**Andon Zako Čajupi** (alb. , Skadar 27. marta 1866. – Heliopolis, 11. jula 1930.) bio je albanski pravnik, dramaturg, pjesnik i sudionik Albanskog narodnog preporoda.

Život
-----

Čajupi je rođen 1866. u selu Šeperu, Gornja Zagorija, u Albaniji, tada dio Osmanskog Carstva. Njegov otac, Harito Zako, je trgovao duhanom i poslovao je po cijelom tadašnjem Osmanskom Carstvu, a također u Italiji i u drugim krajevevima zapadne Europe.

Čajupi je osnovno obrazovanje stekao u obližnjoj grčkoj osnovnoj školi. Godine 1882. preselio se u Aleksandriju, gdje je pet godina učio francuski jezik u *Sainte Catherine des Lazaristes*. U Aleksandriji je upoznao nekoliko zapadnoeuropskih odvjetnika koji su zastupali tvrtke u Egiptu. Ti su ga sastanci uvjerili da studira pravo u Švicarskoj,, stoga je 1887. godine stigao u Ženevu, gdje je proveo pet godina na studijama. U to vrijeme je upoznao svoju buduću suprugu Eugeniju, s kojom će imati sina Stefana.

Nakon završetka studija, Čajupi je se tri godine bavio pravom u Ženevi. Eugenija je umrla 1892. godine, a ova tragedija je natjerala Čajupija da napusti Švicarsku i vrati se u Albaniju. Nakon povratka 1894. godine, zaposlio je se kao zastupnik jedne njemačke tvrtke u Kairu.

Veći dio svog života je proveo u Egiptu. Tijekom svoje egipatske karijere, Čajupi je branio francusku tvrtku protiv interesa egipatske vlade i protiv njemačke odvjetničke tvrtke koja ga zapošljava, što je dovelo do prekida radnog odnosa u toj tvrtki, ali na kraju se Čajupijev postupak pokazao besplodnim jer je izgubio taj slučaj. Zbog bogatstva njegove obitelji to mu, međutim, nije izazvalo ozbiljne poteškoće, pa se povukao u svoju vilu u Heliopolisu blizu Kaira.

U to vrijeme, Čajupi je upoznao brojne albanske poslovne ljude i pridružio se albanskom nacionalističkom pokretu u Egiptu, u kojem je igrao aktivnu ulogu agitirajući za albansku neovisnost od Osmanskog Carstva. Podaci iz 1902. pokazuju da je bio aktivni član Albanskog egipatskog bratstva, (alb. ). Čajupijeva financijska podrška i profesionalna stručnost dali su značajan doprinos u promicanju neovisnosti Albanije. Nakon proglašenja albanske neovisnosti, Čajupi je organizirao zabavu u svom domu.

Književno djelo
---------------

Čajupi na albanskoj poštanskoj marki iz 1950. godine.
Sudjelujući u albanskom nacionalističkom pokretu (posebno između 1898. i 1912. godine), Čajupi je svoja rodoljubiva uvjerenja izrazio u obliku poezije i proze, pri čemu je njegova poezija uglavnom pisana na toskijskom dijalektu albanskog jezika. Nacionalističke i rodoljubive poruke njegovih pjesama učinile su ih izuzetno popularnima među albanskim odraslima i djecom te dovele do toga da je Čajupi bio poštovan kao najvažniji albanski pjesnik nakon Naima Frashërija, a taj ugled uživa i danas u modernoj albanskoj državi. Čajupi se 1898. uključio i u pitanje albanskog pisma i napisao je niz članaka u časopisu *Albanija*, gdje se zalagao za usvajanje latiničnog pisma i prigovarao upotrebi grčkog ili osmanskog turskog pisma za pisanje na albanskom.

Čajupi je 1902. godine u Kairu objavio svoje remek-djelo, zbornik *Otac Tomori* (alb. ), zbirka pjesama nazvana po planini na jugu grada Berata; u zbirci, pored patriotskih, nalazimo psihološke i ljubavne teme, kao i satirički intonirane povijesne sadržaje (pjesme *Junak Albanije*, *Plač*, *Poslovi boga*, *Sultan* i dr.), a nalazimo ga i kako napada muškarce koji ljenčare dok im žene rade teške poslove. Zbirka je podijeljena u tri tematska odjeljka: "Domovina", "Ljubav" i "Istinite i lažne priče". Čajupi je pisao i drame i romane, a njegovo djelo o Skenderbegu pod naslovom *Zemaljski heroj* (alb. ) objavljeno je 1907. godine.

Uz to, Čajupi je napisao komediju pod naslovom *Poslije smrti* (alb. ) 1910. godine. Najpopularnija je Čajupijeva komedija posthumno objavljena pod naslovom *Mladoženja od četrnaest godina* (alb. ). Ova komedija u četiri čina napad je na tradicionalni običaj dogovorenih brakova.

Čajupijeve drame i komedije dobro su poznate u Albaniji i često se izvode. Pjesnik je umro u svom domu u Heliopolisu u Egiptu, 11. jula 1930. godine. Njegovi posmrtni ostaci preneseni su u Albaniju 1958. godine.

Nasljeđe
--------

Po Čajupiju su nazvane jedna škola na Kosovu i srednja škola u Tirani. Njegovo ime nosi i gradsko kazalište u Korči.

U književnosti
--------------

Agim Shehu, poznati albanski književnik, u kratkoj se priči prisjeća Čajupijeve ljubavi prema švicarskoj mladoj djevojci Eugeniji, koja će kasnije postati njegova supruga.

Vidi još
--------

* Albanska književnost
* Albanci u Egiptu

Literatura
----------

* „Andon Zako Çajupi". Arhivirano iz originala na datum 26. 10. 2009. Pristupljeno 22. 11. 2006.
* Elsie, Robert. „Andon Zako ÇAJUPI". Arhivirano iz originala na datum 6. 12. 2006. Pristupljeno 22 November 2006.
* Këlmendi, Ahmet (1977). *Povijest svjetske književnosti, knj. 2. "Albanska književnost"*. Zagreb: Mladost.

| * p
* r
* u
Albanska književnost |
| --- |
| 15. i 16. stoljeće | 
* *Formula e pagëzimit*
* Pal Engjëlli
* Marin Barleti
* Gjon Gazulli
* Gjon Buzuku
* *Meshari*
* Lekë Matrënga

 |
| 17. i 18. stoljeće | 
* Pjetër Budi
* Frang Bardhi
* Pjetër Bogdani
* Jul Variboba
* Nezim Frakulla
* Sulejman Naibi
* Hasan Zyko Kamberi

 |
| Narodni preporod | 
* Kostandin Kristoforidhi
* Teodor Kavalioti
* Shahin Frashëri
* Dalip Frashëri
* Jeronim de Rada
* Zef Jubani
* Thimi Mitko
* Koto Xoxhi
* Naim Frašeri
* Gavril Dara i Riu
* Zef Skiroi
* Françesk Anton Santori
* Zef Serembe
* Gjerasim Qiriazi
* Pashko Vasa

 |
| Kasni preporod i stvaranje države | 
* Filip Shiroka
* Sami Frashëri
* Ndoc Nikaj
* Ndre Mjeda
* Andon Zako Çajupi
* Luigj Gurakuqi
* Leonardo de Martino
* Pashko Babi
* Aleks Stavri Drenova
* Petro Nini Luarasi
* Risto Siliqi
* Mihal Grameno

 |
| Neovisnost i modernistički nagoni | 
* Foqion Postoli
* Gjergj Fishta
* Theofan Stilian Noli
* Millosh Gjergj Nikolla
* Kristo Floqi
* Vinçens Prennushi
* Ndre Zadeja
* Ilo Mitkë Qafzezi
* Haki Stërmilli
* Lasgush Poradeci
* Faik Konica
* Et'hem Haxhiademi
* Shefki Hysa

 |
| Socijalističko doba | 
* Zef Zorba
* Primo Shllaku
* Dhimitër Shuteriqi
* Shefqet Musaraj
* Sterjo Spasse
* Petraq Zoto
* Petro Marko
* Sejfulla Malëshova
* Fatmir Gjata
* Kolë Jakova
* Musine Kokalari
* Llazar Siliqi
* Jakov Xoxa
* Ismail Kadare
* Dritëro Agolli
* Dhimitër Xhuvani
* Ali Abdihoxha
* Esad Mekuli
* Fatos Arapi
* Ali Podrimja
* Kasëm Trebeshina
* Sinan Hasani
* Mirko Gashi
* Azem Shkreli
* Martin Camaj
* Adem Demaçi
* Anton Pashku
* Musa Ramadani
* Sabri Hamiti
* Eqrem Basha
* Teki Dervishi
* Rexhep Qosja
* Beqir Musliu
* Zejnullah Rrahmani
* Mehmet Kraja

 |
| Poslije Berlinskog zida i 21. vijek | 
* Ridvan Dibra
* Besnik Mustafaj
* Kolec Traboini
* Bashkim Shehu
* Beqe͏̈ Cufaj
* Luljeta Lleshanaku
* Leon Qafzezi
* Fatos Kongoli
* Ben Blushi
* Entela Kasi
* Ornela Vorpsi
* Jeton Neziraj
* Migjen Kelmendi
* Fatos Lubonja
* Sabit Rrustemi
* Gëzim Hajdari
* Arian Leka
* Flutura Açka
* Rudi Erebara
* Ledia Dushi
* Elvis Malaj
* Lindita Ahmeti
* Mimoza Ahmeti

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 34499133
* LCCN: n85257870
* ISNI: 0000 0000 2873 9713
* GND: 131879049
* SUDOC: 138896453
* BNF: cb12175110v (podaci)

 |