Rasprostiranje germanskih plemena u 1. stoljeću. Kvadi se nalaze u lijevom donjem kutu mape (narančasto).
**Kvadi** (latinski: Quadi, njemački: Quaden) je manje germansko pleme o kojemu se malo zna, i to samo iz zabilješki njihovih neprijatelja – Rimljana. Oni nisu ostavili nikakve materijalne ostatke po kojima bi se ralikovali od ostalih germanskih plemena.

Možda najranije spominjanje Kvada je u "Geografiji" grčkog autora Straboa (7.1.3) gdje spominje Suevsko pleme *Koldouoi*, na latinskom *Coldui*. Prema tom tekstu oni su se nalazili pod vlašću Maroboduusa u današnjoj Češkoj.

Rimljani su zabilježili da su se Kvadi u 1. vijek prne. selili uz brojnije Markomane, čije ime jednostavno znači "ljudi s granica", sa rijeke Majne niz Dunav južno, tj. na područje koje je graničilo s Rimskim Carstvom. Kvadi i Markomani su se naselili u današnju Moravsku, zapadnu Slovačku i južnu Austriju odakle su potjerali Kelte (oko 8.-6. pne.). God. 6. pne. Markomanska konfederacija, zajedno s Kvadima, se borila protiv cara Tiberija.

Tacit u *Germaniji* spominje kako su Kvadi slični Markomanima u borbi, a vođe su im plemenitog roda iz loze Maroboduusa i Tudrusa, pretežito ovog drugog, a vođe su im često prihvaćale danak (ili mito) u obliku rimskog srebra.

Slijedećih 350 godina oni su graničili s Markomanima na zapadu, proto-Slavenima na sjeveru, sarmatskim Jazigima (kasnije i Vandalima) na istoku, te s Rimskim Carstvom na jugu.

Markomanski ratovi
------------------

Krajem 2. stoljeća, car Marko Aurelije je tijekom "Markomanskih ratova" vojevao i protiv Kvada. Sve je započelo oko 166. god. kada su Langobardi prešli Dunav u rimsku Moeziju, što su mogli uraditi samo uz dopuštenje Kvada kroz čiji su teritorij prešli. Kvadi su vjerojatno izbjegavali sukobe s njima, no kada su ih Rimljani odbacili natrag n ateritorij Kvada započeli su česti sukobi s Langobardima, ali i napadi preko Dunava na teritorij Rima.

Samo nekoliko godina kasnije konfederacija Markomana i Kvada je prešla Dunav svladavši rimske legije i dolinom uz Jadransko more došla do grada Akvileje u sjevernoj Italiji. Marko Aurelije ih je uspio nagovoriti na mir tek 171. god. ali već slijedeće godine je napao teritori Markomana, a odmah potom i Kvada koji su pomagali Markomanskim izbjeglicama.

Marko Aurelije je skoro izgubio ovaj rat, ali je iznenadna oluja omogućila trijumf nad Kvadima  Kvadi su potpuno poraženi do 174. god. ali su već slijedeće, dok je Marko Aurelije bio zauzet pobunom u Rimu, ponovno navirali preko Dunava. Iako je Marko Aurelije uspješno svladao pobunu u Rimu, tek je 178. god. uspio odbiti Kvade preko Dunava u Češku.

Odlučna bitka protiv Kvada odigrala se 179. god. u Laugariciju pod zapovjedništvom legata i prokuratora Marka Valerija Maksimijana iz Poetovia (današnji Ptuj u Sloveniji) Car je planirao proširiti granice rima preko Karpata i na sjever u Češku kada je iznenada obolio i umro u 180. godine.

Nestajanje Kvada
----------------

U 4. stoljeću, car Valentinijan je proveo većinu svoje vladavine braneći granicu na Rajni protiv horda Sarmata, Gota i Kvada pod vlašću kralja Gabiniusa. Njega je naposljetku ubio Marcelin, sin Maximinusa, prefekta Galije; i to za pregovaračkim stolom. Legenda kaže da je Valentinijan umro (375.) od srčanog napada koji je izazvala delagacija Kvada koja je pregovarala o miru.

Nakon 400. god. u Češkoj su nestali običaji spaljivanja koji su bili tipični za Suevske Germane kao što su bili Kvadi. Najvjerojatnije su se Kvadi pomiješali s drugim narodima tvoreći novi narod - Bavarce.

God. 409. jedna grupa Kvada, Markomana i Bura prešla je Pirineje i naselila se u rimskoj provinciji Galiciji (današnja Galicija u sjevernom Portugalu), gdje su osnovali Suevsko kraljevstvo Galiciju. Brakara Augusta, današnji grad Braga u Portugalu, postao je njihovom prijestolnicom. Tu se njihov vođa Hermerik zakleo na vjernost Caru 410. god.

Izvori
------

1. ↑  5 Dio, 72(71).3.2. 8.1.; Rubin, Z. H. (1979) "Čuda vremena za Marka Aurelija" *Athenaeum* 57: 362–80; Guey, J. (1948)
2. ↑  Ova bitka je prikazana na početku filma *Gladijator* Ridleya Scota.

Poveznice
---------

* Povijest Slovačke
* Povijest Češke
* Povijest Portugala
* Povijest Španjolske

Eksterni linkovi
----------------

* J. B. Rives, Komentari Tacitove "Germanije"