**Konstantinov slavoluk** građen između 312.-315. g.   
 mramor, Rim.
**Konstantinov slavoluk** je slavoluk s trojim vratima izgrađen za cara Konstantina I. (312.-315.) nedaleko od Koloseja u Rimu. Najveći je i skulpturama najukrašeniji slavoluk antike.

Slavoluk je podignut nakon bitke na Milvijskom mostu i opisuje tu odlučnu bitku na jednom malenom frizu svoga reljefnog ukrasa. Ostali ukras je uzet gotovo u cijelosti s drugih, starijih spomenika, i to djelomice zato da se spomenik brzo dovrši, ali i da navijesti povratak dobre vladavine. Svi ti reljefi potječu od „dobrih" careva: Trajana, Hadrijana i Marka Aurelija.

Reljefi
-------

*Trajan u borbi s Dačanima*, reljef iz oko 113.
Reljefi koji prikazuju borbe s Dačanima prvotno su bili ukras *Trajanova foruma* dovršenog 113. godine gdje su tvorili znatno duži niz od onog koji bi se mogao sastaviti iz dijelova na Konstantinovom slavoluku i iz drugih sačuvanih fragmenata. Ratni prizori izmjenjuju se sa scenama alegorijskog karaktera. Stil ovih reljefa na kojima su likovi tijesno zbijeni jedan uz drugog i na kojima ima više diferencijalnih slojeva nadovezuje se na flavijsku umjetnost.

Hadrijanovi medaljoni s *prinošenjem žrtve i lovom* (iznad) i *Konstantinov friz* (ispod).
Osam okruglih reljefa s Konstantinovog slavoluka prvotno je bilo smješteno u parovima na tetrapilonu, četverovratnom spomeniku kojim je Hadrijan ovjekovječio svoje lovačke uspjehe. Svakom lovačkom prizoru odgovara i žrtva, dva reljefa opisuju polazak u lov i žrtvovanje pri povratku.

Reljef koji je nekad ukrašavao slavoluk Marka Aurelija predstavlja *„congiarium"*, dijeljenje novca rimskom puku u povodu pobjede nad Markomanima. U dvjema zonama što su jedna nad drugom prikazan je car sa svojim pratiocima. Stupovi iza njih vjerojatno predstavljaju Faustin hram.

Iz doba samog Konstantina potječu impresivni *„tondi"* na užim stranama koji su prikazivali Selenu, božicu mjeseca kako zalazi, i Sola, boga sunca koje se rađa.

Horizontalni reljefni friz koji se nalazi ispod Hadrijanovih medaljona prikazuje *Konstantinov govor na Forumu*. Konstantin, danas bez glave, stoji na *„rostri"*, javnoj platformi, i drži govor. Na obja kraja platforme nalaze se skulpture Hadrijana i Marka Aurelija, careva koji su oživjeli grčki stil u rimsakoj umjetnosti. Poredani u nizu s obje strane platforme su figure iza kojih su nizovi arkada i stupova. U usporedbi sa starijim reljefima, odmah se uočava manjak realizma na Konstantinovim: proporcije individualnih figura su zdepaste, njihove glave su uvećane, njihove poze se ponavljaju i klesane su mnogo pliće, tj. plošnije.

*Konstantinov govor*, reljef iz oko 315.
Mnogi smatraju da je Konstantinov slavoluk djelo dekadencije, zbog oskudne izvornosti i samovoljnog udruživanja kiparskih reljefa iz prethodnih razdoblja s izbušenim i nerazrađenima iz 4. st. No, reljefi iz dva različita razdoblja javljaju se na istom luku kako bi podsjetili gledatelje na carski autoritet koji se temelji na „dobroj" tradiciji.

Povezano
--------

* Umjetnost starog Rima
* Slavoluk

***Konstantinov slavoluk*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* LCCN: sh92005501
* GND: 4220595-5
* NKC: ph1035273

 |