*Ne mešati sa đnana, što znači znanje.*
**Dhjana** (sanskrit: ध्यान *dhyāna*) ili **đhana** (pali: झान *jhāna*) označava motrenje, zagledanje, kontemplaciju, odnosno meditativnu zadubljenost koja se postiže intenzivnom koncentracijom na odredeni duhovni ili telesni predmet.

Đhâna u izvornom značenju jeste metoda redukcije fenomena svijesti, zajednička tradicionalnom sistemu yoga i Budinom metodu zahvata reduktivnim putem u čisti tok svijesti. Bitan je pojam u hinduizmu, đainizmu i budizmu. Ošo je opisuje kao "dublju pažnju usmerenu na sebe, koja uključuje opažaj tela, uma, čula i okoline, bez poistovećenja sa tim."

Ekvivalent u kineskom jeziku je č'an a u japanskom zen.

Etimologija
-----------

Sanskritska reč *dhyāna* je nastala od indo-evropskog korena „*dheia*", što znači gledati, videti. Originalno značenje reči bilo je razmotriti, sagledati, iako je već u Budino vreme dobila značenje meditativnog zadubljenja.

Prema D. T. Suzukiju, *dhyana* dolazi od korijena *dhi*, što znači "percipirati", "razmišljali o", "usmjeriti um na".

U hinduizmu
-----------

Od vremena upanišada, indijski religijski pravci naglašavaju dhjanu i odnos učitelj-učenik.

U sistemu joge, dhjana kao pretposlednji član duhovne discipline prethodi stanju pune sabranosti (samadi). Kasniji budistički modeli pružaju oštrije specifikacije i skoro doslovno odgovaraju formulacijama u Patanđalijevevim jogasutrama. U svakom slučaju Patanđalijevo delo datira iz post-buddhističkog perioda.

U đainizmu
----------

Sistem meditativnog zadubljenja nosi u nekoliko đainskih tekstova naziv đhana. U oba slučaja ima četiri razine ili područja, s analognim obeležjima kao u budizmu.

U budizmu
---------

*Glavni članak: Motrenje (budizam)*
Bodisatva sedi u zadubljenju. Avganistan, 2. vek.
Buda je reč *đhana* koristio da označi stupnjeve koje prelazi um na putu od uobičajene prenatrpanosti do potpune jasnoće. Đhana, zagledanje, je jedno od sredstava postizanja nirvane putem kroćenja svesti i postizanja potpunog mira. Prvi korak u zagledanju je istrajna i redovna vežba do nivoa kada su pet prepreka napretku uma neutralisane. Buda je uočio četiri stupnja zagledanja.

Literatura
----------

* Iveković, Rada (1977). *Rana budistička misao*. Sarajevo: IP Veselin Masleša.
* Filozofijski rečnik, Matica hrvatska, Zagreb 1984.
* Enciklopedija živih religija, Nolit, Beograd. 2004. ISBN 978-86-19-02360-3.
* Kovačević, Branislav (2014). *Ovako sam čuo: Budino učenje na osnovu izvora u Pali kanonu*. Novi Sad–Beograd.

Izvori
------

1. 1 2  Rada Iveković, Rana budistička misao. Biblioteka Logos, IP Veselin Masleša, Sarajevo. 1977. pp. 131-152
2. ↑  *dhyāna*, Filozofijski rečnik, Matica hrvatska, Zagreb 1984.
3. ↑
4. 1 2 3  Budizam od A do Ž
5. ↑  D. T. Suzuki, *Uvod u zen budizam* (str. 111), Zagreb, 1998.
6. ↑  *Zen*, Enciklopedija živih religija, Nolit, Beograd. 2004. ISBN 978-86-19-02360-3.
7. 1 2 3  Čedomil Veljačić, Put meditativnog zadubljenja u đainizmu i buddhizmu

1. ↑  „Osho on Dhyana – A non-thinking awareness is what dhyana is, a contentless consciousness".

Vidi još
--------

* Zen
* Meditacija
* Kontemplacija
* Motrenje (budizam)

Spoljašnje veze
---------------

***Dhyāna*** na Wikimedijinoj ostavi

* Čedomil Veljačić, Put meditativnog zadubljenja u đainizmu i buddhizmu