recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Sundbyberg** (čita se **Sundbjuberg**) je jedna od općina grada Stockholma na istoku Švedske od 38.633 stanovnika.

Geografija
----------

Sundbyberg leži u grofoviji Stockholm, nedaleko od jezera Mälaren, udaljen samo 10 km sjeverozapadno od centra Stockholma, pa je danas samo njegovo predgrađe.

Historija
---------

Sundbyberg se počeo formirati kad je 1876. izgrađena željeznička pruga Stockholm–Västerås, čija je trasa prolazila kroz mjesto. Kad je dovoljno izrastao 1888. dobio je status trgovišta (köping), a iste godine se izdvojio iz dotadašnje parohije Bromma. Nakon tog je 1927. dobio status grada, kao 113 u Švedskoj, ali taj status nije dugo zadržao jer je 1949. uključen u Stockholm, kao jedan od njegovih kvartova i općina.

Privreda
--------

Sundbyberg je industrijsko-stambeno predgrađe štokholmske metropole, u kom od početka 20. vijeka djeluju kompanije Nybergs Mechanics, Max Sieverts, Alpha, Kronan, AB Marabou.

Gradovi prijatelji
------------------

* Latvija Alūksne
* Ujedinjeno Kraljevstvo London Borough of Haringey
* Finska Kirkkonummi
* Austrija Sankt Veit an der Glan

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Sundbyberg (Municipality)" (engleski). City population. Pristupljeno 5. 5. 2015.
2. 1 2 3 4  „*About Sundbyberg*" (engleski). Sundbybergs kommun. Arhivirano iz originala na datum 2014-10-16. Pristupljeno 5. 5. 2015.

Vanjske veze
------------

***Sundbyberg*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice Općine Sundbyberg* ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 149079837
* NKC: ge390956

 |
Hustlerov paviljon na sajmu AVN Adult Entertainment Expo u Las Vegasu 2010. godine
**Hustler Video** je američki pornografski filmski studio, koji se nalazi u vlasništvu Larry Flynt Publications (LFP), privatne kompanije koja čini medijski imperij Larryja Flynta. Od 2003. je Hustler Video otkupio VCA Pictures, jedan od najstarijih i najnagrađivanijih američkih porno-studija, ali koji nastavlja raditi pod vlastitim brendom u okviru LFP.

Hustler Video je uglavnom bio poznat po dugogodišnjim serijama temeljenim na sadržaju specijaliziranih LFP-ovih časopisa kao što su *Barely Legal*, *Asian Fever* i *Beaver Hunt*, a početkom 2000-ih je izazvao pažnju tako što je pružio priliku američkom reperu Snoop Doggu da se okuša kao autor pornografskih filmova. Godine 2008. je postigao veliki uspjeh sa *Who's Nailin' Paylin?*, filmom koji je parodirao kampanju i lik američke potpredsjedničke kandidatkinje Sarah Palin, a što je poslužilo kao inspiracija za kasnije brojne porno-parodije popularnih filmova i TV-emisija pod zajedničkim naslovom *It Ain't...*.

Vanjske veze
------------

* HustlerMagazine.com - official website
* HustlerVideo.com - official website Arhivirano 2009-03-06 na Wayback Machine-u
**Arabela** je čehoslovačka dečija televizijska serija snimljena između 1979. i 1981. godine. Serija je imala 13 epizoda i bila je na češkom jeziku. 
Radnja serije odvija se oko jedne obične češke porodice koja igrom slučaja dolazi u kontakt sa stanovnicima Kraljevstva Bajki. Arabela je princeza tog Kraljevstva koju goni podmukao čarobnjak a koja se zaljubljuje u mladića iz stvarnog sveta. Serija je na uspešan način spojila dva sveta: stvarni svet sa svetom bajki. Čini, čarobni prsten i plašt, staklena kugla, leteći kofer i slične magične stvari igraju značajnu ulogu u njenoj radnji.

Serija je sa uspehom prikazana i u mnogim drugim zemljama. Bila je omiljena dečija serija u Sloveniji, Makedoniji i Bugarskoj tokom 1980-ih i u Rumuniji 1990-ih godina. U više navrata prikazana je i na Hrvatskoj televiziji. Nijedna televizijska stanica u Srbiji je nikada nije prikazala, ali su deca u Srbiji imala prilike da je vide u okviru zajedničkog školskog programa TV stanica bivše Jugoslavije tokom 1980-ih.

Uloge
-----

* Vladimír Menšík - Karel Majer
* Stella Zázvorková - Vera Majerová
* Jana Nagyová - Princeza Arabela
* Vladimír Dlouhý - Petr Majer
* Jiří Lábus - Čarobnjak Rumburak
* Vlastimil Brodský - Kralj Hyacint II
* Jana Brejchová - Kraljica
* Jiří Sovák - Savetnik Theophil Vigo
* Dagmar Patrasová - Princeza Xenia
* Jana Andresíková - Veštica Hexe
* Dana Vávrová - Crvenkapica
* Frantisek Filipovský - Ludi Stunk
* František Peterka - Fantom
* Oldřich Vízner - Princ Willibald
* Ondřej Kepka - Kicoš Majer
* Iva Janžurová - Müllerová
* Jiří Hrzán - Direktor Gros
***De mésaventure van een Fransch heertje zonder pantalon aan het strand te Zandvoort*** (sh. *Nezgode jednog francuskog gospodina bez hlača na obali Zandvoorta*) je nizozemska kratka crno-bijela nijema fimska komedija snimljena 1905. godine u režiji Willyja Mullensa. Naslovni protagonist, koga tumači sam Mullens, je turist koga, dok sjedi na stolici, iznenadi plima te koji, nastojeći se vratiti na kopno, skine hlače i izazove bijesnu reakciju drugih kupača i policije. Poznat je kao prvi igrani film u historiji nizozemske kinematografije, a prilikom snimanja u popularnom ljetovalištu Zandvoort braća Willy i Albert Mullens su se suočila s nizom poteškoća i problema koje su riješili na domišljati način; tako su kao statiste za masovne scene potjere koristili lokalne žitelje oduševljene s time da će sebe vidjeti na filmu. Samo snimanje filma je zbunilo tadašnji nizozemski tisak, pa su se 24. jula 1905. pojavili članci koji su radnju opisivali kao stvarni događaj senzacionalistički ga opisujući kao primjer društvenog nemorala i anarhističku provokaciju. Mullens je to vješto iskoristio kako bi film reklamirao kao prikaz stvarnih događaja te mu omogućio dodatnu gledanost. Zbog toga se ponekad naziva prvim primjerom mockumentaryja.

Literatura
----------

* Geoffrey Donaldson - *Of Joy and Sorrow, A Filmography of Dutch Silent Fiction* (Amsterdam, 1997)
* Rommy Albers, Jan Baeke, Rob Zeeman (red) - *Film in Nederland* (Amsterdam/Gent, 2004)
* Kees Driessen - *Canon van de Nederlandse Film* (Utrecht, 2007)

Vanjske veze
------------

* Video na YouTube
***Red Alert*** (sh. *Crvena uzbuna*) je roman britanskog književnika Petera Georgea, originalno objavljen pod naslovom ***Two Hours to Doom*** (sh. *Dva sata do propasti*) i pseudonimom Peter Bryant 1958. godine, danas najpoznatiji kao predložak za znameniti film *Dr. Strangelove*.

Po žanru je triler, inspiriran tada još aktualnim Hladnim ratom i njime potaknutim strahom od globalnog uništenja civilizacije i ljudske vrste. Radnja započinje kada američki zrakoplovni general, zapovjednik u Strateškim zračnim snagama, obolio od paranoje odluči uništiti Sovjetski Savez te zbog toga šalje cjelokupni ving bombardera B-52 da izvedu nuklearni udar; kada američki predsjednik dozna što se dogodilo, zajedno sa svojim suradnicima očajnički pokušava opozvati naređenje kako bi spriječio Sovjete da izvedu vlastiti nuklearni udar u znak odmazde te tako započnu treći svjetski rat.

Nekoliko godina kasnije, za vrijeme kubanske raketne krize je objavljen roman *Fail-Safe*, koji je svojim osnovnim zapletom i drugim detaljima bio toliko sličan *Red Alertu* da je njegove autore George tužio za plagijat.

Godine 1964. je, pak, taj spor dobio novu dimenziju kada su i *Fail-Safe* i *Red Alert* postali predmetom suparničkih ekranizacija, pri čemu je potonju režirao Stanley Kubrick. *Red Alert* je originalno, kao i predložak, trebao biti ozbiljan triler. Doznavši kako će *Fail-Safe* režirati ugledni Sidney Lumet, a ulogu američkog predsjednika tumačiti isto tako ugledni Henry Fonda, Kubrick je zajedno sa svojim ko-scenaristom Terryjem Southernom odlučio da vlastiti projekt "preuredi" u crnu komediju koja je, osim po najosnovnijim detaljima zapleta, ima vrlo malo veze sa romanom.

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* LCCN: n93122697

 |
***L'école des maris*** (sh. *Škola za muževe*) je naslov jedne stihovane Molièreove komedije u tri čina, koju je premijerno prikazao u Teatru du Palais-Royal 24. juna 1661. Filip I, vojvoda Orleanski, jedini brat kralja Luja IV.

Zaplet ovog komada inspirisan je osnovnom idejom komedije *Braća* rimskog komediografa Publija Terencija Afera, gde je postavljen oštar kontrast između dva brata, od kojih se jedan u odgoju dece zalaže za načelo strogosti, a drugi za načelo popustljivosti.

*Škola za muževe* je prva Molièreova drama, koju je napisao godinu dana pre *Škole za žene*. U središtu radnje nalaze se dve sestre i njihova dva mladića, koji im se udvaraju. Jedan mladić, Sganarelle, želi nametnuti kontrolu nad svakim korakom svoje izabranice, Isabelle. Drugi mladić, Ariste, ophodi se prema svojoj izabranici, Léonori, kao prema sebi jednakoj i sa više poštovanja. Aristeovo udvaranje doživi uspeh, dok Sganarelleovo propadne, štaviše Isabella ga naposletku još i iskoristi da dođe do Valèrea, mladića koji se više sviđa.
***I am a Fugitive from a Georgia Chain Gang!*** (sh. *Ja sam bjegunac iz džordžijskog chain ganga!*) je autobiografska knjiga američkog kriminalca i publicista Roberta Elliotta Burnsa, objavljena 1932. godine. U njoj je Burns opisao svoj život nakon službe u prvom svjetskom ratu, odnosno kako je postao skitnica i završio u zatvoru države Georgia zbog sitne pljačke te bio izložen zlostavljanju i prisiljen obavljati javne radove vezan lancima u zloglasnim chain gangovima. Knjiga je pružila detaljan prikaz okrutnosti i teških uvjeta života u tamošnjim zatvorima, ali je izazvala pažnju i zbog toga što je Burns opisao svoj bijeg i početak novog života u Chicagu gdje je postao ugledni novinar i izdavač, prije nego što je na prevaru vraćen u zatvor gdje je bio još više zlostavljan i iz koga je na kraju ponovno pobjegao. Burns je knjigu napisao u rodnom New Jerseyu, uz pomoć brata Vincenta Godfreya Burnsa, dok se na sudu borio protiv zahtjeva države Georgia za izručenje. Knjiga je izdana u vrijeme Velike depresije, što je mnoge čitatelje potaklo da se poistovjete s Burnsovim problemima, te je postala bestseler, a iste godine je po njoj snimljen hollywoodski film I Am Fugitive from a Chaing Gang sa Paulom Munijem u glavnoj ulozi. Uspjeh te knjige i filma je stavio javnost na Burnsovu stranu i potakao guvernera New Jerseya da odbije njegovo izručenje.

Burnsova knjiga, kao i njen nastavak *Out of These Chains*, koju je 1942. godine napisao Vincent, se često navodi kao jedna od najzaslužnijih zašto su sve američke države do sredine 1950-ih napustile sistem *chain gangova*.
'***Death of a Salesman'*** (sh. *Smrt trgovačkog putnika*) je američki crno-bijeli film snimljen 1951. u režiji Laszla Benedeka. Predstavlja adaptaciju istoimenog kazališnog komada Arthura Millera. Naslovni protagonist, čiji lik tumači Fredric March je Willy Loman, ostarjeli trgovački putnik koji se nakon decenija rada suočava sa gubitkom posla i spoznajom kako mu je cijeli život bio serija neuspjeha. Radnja prikazuje kako sve to ima kobne posljedice po njegovo duševno zdravlje. Film je snimljen nekoliko godina nakon trijumfalne broadwayske premijere, te je uglavnom zadržao originalnu postavku - sa izuzetkom glavnog glumca Leeja J. Cobba koji je kao simpatizer komunista postao metom makartističkih progona, te bio zamijenjen hollywoodskim veteranom Fredricom Marchom.

Političke okolnosti su, pak, potakle studio Columbia Pictures da snimi kratki dokumentarni film *Career of a Salesman* (sh. *Karijera trgovačkog putnika*) koji se trebao prikazati prije *Death of a Salesman*, odnosno prikazati "prosječnog" američkog trgovačkog putnika kao oličenje blagostanja i uspjeha. Razlog za to je bila bojazan da bi se se kritički stav drame prema kapitalizmu i američkom snu mogao shvatiti kao antiamerička odnosno komunistička propaganda. Miller je taj plan zaustavio tako što je studiju Columbia Pictures zaprijetio sudskom tužbom.

Nakon premijere je *Death of a Salesman* imao vrlo dobre kritike, te osvojio niz prestižnih nagrada - uključujući Zlatni globus i Kup Volpi za Fredrica Marcha. U komercijalnom smislu je, međutim, doživio neuspjeh, što se najčešće tumači njegovom izuzetno mračnom i depresivnom temom, odnosno stavom koji je bio u potpunom raskoraku sa prevladavajućim optimizmom i naglim porastom blagostanja koje je karakteriziralo tadašnje SAD.

| Glumac/ica | Uloga |
| --- | --- |
| Fredric March | Willy Loman |
| Mildred Dunnock | Linda Loman |
| Kevin McCarthy | Biff Loman |
| Cameron Mitchell | Happy Loman |
| Howard Smith | Charley |
| Royal Beal | Ben |
| Don Keefer | Bernard |
| Jesse White | Stanley |
| Claire Carleton | Miss Francis |
| David Alpert | Howard Wagner |

Izvori
------

1. ↑  'Top Box-Office Hits of 1952', *Variety*, January 7, 1953

Vanjske veze
------------

* *Death of a Salesman* na sajtu IMDb
* *Death of a Salesman* na Rotten Tomatoes-u ()
* *Death of a Salesman* na AllMovie-u ()

| * p
* r
* u
Filmovi koje je režirao László Benedek |
| --- |
| 
* Song of Russia
* The Kissing Bandit
* Port of New York
* Death of a Salesman
* The Wild One
* Bengal Brigade
* Children, Mother, and the General
* Affair in Havana
* Recours en grâce
* Moment of Danger
* Namu, the Killer Whale
* Daring Game
* The Night Visitor
* Assault on Agathon

 |
***La 317e Section'*** (sh. *317. odjeljenje* ili *317. vod*) je francusko-španski crno-bijeli ratni film snimljen u režiji Pierrea Schoendoerffera.

Radnja filma se odigrava 1954. godine u Indokini za vrijeme Prvog indokineskog rata te prikazuje kako se mala francuska jedinica, uglavnom sastavljena od Laošana, nastoji kroz džunglu probiti do prijateljske baze i izbjeći uništenje od strane Viet Minhovih gerilaca. Protagonisti, koje tumače Jacques Perrin i Bruno Cremer su idealistički francuski oficir i njegov mnogo pragmatičniji i iskusniji podoficir koji se borio za Nijemce u Drugom svjetskom ratu.

Schoendoerffer je film velikim dijelom temeljio na vlastitim iskustvima iz Prvog indokineskog rata, kada je kao dopisnik filmskog žurnala zajedno sa francuskim trupama bio zarobljen u bitci za Dien Bien Phu. Snimanje filma se odvijalo u Kambodži u prilično teškim okolnostima, pri čemu je sam Schoendoerffer inzistirao na vojničkoj disciplini. *La 317e Section* je kasnije prikazan na Kanskom festivalu gdje je Schoendoerffer osvojio Nagradu za najbolji scenario.

Schoendoerffer će se kasnije temom ratova u Indokini baviti i u svom hvaljenom dokumentarcu *La Section Anderson* koja prati američke vojnike u vijetnamskom ratu, kao i *Dien Bien Phu* koji je rekonstruirao bitku. *La 317e Section* je ostavila dojam na Francisa Forda Coppolu koji je pojedinim njegovim scenama dao homage u svom znamenitom filmu *Apocalypse Now*.

Uloge
-----

* Jacques Perrin ... Potporučnik Torrens
* Bruno Cremer ... Zastavnik Willsdorf
* Pierre Fabre ... Narednik Roudier
* Manuel Zarzo ... Kaplar Perrin
* Boramy Tioulong ... Niži narednik Ba Kut

Izvori
------
Novinski oglas kompanije Fotorama iz 1910. u kome se tvrdi da je Nordisk Film plagirao njihov film *Den hvide slavehandel*.
***Den hvide slavehandel*** (sh. *Trgovina bijelim robljem*) je danski nijemi film snimljen 1910. u režiji Augusta Bloma. Napravljen je u produkciji studija Nordisk Film i predstavlja neovlašteni remake istoimenog filma koga je nekoliko mjeseci ranije snimio suparnički studio Fotorama. Po žanru je kombinacija trilera i drame i prikazuje kako mlada ali siromašna danska djevojka (čiji lik tumači Ellen Diedrich) odgovara na oglas za "dobro plaćeni" posao u Londonu, ne znajući da će postati žrtva trgovaca ljudima i prisiljena na prostituciju. Nordisk je bio motiviran izuzetnim uspjehom suparničkog filma, pa je kopirao mnoge njegove detalje, uključujući imena likova, kompoziciju kadrova i sl. Da bi se izbjegla tužba zbog kršenja autorskih prava, bila je planirana distribucija isključivo izvan danskih granica. Fotorama je svejedno pokrenula sudski proces, ali je on završen vansudskom nagodbom. Nordiskova verzija je također postigla veliki uspjeh, te je sljedeće godine potakla snimanje nastavka *Den hvide slavehandels sidste offer*.

Vanjske veze
------------

* Den hvide slavehandel på Det Danske Filminstitut
* *Den hvide slavehandel* na sajtu IMDb
***Amanecer en puerta oscura*** (sh. *Dolje u mračnim vratima*), također poznat i pod naslovom ***Il bandito della Sierra Morena*** (sh. *Bandit sa Sierra Morene*), je špansko-italijanski igrani film snimljen 1957. u režiji Joséa Maríje Forquéa, poznat kao jedno od prvih ostvarenja španske kinematografije u boji. Po žanru je kombinacije dramskog i akcionog filma, a radnja je smještena u andaluzijska brda tokom 19. vijeka i prikazuje grupu ljudi koji su sticajem okolnosti otišli u odmetnike, te, dok ih proganja Civilna garda, pokušavaju naći put da emigriraju u Ameriku. *Amanecer en puerta oscura* je predstavljao jedan od prvih filmova u kome je glavnu ulogu tumačio Francisco Rabal, koji će kasnije postati jedan od najvećih španskih glumaca 20. vijeka. Film je prikazan na berlinskom festivalu gdje je dobio specijalnu nagradu žirija.

Uloge
-----

* Francisco Rabal - Juan Cuenca
* Luis Peña - Andrés
* Alberto Farnese - Pedro
* Isabel de Pomés - Rosario
* Luisella Boni
* José Marco Davó - (kao Marco Davo)
* José Sepúlveda
* Barta Barri - (kao Barta Barry)
* Josefina Serratosa
* Santiago Rivero
* Ricardo Canales
* Antonio Puga
* Valeriano Andrés
* Rafael Calvo Revilla
* Alfonso Muñoz
* Salvador Soler Marí
* Casimiro Hurtado
* Adela Carboné

Vanjske veze
------------

* *Whom God Forgives* na sajtu IMDb
***Reichsannalen*** (sh. *Carski anali*) naziv je za skupinu franačkih hronika pisanih latinskim jezikom, koje su uglavnom sastavljali anonimni autori u karolinškom carstvu tokom 9. veka. Prve se hronike iz ove grupe pojavljuju za vreme vladavine Pipina Malog 741. godine, a u narednim se decenijama stvaraju i druge hronike u različitim manastirima širom carstva. To nisu zvanične dvorske hronike, ali njihovi su autori često pristrasni i pokazuju naklonost prema vladaru tokom čije vladavine su stvarali.

*Reichsannalen* se od ranijih i kasnijih hronika razlikuju po tome što ne beleže samo događaje od lokalne važnosti, nego opisuju dešavanja u celom carstvu. Premda su većinom nastale u manastirima, od uobičajenih crkvenih anala razlikuju se po tome crkvenim i lokalnim prilikama ne daju prednost u odnosu na događaje u kontekstu čitavog carstva. Neki istoričari, na primer Leopold von Ranke (*Zur Kritik fränkisch-deutscher Reichsannalisten*, Berlin, 1854) videli su u različitim analima dozu službenosti u odnosu na vladajućeg monarha. U odnosu na uobičajene manastirske hronike, autori *Carskih anala* pokazuju zavidno poznavanje vanjskih prilika, vojne veštine i dvorske politike.

Najstariji su *Anali franačkog kraljevstva*, koji obrađuju događaje počev od 741. godine. Za informacije iz prethodnog razdoblja sastavljena je oko 761. godine *Opšta hronika* ili *Chronicon universale* (MGH: Scriptores, XIII, 1–19), gde se nalaze podaci uzeti iz Bede Časnog, *Fredegarove hronike*, Isidora Seviljskog, *Pontifikalne knjige*, *Mozelskih anala* i *Lorških anala*. Tokom vladavine Karla Velikog nastaju nove hronike: *Mali lorški anali* (oko 806), *Maksimijanski anali* (810/811) i *Flavinjski anali* (816).

Najpoznatiji su *Fuldenski anali*, koji su nastali za vreme vladavine Ludovika Pobožnog. Oni imaju regionalni, istočnofranački karakter, ali nastoje opisivati događaje u celom carstvu. Njihov je autor gotovo sigurno bio povezan s dvorom. Obrađuju razdoblje od 711. do 901. godine; za period od 711, do 829. oslanjaju se na *Anale franačkog kraljevstva*, za period od 714. do 741. na *Male lorške anale*, a za doba od 741. do 823 na *Annales Lithienses*, koji očito imaju službeni karakter. Pandan ove hronike iz Fulde jesu *Bertinski anali*, koji su pisani iz zapadnofranačke perspektive, ali opisuju događaje iz celog carstva više no fuldenska hronika i verovatno su i objektivniji od nje. Oni su izvor za *Hroniku o normalnskim delima u Franačkoj*. U Lotaringiji u nastali *Vedastinski anali*, koji čine osnovu za *Vedastinsku hroniku*, koja obrađuje opštu istoriju do 899. godine.

Krajem 10. veka završava se grupa *Carskih anala*: Flodoard od Reimsa, koji je pisao između 919. i 966, jedini je predstavnik ove grupe u 10. veku.

Litertura
---------

* Van der Essen, Léon (1907), „Ecclesiastical Annals", *The Catholic Encyclopedia*, **1**, New York: Robert Appleton Company
***Cajtgajst: Prilog*** (engl. ) je drugi film Pitera Džozefa iz serijala filmova Cajtgajst (Duh vremena). Film je na internetu bio dostupan 3. oktobra 2008. godine. Nakon prikazivanja ovog filma oformljen je pokret Cajtgajst (engl. ) se ciljem da pomogne realizaciji Venus projekta čiji su ciljevi prikazani u filmu.

Radnja
------

Film je po temama kojima se bavi podeljen na 4 dela.

### Prvi deo

U prvom delu filma Piter Džozef se bavi analizom stvaranja novca i njegovog toka. U filmu se tvrdi da većina novca danas ne predstavlja resurse, već kamate dugova koji su nastali da bi se održao današnji sistem. Tim procesom konstantnog zaduživanja i stvaranja novca samo da bi se otplatili dugovi, bogati se izuzetno mali broj ljudi koji kontrolišu banke i korporacije, dok oni siromašni postaju još siromašniji.

### Drugi deo

U drugom delu vođen je intervju sa Džonom Perkinsom (engl. ). On je, kako tvrdi, radio za američku vladu kao ekonomski ubica. Njegov posao je bio da prisili predsednike zemalja u razvoju da prihvate velike pozajmice, koje te zemlje nisu mogle da otplate. Sa pozajmljenim novcem države bi se „razvijale" na taj način što američke korporacije počinju da prodaju svoje proizvode u tim državama. Potom bi države u cilju otplate duga prodavale Americi svoja bogatstva po vrlo niskim cenama.

### Treći deo

Treća celina ovog filma upoznaje gledaoce sa Žakom Freskoom i Venus projektom. Venus projekat predstavljen je kao rešenje problema sa kojim se društvo danas suočava. Najviše pažnje Piter Džozef je posvetio tehnološkim ciljevima Venus projekta kroz prikaz transporta i energije budućnosti.

### Četvrti deo

Četvrti deo ponovo skreće pažnju ljudi na probleme sa kojima se suočavamo. Ovaj deo poziva ljude da se promene i shvate simbiotičku vezu nas i naše planete.

Spoljašnje veze
---------------

* Cajtgajst: Prilog na IMDb-u
* Zvanični sajt filma
* Cajtgajst: Prilog na youtube-u (ima srpski prevod)
**Relax** je debitantska pesma britanske dance-pop grupe Frankie Goes to Hollywood i gej himna izdana od strane londonskog ZTT Recordsa 1983. godine. Pesma je postala broj jedan hit u Ujedinjenom Kraljevstvu 24. januara 1984, nakon čega je vrlo brzo postala jednom od najkontroverznijih i najprodavanijih singlova cele decenije. Samo je u Velikoj Britaniji prodano oko 1.91 milion kopija što je pesmu učinilo sedmom najprodavanijom britanskom pesmom svih vremena. U martu 1985. pesma se našla na desetom mestu najpopularnijih pesama u SAD-u. Pesma je korištena u filmovima Body Double (1984.), Police Academy (film) (1984.), Gotcha! (1985.), Zoolander (2001.) i The Proposal (film) (2009.).

Kontroverze
-----------

Suosnivač ZTT Recordsa Paul Morley je uspešno ostvario svoj početni cilj, i sa pesmom Relax izazvao skandala u javnosti. ZTT je uskoro pokrenuo i kampanju u britanskoj muzičkoj štampi. Prva reklama se sastojala od slike pratećeg vokala Paul Rutherforda u mornarskom odelu sa kožnom kapom i prslikom i vokala Holly Johnsona obrijane glave i sa gumenim rukavicama ispod kojih je stajao natpis *"ALL THE NICE BOYS LOVE SEA MEN"* i izjava *"Frankie Goes to Hollywood are coming. .. making Duran Duran lick the shit off their shoes. .. Nineteen inches that must be taken always."*.

Kada je prvi put objavljena na listi UK Top 75 u novembru 1983. početni napredak pesme bio je trom. Počevši na 67. mjestu, do sedme nedelje je došla tek na 35. mesto, te je povremeno ček i nazadovala. Tada je, 5. januara 1984. izvedena u BBC-jevom programu Top of the Pops. Sledeće je nedelje skočila na broj 6. Već 11. januara, Mike Read sa Radio stanice 1 izrazio je gađenje prema pesmi i vizualnom identitetu benda. Najavio je da odbija ubuduće puštati bez da je znao da je BBC upravo u tom trenutku odlučio da pesma više nije prikladna za emitovanje u bilo kom programu BBC-ja. Uskoro se pesma prestala puštati i na BBC radiju, a izbačena je i iz programa Top of the Pops. Zabrana je osramotila BBC posebno uzme li se u obzir da se pesma nastavila puštati na komercijalnim radio stanicama bez obzira na kontroverze o tekstu pjesme. Iz toga je razloga zabrana naknadno, krajem godine ukinuta, i pesma se pojavila u oba božićna izdanja emisije Top of the Pops.

Bilješke
--------

<references>



1. ↑  „Top 100 singles of all time in the UK". Arhivirano iz originala na datum 2008-02-26. Pristupljeno 2012-06-02.
*Za ostale upotrebe, v. Amor del bueno.*

***Amor del bueno*** je peruansko-venecuelanska telenovela produkcijske kuće Venevision, snimana tokom 2004. godine. U u Srbiji. se emitovala 2010. na Foks Televiziji pod naslovom ***Srce na dlanu***.

Sinopsis
--------

Nekad su najvažnije istine skrivene duboko u srcu, ispod raznih fasada, koje ugledaju svetlost dana tek kad se upozna prava ljubav. Glavni likovi u ovoj savremenoj telenoveli žive u laži. To je laž koja ih uverava da su srećni, svako na svoj način. Ali život će se pobrinuti za to da svako od njih, pre ili kasnije, upozna istinu. Monika ima sve što jedna domaćica može poželeti: zaposlenog i brižnog muža, poslušnu decu i komfortnu kuću. No, duboko u duši, Monika shvata da joj nedostaje nešto najbitnije, i kada upozna Bernarda, moraće preduzeti potrebne korake kako bi to promenila.

Bernardo je zaradio titulu najistaknutijeg novinara u zemlji. Predan svom poslu u potpunosti je isključio mogućnost zaljubljivanja i zavarava se misleći da tako može živeti. Sve dok Monika ne uđe u njegov život. Sandra želi uspeti u svetu marketinga. Njen put će biti prepun prepreka, ali na njemu će naći i svog životnog partnera - Eleazara. Eleazar je slobodouman muškarac, plejboj i strastveni kockar. Talentovan je i zaposlen u marketingu, a divlji život promeniće mu se kad upozna pravu životnu ljubav. Havijer, Monikin muž je inteligentan i umišljen muškarac koji misli da je bolji od svih drugih te da je iznad nekih moralnih i etičkih zakona. Iako voli svoju ženu, uživa u vanbračnoj aferi s Karolinom.

Karolina je Monikina prijateljica i ljubavnica njenog muža. Proračunata i ambiciozna, prelepa manekenka na svom putu ka profesionalnoj dekadenciji vidi u Havijeru kartu za bolju financijsku budućnost. Kroz ovu realističnu priču, svi likovi biće povezani sudbinom s mnogo drugih figura koje ih upotpunjuju na njihovom putu. Na kraju, laž i istina imatće konačan sukob i svi će saznati hoće li zaistau naći pravu ljubav, onu ljubav koja traje zauvek.

Uloge
-----

| Glumac: | Uloga: |
| --- | --- |
| Koraima Tores | Monika Lezama |
| Rikardo Alamo | Bernardo Veldez |
| Karl Hofman | Havijer Lezama |
| Ana Karina Kazanova | Sandra del Valje |
| Rikardo Bjanči | Eleazar Romero |
| Anabel Rivero | Karolina Morau |
| Huan Karlos Baena | Leonardo |
| Alehandro Mata | Emiliano Valdez |
| Nikolas Montero | Gustavo Leon |
| Denis Montero | Mikaela |
| Randi Pinango | Luis |
| Alehandra Rodrigez | Ana Lezama |
| Marijam Valero | Marijana Vega |
| Sonja Viljamizar | Karlota Suarez |

Vanjske veze
------------

* *Amor del bueno* na sajtu IMDb
*Za ostala značenja, vidi Der Kongreß tanzt (razvrstavanje).*

***Der Kongress tanzt*** (sh. *Kongres pleše*) je njemačko-francuski crno-bijeli filmski mjuzikl snimljen 1931. u režiji Erika Charella. Radnja je smještena u Beč 1814. godine, gdje su se nakon pobjede nad Napoleonom okupili suvereni i državnici Šeste koalicije kako bi na Bečkom kongresu odlučili o sudbini poslijeratne Evrope. Protagonistica, koju tumači Lilian Harvey, je bečka cvjećarica u koju se zaljubi car Aleksandar I od Rusije (koga glumi Willy Fritsch), a što izaziva niz komičnih peripetija i diplomatskih spletki. *Der Kongress tanzt* je predstavljao jedan od najambicioznijih projekata njemačkog studija Universum Film AG, koji nije štedio budžet kako bi dokazao da se može nadmetati sa Hollywoodom u proizvodnji raskošnih muzičkih spektakala. Istovremeno s verzijom na njemačkom snimljena je i verzija na francuskom jeziku pod naslovom ***Le congrès s'amuse***. Sljedeća je godine snimljena i engleska verzija pod naslovom *Congress Dances*.

1955. je u Zapadnoj Njemačkoj snimljen istoimeni remake, a 1966. još jedna verzija u zapadnonjemačko-austrijsko-francuskoj koprodukciji.

Vanjske veze
------------

* *Der Kongress tanzt* na sajtu IMDb
* *Der Kongress tanzt* na AllMovie-u ()
* *Der Kongreß tanzt* na filmportal.de ()
* *Der Kongreß tanzt* Arhivirano 2012-05-05 na Wayback Machine-u bei murnau-stiftung.de
* Fotos und Literatur
***Return of Sabata*** (tal. *È tornato Sabata ... hai chiuso un'altra volta*) je talijanski špageti vestern iz 1971. godine, kojeg je režirao Gianfranco Parolini. Ovo je treći a ujedno i posljednji film iz Parolinijeve Sabata trilogije, u kojem se u ulozi glavnog junaka ponovno pojavljuje Lee Van Cleef, glumac koji je istog lika tumačio i u prvom filmu iz prethodno spomenute trilogije.

Radnja
------

Sabata, bivši časnik konfederacijske vojske i brzopotezni revolveraš, sada radi u putujućem cirkusu kao veliki strijelac. Tijekom rada u cirkusu, Sabata dolazi u mali teksaški grad u kojem, njemu nekada podređeni a sada već bivši časnik iz vojske vodi prevarantski kasino. No, da stvari budu još zanimljivije prethodno spomenuti čovjek Sabati duguje određenu svotu novca. Nadalje, treba napomenuti i kako upravitelj cirkusa nestaje zajedno sa svim financijskim sredstvima, što prisiljava Sabatu na ostanak u gradu, kao i na to da pokuša naplatiti dug iz prošlosti. Međutim, prilikom svog boravka u gradu, Sabata dolazi u sukob s velikim gradskim zemljoposjednikom, McIntockom, koji nameće velike poreze na kockanje, piće i prostituciju.

Glavne uloge
------------

* **Lee Van Cleef** kao Sabata
* **Reiner Schöne** kao Clyde
* **Giampiero Albertini** kao Joe McIntock
* **Ignazio Spallat** kao Bronco
* **Annabella Incontrera** kao Maggie
* **Jacqueline Alexandre** kao Jackie McIntock

Povezano
--------

* *Sabata*
* *Adios, Sabata*

Vanjske poveznice
-----------------

* *È tornato Sabata... hai chiuso un'altra volta* na sajtu IMDb
* *Return of Sabata* na All Movie Guide
Kranjska kobasica
**Kranjska kobasica** (sl. *kranjska klobasa*, nem. *Krainer Wurst*) je vrsta kobasice rasprostranjena u Sloveniji i Austriji. Porijeklo imena je od historijske austro-ugarske pokrajine Kranjske, koja se danas nalazi u Sloveniji.

Zaštićena marka
---------------

Od 2012. godine Slovenija je kranjsku kobasicu proglasila proizvodom sa geografski zaštićenom markom, što je u Austriji dovelo do negodovanja, zbog mogućnosti da se austrijski proizvod pod tim imenom neće moći proizvoditi i prodavati. Zajednički je doneseno kompromisno rješenje, da njemački nazivi *Krainer Wurst*, *Käsekrainer*, *Schweinskrainer*, *Osterkrainer* i *Bauernkrainer* i dalje budu dozvoljeni, ali da ne mogu biti unijeti u Listu tradicionalnih austrijskih namirnica. Poslužuje se podgrijana uz senf, svježe ribani hren, zemičku ili šnitu crnog kruha.

Recept
------

Kranjska kobasica sadrži grubo mljeveno meso sa 68% svinjetine, 12% govedine i najviše 20% slanine. Jedini dozvoljeni začini su 5% voda, so, bijeli luk i biber. Meso se sitni na komade 10 do 13 mm, a slanina na 8 bis 10 mm. Izmješana masa se puni u svinjska crijeva prečnika 32 do 36 mm. Od toga se formira 12 do 16 cm dugački par kobasica, koji teže od 180 do 220 grama. Parovi se povezuju drvenim štapićem, vruče se dime i na 70°C obrađuju.

Varijante
---------

Käsekrainer
Jedna varijanta kranjske kobasice je *Käsekrainer* (u slobodnom prijevodu: *sirna kranjska kobasica*) koja u originalnom receptu sadrži 10 do 20% sira (napr. ementalera) u malim komadima. Izmišljena je u Austriji 1971. i u standardnoj je ponudi u bečkim kioscima za kobasice. Može se kuhati, peći ili pržiti. Prije pripravljanja se ne bi trebala bosti, jer će prilikom pečenja iscuriti topljeni sir, kao ni peći na visokoj temperaturi, da sir ne bi izgorio i promijenio ukus. Käsekrainer ne treba zamjeniti sa Berner Würstel (u slobodnom prijevodu: *Bernerova kobasica*). Käsekrainer se zbog iscurenog sira koji prilikom pripravljanja tačkasto ostaje na površini u Bečkom dijalektu naziva "Eitrige" (od njemačke riječi *Eiter* za gnoj.) Poslužuje se sa senfom, svježe ribanim hrenom, ali i sa senfom i kečapom, ponekad posuta curry začinom. Može se dobiti kao *Käsekrainer-hotdog*, sa jednom kobasicom u vekni bijelog kruha sa senfom ili kečapom.

Nematerijalna kulturna baština
------------------------------

Tradicionalno pripravljanje kranjske kobasice, proglašeno je 20. decembra 2012. godine kao Nematerijalna kulturna baština Slovenije.

Vanjski linkovi
---------------

* „Tradicionalno izdelovanje kranjskih klobas" (sl). Ministarstvo za izobražavanje, znanost, kulturo i šport. 20. 12. 2012. Pristupljeno 19. 4. 2021.
* „Streit beendet: Käsekrainer bleibt Käsekrainer" (de). Die Presse. 15. 6. 2012. Pristupljeno 19. 4. 2021.
* „Zahtjev za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća "KRANJSKA KLOBASA"" (hr). Službeni list Europske unije. 31. 12. 2015. Pristupljeno 19. 4. 2021.
* „Pravilnik o Kranjski klobasi z zaščiteno geografsko označbo" (sl). Pravno-informacijski sistem Slovenije. 21. 3. 2008. Pristupljeno 19. 4. 2021.
Početna stranica *Peterboroughske kronike*.  

*Engleski prijevod ove skenirane stranice.* 
**Anglosaska kronika** (engleski: *Anglo-Saxon Chronicle*) je zbirka anala na staroengleskom jeziku. Ova kronika bilježi povijest Anglosasa. Izvorno su nastali u 9. stoljeću, najvjerojatnije u Wessexu za vrijeme vlasti Alfreda Velikog. Napravilo se višestruke prijepise manuskripta i svaku se ažuriralo neovisno o ostalima. U jednome je slučaju kronika bila još redovno ažurirana 1154. godine.

Do danas se uspjelo sačuvati devet manuskripta, u cjelini ili dijelom. Svi pak nisu jednake povijesne vrijednosti, a nijedan od njih nije izvorna inačica. Smatra se da je najstarija započeta u vremenu pretkraj Alfredove vlasti, dok je najmlađa postanka napisana u Peterboroughskoj opatiji nakon požara u tom samostanu 1116. godine. Većina materijala u kronici je u obliku anala, po godinama. Najstariji su datirani u 60. g. pne. a povijesni materijali slijede sve do godine pisanja kronike, kad započinju redovni zapisi. Ovi manuskripti su skupno poznati pod imenom Anglosaska kronika.

Kronika nije nepristrana. Zabilježeno je usporedbom s inim srednjovjekovnim izvorima pokazala da je osoba koja je pisala kroniku ispuštala događaje ili jednostrano prepričavala zbivanja. Također postoje i mjesta gdje različite inačice proturječe jedna drugoj. Ipak, kad ju se gleda u cjelini, najvažnijim je povjesnim izvorom u Engleskoj u razdoblju između odlaska Rimljana i desetljeća nakon normanskih osvajanja. Većinu podataka koje se može naći u Kronici nije moguće naći nigdje drugdje. Osim toga, manuskripti su važnim izvorima za povijest engleskog jezika. Posebice je kasnija Peterboroughska kronika jednim od najstarijih primjeraka srednjoengleskog jezika.

Izvori
------

1. ↑  Joseph Bosworth, *The Elements of Anglo-Saxon Grammar,* str. 277. (Knjiga je javno dobro)

Vanjske veze
------------

* The Anglo-Saxon Chronicle Arhivirano 2004-10-14 na Wayback Machine-u na Projektu Gutenberg - primjerak koji je javno dobro.
* Anglo-Saxon Chronicle Arhivirano 2018-04-16 na Wayback Machine-u Prijepisi izvornih tekstova
* Prijepis izvornog teksta
* Kronika iz *The Cambridge History of English and American Literature*, sv. I, 1907.–21.
* The Anglo-Saxon Chronicle Arhivirano 2014-12-18 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 2091167807457818130006
* LCCN: n50025348
* GND: 4142467-0
* SUDOC: 028448510
* BNF: cb12028167b (podaci)
* BIBSYS: 90327080
* NKC: unn2011670634

 |
**Ta divna stvorenja** (eng. *Animals are Beautiful People*) južnoafrički je dokumentarni film iz 1974. kojeg je režirao Jamie Uys a koji pokazuje floru i faunu na jugu Afrike. Snimljen je u pustinji Kalahari i Namib, te oko rijeke Okavango. Iako uglavnom namijenjen publici Afrike, film je stekao popularnost diljem svijeta te je i danas jedan od najpopularnijih ostvarenja južnoafričke kinematografije. Zapažen je po uglavnom humorističnom prikazu zgoda životinja, iako su neki prigovarali da su neke scene i situacije namještene. Film je osvojio Zlatni globus za najbolji dokumentarni film.

Radnja
------

Film prikazuje epizode iz života životinja u pustinji Namib i Kalahari: ptice grade gnijezda; hrabra patka spašava male pačiće od hijene tako što glumi da je ranjena u vodi; nojevi čuvaju svoj pomladak od ljudi; riba čuva svoje potomstvo tako što se male ribice skrivaju u ustima roditelja. Jedna od najpoznatiji scena je kako su se neke životinje napile nakon konzumiranja voća marula drveta. Domoroci pronalaze vodu tako što zarobe majmuna, daju mu slanu hranu te ga puste da ih odvede do najbližeg izvora ptike vode. Najteže razdoblje je tijekom suše, kada je ugrožen život raznih životinja, sve do kiše i ponovnog cvjetanja.

Nagrade
-------

Film je osvojio Zlatni globus za najbolji dokumentarni film.

Pitanje autentičnosti
---------------------

U jednoj sekvenci majmuni, slonovi, žirafe i divlje svinje se napiju nakon što pojedu voće marula drveta. Neki stručnjaci su naveli da su neke scene u filmu namještene; primjerice, slonovi bi bili preveliki i pili previše vode da bi alkohol u voću imao ikakvog učinka na njih.

Kritike
-------

Ken Hanke je hvalio film i dao mu 3,5 od pet zvjezdica:

"Ovaj film iz 1974. je neobičan dokumentarac — ozbiljno-komičan uvid u svijet životinja u pustinji Namib u južnoj Africi. Također je neka vrsta pokušaja stvaranja igrane *Fantazije* jer želi spojiti dokumentarnu građu sa klasičnom glazbom. Katkad je film odveć pretenciozan (kada buba stane uz zvuk kočenja guma) a katkad mu je izbor glazbe nenadahnut, blago rečeno. Također se teško oteti dojmu da su neki dijelovi bešćutni (iako je to uobičajno kod dokumentaraca o životinjama), pogotovo u sekvenci u kojoj se mukotrpno napravljeno gnijezdo (očito namjerno) zapali kako bi se stvorio dojam prirodne katastrofe. Ipak, sveukupno ovo ostavlja ugodnu promjenu od ostalih dokumentaraca zbog čega se isplati pogledati film - i još više ako ste ljubitelj film *Bogovi su pali na tjeme*."

Izvori
------

1. ↑  Morris, Steve; David Humphreys; Dan Reynolds (2006). „Myth, marula, and elephant: an assessment of voluntary ethanol intoxication of the African elephant (Loxodonta africana) following feeding on the fruit of the marula tree (Sclerocarya birrea)". *Physiological and Biochemical Zoology* **79** (2): 363–9. DOI:10.1086/499983. PMID 16555195. Pristupljeno 2012-07-30.
2. ↑  Ken Hanke (3.5. 2006). „Animals Are Beautiful People". mountainx.com.

Vanjske poveznice
-----------------

* *Animals Are Beautiful People* na sajtu IMDb
* *Animals Are Beautiful People* na Rotten Tomatoes-u ()
**Igra Rok'en'rol Cela Jugoslavija**, je jugoslavenska rock pjesma beogradskog sastava Električni orgazam. Pjesmu je 1988 napisao Srđan Gojković, te je ista odmah po objavljivanju na singl ploči postala veliki hit diljem SFR Jugoslavije. Ploču je izdala Produkcija gramofonskih ploča Radio televizije Beograd.

Tekst
-----

  

*Pokupimo boje koje padaju sa neba,  

dovoljan je dodir, samo to nam treba.  

Zaboravi na juče, hajde pogledaj u sutra,  

videćeš da želiš, videćeš da možeš.  

  

Odgovori koje tražiš nisu baš daleko,  

pogledaj u sebe, pogledaj u sebe.  

Neka tvoja glava bude samo tvoja briga,  

ne daj da joj govore, neka sama otkrije.  

  

Igra rokenrol cela Jugoslavija,  

Sve se oko tebe ispravlja i savija.  

  

Pokupimo zvuke koji padaju sa neba,  

dovoljan je dodir, samo to nam treba.  

Da li pratiš znake koji stoje oko tebe,  

videćeš da želiš, videćeš da možeš.  

  

To što sada kriješ, niko ne vidi na tebi,  

pogledaj u sebe, pogledaj u sebe.  

Neka tvoja glava bude samo tvoja briga,  

ne daj da joj govore, neka sama otkrije.  

  

Igra rokenrol cela Jugoslavija,  

sve se oko tebe ispravlja i savija.  

  

Igra rokenrol cela Jugoslavija,  

sve se oko tebe ispravlja i savija.*
"**Čudotvorni mač**" je jugoslavenski film fantastike iz 1950. kojeg je režirao Vojislav Nanović prema scenariju kojeg je supotpisao sa Jugoslavom Đorđevićem, zasnovanog na srpskom folkloru. Glavne uloge tumače Rade Marković, Vera Ilić-Đukić, Milivoje Živanović i Marko Marinković. Kao jedan od rijetkih jugoslavenskih filmova iz žanra fantastike, film je stekao kultni status.

Radnja
------

Srednji vijek. Dječak **Nebojša** i njegov **djed Ivan** love negdje po šumi prekrivenoj snijegom. Nebojša se izgubi sa psom te naiđe do neke napuštene kule iz koje dopire tajnovit glas iz nekog bureta. Glas ga moli da mu netko da vode, pa ga Nebjoša posluša. Nakon toga, bure se raspadne a iz njega pobjegne zatočeni **Baš Čelik**, koji dječaka protjera iz kule. Puno godina kasnije, Nebojša je odrastao mladića te je zaprosio dugogodišnje ljubav, **Vidu**. Na njihovom vjenčanju, ljubomorni **Gricko** je naišao na Baš Čelika i njegovu vojsku, te ih usmjerio prema svadbi. Baš Čelik obavijesti ljude da su sada njegovi robovi te uzme Vidu za sebe, a demonstrira da ga se običnim mačem ne može ubiti.

Nebojša završi u tamnici u kuli zlikovca, no tamo naiđe na starca koji mu ispriča da se Baš Čelik može jedino ubiti čudotvornim mačem te mu da upute kako ga nabaviti. Posjetivši ga da ga je kao dječak spasio, Baš Čelik oslobodi Nebojšu iz tamnice. Dok Vida odužuje brak sa Baš Čelikom, Nebojša nakon dugog puta stigne do pečine vještice te prihvati zadatak čuvanja njene kobile. Ova se pretvori u ribu i sakrije u jezeru, međutim Nebojša ju nađe jer je jednom šaranu prije spasio život a sada mu je rekao gdje se sakrila. Vještica mu potom da konja po želji te mu ispriča da je čudotvorni mač u dalekom carstvu. Jednom tamo, otkriva se da je prije godinu dana umro kralj te da carica sada održava natječaj za novog, a može se kandidirati svatko. Odgovorivši na pitanje da su istina, ljubav i sloboda najbitniji na svijetu, Nebojša se kvalificira i pobjedi u natjecanju iz luka i strijele, te osvaja čudotvorni mač i napušta kraljevstvo. Vrati se u svoj rodni kraj, sakupi dovoljno ljudi i napadne kulu u kojoj ubija Baš Čelika i oslobađa Vidu.

Uloge
-----

| Glumac | Uloga |
| --- | --- |
| Rade Marković | Nebojša |
| Vera Ilić-Đukić | Vida |
| Milivoje Živanović | Baš-Čelik |
| Marko Marinković | Deda Ivan |
| Mihajlo Bata Paskaljević | Gricko |
| Milan Ajvaz | Vidin otac |
| Ljubiša Jovanović | Kovač |
| Miroslav Belović |  |
| Jovan Nikolić |  |
| Danica Obrenić |  |
| Persida Orlić |  |
| Ljubiša Pavlović |  |
| Ivan Predić |  |
| Nađa Regin |  |
| Aleksandar Stojković |  |
| Miodrag Veselinović |  |
| Pavle Vugrinac |  |
| Pavle Vujisić | Vitez |
| Vilma Žedrinski | Carica |
| Stevo Žigon | Vitez strelac |
| Zora Zlatković | Baba |

Zanimljivosti
-------------

Kao lokacija na kojoj su snimane scene natjecanja u dalekom carstvu poslužila je Pulska arena.

Vanjske poveznice
-----------------

* *Čudotvorni mač* na sajtu IMDb
|  |
| --- |
| ***Žuti Krist*** |
|  |
| **Paul Gauguin**, 1889. |
| ulje na platnu , 91,1 × 73,4 cm |
| Albright-Knox Art Gallery, Buffalo |

**Žuti Krist** (*Le Christ jaune*), umjetničko djelo Paula Gauguina koje je naslikao 1889. godine.

Ovo ulje na platnu predstavlja Gauguinov povratak religioznoj tematici nakon djela "Vizija poslije propovijedi".

Opis
----

Djelo prikazuje tri bretonske žene koje kleče oko drvenog križa na kojem je razapet Isus. Glava Isusa slična je glavi u njegovu djelu "Krist u vrtu maslina". Granica između stvarnosti i imaginacije je nejasna budući da žene podsjećaju na tri Marije ispod križa na Golgoti. Jesenska podloga slike sa žutim i narančastim tonovima ne podudara se s biblijskim prikazima Isusa na križu. Krošnje stabala svedene su na najjednostavnije oblike. Tri osobe koje prelaze kameni zid u pozadini djeluju potpuno nesvjesne religioznog doživljaja triju žena u prednjem planu.

Utjecaj na Gauguinovu figuru Krista na križu imalo je raspelo iz 17. vijeka koje je zamijetio u crkvi u Trémalu nedaleko od Pont-Avena. Skicirao je to raspelo i prenio ga na svoje ulje na platnu. Umjetničko djelo je izloženo u umjetničkoj galeriji Albright-Knox u Buffalu.

Izvori
------

1. ↑  Stevenson, Lesley, "Gauguin", London, PRC Publishing, 1995. ISBN 0-86288-551-5, str. 112.

Vanjske veze
------------

Albright-Knox Art Gallery, The Yellow Christ

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* BNF: cb13564438f (podaci)

 |
***La muralla verde*** (sh. *Zeleni zid*) je peruanski igrani film snimljen 1970. godine u režiji Arnanda Roblesa Godoya. Predstavlja adaptaciju istoimene Robles Godoyeve novele, a koja je pak bila inspirirana njegovim vlastitim životnim iskustvima. Protagonist, čiji lik tumači Julio Alemán, je idealist koji, zgađen moralnom iskvarenošću velikog grada, zajedno sa ženom i sinom odlazi započeti novi život u zabačenom ruralnom području, okruženom džunglom. Radnja zbivanja prikazuje iz perspektive njegovog sina koji je odrastao na selu i nikako ne može shvatiti život u gradu o kome mu pričaju roditelji. Film se isticao nelinearnom narativnom strukturom. Kada je prikazan u SAD, ugledni kritičar Roger Ebert ga je proglasio jednim od najboljih filmova 1972.

Uloge
-----

* Julio Alemán ... Mario
* Sandra Riva ... Delba
* Raúl Martin ... Rómulo
* Lorena Duval ... Madre de Delba
* Enrique Victoria ... Padre de Delba
* Jorge Montoro ... Jefe de tierras de montaña
* Juan Bautista Font ... Director de colonización
* Escolástico Dávila ... Escolástico

Izvori
------

1. ↑  „Roger Ebert". Alumnus.caltech.edu. Arhivirano iz originala na datum 2007-12-31. Pristupljeno 12. VI 2015.

Vanjske veze
------------

* *The Green Wall* na sajtu IMDb
***Jednom, negdje*** (eng. *Another Time, Another Place*) je američka drama iz 1958. godine. Film u kojem glavne uloge tumače Lana Turner, Barry Sullivan i Sean Connery, je režirao Lewis Allen.

Radnja
------

Američka reporterka (Turner), koja je za vrijeme Drugog svjetskog rata na radu u Europi, započinje ljubavnu vezu s britanskim novinarom (Connery). Mlada američka novinarka je u velikoj dvojbi i to iz razloga jer se ne može odlučiti želi li se udati za svog bogatog šefa ili šarmantnog mladog reportera s kojim se već nalazi u ljubavnoj vezi. Naposljetku, ona se odlučuje za britanskog reportera, za kojeg će ubrzo saznati da je oženjen i da ima jednog sina. Nakon toga, njih dvoje se nakratko rastaju da bi ubrzo potom ipak odlučili ostati zajedno i riješiti svoje probleme.

Nakon završetka rata, britanski reporter pogiba nesretnim slučajem, što mladu amerikanku baca u očaj. Nakon nekoliko mjeseci, njen šef ju uspijeva nagovoriti da se vrati u SAD raditi za njega. Prije odlaska za SAD, ona posjećuje rodno mjesto svog pokojnog ljubavnika u kojem naposljetku ostaje živjeti (odlučuje ne otići u SAD) i to u njegovoj kući, zajedno sa njegovom suprugom i djetetom.

Glavne uloge
------------

| Glumac | Uloga |
| --- | --- |
| Lana Turner | Sara Scott |
| Barry Sullivan | Carter Reynolds |
| Raymond Burr | Walt Radak |
| Glynis Johns | Kay Trevor |
| Sean Connery | Mark Trevor |
| Terence Longdon | Alan Thompson |

Druge zanimljivosti
-------------------

Tijekom snimanja filma u Engleskoj, Connery je bio suočen s gangsterom Johnyem Stompanatom, koji je u to vrijeme bio dečko Lane Turner. Naime, ljubomorni gangster je **upozorio** Connerya da se drži podalje od Lane, na što je Connery uzvratio time da mu je iz ruke oteo njegov pištolj s kojim ga je potom istukao.

Vanjske veze
------------

* *Another Time, Another Place* na sajtu IMDb