**Martin Ludwig Bormann** (Wegeleben, 7. lipnja 1900. — Berlin, 2. svibnja 1945.) bio je istaknuti nacistički službenik, šef *Parteikanzleia* i osobni tajnik Adolfa Hitlera.

Bormann je bio premlad da bi ozbiljno sudjelovao u Prvom svjetskom ratu, a artiljerijska jedinica u kojoj je nakratko služio nikad nije vidjela bojište. Poslije rata postao je nadzornik imanja u Mecklenburgu i tako došao u kontakt s članovima *Freikorpsa* koji su bili na imanju. Počeo je sudjelovati u njihovim akcijama, uglavnom atentatima i iznudama radničkih sindikata.

U ožujku 1924. godine biva osuđen na godinu dana zatvora kao sudionik u ubojstvu Walthera Kadowa koje je počinio Rudolf Höss. Za Kadowa se vjerovalo da je izdao Alberta Lea Schlagetera Francuzima tijekom okupacije Rurske oblasti. Po izlasku iz zatvora stupio je u NSDAP. 1933. godine postao je *Reichsleiter* i poslanik u Reichstagu. Od 1933. do 1941. bio je osobni Hessov tajnik, da bi nakon njegovog nenadanog odlaska Bormann postao unaprijeđen u Hitlerovog tajnika.

Bormann se 1929. godine oženio drugi put; ovom prilikom devetnaestogodišnjom Gerdom Buch čiji je otac, Walter Buch, bio predsjednik Nacističkog stranačkog suda. Martin i Gerda imali su desetero djece, uz njegovo dvoje djece iz prvog braka. 

Prije svog samoubojstva 30. travnja 1945. Hitler je u svojoj političkoj oporuci Bormanna postavio za novog vođu NSDAP-a.

Smrt Martina Bormanna tajnovita je; prema najrasprostranjenijoj verziji, Bormann je ili poginuo ili počinio samoubojstvo 2. svibnja 1945. tijekom lutanja ulicama razrušenog Berlina u pokušaju izbjegavanja patrole Crvene armije. Tijekom Nürnberškog procesa u odsustvu je osuđen na smrt. Tijekom idućih desetljeća nastale su različite teorije da je još uvijek živ. Simon Wiesenthal iznio je dokaze da se Bormann nalazio u Južnoj Americi. Ipak, pronalazak tijela 1972. i naknadna DNK potvrda iz 1998. idu u prilog tome da Bormann nije ni napustio Berlin te da je umro u gradu 1945. godine.

***Martin Bormann*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Hitlerov kabinet30. siječnja 1933. do 30. travnja 1945. |
| --- |
| NSDAP | Adolf Hitler (Kancelar, Predsjednik) · Konstantin von Neurath (nezavisan → NSDAP) · Joachim von Ribbentrop · Wilhelm Frick · Heinrich Himmler · Kurt Schmitt · Hermann Göring · Walther Funk · Franz Seldte (DVP → NSDAP) · Franz Schlegelberger · Otto Georg Thierack · Julius Heinrich Dorpmüller · Wilhelm Ohnesorge · R. Walther Darré · Herbert Backe · Joseph Goebbels · Bernhard Rust · Fritz Todt · Albert Speer · Alfred Rosenberg · Hanns Kerrl · Hermann Muhs · Hans Lammers · Martin Bormann · Karl Hermann Frank · Rudolf Heß · Ernst Röhm | Nazi Germany Coat of Arms |
| DNVP | Alfred Hugenberg · Franz Gürtner |
| Nezavisni | Franz von Papen · Freiherr von Eltz-Rübenach · Wilhelm Keitel · Werner von Blomberg · Lutz Graf Schwerin von Krosigk · Hjalmar Schacht ·Otto Meißner |

| * p
* r
* u
Glavni optuženici Nürnberškog procesa |
| --- |
| Osuđeni na smrt | Martin Bormann1 • Hans Frank • Wilhelm Frick • Hermann Göring2 • Alfred Jodl • Ernst Kaltenbrunner • Wilhelm Keitel • Joachim von Ribbentrop • Alfred Rosenberg • Fritz Sauckel • Arthur Seyss-Inquart • Julius Streicher |  |
| Zatvoreni  (uvjeti) | Karl Dönitz (10 godina) • Walther Funk (doživotno) • Rudolf Hess (doživotno) • Konstantin von Neurath (15 godina) • Erich Raeder (doživotno) • Baldur von Schirach (20 godina) • Albert Speer (20 godina) |
| Oslobođeni | Hans Fritzsche • Franz von Papen • Hjalmar Schacht |
| Bez odluke | Gustav Krupp von Bohlen und Halbach3 • Robert Ley2 |
| 1 *in absentia* •    2 Počinio samoubojstvo •    3 Oslobođen zbog lošeg zdravstvenog stanja.  |