Najveća udaljenost sjever-jug*: nema podataka
* *Najveća udaljenost istok-zapad*: nema podataka
* *Prosječno visina* : nema podataka

### Rijeke

U Marijskoj ima 476 rijeka. Većinu ih se smatra malim rijekama, jer su uglavnom 10-50 m široke i 0,5-1,4 m duboke.

Obično se zamrznu od polovice studenog do polovice travnja. U veće rijeke spadaju: 

* Boljšaja Kokšaga
* Buj
* Ilet
* Iravka
* Kundiš
* Laž
* Malaja Kokšaga
* Mali Kundiš
* Nemda
* Rutka
* Uržumka
* Vetluga (plovna)
* Volga (plovna)
* Jušut

### Jezera

Ima preko 200 jezera u Marijskoj, a većina njih su površine manje od 1 km četvornog, a dubine od 1-3 m.

Brojna jezera se nalaze među močvarama. Močvare zauzimaju velike površine od onih veličine 10-70 km², do onih veličine 100 km², a obično se smrznu u prosincu. Prosječna dubina močvara je od 0,5-1,5 m (sve do 3 m), ali nemoguće ih je proći u jesen i u proljeće zbog poplava.

Veća jezera su:

* Karas
* Kičijer
* Jaljčik
* Tair
* Čeboksarska vodosprema

### Gorja

### Prirodna bogatstva

U republici praktički nema prirodnih resursa od industrijskog značaja. Od sirovina se mogu naci treset, mineralna voda i vapnenac.

### Klima

Klima je blaga kontinentalna klima. Zime su blago hladne i sniježne. Ljeta su topla, često kišna.

* *Prosječna siječanjska temperatura*: −13 °C
* *Prosječna srpanjska temperatura*: +19 °C
* *Prosječna godišnja količina padaline*: 450-500 mm

Upravna podjela
---------------

*Glavni članak: Administrativna podjela Marijske*

Stanovništvo
------------

Marijci, prije znani i pod imenom *Čeremisi*, su povolško-finski narod.

Govore dvama srodnim jezicima, nizinski marijski jezik ("Meadow Mari", "марий йылме") i brdski marijski jezik ("мары йӹлмы"). Nizinski marijski je službeni jezik u republici, zajedno sa ruskim jezikom. Brdski marijski se smatra inačicom.

Marijci nisu imali označeno ozemlje prije ruske revolucije 1917.. Danas samo 48,3% Marijaca žive u Marijskoj. 4,1% Marijaca živi izvan Ruske Federacije.

Struktura po narodnosti:

* Rusi 47,5%
* Marijci 42,9%
* Tatari 6,0%

Ostali narodi i etničke skupine, kojih ima preko 50, čine 3,6% stanovništva.

* **Broj stanovnika**: 727.979 (2002.)
	+ *gradsko*: 459.687 (63.1%)
	+ *selsko*: 268.292 (36.9%)
	+ *muško*: 338.485 (46.5%)
	+ *žensko*: 389.494 (53.5%)
* **žena na 1000 muškaraca**: 1.151
* **Prosječna dob**: 36,7 g.
	+ *gradska*: 36,7 g.
	+ *seoska*: 36,7 g.
	+ *muška*: 34,0 g.
	+ *ženska*: 39,0 g.
* **Broj domaćinstava**: 263.382 (sa 717.938 ljudi)
	+ *gradskih*: 173.246 (sa 455.006 ljudi)
	+ *seoskih*: 90.136 (sa 262.932 ljudi)
* **Prosječni očekivani životni vijek**: nema podataka

Historija
---------

Za stara marijska plemena se znalo još od 5. stoljeća.  Kasnije su njihova područja bila znana kao podložnik Povolškoj Bugarskoj i Zlatnoj hordi. 1440-ih su pripojena Kazanjskom kanatu, a pripala su Ruskom Carstvu padom Kazanjskog kanata 1552. godine. 

Marijska Autonomna Oblast je uspostavljena 4.11. 1920..  

Reorganizirana je u Marijsku ASSR 5.12. 1936. godine.

Autonomna republika Marijska u današnjem obliku je stvorena 22.12. 1990. godine.

Politika
--------

Na čelu republike je predsjednik. Leonid Igorevič Markelov je izabran u siječnju 2001. te ponovno 2004. godine.   

Mandat mu istječe 2008. godine.

Privreda
--------

Najrazvijenije industrije su strojogradnja, kovinoprerada, drvoprerada, proizvodnja rezane građe, trupaca, prehrambena industrija.

Većina gospodarskih društava se nalazi u glavnom gradu, Joškar-Oli, kao i u gradovima Kozmodemjansku, Volžsku i u Zvenigovu.

### Transport

U republici je jedna zračna luka, 15 željezničkih postaja, 53 autobusne postaje i riječna luka na rijeci Volgi u Kozmodemjansku (te 4 manje luke).

Kultura
-------

Ima osam muzeja u Marijskoj republici. Najveći su *Nacionalni muzej*, *Povijesni muzej* i *Republički muzej finih umjetnosti* u Joškar-Oli te *Muzej umjetnosti i povijesti* u Kozmodemjansku.

Obrazovanje
-----------

Najvažnije ustanove visokog obrazovanja su Marijsko državno tehničko sveučilište, Marijsko državno sveučilište i Marijski državni pedagoški institut. Svi su smješteni u Joškar-Oli.

Vjera
-----

Glavne vjeroispovijedi su pravoslavlje, ruski pravoslavni starovjernici i islam.

Tradicionalna marijska religija *marla* —kršćanstvo s elementima totemizma i šamanizma se dosta ispovijeda.

Turizam
-------

Marijska je omiljeno odredište turista iz Tatarstana. Ondje se, u dolini Ilet nalazi nacionalni park Marii Čodra, s brojnim atrakcijama, kao što su plovljenje brodom, jahanje, gljivarenje itd. Mariji Hodra je omiljeno mjesto kazanjskih tolkinista, gdje si oni odigravaju bitke.

Eksterni linkovi
----------------

***Mari El*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice Arhivirano 2008-10-14 na Wayback Machine-u
* Zemljovid Marijske republike Arhivirano 2005-04-08 na Wayback Machine-u
* Slike i priče iz Marijske
* Marijske Privreda

| * p
* r
* u
Rusija Administrativne podjele Ruske Federacije |
| --- |
| 

| Ruski subjekti |
| --- |
| Republike | 
* Adigejska
* Altajska
* Baškirska
* Burjatska
* Čečenija
* Čuvaška
* Dagestan
* Hakasija
* Ingušetija
* Jakutija
* Kabardsko-Balkarska
* Kalmička
* Karačajevsko-Čerkeska
* Karelija
* Komi
* Krim1
* Mari El
* Mordovija
* Sjeverna Osetija-Alanija
* Tatarstan
* Tuva
* Udmurtska

 |
| Krajevi | 
* Altajski
* Habarovski
* Kamčatski²
* Krasnodarski
* Krasnojarski;
* Permski
* Primorski
* Stavropoljski

 |
| Oblasti | 
* Amurska
* Arhangeljska
* Astrahanska
* Belgorodska
* Brjanska
* Čeljabinska
* Čitska³
* Irkutska¹
* Ivanovska
* Jaroslavska
* Kalinjingradska
* Kaluška
* Kemerovska
* Kirovska
* Kostromska
* Kurganska
* Kurska
* Lenjingradska
* Lipecka
* Magadanska
* Moskovska
* Murmanska
* Nižnjenovgorodska
* Novgorodska
* Novosibirska
* Omska
* Orenburška
* Orlovska
* Penzjanska
* Pskovska
* Rostovska
* Rjazanjska
* Sahalinska
* Samarska
* Saratovska
* Smolenska
* Sverdlovska
* Tambovska
* Tomska
* Tverska
* Tuljska
* Tjumenska
* Uljanovska
* Vladimirska
* Volgogradska
* Vologodska
* Voronješka

 |
| Federalni gradovi | 
* Moskva
* Petrograd
* Sevastopolj1

 |
| Autonomne oblasti | 
* Židovska

 |
| Autonomni okruzi | 
* Aginskoburjatski³
* Čukotski
* Hantijsko-Mansijski2
* Jamalskonenečki2
* Nenečki3
* Ustordinski¹

 |
| 
* 1Pripajanje Krima Ruskoj Federaciji ne priznaje većina međunarodne zajednice i smatra ga dijelom Ukrajine.
* 2Administrativno podređen Tjumenskoj oblasti
* 3Administrativno poređen Arhangeljskoj oblasti

 |

| Ruski federalni okruzi |
| --- |
| 
* Centralni
* Južni
* Sjeverozapadni
* Dalekoistočni
* Sibirski
* Uralski
* Privolški

 |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* GND: 4074552-1
* BNF: cb15567917v (podaci)

 |