*Za ostale upotrebe, v. Бољаре (razvrstavanje).*

  
Координате: 42° 58′ 17" СГШ, 22° 09′ 26" ИГД
**Бољаре** је насеље у Србији у општини Власотинце у Јабланичком округу. Према попису из 2002. било је 983 становника (према попису из 1991. било је 795 становника).

Демографија
-----------

У насељу Бољаре живи 774 пунолетна становника, а просечна старост становништва износи 38,9 година (37,3 код мушкараца и 40,7 код жена). У насељу има 313 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 3,14.

Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пораст у броју становника.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 640 |  |
| **1953.** | 700 |  |
| **1961.** | 714 |  |
| **1971.** | 681 |  |
| **1981.** | 740 |  |
| **1991.** | 795 | 795 |
| **2002.** | 987 | 983 |
|  |  |  |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 973 | 98,98% |
| Роми |    | 7 | 0,71% |
| Црногорци |    | 2 | 0,20% |
| Македонци |    | 1 | 0,10% |
| непознато |    | 0 | 0,0% |

Развој места
------------

Село је смештено у заравни са десне стране реке Власине, на неколико километара узводно од Власотинца од кога га раздваја брдо Бели Камен. Изложено јужној страни, погодно је за живот, па је зато постало и најнасељеније место у XXI. веку горњег дела Повласиња. Асфалтни пут кроз село повезује га са Власотинцем на једној и Свођем на другој страни. Село је збијеног типа, електрифицирано, има водовод, телефон и кабловску телевизију. У селу постоји месна канцеларија општине Власотинце. Задружни дом је објекат где је некада био биоскоп, а у коме су у прошлости одржаване приредбе и игранке, сусрети села и такмичење певача аматера. Од трговине има неколико продавница и цвећара, а од савремених занатских радњи поједине за поправку аутомобила, белу технику и друго. У селу је некада постојала поткивачка и ковачка радња, а и столарска, шнајдерска и пинтерска радња. Данас су од тих класичних занатлија само остали називи фамилија. Такође постоји млин који држе крушевчани (Крушевица је село у близини). Село има бензиску пумпу.

1903. је Бољаре имало 15 кућа које су до 1910. биле покривене сламом. Касније су развој и продукција бољарске ћеремиде допринели да све куће имају кров од ћеремиде. Многи бољарци су били и ћиримџије.

Бољаре је било место где су се крчмила вина за планински кромпир. У размени за три килограма кромпира се добивао један литар вина по принципу ја теби кромпир, ти мени вино. Вино се касније пило на славама и свадбама у планинским селима власотиначког и црнотравског краја.

У Бољару клима погодује за развој виноградарства, воћарства и сточарства. Саде се и кукуруз и пшеница.

У селу постоји четвороразредна основна школа, а деца осмогодишњу основну школу похађају у селу Крушевица, а нека у Власотинцу. Поред школе постоји изграђен комплекс -спомен обележје- палим у ратовима и револуцијама за ослобођење у Првом и Другом светском рату. Некада је ту постојало дрво испод чије хладовине су се одмарали путници који су у караванима било са коњима или пешке ишли према планинским селима, а и данас постоји из тог времена чесма са водом. За време бивше Југославије су се ту стоварали вагони жутог кукуруза из бербе у Банату, с којим се прехрањивао народ у овом крају на почетку и средином XX. века. Ту испод Великог дрва-Миро спавало се и сневало о бољем животу. А постојала је и кафана код куће Љубе учитеља, где се и ноћило. Бољаре је једно од ретких села у Власотиначкој општини које нема негативан природни прираштај.

Становништво и генеалогија
--------------------------

По казивању учитеља Љубе Цветковића, рођеног бољарца, прво се у селу Бољаре населило седам породица са Косова, потомка косовских бољара - богаташа који су на велико поседовали земљу. По томе је вероватно и село добило назив Бољаре.

Пре два до три века фамилија Муслинци насељена је и y селу Линово код Љуберађе --Стојановић и Илић, Гарчинска пореклом из Јастребца -данашњи Миленковић и Митић, Цекинци из Брезовице, Гагричинска фамилија из Јастребца, Цветкова, Стојкова, Докинска, Пинтарска и Младеновска фамилија су са Косова.

Многи Бољарци живе у селу а раде у граду (Власотинцу). По професијама су међу Бољарцима репрезентовани судије, начелници власотиначке полиције (г. Коцић-звани Даса је један од познатијих), директори банака у Власотинцу, директори фабрика, радници, просветни радници, инжењери као и свештеници (познат је из старина поп Благоје).

Легенде
-------

По усменим казивањима први насељеници села Бољаре су приликом насељавања заузимали бољу земљу, па су према таквим богатим земљопоседницима названи Бољари, а само насеље према тој легенди добило име Бољаре.

Турски господар Бег живео је у својој кући уз поток. Његов адјутант питао га је како да се назове ово место - а господар Бег је рекао - ово село ће да крстиш према господару, па је његов ађутант место крстио Бољаре.
Легенда је записана по казивањима Уроша Цекића (\*1895.).

Спорт
-----

Некада седамдесетих и осамдесетих година XX. века Бољаре је имало фудбалски клуб „Бољарац", који се такмичио у општинској лиги. Али су познати локални фудбалер Цекић и његов отац ипак играли и за ФК Власину. Млади кошаркаши претежно играју за кошаркашке клубове из Власотинца. Фудбалско игралиште у Бољару је поплавила река Власина, а општинска фудбалска лига више непостоји. На том игралишту су игране утакмице локалних фудбалских клубова из Црнатова и Манастиришта, док нису тамо направљени локални стадиони.

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 1 |    |    | 1 |
| 80+ | 4 |    |    | 9 |
| 75-79 | 13 |    |    | 22 |
| 70-74 | 26 |    |    | 28 |
| 65-69 | 22 |    |    | 36 |
| 60-64 | 23 |    |    | 27 |
| 55-59 | 16 |    |    | 14 |
| 50-54 | 42 |    |    | 30 |
| 45-49 | 36 |    |    | 45 |
| 40-44 | 47 |    |    | 34 |
| 35-39 | 38 |    |    | 36 |
| 30-34 | 35 |    |    | 33 |
| 25-29 | 41 |    |    | 19 |
| 20-24 | 39 |    |    | 36 |
| 15-19 | 28 |    |    | 28 |
| 10-14 | 38 |    |    | 27 |
| 5-9 | 32 |    |    | 17 |
| 0-4 | 26 |    |    | 34 |
| просек | 37.3 |  |  | 40.7 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 130 | 135 | 150 | 185 | 209 | 246 | 313 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 51 | 76 | 51 | 80 | 27 | 25 | 2 | 1 | - | - | 3.14 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 411 | 104 | 281 | 22 | 4 | - |
| Женски | 398 | 46 | 282 | 64 | 5 | 1 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 222 | 10 | - | - | 51 | 6 | 75 | 13 | 3 | 8 |
| Женски | 55 | 6 | - | - | 24 | 1 | - | 14 | 1 | 1 |
| Оба | 277 | 16 | - | - | 75 | 7 | 75 | 27 | 4 | 9 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | - | - | 6 | 9 | 1 | 2 | - | - | 38 |
| Женски | - | - | 2 | 2 | 4 | - | - | - | - |
| Оба | - | - | 8 | 11 | 5 | 2 | - | - | 38 |

Референце
---------

1. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
2. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
3. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |


***Бољаре (Власотинце)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* План насеља на мапи (Mapquest)

| * p
* r
* u
Општина Власотинце |
| --- |
| Алексине • Батуловце • Бољаре • Борин До • Брезовица • **Власотинце** • Гложане • Горња Ломница • Горња Лопушња • Горњи Дејан • Горњи Орах • Горњи Присјан • Градиште • Гуњетина • Дадинце • Добровиш • Доња Ломница • Доња Лопушња • Доње Гаре • Доњи Дејан • Доњи Присјан • Златићево • Јаворје • Јаковљево • Јастребац • Козило • Комарица • Конопница • Крушевица • Кукавица • Ладовица • Липовица • Орашје • Острц • Пржојне • Прилепац • Равна Гора • Равни Дел • Самарница • Свође • Скрапеж • Средор • Стајковце • Страњево • Тегошница • Црна Бара • Црнатово • Шишава |