recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Vishuddha** je peta glavna čakra prema tradiciji joge i hinduizma. 

Predstavlja grkljansko središte, a zove se još i vratna čakra.
U prijevodu, Vishuddha znači *čistiti*.

Opis
----

**Vishuddha** simbolizira čistu svjesnost i kreativnost. Na psihičkoj razini ona upravlja izrazom, insipracijom, govorom i vještinama govora, percepcijom modela praoblika.

Smještena je kod cervikalnog dijela kralješnice, u području grkljana. Središte je zvuka i riječi. 

Vishuddha povezuje čakra glave sa srčanim središtem, na taj način je odgovorna za ravnotežu osjećaja i intelekta. Važna je za pravilno izražavanje i iznošenje unutrašnjeg svijeta bez iskrivljavanja, ravnotežno iznošenje osjećaja i intelekta.   

Povezana je sa učenjem i koncentracijom.  

Kad je Vishuddha čakra otvorena, negativna iskustva se transformiraju u mudrosti i učenje.  

  

Pretjerano aktivna vratna čakra može uzrokovati manipuliranje i igre moći, a nedovoljna aktivnost vodi kompleksima i strahu od sukoba, sramežljivost.

Na fizičkom planu se očituju svi problemi s vratom i grlom kao i upale uha. Problemi štitnjače mogu biti uzrok Vishuddha čakre, kao i gušavost, bolesti zuba i zubnog mesa.

Simbolizam
----------

Vishuddha čakra povezana je sa sljedećim elementima:

* Bogovi: Sakini, Sadašiva
* Element: eter (Akasha)
* Boja: svijetloplava
* Mantra: HAM
* Životinje: slon, bijeli slon
* Dijelovi tijela: štitna žlijezda, uši, vrat, grkljan, ramena, čeljust
* Simbol: Krug

Vježbe
------

U Kundalini jogi, Vishuddha čakra se može otvoriti i uravnotežiti vježbama asana (položaji na ramenima), pranayama, jalandhara bandha, kechari mudra (istezanje jezika)

Druge usporedbe
---------------

U endokrinom sustavu Vishuddha je povezana sa štitnom žlijezda koja izlučuje hormone tiroksin i trijodtironin, važne elemente u rastu i sazrijevanju kao i u održavanju bazalnog metabolizma

U Kabali se Vishuddha povezuje sa Da'at gdje su u ravnoteži mudrost i razumijevanje. 

Isto tako i sa Chesed i Geburah, milosrđe i snaga.

Alternativna imena
------------------

* Tantra: Akasha, Dwyashtapatrambuja, Kantha, Kanthadesha, Kanthambhoja, Kanthambuja, Kanthapankaja, Nirmala-Padma, Shodasha, Shodasha-Dala, Shodasha-Patra, Shodashara, Shodashollasa-Dala, Vishuddha, Vishuddhi
* Vede: Kantha Chakra, Vishuddha, Vishuddhi

Vidi još
--------

* Čakre

Vanjske poveznice
-----------------

* Vishuddha čakra na adishakti.org
* Vishuddha čakra - položaj Arhivirano 2007-09-17 na Wayback Machine-u
* Anahata čakra na Kheper.net Arhivirano 2020-04-30 na Wayback Machine-u
Sjene stabala kad je sunce izravno iznad njih (u zenitu). To se događa u Sunčevo podne ako je geografska širina stabla jednaka deklinaciji Sunca u tom trenutku.
**Supsolarna točka**, mjesto na planetu gdje se Sunce prividno opaža točno iznad stajališta (u zenitu), tj. gdje Sunčeve zrake obasjavaju planet upravo okomito na njegovu površinu. Ona također označava točku na objektu u svemiru najbližu Suncu, čak i onda kada Sunce ne mora biti vidljivo.

Za planete s orijentacijom i rotacijom sličnima Zemljinoj supsolarna točka kretat će se u smjeru zapada, obilazeći globus jednom dnevno, dok će se tokom godine istovremeno pomicati sjeverno i južno između obratnica. Decembarski solsticij zbiva se kada je supsolarna točka na Jarčevoj obratnici, a junski solsticij je događaj kada je supsolarna točka na Rakovoj obratnici. Martovski i septembarski ekvinocij zbivaju se kada supsolarna točka prelazi ekvator.

Na Zemlji, supsolarna točka se često upotrebljava u nebeskoj navigaciji, a koordinate supsolarne točke u raznim vremenima tokom godine (često svaki sat) mogu se pronaći u nautičkom almanahu.

Kad supsolarna točka prolazi Havajima, naziva se lahajnsko podne.

Eksterni linkovi
----------------

* Day and Night World Map (prikaz lokacije supsolarne točke ovisno o korisnički zadanom vremenu)
* Current sub solar & sub lunar points (lokacija supsolarne točke u realnom vremenu)
Čileanski vojnici nakon puča 1973. na ulici spaljuju knjige ljevičarskog sadržaja.
**Spaljivanje knjiga**, odnosno **biblioklazam** ili **libricid** je naziv za namjernu aktivnost, često ceremonijalne prirode, koja za svrhu ima uništavanje knjiga. U širem smislu može podrazumijevati i uništavanje drugih medija za prijenos informacija kao što su gramofonske ploče, filmovi, magnetoskopske vrpce i CD-ovi. Razlozi za takvu aktivnost su obično religijske, političke ili ideološke prirode i njima se obično nastoje trajno ukloniti sadržaji koji se smatraju uvredljivima ili neprihvatljivima, odnosno na spektakularni način izraziti neslaganje s u njima prezentiranim idejama.

Spaljivanje knjiga je kroz historiju predstavljalo najekstremniji oblik cenzure i u modernom svijetu se obično vezuje uz autoritarne režime i institucije, pri čemu se kao jedan od najstarijih primjera navodi Kina pod vlašću prvog cara Qi Shi Huanga, koji je u 3. vijeku pne. naredio znamenito spaljivanje knjiga i pokapanje učenjaka. Zahvaljujući spaljivanju knjiga brojna književna djela i neprocjenjivi izvori historijskih podataka su trajno izgubljena. U 20. vijeku su postala poznata nacistička spaljivanja knjiga te javna spaljivanja Beatlesovih ploča u SAD 1960-ih nakon što je dio tamošnjih kršćana njihovu izjavu "da su popularniji od Krista" shvatio kao blasfemiju.

Na prostoru bivše Jugoslavije su spaljivanja knjiga posljednji put zabilježena 1990-ih kada su u nekim manjim mjestima u Hrvatskoj direktori lokalnih biblioteka iz svojih bibliotečnih fondova izdvajali i javno spaljivali knjige napisane ćirilicom ili čiji su autori bili srpske nacionalnosti.

V. također
----------

* Lomača taštine

Izvori
------

Eksterni linkovi
----------------

* "On Book Burnings and Book Burners: Reflections on the Power (and Powerlessness) of Ideas" by Hans J. Hillerbrand
* "Burning books" by Haig A. Bosmajian
* "Bannings and burnings in history" - Book and Periodical Council (Canada) Arhivirano 2011-07-06 na Wayback Machine-u
* "The books have been burning: timeline" by Daniel Schwartz, CBC News. Updated Sept. 10, 2010
Visinomjer
**Visinomjer** je instrument koji mjeri visinu leta zrakoplova. Obzirom na neravnine Zemljinog tla, razlikuju se **apsolutna** i **relativna visina**. Pod apsolutnom visinom leta podrazumijeva se vertikalno rastojanje između zrakoplova i površine mora (nadmorska visina), dok relativnu visinu predstavlja visina zrakoplova iznad terena preko kojeg leti.

Visinomjerima koji mjere **apsolutnu visinu** princip rada zasniva se na mjerenju statičkog tlaka okolnog zraka koji se mijenja u zavisnosti od visine. U biti, to su aneroidni barometri, čija je skala razdijeljena tako da svaka podjela odgovara određenoj visini. 

Shema jednostavnog visinomjera
Shema rada jednostavnog visinomjera prikazana je slici. Osnovni pogonski element ovakvih visinomjera je aneroidna kapsula (1) iz koje je izvučen zrak. Pri promjeni zračnog tlaka kapsula se deformira i preko prijenosnog mehanizma (poluge (2), osovine(3), prijenosnih zupčanika (4) i (5)) okreće kazaljku. Bimetalne poluge (6) i (7) koje se nalaze u sklopu prijenosnog mehanizma služe kao elementi za temperaturnu kompenzaciju. Hermetička kutija instrumenta spojena je sa statičkim vodom pitot-cijevi kako bi na kapsulu djelovao stvarni statički tlak zraka, koji vlada na određenoj visini. Dugme (8) služi za podešavanje skale visinomjera. 
Iza kazaljke se nalazi skala razdijeljena na određen broj podjela. Kod jednostavnih visinomjera razmak između dvije susjedne podjele označava visinsku razliku od najmanje 20 metara. Pomoću ovakvih visinomjera ne može se sasvim precizno očitati visina. Veća preciznost nije ni potrebna ukoliko se let odvija u uvjetima dobre vanjske vidljivosti. 
Barometarski način mjerenja visine ne daje veliku točnost pošto statički zrak na određenoj visini nije uvijek isti već se mijenja u zavisnosti od opće meteorološke situacije. Visinomjeri su tvornički baždareni na uvijete standardne atmosfere koja točno definira zakonitosti po kojima se mijenjaju tlak, gustoća i temperatura zraka u zavisnosti od visine, kao i vrijednosti ovih veličina na zemlji. Atmosferski tlak je promjenjiv i vrlo rijetko odgovara standardnim uvjetima. S obzirom da preračunavanje vrijednosti na standardne uvjete zahtijeva utrošak vremena kojeg pilot nema, visinomjeri se kontroliraju tako da im se pomoću odgovarajućeg dugmeta (8) može podešavati skala. Neposredno pred polijetanje pilot okretanjem tog dugmeta okreće skalu dok joj se nulta podjela ne poklopi s kazaljkom. Na taj način visinomjer je podešen tako da pokazuje relativnu visinu zrakoplova u odnosu na polazni aerodrom.

Princip rada **relativnih visinomjera** zasniva se na mjerenju vremena koje protekne od trenutka emitiranja do trenutka prijema zvučnih, radio ili radarskih signala. Zvučni ili elektromagnetski valovi emitiraju se vertikalno naniže, putuju, odbijaju se i vraćaju u prijemni sklop instrumenta. Specijalni uređaj mjeri vrijeme od trenutka emitiranja do trenutka prijema signala. S obzirom da se zvučni i elektromagnetski valovi kreću konstantnom brzinom, vrijeme njihovog putovanja zavisi od prijeđenog puta. Polovina prijeđenog puta predstavlja relativnu visinu zrakoplova.

Povezano
--------

* Jedrilica (zrakoplov)
**Sinp'o** čita se *Sinpho* (korejski: 신포시) je lučki grad od 152,759 stanovnika (130,951 u centru) na istoku Demokratske Narodne Republike Koreje u Provinciji Južni Hamgyŏng.

*Sinp'o* je centar ribarstva u zemlji, mjesto sa najvećom ribarskom flotom i najveća pomorska baza Korejske narodne armije.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Sinp'o* leži na obali Japanskog mora, udaljen 67,5 km istočno od provincijskog centra Hamhŭnga. 
Mjesto je odlična prirodna luka u zaljevu Yanghwa, zaštićena rtom Sondo i nevelikim otokom Mayang (8 km²).
Na otoku se nalazi pomorska baza.

Teren *Sinp'a* je najvećim dijelom ravničarski i ne prelazi 100 metara nadmorske visine, tek na zapadu uzdiže se planinski masiv Kodubong sa planinama visokim do 703 m.

Grad ima oceansku klimu sa prosječnom temperaturom od -3,2 °C u januaru i 22.4 °C u augustu.

Administrativno je podjeljen na 16 dongova (kvartova) i 6 
ria (sela), tako da 85.7 % njegovih stanovnika živi u urbanim a 14.3 % u ruralnim dijelovima.

Historija
---------

Još tokom 19. vijeka Sinp'o je bio ribarsko selo, u kom je 1936. (za Japanske okupacije) osnovano ribarsko poduzeće u kom je radilo 1000 
lokalnih ribara. Nakon 1945. jako je naraslo (1953. proradila je i tvornica konzervi), pa je danas najveće u zemlji. Od 1969. ima i institut za marikulturu, a 1979. otpočeo je sa radom univerzitet za ribarstvo u Sinp'u.
Sinp'o je status grada dobio 1960.
Postao je poznat 1994. kad je odabran za mjesto u kom se trebala na bazi američko-sjevernorejskog sporazuma podići nuklearna centrala snage 1000 MW. Do realizacije nije došlo jer su se Sjedinjene Američke Države povukle iz dogovora, pa je na kraju 2003. i službeno zaustavljen.

Pored ribarstva za ekonomiju grada značajno je i brodogradilište, za koje se pretpostavlja da se ne bavi samo popravkom i gradnjom ribarskih i trgovačkih brodova, 
već i podmornica iz kojih se mogu lansirati balističke rakete.

Čak se sumnja da je odjel za podmornice smješten u pomorskoj bazi na otoku Mayang.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  „*Profiles of the cities of DPR Korea – Sinpho*" (engleski). Rainer Dormels. Pristupljeno 15. 9. 2019.
2. 1 2  „*North Korea*" (engleski). City population. Pristupljeno 15. 9. 2019.
3. ↑  „*Sinpo South Shipyard: Construction of a New Ballistic Missile Submarine?*" (engleski). Center for Strategic and International Studies (Washington, DC). Pristupljeno 15. 9. 2019.
4. ↑  „*Sinpo [신포시**"] (engleski). Mansudae Korea. Pristupljeno 15. 9. 2019.**[*mrtav link*]*

Vanjske veze
------------

* [ *Sinpo [신포시]* (`en`)
**Peter and Gordon** bili su britanski duet, sastavljen od *Petera Ashera* i *Gordona Wallera*, koji je bio popularan za vrijeme britanske invazije.
1964. imali su hit koji ih je učinio planetarno poznatima **A World Without Love** kompoziciju Paul McCartneya, koja je bila potpisana s uobičajenim Lennon/McCartney.

Historija dueta
---------------

Sestra *Petera Ashera*, bila je djevojka Paula McCartneya, tako da im je on pomogao u karijeri, na razne načine, ali najviše tako da im je ustupao svoje pjesme da ih izvode. Tako su oni izveli nekoliko McCartneyevih (na nakima je radio i Lennon) stvari; *Nobody I Know*, *I Don't Want To See You Again* i *Woman*. Ovu pjesmu je potpisao *Bernard Webb*, a to je bio pseudonim, kojim se služio Paul McCartney, zato da provjeri dali će njegova pjesma i pod nepoznatim imenom imati odjeka kod publike. I imala je, pjesma se popela na #14 američke i #28 britanske ljestvice popularnosti.

Ostali veći uspjesi dua bili su; *I Go to Pieces* ( #7 mjesto na američkim listama), napisana od Del Shannona kog su upoznali na zajedničkoj turneji, njihova obrada uspješnice Buddy Hollya *True Love Ways* i stari hit Teddy Bearsa, *To Know Him Is To Love Him*, kojeg su oni prezvali u *To Know You Is To Love You'*. 
Posljednji veći uspjeh bila ima je pjesma iz 1967. - *Lady Godiva* Murrells, Joseph (1978). *The Book of Golden Discs* (2nd izd.). London: Barrie and Jenkins Ltd. str. 180, 194 & 203. ISBN 0-214-20512-6. </ref>(#6 mjesto na američkim listama), nakon toga njihova popularnost je stala padati.

Nakon toga, Asher je postao direktor snimanja u kompaniji Beatlesa Apple Records, i duet je prestao raditi.

* 2005. *Peter* i *Gordon* našli su se ponovno zajedno na pozornici, na memorijalnom koncertu u New Yorku posvećenom *Mike Smithu* iz sastava Dave Clark Five. Pojavljuju se i nakon toga na sličnim okupljanjima, ali više ne djeluju.

Diskografija
------------

### singl ploče (Columbia, Velika Britanija)

* A World Without Love/If I Were You (1964)
* Nobody I Know]]/You Don't Have To Tell Me (1964)
* I Don't Want To See You Again/I Would Buy You Presents (1964)
* I Go To Pieces/Love Me Baby (1964)
* True Love Ways/IF You Wish (1965)
* To Know You Is To Love You/I Told You So (1965)
* Baby I'm Yours/When The Black Of Your Eyes Turn To Grey (1965)
* Don't Pity Me/Crying In The Rain (1965)
* Woman (pjesma Paul McCartneya)/Wrong From The Start (1966)
* To Show I Love You/Don't Pity Me (1966)
* Lady Godiva/Mornings Calling (1966)
* The Knight In Rusty Armour/The Flower Lady (1966)
* Sunday For Tea/Start Trying Someone Else (1967)
* The Jokers/Red, Cream And Velvet (1967)
* I Feel Like Going Out/The Quest For The Holy Grail (1968)
* You've Had Better Times/Sipping My Wine (1968)
* I Can Remember (Not Too Long Ago)/Hard Time, Rainy Day (1969)

### LP ploče

* *Peter and Gordon* (1964)
* *A World Without Love* (1964)

Izvori
------

Vanjske poveznice
-----------------

* Portal fanova
* All But Forgotten Oldies
* Službene stranice Arhivirano 2008-08-07 na Wayback Machine-u
**Peterbald** je nova bezdlaka pasmina domaće mačke, nastala od orijentalne kratkodlake i bezdlake sfinks mačke.

Porijeklo
---------

*Peterbald* je nastao  1994.  godine u ruskom St. Petersburgu, kao rezultat eksperimentalnog sparivanja ruske bezdlake mačke *Donski Sfinks* sa ženkom orijentalne kratkodlake mačke.

U Rusiji je prihvaćena  1996.  godine, a međunarodna felinološka organizacija TICA prihvatila ju je  1997.  godine u eksperimentalnom statusu. 
Prva peterbald mačka stigla je u SAD  2006.  godine.

Karakteristike
--------------

Peterbald je izgledom poput bezdlake orijentalne kratkodlake mačke.
Pri uzgoju je dozvoljeno daljnje križanje s orijentalnim i sijamskim mačkama. U leglima se pojavljuju bezdlaki mačići, kao i mačići kratke dlake.
Peterbald je po naravi društvena, komunikativna, znatiželjna, tolerantna i inteligentna mačka.

Tjelesna obilježja
------------------

* Tijelo: izduženo, mišićavo, elegantno, na visokim nogama
* Glava: izduženog klinastog oblika s dugim nosom
* Oči: velike, ukošene
* Uši: vrlo velike, široko razmaknute
* Rep: dugačak, pokretljiv

Vanjske poveznice
-----------------


***Peterbald*** na Wikimedijinoj ostavi
**Johann Nikolaus, grof Luckner**, poznatiji po francuskom imenu **Nicolas Luckner** (12. januar 1722 - 4. januar 1794) bio je njemački vojskovođa u francuskoj službi, najpoznatiji kao prvi zapovjednik Rajnske armije na početku Rata Prve koalicije.

Rođen u bavarskoj plemićkoj porodici, godine 1741. se priključio bavarskoj vojsci i borio u Ratu za austrijsko nasljedstvo. Godine 1757. se priključio hanoveranskoj vojsci po izbijanju Sedmogodišnjeg rata te kao husarski zapovjednik istakao uspješnim gerilskim djelovanjem protiv Francuza. Kada je godine 1763. Sedmogodišnji rat završio, Francuzi su ga uzeli u svoju službu. Po izbijanju Revolucije se stavio na raspolaganje revolucionarima, te je imenovan maršalom Francuske. Prvo je dobio komandu nad Rajnskom armijom i znamenita ratna pjesma, koja će poslije postati *Marseljeza*, je posvećena upravo njemu. Tokom samog rata Luckner se nije istakao - povučen je s mjesta zapovjednika Rajnske armije i postavljen za zapovjednika Sjeverne armije, gdje je uglavnom trpio neuspjehe. Na kraju je postavljen na čelo tzv. rezervne armije - kada se ispostavilo da 60.000 ljudi, koje je dobio na raspolaganje, ne može dobiti oružje, zatražio je vlastitu smjenu, a čemu mu je udovoljeno. Za vrijeme Terora je denunciran kao navodni rojalist i izdajnik, te uhapšen, osuđen na smrt i giljotiniran. Godinu dana kasnije je posthumno rehabilitiran.

Njegov praunuk Felix von Luckner se proslavio u Prvom svjetskom ratu kao oficir njemačke carske mornarice, odnosno po uspješnoj krstaričkoj kampanji kao zapovjednik pomoćne krstarice *SMS Seeadler*.

Literatura
----------

* Theodor Heuss: *Der Marschall aus der Oberpfalz*, in: *Schattenbeschwörung. Randfiguren der Geschichte*. Wunderlich, Stuttgart und Tübingen 1947; Neuausgabe: Klöpfer und Meyer, Tübingen 1999, ISBN 3-931402-52-5

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 69063658
* LCCN: n94080903
* ISNI: 0000 0001 0851 3976
* GND: 118780689
* SUDOC: 166824461
* BNF: cb12999249x (podaci)
* NLA: 49287004
* NKC: mzk2016930299

 |
**Stevns Klint** je obalna litica 6 km od grada Store Heddingea, južno od Kopenhagena, Danska. Poznata je po činjenici da od svih mjesta na svijetu najjasnije prikazuje granicu između geoloških era mezozoika i kenozoika, tačnije između njihovih perioda krede i paleogena (K-PG). Na lokalitetu je vidljiv izuzetan fosilni zapis, koji pokazuje potpuni niz faune i mikrofaune koji ucrtava oporavak nakon masovnog izumiranja.

Geološka istorija
-----------------

Lokalitet pruža dokaze o udaru asteroida koji se dogodio na kraju perioda krede, prije oko 66 miliona godina, na meksičkom poluostrvu Jukatanu, kod današnjeg sela Chixulub gdje se nalazi krater. Po nazivu sela, krater i asteroid su nazvani Chixulub. Procjenjuje se da krater ima 180 kilometara u prečniku i 20 kilometara u dubinu. To je druga najveća potvrđena udarna struktura na Zemlji, i jedina čiji je vršni prsten netaknut i direktno dostupan za naučna istraživanja.

Krater su otkrili Antonio Camargo i Glen Penfield, geofizičari koji su tražili naftu na poluostrvu Jukatanu tokom kasnih 1970-ih. Kroz kontakt sa Alanom R. Hildebrandom 1990. godine, Penfield je dobio uzorke koji su ukazivali da se radi o osobini udarca. Dokazi o porijeklu kratera uključuju šokirani kvarc, anomaliju gravitacije i tektite u okolnim područjima, na osnovu čega je geolog Alvarez postavio tezu o izumiranju dinosaura.

Datum udara poklapa se sa granicom krede-paleogena (obično poznata kao granica K–Pg ili K–T). U maju 2010. grupa od 41 naučnika, je nakon 20 godina rada, objavila u časopisu Science Journalu, da je objašnjenje za masovno izumiranje 50% biljnih i životinjskih vrsta na Zemlji, među njima i dinosaura, katastrofa nastala nakon udara golemog asteroida Chicxulub.

Svjetska baština
----------------

Stevens Klint, zbog svojih izuzetnih fosilnih zapisa, je 2012. godine upisan na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine. Litica je duga 14,5 km, nepravilne obalne topografije. Postoji prekid duž litice, na kojem se nalazi aktivni kamenolom, zbog čega je lokacija serijsko vlasništvo. Litice su izložene prirodnim procesima erozije mora, a na plažama su erodirani i srušeni blokovi. Dio litice prema kopnu nije ugroženo.

Dio baštine su i dva napuštena kamenoloma i tuneli koji su se koristili u vojne svrhe, što baštinu čini raznovrsnijom. Stevns Klint je veoma značajan u smislu svog prošlog, sadašnjeg i budućeg doprinosa nauci i čini ove vrijednosti dostupnim široj globalnoj zajednici u cjelini.

* 
* 
* 
* Ulaz u nekadašnji vojni tunelUlaz u nekadašnji vojni tunel

Izvori
------

1. ↑  „Spomenici upisani na listu svjetske baštine u Danskoj". *UNESCO: Svjetska baština*. Pristupljeno 19. 11. 2022.
2. ↑  „Stevns Klint - br.1416". *UNESCO: Svjetska baština - whc.unesco.org*. Pristupljeno 9. 2. 2023. (`en`)
3. ↑  FINN SURLYK, TOVE DAMHOLT & MORTEN BJERAGE- Stevns Klint, Denmark: Uppermost Maastrichtian chalk, Cretaceous–Tertiary boundary, and lower Danian bryozoan mound complex pristupljeno 5.3 2023

***Stevns Klint*** na Wikimedijinoj ostavi
Sekmet sa Suncem
Dva Sekmetina kipa i pogrebna stela
**Sekmet** (*Snažna*, također zvana i **Sachmet**, **Sakhet**, **Sekhmet**, **Sakhmet** te **Sekhetje**; u grčkom jeziku nazvana je **Sacmis**) je božica-lavica, najpoznatija po tome što je božica rata, Raova kćer.

Opis i mitologija
-----------------

Ona je božica rata, vatre i kuge i bijesna je božica lavlje glave, pa sliči Tefnut. Ona je oblik božice Bastet, domaće mačke. Vjeruje se da ona može uništiti okolinu oko sebe. Njezin je muž Ptah, bog umjetnosti. Božice Hator i Bastet mogle su se pretvoriti u ratobornu lavicu Sekmet. Imala je također i nadimke kao "Oko boga Ra". Sekmet se pojavljuje u mitu o progonu ljudi iz pustinje, a to je, zapravo, bila božanska kazna. Naime, ljudi su mislili da je Ra prestar za kraljevanje i vladanje svijetom. Ra je stoga poslao božicu Hator da se pretvori u lavicu Sekmet i istjera ljude, no, Ra ih spasi jer ne želi da ljudi zauvijek nestanu jer ih je on stvorio. Nakon toga Ra, koji je nekad vladao na Zemlji, otiđe u nebo vladati. Otišao je u nebo pomoću goveda, božice Nut. Otada Ra promatra ljude s neba. Sekmet i Ptah imaju jedno dijete - boga ljepote Nefertuma. Smatrana je i majkom Maahesa.

Vanjske veze
------------

***Sekmet*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Egipatska mitologija |
| --- |
| Eneada Heliopolisa | Atum • Šu • Tefnut • Geb • Nut • Oziris • Izida • Set • Neftis |
| Ostala veća božanstva | Amon • Anubis • Apop • Apis • Aton • Bat • Bast • Thoth • Hator • Horus • Khepri • Khonsu • Ma'at • Min • Neit • Ptah • Ra • Sekhmet • Set • Sobek • Uapuat • Heryshaf |
| Ogdoada Hermopolisa | Amon • Amaunet • Huh i Hauhet • Kuk i Kauket • Nun |
| Ratna božanstva | Anhur • Bast • Maahes • Pakhet • Sekhmet |
| Deificirani koncepti | Khonsu • Hapy • Ma'at • Min • Renenutet • Šai • Hu • Saa |
| Ostala božanstva | Bes • Hnum • Seker • Sešat • Tawaret |
**Stevo Pendarovski** (mak. *Stevo Pendarovski*; Skoplje, 3. april 1963) je makedonski političar, akademik i novoizabrani predsednik Republike Severne Makedonije koji je pobedio na izborima za predsednika Severne Makedonije 2019. godine, a na dužnost će stupiti 12. maja 2019. godine.

Biografija
----------

### Obrazovanje i akademska karijera

Pendarovski je završio prava na Univerzitetu u Skoplju 1987. godine. Kasnije je magistrirao i diplomirao političke nauke na istom univerzitetu.

Od 2008. godine bio je asistent na Američkom Univerzitetu u Skoplju. 

### Politička karijera

Političku karijeru započeo je kao pomoćnik ministra za odnose sa javnošću u Ministarstvu unutrašnjih poslova Republike Severne Makedonije i kao šef analitičkog i istraživačkog odeljenja ministarstva od 1999 do 2001. godine. Bio je savetnik za nacionalnu bezbednost i spoljnu politiku predsednika Severne Makedonije Borisa Trajkovskog, od 2001. sve do njegove smrti 2004. godine. Posle vođenja Državne izborne komisije u periodu 2004—2005. godine ponovo je služio u nacionalnoj bezbednosti kao glavni savetnik za spoljnu politiku sledećeg predsednika Severne Makedonije, Branka Crvenkovskog od 2004 do 2009. godine.

Od strane Socijaldemokratskog saveza Makedonije, 4. marta 2014. godine izabran je kao kadidat za predsedničke izbore održane u aprilu 2014. godine.

Pobedom na izborima 2019. godine postao je predsednik Severne Makedonije, a na dužnost će stupiti 12. maja 2019. godine.

Spoljašnje veze
---------------

***Stevo Pendarovski*** na Wikimedijinoj ostavi

* Ko je Stevo Pendarovski, prvi predsednik Severne Makedonije?

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 65149066340565600017
* LCCN: n2007032876
* ISNI: 0000 0000 4062 4249
* GND: 1035571625
* BIBSYS: 14001970

 |
Prikaz teleskopa Herschel
**Heršel opservatorija** je svemirska opservatorija pod vlasništvom Evropske svemirske agencije. Opservatorija je bila aktivna od 2009. do 2013. godine i snimala je u području infracrvene svetlosti. Raspolaže ogledalom prečnika 3.5 metara i instrumentima osetljivim na talasne dužine od 55–672 µm. Partner u Heršel misiji bila je NASA čiji su naučnici radili na obradi podataka.

Opservatorija je u orbitu lansirana u maju 2009. godine i nalazi se u drugoj Lagranžovoj tački (L2) sistema Zemlja–Sunce. Dobila je ime po Vilijamu Heršelu, koji je otkrio Uran i prvi detektovao infracrveno zračenje.

Posmatranja
-----------

Heršel je posmatrao Sunčev sistem, kao i Mlečni put i objekte izvan njega. Njegove glavne grane istraživanja bile su

* Formiranje galaksija u mladom univerzumu i njihova evolucija
* Formiranje zvezda
* Hemijski sastav atmosfera planeta, kometa i satelita Sunčevog sistema
* Molekularni sastav raznih objekata

U toku svoje misije Heršel je imao preko 35 000 posmatranja.

Instrumenti
-----------

Reflektovana svetlost u ogledalu se fokusirala na tri instrumenta, čiji su detektori bili čuvani na temperaturama nižim od 2 K (−271 °C). Kao rashlađivač korišćen je tečni helijum koga je bilo preko 2000 litara. Rashlađivača je bilo dovoljno da opservatorija radi 3,5 godina, odnosno do kraja 2012, godine, iako je ona nastavila sa radom do 29. aprila 2013. godine. Zvanično sa radom prestala je 17. juna 2013.

Heršel je raspolagao sa tri detektora

* PACS (Photodetecting Array Camera and Spectrometer)
* SPIRE (Spectral and Photometric Imaging Receiver)
* HIFI (Heterodyne Instrument for the Far Infrared)

Eksterni linkovi
----------------

* Zvanični website
**Sašo Rajsar** (Jesenice, Slovenija, 18. kolovoza 1988.) slovenski je profesionalni hokejaš na ledu. Igra na poziciji centra, a trenutačno je član hrvatskog KHL Medveščaka koji se natječe u EBEL-u i njegove podružnice KHL Medveščak II koja se natječe u Slohokej ligi.

Karijera
--------

### Kranjska Gora (2004.-2006.)

Rajsar profesionalnu karijeru započinje u Kranjskoj Gori u sezoni 2004./05. U klubu provodi dvije sezone.

### Odense IK (2007.-2008.)

2007. godine odlazi u danski klub Odense IK gdje provodi tek jednu sezonu. Igrao je za obje klupske selekcije.

### Acroni Jesenice (2004.-2005. 2006.-2007. 2008-2009.)

Iako je prve profesionalne nastupe upisao u drugom klubu Acroni Jesenice su njegov matični klub. U sezoni 2004./05. je igrao za Kranjsku Goru, ali i za mladu momčad Jesenica. U klub se vraćao u dva navrata i to u sezoni 2006./07. i 2008./09. igravši za obje selekcije kluba. Prve nastupe u EBEL-u zabilježio je u svojoj posljednjoj sezoni u Jesenicama.

### KHL Medveščak (2009.)

U sezoni 2009./10. pridružuje se KHL Medveščaku te konstantno nastupa u EBEL-u. Također igra i za KHL Medveščak II u Slohokej ligi.

Statistika karijere
-------------------

*Bilješka: OU = odigrane utakmice, G = gol, A = asistencija, Bod = bodovi, +/- = plus/minus, KM = kaznene minute, GV = gol s igračem više, GM = gol s igračem manje, GO = gol odluke*

| Sezona | Klub | Liga |   | Regularna sezona |   | Doigravanje |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OU | G | A | Bod | +/- | KM | GV | GM | GO | OU | G | A | Bod | +/- | KM | GV | GM | GO |
| 2009./10. | KHL Medveščak | EBEL | 27 | 0 | 1 | 1 | -1 | 4 | 0 | 0 | 0
 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

Vanjske poveznice
-----------------

* Profil na Eurohockey.net

| * p
* r
* u
Trenutačni sastav Medveščak Zagreba |
| --- |
| 
Robert Kristan |
Michael Ouzas |
Andrej Vasiljević |
Vjačeslav Truhno |
David Brine |
Alan Letang |
Kenneth MacAulay |
Andy Sertich |
Dario Kostović |
Ivan Šijan |
Saša Martinović |
Frank Banham |
Sasha Pokulok |
Joel Prpic |
Mislav Blagus |
Ryan Kinasewich |
Geoff Waugh |
Greg Day |
Dominik Kanaet |
Donald MacLean |
Matt Siddall |
Tom Zanoški |
Mario Sertić |
Pascal Morency |
Sašo Rajsar |
Gal Koren |
trener: Marty Raymond
 |
Smjer stalnih planetarnih vjetrova na Zemlji
**Pasati** (španski *pasati* – "prevoz, prevođenje"; jer su ti vetrovi bili povoljni za plovidbu jedrilica iz Evrope u Ameriku) su vetrovi koji nastaju tako što od pojaseva visokog vazdušnog pritiska između 20° i 40° severne i južne geografske širine, koji su pravilno razvijeni samo iznad okeana i to mnogo izrazitije na južnoj polulopti, vazdušne mase struje sa obe strane prema polutarskom pojasu niskog pritiska. Na severnoj polukugli se javljaju kao severoistočni i istočni vetar, a na južnoj polukugli kao jugoistočni i istočni vetar.

Pasati imaju više meridijanski pravac duvanja na istočnim stranama okeana, dok je pri zapadnim stranama pravac više uporednički, naročito u letnjoj polovini godine odgovarajuće zemljine polukugle. To važi i za ceo Tihi okean i za južni deo Indijskog okeana. Taj sistem vetrova je znatno preinačen u blizini velikih kontinenata, naročito u južnoj Aziji, usled velikih godišnjih kolebanja temperature i vazdušnog pritiska, kao i neposrednog dodira sa Indijskim okeanom, pa je ovde razvijen sistem monsunskih vetrova. Glavno obeležje pasatskih vetrova je njihova postojanost i u pravcu i u jačini. Vetar u tim krajevima duva danima, nedeljama, pa i mesecima gotovo iz istog pravca i sa istom brzinom. Poremećaji su veoma retki u središnim delovima pasatskih pojaseva. 

Srednja brzina pasata u njegovim središnim delovima iznosi od 6 - 9 , ali je nekim mesecima manja. Inače, brzina pasatskih vetrova se smanjuje sa bliženjem termičkom ekvatoru, tj. pojasu polutarskih tišina. Pasati imaju najveću jačinu u proleću odgovarajuće zemljine polukugle, a najmanju u suprotnom godišnjem dobu - u jesen. Pasati su, pored toga, srazmerno suvi i prohladni pri vedrom vremenu. Nemaju nikakvu težnju za uzlaznim kretanjem, pa po tome ni za obrazovanje oblaka i padavina. Ali sve to nastupi čim se ispreči neko bregovito ostrvo ili kopno. Ovo prisiljeno uzlazno kretanje, i do srazmerno neznatne visine, uslovljava dovoljno sniženje temperature da bi došlo do kondezovanja vodene pare i do trajne i obilne padavine, pri bregovitim obalama, koja se po tome zove orografska kiša. 

Pasati su obično jači u proleće nego u jesen, pa stoga donose u tom vremenu obilnije kiše. Najčešće tipične, pasatske orografske kiše se javljaju na Havajskim ostrvima, ali i na Velikim i Malim Antilima, Zelenortskim ostrvima, Madagaskaru i Ostrvu svete Jelene. 

Visina do koje se osećaju pasatski vetrovi vrlo je promenljiva. Severoistočni pasat na Atlantskom okeanu obično vlada do nešto veće visine od 900 metara, ali po neposrednim posmatranjima, ponekad dostiže visinu i do 4000 metara. Treba takođe spomenuti da pojas pasatskih vetrova zauzima više od polovine zemljine površine, ali su oni poremećeni na najvećem delu svoga prostora u blizini kontinenata.
Koordinate: 41° 27′ 08" SGŠ, 21° 16′ 20" IGD

**Saždevo** (mak. *Саждево*) je naselje u Republici Makedoniji, u zapadnom delu države. Saždevo pripada opštini Kruševo.

Prirodni uslovi
---------------

Naselje Saždevo je smešteno u zapadnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg većeg grada, Prilepa, naselje je udaljeno 35 km severozapadno.

Saždevo se nalazi na severozapadnom obodu Pelagonije, najveće visoravni Republike Makedonije. Naselje je položeno u istočnom podnožju Buševe planine, dok se jugoistočno od naselja pruža polje. Nadmorska visina naselja je približno 670 metara.

Klima u naselju je kontinentalna.

Istorija
--------

Stanovništvo
------------

Po popisu stanovništva iz 2002. godine Saždevo je imalo 393 stanovnika.

Pretežno stanovništvo u naselju su Turci (53%), dok su u manjini Albanci (47%).

Većinska veroispovest u naselju je islam.

Vidi još
--------

* Opština Kruševo

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

* www.krusevo.gov.mk Zvanična stranica opštine Kruševo

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Kruševo |
| --- |
| **Kruševo** • 
Aldanci • 
Ariljevo • 
Belušino • 
Birino • 
Borino • 
Bučin • 
Vrbovec • 
Gornji Divljaci • 
Donji Divljaci • 
Jakrenovo • 
Miloševo • 
Norovo • 
Ostrilci • 
Presil • 
Pusta Reka • 
Saždevo • 
Sveto Mitrani • 
Selce |  |
*Za ostala značenja, v. Opozicija (razvrstavanje).*
**Opozicija** ili **oporba** (lat. *oppositio*, "suprotstavljenost", "opreka") je izraz kojim se u politici označavaju svi pojedinci, grupe i organizacije koje su iz političkih ili ideoloških razloga suprotstavljene pojedincima, grupama i organizacijama koje predstavljaju vlast, odnosno režim u nekoj državi.

Opozicija se obično dijeli na ilegalnu opoziciju - kojoj nije dozvoljeno postojanje ili djelovanje - i legalnu opoziciju - kojoj je dozvoljeno postojanje i djelovanje. Ilegalna opozicija je karakteristična za autoritarne i totalitarne političke sisteme koji iz vjerskih ili ideoloških razloga ne dozvoljavaju dovođenje vlasti i njene politike u pitanje. Legalna opozicija je, pak, karakteristična za demokratske političke sisteme koji za svoja načela uzimaju slobodu mišljenja i okupljanja. Valja, s druge strane, uzeti u obzir da u nekoj državi mogu istovremeno postojati i legalna i ilegalna opozicija; npr. u Velikoj Britaniji pod konzervativnom vladom Margaret Thatcher je legalnu opoziciju predstavljala Laburistička stranka, a ilegalnu IRA. 

Pod pojmom "opozicija" se, s obzirom na dominaciju demokratskih sistema u suvremenom svijetu, u pravilu podrazumijeva legalna opozicija. Uz taj pojam se vezuje i pojam lojalna opozicija.

Ovisno o tome da li njeni predstavnici sjede u parlamentu neke države, opozicija se dijeli na parlamentarnu i vanparlamentarna. Parlamentarna opozicija u mnogim državama, pogotovo onima s westminsterskim sistemom predstavlja ustavnopravnu instituciju, odnosno te države imaju formalnu instituciju vođe opozicije koji ima posebna prava i obaveze koja se tiču savjetovanja s predstavnicima vlasti oko važnih odluka.

V. također
----------

* Službena opozicija
* Lojalna opozicija Njenog Veličanstva
* Vlada u sjeni
**Stenebeja** (starogrčki: ) bila je, u grčkoj mitologiji, supruga tirintskog kralja Preta, koja ima istaknutu ulogu u priči o Belerofontu.

Mitologija
----------

Stenebeja (ili Anteja) bila je kći likijskog kralja Jobata. Kao njen otac kasnije se navodi likijski kralj Amfijanakt ili arkadski kralj Afida. Ona je Pretu rodila Lisipu, Ifinoju i Ifijanasu (tzv. Pretide) te sina Megapenta.

Prema mitu, kad je na Pretov dvor u Tirintu stigao Belerofont, Stenebeja se zaljubila u njega i pokušala ga zavesti, no mladić ju je odbio. Stoga je ona Belerofonta oklevetala kod muža da je on zapravo hteo nju da zavede i tražila je od Preta da mladića ubije. Pret je poslao Belerofonta svom tastu Jobatu u Likiju sa zapečaćenim pismom u kome je pisalo da donosioca pisma treba ubiti. Kad se kasnije Belerofont živ i zdrav vratio u Tirint, odlučio je da se osveti Stenebeji te ju je nagovorio da s njim pobegne na krilatom konju Pelazgu. Na putu, dok su preletali ostrvo Mel, Belerofont je bacio Stenebeju u more. Prema drugačijoj verziji, Stenebeja se sama ubila jer joj Belerofont nije uvratio ljubav.

Euripid je ovaj mit obradio u tragediji *Stenebeja*, koja nije sačuvana.

Literatura
----------

* Schmitz, Leonhard (1867), Smith, William, ur. *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology*, Boston
* Srejović, Dragoslav; Cermanović-Kuzmanović, Aleksandrina (1989). *Rečnik grčke i rimske mitologije*. Beograd: Srpska književna zadruga.
Skica pokazuje kutove između Sunca i planeta s obzirom na položaj Zemlje: elongaciju, konjukciju, opoziciju i kvadraturu.
**Opozicija** u astronomiji je pojava pri kojoj se neko nebesko tijelo nalazi približno u suprotnom pravcu od Sunca, tj. Zemlja se nalazi približno na pravcu između Sunca i tog planeta. Samo gornji planeti mogu biti u opoziciji. U astrologiji, opozicija je aspekt s kutom od 180° i smatra se nepovoljnim aspektom.

Međusobni razmještaj planeta
----------------------------

Vidljivost planeta ovisi o njihovu položaju u Sunčevu sustavu prema Zemlji. **Donji** ili **unutarnji planeti** (koji su bliže Suncu od Zemlje) nalaze se u gornjoj konjukciji kada su na stazi točno suprotno, dalje, s druge strane Sunca, a u donjoj konjukciji kada su u smjeru Sunca, ali s njegove bliže strane. U vrijeme između dviju uzastopnih gornjih konjukcija (ili dviju uzastopnih donjih) ti planeti prolaze kroz sve faze, slično Mjesecu. No vrijeme kada ih možemo promatrati ograničeno je. Uvijek su blizu Sunca, s nevelikim kutnim otklonom (elongacijom). Najveća elongacija Merkura je 28°, a Venere 48°. Iz naših krajeva vide se ili ujutro prije izlaska Sunca ili uvečer poslije zalaska Sunca, a ne možemo ih vidjeti u ponoć.

**Gornji** ili **vanjski planeti** (oni koji su dalje od Sunca no što je Zemlja) mogu se naći u konjukciji, opoziciji i kvadraturi. Promatrati ih je najpogodnije u opoziciji jer je tada planet najbliži Zemlji. Javljaju se i posebno povoljne velike opozicije kada je planet zbog položaja na izduženoj stazi Zemlji najbliže. O kutu pod kojim se vidi tijelo planeta ovisi kako ćemo ih vidjeti i na njima razaznati detalje. Najveće kutne promjere postižu Venera i Jupiter, dok se ostali planeti vide mnogo manji. Planeti se svake godine ne vide u istim položajima. Stoga podatke o položajima moramo potražiti u godišnjacima i prirodoslovnim časopisima koji objavljuju skice trenutnih planetnih staza. Jednaki međusobni razmještaj planeta, Sunca i Zemlje ponavlja se u ritmu sinodičkih godina planeta.

Izvori
------

1. ↑  Vladis Vujnović : "Astronomija", Školska knjiga, 1989.

Poveznice
---------

* Elongacija
* Konjunkcija
* Prividno gibanje planeta

Vanjske veze
------------

* Astronomska sekcija Fizikalnog društva Split - Stvarno i prividno gibanje planeta Arhivirano 2005-10-29 na Wayback Machine-u
**Wilfred Lucas** (30. januar 1871 – 13. decembar 1940) bio je kanadsko-američki teatarski i filmski glumac, poznat kao po nastupima u nekim od prvih značajnih ostvarenja američke filmske industrije. 

Rodio se kao sin kanadskog wesleyanskog metodističkog svećenika, a u SAD se doselio krajem 1880-ih. Tamo se priključio putujućim teatarskim družinama, prije nego što je početkom 1900-ih postao poznat na Broadwayu kao pjevač. Godine 1908. je bio među prvim značajnijim imenima iz kazališta koji je pristao snimati filmove za Griffithov studio Biograph Pictures. Prema svjedočenju Linde Arvidson, to je predstavljao značajni podstrek za mladu filmsku industriju, s obzirom da se na nju etablirani glumci gledali kao "jeftinu cirkusku atrakciju" nedostojnu pravih umjetnika. Lucas se kasnije u Hollywoodu priključio svom zemljaku Macku Sennettu snimajući filmove za njegov Keystone Studios. Bez problema je prešao tranziciju s nijemog na zvučni film; iako je uglavnom tumačio sporedne uloge, stalni angažmani su mu omogućili komforni životni stil.

Radeći za Biograph je upoznao glumicu Bess Meredyth za koju se poslije oženio. Njihov sin John Meredyth Lucas je kasnije postao poznati televizijski režiser.

Izabrana filmografija
---------------------

* *The Greaser's Gauntlet* (1908)
* *The Girl and the Outlaw* (1908)
* *Ingomar, the Barbarian* (1908)
* *The Vaquero's Vow* (1908)
* *The Honor of Thieves* (1909)
* *The Wood Nymph* (1916)
* *Hell-to-Pay Austin* (1916)
* *Her Excellency, the Governor* (1917)
* *A Woman of Pleasure* (1919)
* *Cornered* (1924)
* *Daughters of Pleasure* (1924)
* *Easy Money* (1925)
* *A Broadway Butterfly* (1925)
* *How Baxter Butted In* (1925)
* *Those Who Dance* (1930)
* *Day of Reckoning* (1933)

Izvori
------

Vanjske veze
------------

***Wilfred Lucas*** na Wikimedijinoj ostavi

* Wilfred Lucas na IMDb-u (`en`)
**Shahaptian** (Sahaptian) /ime Shahaptian nastalo je od Saptini, pl. Sháptini, salishanski naziv za Indijance Nez Percé ili Pierced Nose/, porodica sjevernoameričkih indijanskih jezika u području Platoa uz rijeku Columbiju i njenim pritokama u Oregonu i Washingtonu. Porodica čini jednu od glavnih grana Velike porodice Penutian. Ovim jezicima služe se istoimena plemena, predstavnici su im: Klickitat, Mishalpan ili Mical, Nez Percé ili Shahaptin (sahaptin, probušeni Nos), Palouse, Pswanwapam, Skin ili Skinpah, Tenino, Tyigh, Umatilla, Walla Walla, Wanapam, Wauyukma, Wyam (Lower Deschutes), Yakima s Upper Yakima (Kittitas). Prema nekim lingvistima jezici Waiilatpuan i Lutuamian Indijanaca čine ogranke porodice Shahaptian, no one se danas vode kao posebne porodice.

Shahaptian plemena pripadaju kulturi Platoa čiji su najjužniji predstavnici, odnosno naseljavaju jug Washingtona i sjever Oregona duž rijeke Columbia i njezinih pritoka. Istom kulturnom području ( ali ne i jezično) treba pridodati i Indijance Klamath, Modoc, Cayuse i Molala. Kod Shahaptina glavnu hranu čini riba, osobito losos i razno korijenje, osobito camasa. Kod Shahaptina nije zabilježen nikakav oblik agrikulture, a to je i tipično Platou Columbije.

Vanjske poveznice
-----------------

* Shahaptian Indian Family History

| * p
* r
* u
Indijanci :: Penutski narodi i jezici |
| --- |
| 
Chimmesyan • Copehan • Costanoan • Kalapooian • Kusan • Lutuamian • Mariposan • Moquelumnan • Pujunan • Shahaptian • Takilman • Waiilatpuan • Yakonan
 |

| * p
* r
* u
Penutian :: Shahaptian |
| --- |
| 
Klickitat • Nez Percé • Palouse • Pswanwapam • Skin • Tenino • Tyigh • Umatilla • Walla Walla • Wanapam • Wauyukma • Yakima
 |
Za ostala značenja, v. Stenel.
**Stenel** (starogrčki: ) bio je, u grčkoj mitologiji, sin Kapaneja i Euadne, jedan od Epigona, koji su osvojili Tebu, te učesnik u trojanskom ratu, koji je, zajedno s Diomedom i Eurijalom došao pred Troju s osamdeset brodova.

Mitologija
----------

Još u doba rata protiv Tebe Stenel je postao Diomedov blizak prijatelj, a u trojanskom ratu vozio je Diomedove kočije i pomagao mu u borbama. Kad je Agamemnon rekao Diomedu da mu je otac veći junak, Stenel mu je odgovorio da su Diomed i on s manje ljudi osvojili Tebu. Kasnije, kad su Grci pod Trojom zapali u teškoće, Diomed je Agamemnonu poručio da se on vrati u Grčku, a da će on sa Stenelom osvojiti grad. Stenel je bio jedan od Grka koji su se sakrili u drvenom konju uz pomoć koga je osvojena Troja. Prilikom podele plena iz zapaljene Troje on je dobio kip Zevsa s tri oka, koji je kasnije pokazivan u Argu.

Kad su Ahejci osvojili Prijamov grad, Stenel je pomogao Diomedu da na vlast u Etoliji vrati kralja Eneja. Stenelov grob pokazivali su u Argu, gde je bio pokopan i njegov sin Kilarab. Bilo je i onih koji su kazivali da je Stenel sahranjen u Kolofonu, zajedno s Kalhantom i Idomenejem. Stenel je od svog strica Ifida nasledio trećinu argivske zemlje, no njegov sin Kilarab kasnije je vladao celim kraljevstvom. Stenel je verovatno i otac Kometa, koji je zaveo Diomedovu suprugu Egijaleju.

Literatura
----------

* Schmitz, Leonhard (1867), „Sthenelus (6)",  Smith, William, *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology*, **1**, Boston, pp. 8
* Srejović, Dragoslav; Cermanović-Kuzmanović, Aleksandrina (1989). *Rečnik grčke i rimske mitologije*. Beograd: Srpska književna zadruga.

| Kraljevske titule |
| --- |
| Prethodi: **Ifid**  |  **Kralj Arga**  | Slijedi: **Kilarab**  |
**Subpopulacija** je podskup populacije.

Statistička populacija
----------------------

U statistici, a populacija je kompletna skupina objekata posmatranja koji dijele barem jedno zajedničko svojstvo koje je predmet statističke analize. Na primjer, populacija nekog naroda, između ostalih obilježja, dijeli zajedničko geografsko porijeklo, jezik, književnost i genetičku osnovu, što ih razlikuje od ljudi drugih nacionalnosti. Primjer može biti i galaksija Mliječni put, koji se sastoji populacije zvijezda. Nasuprot tome, statistički uzorak je posmatrani podskup izdvojen iz populacije da je predstavlja u statističkoj analizi. Ako je uzorak vjerodostojno odabran, tj. slučajno i bez pristrasnosti, karakteristike cjelokupne populacije iz koje potiče, po zakonu vjerovatnoće, mogu biti predstavljene karakteristikama tog uzorka.

Statistički i biološki pojmovi populacije se međusobno bitno razlikuju.

Subpopulacija
-------------

Subpopulacija je podskup populacije, ako dijele jedno ili više dodatnih svojstva. Na primjer, ako je sveukupna populacija jedan narod, subpopulacija mogu biti njegove [spol]]ne kategorije ili ako je populacija je komplet (2špil") igraćih karata, tada su njegove četiri subpopulacije one sa istim znakom (obično: srce, kocka, list i mak). Nasuprot tome, podskup populacije koji ne dodatno prisustvo bilo kojeg zajedničkog dodatno svijstva zove se *uzorak*. Primjer mogu biti 30 masumično odabranih osoma posmatranog uzorka ili karata iz datog kompleta.

Opisna (deskriptivna) statistika može dati različite rezultate za različite subpopulacije. Na primjer, određeni lijekovi mogu imati različite efekte na različite subpopulacije, a ovi efekti mogu biti zasjenjeni ili odbačeni ako takve posebne subpopulacija nisu identificirane i ispitane u izolaciji. Isto tako, parametri se često mogu preciznije procjeniti ako se subpopulacije odvoje: distribuciju tjelesne visine ljudi je bolje modelirati prema muškaracima i ženama kao zasebnim subpopulacijama, na primjer.

Populacije koje se sastoje od subpopulacija, mogu se modelirati po „mješovitom modelu, kombiniranjem distribucije unutar subpopulacija u ukupnoj distribuciji populacije. Čak i kada su subpopulacije dobro modelirane po jednostavnom modelu, sveukupna populacija može biti loše prilagođena, što može biti dokaz za postojanje subpopulacija. Na primjer, u dvije jednake subpopulacije, obje normalno distribuirane, ako imaju iste standardne devijacije a različite srednje vrijednosti, ukupne distribucije će ispoljavati nisku sličnost u odnosu na normalnu distribuciju. Srednja vrijednost subpopulacija će pasti na račun ukupne distribucije. Ako su dovoljno razdvojene, formiraju bimodalnu distribuciju, a bez toga, na grafičkom prikazu imaju jednostavan i širok vrhunac. Nadalje, ispoljavat će nadvišavanje disperzije, u odnosu na jedinstvenu normalnu distribuciju date varijacije.

Alternativno, ako su subpopulacije sa istom srednjom vrijednošću i različitim standardnim devijacijacijama, ukupna populacije će ispoljavati visoku sličnost, s oštrijm vrhom i težim krajevima (i shodno tome plićim prelaznim kategorijama) nego kod jednostavne distribucije.

Povezano
--------

* Populacija
* Statistika
Pogled na Vardar kod grada Velesa
**Povardarje** (makedonski: *Повардарие* [*Povardarie*]) je geografski, etnografski i administrativno - politički termin koji se koristi kao naziv za središnji dio Republike Makedonije i kotlinu rijeke Vardar.

Geografske karakteristike Povardarja
------------------------------------

Geografski Povardarje obuhvaća tok rijeke Vardar od Derventske klisure i Skopske kotline sve do grada Gevgelije i granice sa Grčkom, sa svim pritokama, planinama i klisurama. 

U Povardarju su smješteni slijedeći gradovi:

* Skopje,
* Veles,
* Kavadarci,
* Negotino,
* Demir Kapija,
* Valandovo,
* Dojran i
* Gevgelija.

U pradavnoj prošlosti - na prostoru Povardarja, bila su tri jezera, koja su nakon velikih tektonskih promjena istekla u Egejsko more. Na taj način se formirala kompozitna kotlina rijeke Vardar u kojoj se smjenjuju kotline i klisure:

* Skopska kotlina - Taorska klisura,
* Veleška kotlina - Veleška klisura,
* Tikveška kotlina - Demirkapijska klisura,
* Gevgelijsko\_Valandovska kotlina - Ciganska klisura.

Povardarje ima mješanu klimu, od umereno kontinentalne koja prevladava na sjeveru do gotovo mediteranske koja prevladava na jugu nakon Demirkapijske klisure.

Na blagim brežuljcima Povardarja su najveći makedonski vinogradi, tako da je ono danas sinonim za istoimenu enološku regiju.

U Povardarju se nalazi i najveći makedonski arheološki lokalitet - antički grad Stobi.

Bilješke
--------

1. ↑  Povardarie - eRepublik Official Wiki
2. ↑  „"Povardarie" Winery a.d.". Arhivirano iz originala na datum 2011-10-22. Pristupljeno 2011-05-14.

Vanjske poveznice
-----------------

* Vodič kroz Povardarje (`en`)
* *Igri od Povardarje* sa portala Soros organisation Arhivirano 2012-02-18 na Wayback Machine-u