recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Macclesfield** je grad i nekadašnji borough od 56,701 stanovnika na sjeverozapadu Engleske u Grofoviji Cheshire.

Administrativno podpada pod Borough Cheshire East.

Geografske karakteristike
-------------------------

Macclesfield leži na istoku Grofovije Cheshire, na rijeci Bollin, pritoci rijeke Mersey, udaljen 26 km južno od Manchestera.

Na istoku nekadašnjeg borougha Macclesfield leži uska traka Penninesa, koja je dio Nacionalnog parka Peak District.

Historija
---------

Macclesfield je nekad bio poznat kao centar svilarske industrije.

Manufakturna proizvodnja svilom obloženih dugmadi počela je u 16. vijeku, a od 1756. kad je osnovana prva predionica svile grad je postao poznat po proizvodnji svilenog konca. Svilarstvo je egzistiralo sve do kraja 20. vijeka.

Današnji Macclesfield je prvenstveno administrativni i servisni centar vlastite okolice, i sjedište nekoliko kompanija.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Njemačka Eckernförde, Njemačka

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Macclesfield" (engleski). City population. Pristupljeno 24. 04. 2017.
2. 1 2 3 4  „*Macclesfield*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 24. 04. 2017.

Vanjske veze
------------

***Macclesfield*** na Wikimedijinoj ostavi

* Make it Macclesfield Arhivirano 2017-04-19 na Wayback Machine-u (`en`)
Koordinate: 41° 52′ 24" SGŠ, 21° 37′ 06" IGD

**Pakoševo** (mak. *Pakoševo*) je naselje u Republici Makedoniji, u severnom delu države. Pakoševo pripada opštini Zelenikovo, koja okuplja jugoistočna predgrađa Grada Skoplja.

Prirodni uslovi
---------------

Pakoševo je smešteno u severnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg većeg grada, Skoplja, naselje je udaljeno 30 km jugoistočno.

Naselje Pakoševo je u okviru istorijske oblasti Blatija, koja se obuhvata istočni deo Skopskog polja. Naselje je smešteno na levoj obali Vardara, pri njegovom utoku u Tarsku klisuru. Severno od naselja pruža se polje, dok se južno izdiže planina Kitka. Nadmorska visina naselja je približno 230 metara.

Mesna klima je izmenjena kontinentalna sa manjim uticajem Egeja (žarka leta).

Stanovništvo
------------

Pakoševo je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imalo 247 stanovnika.

Pretežno stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (85%), a ostalo su Cigani (11%) i Srbi (4%).

Većinska veroispovest je pravoslavlje.

Vidi još
--------

* Opština Zelenikovo

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

***Pakoševo*** na Wikimedijinoj ostavi

* www.zelenikovo.gov.mk Zvanična stranica opštine Zelenikovo

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Zelenikovo |
| --- |
| **Zelenikovo** • 
Vražale •
Gradovci •
Gumaljevo •
Dejkovec •
Dobrino •
Novo Selo •
Orešani •
Pakoševo •
Paligrad •
Smesnica •
Strahojadica •
Taor •
Tisovica |  |
Mamske djevojke
**Mam** (Mame, Zaklohpakap), pleme američkih Indijanaca šire grupe Mama kojoj su dali svoje ime. Pripadaju porodici Mayan i naseljeni su u gvatemalskim departmanima San Marcos, Quetzaltenango, Retalhuleu i Huehuetenango, te u susjednim područjima Meksika po državama Chiapas, Campeche i Quintana Roo.

Mame su podijeljeni po brojnim grupama koje se služe posebnim mame-jezicima, ali imaju malo ili ništa plemenskog identiteta. Na području zapadne Gvatemale Mame su naseljeni najmanje 2000 godina, a od Španaca su podčinjeni oko 1500-ih.

Suvremeni Mame 1940-ih počinju migrirati na plantaže kave u potrazi za poslom. Danas su oni pretežno farmeri koji žive od uzgoja kukuruza, graha i raznih vrsta tikava. U periodima van sezona poljoprivrednih radova, mamske žene zauzete su izradom odjeće na tradicionalnim razbojima i lončarstvom. Glavnina populacije živi po malenim zaselcima s manje od 500 stanovnika, a kod Tajumulco Mama javlja se manja obiteljska kuća s zemljanim podom, zidovima od blata, s metalnim krovom, bez prozora i vratima koje služe i za izlazak dima od vatre za kuhanje.

Vjera Mama je katolicizam s primjesama animizma (neživi objekti imaju dušu) i šamanizma, a katolički sveci drže se za veoma moćne duhove. Šaman, kod njih poznat kao chmaan i dalje ima jak utjecaj na Mame-Indijanca. Marimba, ksilofonu nalik muzički instrument, prisutan je na skoro svim javnim događajima. Na području Gvatemale ima ih preko 500.000 (prema popisu iz 1981).

Plemena
-------

Tektiteko i Tacaneco dvije su skupine koje im jezično pripadaju.

Vanjske veze
------------

* Mam
* The Mam of Guatemala Arhivirano 2007-09-22 na Wayback Machine-u
**Radnički športski klub Amateur** (RŠK Amateur) iz Zagreba (Knežija) osnovan je početkom jeseni 1919.  godine. Početkom listopada 1928. godine raspušten od redarstvenog ravnateljstva, te svi članovi kluba pristupili HŠK Sava. Obnovljen u ljeto 1945. godine, a 10. listopada 1946. prestaje djelatnost kluba kada se spaja s „Grafičarem", „Slobodom" i „Tekstilcem" u FD Zagreb. Početkom srpnja 1953. godine nakratko se obnavlja.

Nazivi kluba
------------

Od osnutka 1919. godine do kolovoza 1921. godine nosi naziv **Radnički športski klub Proleter**, kada mijenja naziv u RŠK Amateur. Od 1945. godine do 10. listopada 1946.  godine nosi naziv **Fizkulturno društvo Amater**.

Natjecanje i uspjesi
--------------------

Klub do raspuštanja 1928. godine sudjeluje u nižerazrednim natjecanjima prvenstva Zagreba. Posljednju utakmicu prije raspuštanja odigrao je 14. listopada 1928. godine u III. razredu prvenstva Zagreba 1928./29. (Grič - Amateur 0:1). Najveći uspjeh postiže 1946. godine u prvenstvu Zagreba kada osvaja 4. mjesto (iza Dinama, Lokomotive i Metalca) koje mu donosi doigravanje za natjecanje u Hrvatskoj ligi. U doigravanju ispada u 1. krugu od SFD Naprijed iz Siska.

Učinak po sezonama
------------------

| Sezona | Razred | Liga | Broj momčadi | Mjesto | Sus. | Pob. | Neo. | Por. | Po.p. | Pr.p. | Bod. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1928./29. | III. | Prvenstvo Zagreba | 10 | raspušten | 4 | 2 | 2 | 0 | 5 | 4 | 6 |
| 1946. | I. | Prvenstvo Zagreba (B skupina) | 8 | 6. | 7 | 2 | 1 | 4 | 14 | 29 | 5 |
| 1946. | I. | Prvenstvo Zagreba (završna skupina) | 8 | 4. | 7 | 3 | 1 | 3 | 14 | 17 | 7 |
| 1946. | Doigravanje | Hrvatska liga | 8 | 1. krug | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 6 | 0 |
|

Poznati igrači
--------------

* Bernard Vukas

Poznati treneri
---------------

* Ivica Belošević

Izvori
------

* Zagrebački nogometni savez: Zlatni jubilej ZNS 1919-1969
* „Amater" Zagreb Arhivirano 2009-12-16 na Wayback Machine-u
* (engleski) Croatia - Final Tables

| * p
* r
* u
NK Zagreb |
| --- |
| klub | klub • prvenstvene sezone • u kupovima • u međunarodnim natjecanjima |
| povezani klubovi | Amateur • HTŠK Zagreb • ŠK Zagreb • Grafičar • Milicioner (Borac) • Zagrebački plavi |
| stadion | Kranjčevićeva |
| suparnici | Dinamo (zagrebački derbi) |
| ostalo | kategorija • igrači (popis) |
| Stari zavjet |
| --- |
| *Judaizam, Protestantizam,Katoličanstvo, Pravoslavlje** Knjiga Postanka
* Knjiga Izlaska
* Knjiga Levitska
* Knjiga Brojeva
* Ponovljeni zakon
* Jošua/Isus Navin
* Knjiga o Sucima
* Ruta
* Prva knjiga o Samuelu
* Druga knjiga o Samuelu
* Prva knjiga o Kraljevima
* Druga knjiga o Kraljevima
* Prva knjiga Ljetopisa
* Druga knjiga Ljetopisa
* Ezra
* Nehemija
* Estera
* Job
* Psalmi
* Mudre izreke
* Propovjednik (Kohelet)
* Pjesma nad pjesmama
* Izaija
* Jeremija
* Tužaljke
* Ezekiel
* Daniel
* Hošea
* Joel
* Amos
* Obadija
* Jona
* Mihej
* Nahum
* Habakuk
* Sefanija
* Hagaj
* Zaharija
* Malahija
 |
| *Deuterokanonske knjige** Tobija
* Judita
* Prva knjiga o Makabejcima
* Druga knjiga o Makabejcima
* Knjiga Mudrosti
* Knjiga Sirahova
* Baruh
* Pismo Jeremije proroka
 |
| *Pravoslavlje** Ezra
* Treća knjiga o Makabejcima
* Ode
* Psalm 151
 |
| *Istočno i rusko pravoslavlje** Ezra
 |
| *Istočno pravoslavlje** Jubileji
* Henok
 |
| uredi |

Malahija na ruskoj ikoni iz 18. vijeka
**Malahija** je jedna od knjiga Biblije, dio Staroga zavjeta. Pripada u proročke knjige i to u skupinu 12 malih proroka (12 kraćih proročkih knjiga u Starome zavjetu). Biblijska kratica knjige je Mal. 

Ova proročka knjiga je posljednja napisana knjiga Staroga zavjeta. Napisao ju je prorok Malahija u drugoj polovici 5. st. pne. Nakon toga, uslijedilo je oko 400 godina "šutnje" do sv. Ivana Krstitelja i Isusova naučavanja. Malahijino ime znači "moj (Božji) glasnik". Nisu poznati detalji iz njegova života.

Malahija piše u vremenu, kada je jeruzalemski hram već ponovno sagrađen i obnovljen. Judejski narod više se ne klanja lažnim bogovima kao prije babilonskog izgnanstva, ali je nevjeran i ravnodušan prema Bogu. Narod je uputio osam pitanja Bogu, a On im je odgovorio preko proroka Malahije. Odgovori počinju riječima: "vi pitate". Bog im poručuje, da ih i dalje voli. Kritizira svećenike zbog ravnodušnosti i nemara. Oni su žrtvovali Bogu slijepu, hromu i bolesnu stoku (Mal 1,8), a zdravu čuvali za sebe. Narod je dobio opomenu, zbog razvoda i mješovitih brakova s nevjernicima, koji su častili lažne bogove. Nisu ni postojani u dobru: "Jer ja, Jahve, ne mijenjam se, a vi se, sinovi Jakovljevi, mijenjate bez prestanka! Od vremena svojih otaca odstupate od mojih uredaba i ne čuvate ih (Mal 3,6-7)."  Narod je pomislio, da se ne isplati biti dobar, kada se zli izvuku i napreduju. Bog ih poziva na obraćenje, hvali pravedne, obećava nagradu onima koji se poprave, a sud i kaznu pokvarenima: "I tada ćete opet razlikovati pravednika od grešnika, onoga koji služi Bogu od onoga koji mu ne služi. Jer evo dan dolazi poput peći užaren;oholi i zlikovci bit će kao strnjika (Mal 3,18-19). Na kraju se naviješćuje Dan Jahvin i spominju se Mojsije i Ilija.

Ova proročka knjiga citira se u Novom zavjetu oko 20 puta.

Izvori
------

1. ↑
2. ↑  www.hbk.hr/biblija

***Malahija (knjiga)*** na Wikimedijinoj ostavi
Prikaz modulacije. Na vrhu - signal informacije. Sredina - amplitudno modulirani nosilac. Dno - frekventno modulirani nosilac.
**Modulacija** je proces u kojem signal informacije mijenja drugi signal više frekvencije, takozvani nosilac, da bi se omogućio prijenos.

Nosilac ili noseća frekvencija je obično sinusoidalni talas stvoren u oscilatoru. I nosilac i signal informacije se uvode u modulator, i tu signal informacije mijenja nosilac na neki način. Modulirani nosilac je tad pojačan i poslat u antenu ili kabl za prijenos.

U prijemniku, antena prima modulirani signal koji je zatim pojačan i procesiran. Šalje se u demodulator (detektor) na čijem izlazu se dobija originalni signal informacije.

Mogući oblici modulacije
------------------------

Razmotrimo matematički izraz za sinusoidalni talas:

v = Vp sin (2πft+θ) ili

v = Vp sin (ωt+θ)

gde je

* v = trenutna vrijednost sinusoidalnog napona
* Vp = vršna vrijednost sinusoidalnog napona
* f = frekvencija (Hz)
* ω = 2πf = ugaona brzina
* t = vrijeme (s)
* ωt = 2πft = ugao u radijanima
* θ = fazni ugao

Iz ovoga možemo vidjeti da postoje tri načina modulacije, zavisno od toga na koji način se mijenja nosilac. To su amplitudna, frekventna i fazna modulacija.

Amplitudna modulacija
---------------------

*Glavni članak: Amplitudna modulacija*
Kod amplitudne modulacije (AM), signal informacije mijenja amplitudu nosioca, dok frekvencija ostaje stalna. Komercijalne radio stanice na dugim, srednjim i kratkim talasima uglavnom koriste amplitudnu modulaciju. To je najstariji način modulacije.

Frekventna modulacija
---------------------

*Glavni članak: Frekventna modulacija*
Frekventna modulacija (FM) mijenja frekvenciju nosioca u određenom opsegu, dok njegova amplituda ostaje konstantna. Komercijalne radio-stanice u opsegu ultrakratkih talasa (UKT) koriste frekventnu modulaciju. Koristi se i za prijenos zvuka u televizijskom sistemu.

Fazna modulacija
----------------

*Glavni članak: Fazna modulacija*
Fazna modulacija (PM) mijenja fazu noseće frekvencije, a pritom stvara i frekventnu modulaciju nosioca. Zbog toga je modulirani signal sličan frekventno-moduliranom signalu. FM i PM su forme uglovne modulacije (engl. ).

Vidi još
--------

* Demodulacija

Literatura
----------

* Principles of Electronic Communication Systems, Louis E. Frenzel, Glencoe/McGraw-Hill.. ISBN 978-0-02-800409-9. pp. 12-14
* Karl Dirk Kammeyer: Nachrichtenübertragung. Teubner, Stuttgart 1996, ISBN 3-519-16142-7.
* Martin Bossert: Kanalcodierung. Teubner, Stuttgart 1998, ISBN 3-519-16143-5.
* Carsten Roppel: Grundlagen der digitalen Kommunikationstechnik. Hanser, Leipzig 2006, ISBN 3-446-22857-8.
* Roger L. Freeman: Radio System Design for Telecommunications. 3. Auflage. IEEE, The Institute of Electrical and Electronics Engineers, New York 2007, ISBN 978-0-471-75713-9.

Spoljašnje veze
---------------

***Modulacija*** na Wikimedijinoj ostavi

* Interactive presentation of soft-demapping for AWGN-channel in a web-demo Institute of Telecommunications, University of Stuttgart
*Za ostala značenja, v. Matapan (razvrstavanje).*
Položaj Rta Matapan.
**Rt Matapan**, također poznat i kao **Rt Tenar** (grčki: ), predstavlja krajnju južnu taćku poluotoka Mani u grčkoj oblasti Lakonija, odnosno krajnju južnu točku grčkog kopna i Balkanskog poluotoka. On razdvaja Mesenijski zaljev na zapadu od Lakonijskog zaljeva na istoku.

Zbog svog strategijskog položaja Matapan je imao važnu ulogu u historiji. Na rtu se tako nalazi pećina koja je prema grčkim mitovima bila dom Hada, boga mrtvih. Na tom mjestu su drevni Spartanci podigli niz hramova posvećenih raznim bogovima. Na brdu iznad pećine se nalaze ostaci hrama posvećenog bogu mora Posejdonu (Νεκρομαντείο του Ποσειδόνα). Pod Bizantom je hram postao kršćanska crkva, a tamo se dan-danas održavaju kršćanski obredi. Rt Matapan je također bio poznat i kao mjesto na koje su dolazili najamnici u Grčkoj kako bi nudili svoje usluge.

Kraj rta Matapana je godine 1915. za vrijeme prvog svjetskog rata torpedom njemačke podmornice potopljen SS *Californian*, brod poznat po tome što je 1912. pokušao spasiti *RMS Titanic*. Mnogo poznatiji događaj se zbio u martu 1941. kada se kraj rta Matapan odigrala jedna od najvećih pomorskih bitaka na Mediteranu za vrijeme drugog svjetskog rata.

Eksterni linkovi
----------------

* 

Koordinate: 36°23′06″N 22°28′58″E﻿ / ﻿36.38500°N 22.48278°E﻿ / 36.38500; 22.48278
**Pullinque** (španjolski: *Lago Pullinque*) je jezero na jugu Čilea, dio hidrografskog bazena rijeke Rijeke Valdivia.

Karakteristike
--------------

Jezero Pullinque leži udaljeno 15 km sjeveroistočno od grada Panguipullija u Provinciji Valdivia, (Regija Los Ríos).

Pullinque je mali - površina mu iznosi 5,77 km² i plitak, prošaran brojnim otočićima, obraslih šumarcima pa je neobično pitoreskno.

Jezero je dio turističke destinacije **Sedam jezera** (Panguipulli, Riñihue, Pullinque, Pirihueico, Neltume, Pellaifa) u Regiji Los Ríos.

Jedna od njegovih najvećih atrakcija je mala hidroelektrana podignuta na mjestu gdje ističe rijeka *Huanehue*, i nekoliko ribogojilišta.

Okolna brda još imaju tragove glacijacije, a i kamenje pored jezera.

Vodom ga puni rijeka *Pullinque* na sjeveru koja izvire iz Jezera Calafquen, a otječe rijekom *Huanehue*.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7   „Lago Pullinque" (španjolski). EcuRed. Pristupljeno 11.11. 2020.

Vanjske veze
------------

***Pullinque (jezero)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Lago Pullinque* (`en`)
**Puževi** (lat. *Gastropoda*) su jedan od osam razreda u koljenu mekušaca.

Površina tijela puževa pokrivena je slojem stanica koje izgrađuju pokožicu (epiderma). Ispod nje se nalaze brojne žlijezde koje izlučuju sluz po kojoj se puž kreće pomoću stopala. Pužev živčani sustav dobro je razvijen i sastoji se od više ganglija. Oni podražuju glavu, stopalo, probavilo i plašt. Na glavi ima velika ticala (oči u obliku mjehurića) i mala ticala (opip, osjetilo za ravnotežu i njuh). 

Probavni sustav počinje ustima u kojima se nalaze trenice za usitnjavanje hrane, zatim se na usta nastavlja ždrijelo, pa jednjak koji prelazi u želudac. Hrana se u ustima miješa sa sluzi žlijezde slinovnice. Hranjive tvari krv raznosi po tijelu, a neprobavljene čestice izlučuje kroz crijevni otvor 

Puževi imaju otvoreni krvotok što je ujedno i evolucijski napredak. Krv im nakon izlaska iz žila ulazi u šuplje prostore među organima. Odatle krv stanicama predaje hranjive tvari i kisik, a uzima štetne tvari nastale staničnim disanjem i odnosi ih do organa koji ih izlučuju. 

Srce se sastoji od jedne klijetke i jedne pretklijetke. Za izlučivanje koristi nefridije koje često zovemo bubrezima. 

Puževi su pretežno dvospolci i oplodnja je unutarnja. 

Poznatiji puževi na kopnu su vinogradnjak, prugasti živičnjak. U moru su česti puž volak, priljepak, ogrc i drugi.

Vanjske veze
------------

***Puževi*** na Wikimedijinoj ostavi

Wikivrste ima informacije vezane uz:
***Gastropoda***

* Popis kopnenih puževa (Mollusca: Gastropoda) Hrvatske s prijedlogom njihovih hrvatskih imena, Vesna Štamol; Department of Zoology, Croatian Natural History Museum
**Saelred od Essexa** (također poznat i kao **Swebert** i **Selered**) bio je kralj Essexa od oko cca. 709 do 746. Usprkos duge vladavine, o njoj i Saelredovom životu postoje oskudni podaci. Navodio je da potiče od ranijeg kralja Sigeberhta II Dobrog. Dio vladavine je proveo zajednički vladajući sa Swaefbertom, kome dio historičara pripisuje vladavinu nad pot-kraljevstvom Middlesex. Srednjovjekovne kronike pominju samo datum, ali ne okolnosti i uzrok smrti 746.

Saelreda je naslijedio Swithred, unuk ranijeg kralja Sigeheard. Saelredov sin Sigeric je, pak, naslijedio Sigehearda.

Kao i njegovi prethodnici, nije bio nezavisni vladar, nego je služio kao vazal Kraljevstvu Mercija.

Fusnote
-------

1. ↑  Barbara Yorke, ‘East Saxons, kings of the (act. late 6th cent.–c.820)’, Oxford Dictionary of National Biography, Oxford University Press, 2004 accessed 9 Feb 2008

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Offa**  |  **kralj Essexa** cca. 709 – 746*zajednička vladavina sa Swaefbertomcca. 715 – 738* | Slijedi: **Swithred**  |

| * p
* r
* u
Monarsi Essexa |
| --- |
| Æscwine • Sledd • Sæberht • Seaxred • Sæward • Sigeberht Mali • Sigeberht Dobri • Swithhelm • Sighere • Sæbbi • Sigeheard • Swæfred • Offa • Sælred • Swæfberht • Swithred • Sigeric • Sigered • Egbert\* |
| \*ujedno monarh Wessexa, Kenta, Sussexa i Mercije
 |
**Mala Njemačka**, isto tako poznata pod njemačkim nazivom **Kleindeustchland**, jest naziv za projekt ujedinjenja Njemačke u 19. vijeku koji je isključivao Austriju iz buduće njemačke države.

Projekt Male Njemačke je nastao kao alternativa projektu Velike Njemačke koji je originalno zagovarao ujedinjenje pod austrijskom dinastijom Habsburg. Glavni zagovornik projekta Male Njemačke bila je Prusija na čelu s Ottom von Bismarckom, koji je držao da će protestantska Prusija lakše dominirati novom državom bez uključenja austrijskih katolika. Dodatni razlog bila je činjenica da bi uvođenje Austrije i drugih habsburških zemalja Njemačku dovelo u sukob s mađarskim, italijanskim te slavenskim nacionalizmima, a posredno s Rusijom i drugim velikim silama.

Projekt Male Njemačke je prevagu odnio u prusko-austrijskom ratu godine 1866. nakon koga je 1871. Njemačka formalno ujedinjena kao Drugi Reich.

Nakon prvog svjetskog rata su projekt Male Njemačke formalizirale pobjedničke sile Antante, spriječivši ujedinjenje Weimarske republike i Austrije. Nakon što je ideja Velike Njemačke pobijeđena u drugom svjetskom ratu, Mala Njemačka je formalno ustanovljena i zabranom anschlussa u ustavima Njemačke i Austrije.
Mirjana Mijatović

Données clés| Rođenje | 1961.Ljubljana, NR Slovenija, FNRJ |
| Roditelji | Cvijetin MijatovićSibina Mijatović |
| Smrt | 1991. (dob: 29–30)Beograd, Republika Srbija, SFRJ |
| Muzički žanr | Novi talas (rok |
| Povezani izvođači | VIA Talas |

uredi Konzultiraj dokumentaciju šablona

**Mirjana Mira Mijatović** (Ljubljana, 1961 — Beograd, 1991) je bila srpska muzičarka, pevačica, beogradske rok grupe VIA Talas. 

Rođena je u Ljubljani 1961. godine kao kćerka poznatog jugoslovenskog političara i narodnog heroja Cvijetina Mijatovića (1913-1993) i glumice Sibine Mijatović (1929-1970). Sa Bojanom Pečarom je 1981. godine osnovala novotalasni bend VIA Talas, sa kojim je 1983. godine snimila album *Perfektan dan za banana ribe*. Najpoznatija pesma sa albuma je pesma „Sama", koja je bila nacionalni hit i muzika iz kultnog filma Svetislava Bate Prelića *Šećerna vodica*. Bojan Pečar je 1984. prešao u grupu Ekatarina Velika i grupa VIA Talas se raspala. 

Mirjana Mijatović je umrla 1991. godine u Beogradu od prekomerne doze heroina.

Diskografija
------------

### Studijski albumi

| album | objavljen |
| --- | --- |
| Perfektan dan za banana ribe | 1983 |

Album „Perfektan dan za banana ribe" (Sarajevo disk, 1983) sadrži sledeće pesme:

* Sama
* Stal-no
* Banana rege
* Brodovi
* Daj mi znak
* Kraj
* Gorke suze L. M.
* Čarobnjaci ulice

### Ostala izdanja

| naziv | album | objavljen |
| --- | --- | --- |
| „Hawaii (najljepši kraj)"„Lilihip (My Boy Lollipop)" | Artistička radna akcija | 1981 |
| „Ti" | Ventilator 202 demo top 10 | 1983 |
| „Ti" | Specijal 2: Dan zaljubljenih | 2005 |

Izvori
------

1. ↑  Talas\* - Perfektan Dan Za Banana Ribe (Vinyl, LP, Album) at Discogs
2. ↑  „Ventilator 202 Demo Top 10". www.discogs.com. Pristupljeno 29. 7. 2011.

Spoljašnje veze
---------------

* Veselinović, Dušan. „Princeza od Dedinja: Mira Mijatović" (biografski članak), *Presstiž*, 16. oktobar 2014.
* „VIA Talas – beogradski New wave" (foto-galerija), *Presstiž*, 6. avgust 2015.
**Pulske nekropole** su antičke nekropole koje su u Puli otkrivene na nekoliko arheoloških nalazišta.

U antičkoj Istri pokapanje pokojnika radilo se na dva načina: incineracijom (pokapanjem pepela pokojnika) i inhumacijom (pokapanjem tijela pokojnika). Bez obzira na način pokapanja zamjetno je da je status određivao i lokaciju pokopa. Bogati sloj pokapao se na atraktivnijim lokacijama, srednji sloj na malo manje atraktivnim dok su "obični smrtnici" pokapani najjednostavnije, a upravo su njihovi grobovi bili najčešći, te su tvorile čitave nekropole koje su pronađene u nizu mjesta u Istri (uz Pulu, u Medulinu, Nezakciju, Kringi, Katoru, Červaru ...). Uz ostatke pokojnika grobovi su obično sadržavali niz predmeta čija je uloga bila "veza s ovim svijetom", ali i lakše snalaženje na "onom".

U Puli su tijekom arheoloških iskapanja otkrivene sljedeće antičke nekropole:

*Nekropola na Marsovom polju*: poput mnogih, otkrivena je slučajno, prilikom gradnje gradskog kolektora, pa nakon toga zgrade banke, robne kuće i nove zgrade policije. Dakle prvi je put otkrivena 1977. godine da bi daljnjim radovima svaki put bio otkriven novi niz grobova. Na ovoj je lokaciji nađeno niz predmeta koji svjedoče o tadašnjem životu, ali i pokojniku (nakit, koštani predmeti, uljanice, stakleni predmeti).

*Nekropola u Koparskoj ulici*: nekropola je otkrivena u blizini amfiteatra. Između ostaloga otkriven je grob gladijatora za kojeg se pretpostavlja da je umro u borbi. U grobu je opet nađeno niz predmeta, od keramičkih tanjura, uljanica do strigila (kako bi lakše uzmicali neprijatelju u borbi gladijatori su tijelo mazali uljem, a nakon borbe pomoću strigila čistili su tijelo od ulja i prašine). Treća se nekropola nalazila u Arsenalskoj ulici (bivši Bulevar Borisa Kidriča).

Najbogatiji su grobovi otkriveni na centralnoj nekropoli (u blizini Slavoluka Sergijevaca, Dvojnih vrata, Katedrale). Kod Dvojnih vrata uglavnom su pokapani bogati obrtnici i trgovci, kod Slavoluka Sergijevaca administrativno osoblje i vojnici. 

Pažljivim iskapanjem i uz mnogo truda zna se da su u Puli pokopani: *Q. Gellus Spendophorus*, *L. Maesius Terentius*, *Obbelia Maxima*, *Iulia Mellissa*, dvogodišnja djevojčica *Geminia Hygia*, *Titia Eutychia*, *Caeporia Chresima* i mnogi drugi.

Među brojnim otkrivenim nadgrobnim spomenicima nalazile su se stele, are, cipusi i ostali tipovi spomenika. Velik dio je nepovratno izgubljen jer su u stoljećima koja su uslijedila iskorišteni u gradnji novih kuća i ulica. Niz zapisa s ovih spomenika ipak je spašen zahvaljujući fratru Antoniju Lavezzariju koji je od 1671. do 1707. godine marljivo zapisivao nađene tekstove prije no što su nepovratno izgubljeni ugrađivanjem u temelje novih kuća i u zvonik pulske katedrale.

Do sada je nađen i mali broj sarkofaga dok je najmonumentalniji tip grobnog spomenika (mauzolej) otkriven kraj Dvojnih vrata te se i danas vide njegovi osmerokutni temelji na kojima se nalazio ostatak mauzoleja.

Više informacija
----------------

* Povijest Pule
* Pula
**Prolaznost** ili **nepostojanost** (sansk. अनित्य *anitya*; pal. अनिच्चा *anicca* *anića*) je jedna od tri karakteristike postojanja prema budističkoj filozofiji.

Nepostojanost znači da su uslovljeni fenomeni u konstantnom kretanju, pojave koje se razlažu i nestaju skoro istog trenutka kada i nastanu. Ovaj pojam pripada osnovnoj Budinoj konstataciji: "sve su tvorevine nepostojane, sve su tvorevine bolne, sve su pojave bez sopstva" (*sabbe sankhara anicca, sabbe sankhara dukkha, sabbe dhamma anatta*).

Prolaznost i neprestana promena su vođene beskrajnim lancem uzroka i posljedica. Budisti veruju da uvid o nepostojanosti i uslovljenosti svih pojava oslobađa od žudnje za životom, straha od smrti i svih negativnih emocija i postupaka koji uz njih idu.

"Prolazne su tvorevine!" (*anića vata sankhara*) je fraza u zemljama teravada budizma kojom se objavljuje smrt voljenih bića.

Etimologija
-----------

Veljačić smatra da prolaznost nije sasvim adekvatan prevod palijske reči *anića*. Značenje je nešto šire, te bi u celokupni opseg ovog pojma došla u obzir i sledeća značenja: promenljivost, nestalnost, netrajnost, nepostojanost, kratkotrajnost, trenutačnost.

Budino učenje
-------------

Buda je govorio da "sve što nužno nastaje, to nužno i prestaje", te da ne možemo posedovati ništa što je trajno:

 Wikiquote
*„Vi možete poželeti da posedujete ono što je trajno, stabilno, večno, nepromenljivo, što će uvek isto ostati u takvom stanju. No, ja ne vidim bilo kakav posed koji je trajan, stabilan, večan, nepromenljiv."*
Posebno je ukazivao na prolaznost i kratkoću ljudskog života:

 Wikiquote
*„Kao što se kapi rose na vrhu tanke trave raspršavaju brzo po pojavljivanju sunca, tako da ništa ne ostaje, isti je i život čoveka, kao kap kiše on je kratkog trajanja i prolazan je."*
Buda je govorio da ono što je prolazno jeste bolno, te da nije ispravno ono što je prolazno, bolno i podložno promeni smatrati kao »ja ili moje sopstvo«. On je učio da uviđanje nepostojanosti vodi do nirvane: 

 Wikiquote
*„A šta je to pogodan put da se njime stigne do nirvane? Monah vidi oko kao nepostojano, vidi oblike kao nepostojane, vidi svest o viđenom kao nepostojanu, vidi kontakt oka i oblika kao nepostojan, vidi kao nepostojan osećaj koji nastaje na osnovu tog kontakta, bilo da je prijatan, bolan, ni prijatan ni bolan."*
Buda nakon toga nabraja i ostalih šest čula i svest o njima.

Literatura
----------

* Kovačević, Branislav (2014). *Ovako sam čuo: Budino učenje na osnovu izvora u Pali kanonu*. Novi Sad–Beograd.

Izvori
------

1. ↑  Njanatiloka, Budistički rečnik, Pešić i sinovi, Beograd, 1996.
2. ↑  Bhikkhu Bodhi, Razvijanje mudrosti
3. ↑  Rada Iveković, Rana budistička misao. Biblioteka Logos, IP Veselin Masleša, Sarajevo. 1977. pp. 131-152.
4. ↑  Budizam od A do Z: USLOVLJENI NASTANAK, Pristupljeno 27. 4. 2013.
5. ↑  ANIĆĆA VATA SANKHĀRĀ
6. ↑  Čedomil Veljačić » Aniććam - budistička teorija prolaznosti
7. ↑  Čedomil Veljačić, Pitaja o nosiocu tereta moralne odgovornosti
8. ↑   Mađđhima nikāya 22: Alagaddūpama sutta
9. ↑  A.VII 70
10. ↑
11. ↑  Kovačević 2014: str. 302

Vidi još
--------

* Budistička terminologija
**Puh orašar** (lat.: *Muscardinus avellanarius*) je vrsta glodavca iz porodice Gliridae. Velik je kao kućni miš, zdepast, a rep mu je dug kao tijelo. Obrastao je gustom dlakom. Leđa i rep su mu crvenkaste do žućkastosmeđe boje. Grlo i prsa su mu bijeli.. 

Živi u bjelogoričnoj i miješanoj šumi s grmljem i šibljem i u divljim živicama. Hrani se lješnjacima, sjemenjem graba, pupovima, bobicama trnine, i ponekad kukcima.

Aktivan je u sumrak i noću; spretno se penje i po najtanjim grančicama. 

Gradi okruglo gnijezdo veličine šake od trave i lišća u gustom grmlju i dupljama. Ima jedno do dva legla godišnje, od troje do petoro mladih. 

Može ga se naći u Europi, na zapadu do Pireneja, na sjeveru do juga Švedske, na istoku do Volge.

Izvori
------

1. ↑  Mitchell-Jones, A. J. Amori, G. Bogdanowicz, W. Kryštufek, B. Reijnders, P.J.H. Spitzenberger, F. Stubbe, M. Thissen, J.B.M. Vohralik, V. & Zima, J. (1999). *The atlas of European Mammals*. London: Academic Press. str. str. 484..

***Puh orašar*** na Wikimedijinoj ostavi
**Rodna kuća fra Andrije Kačića Miošića**, kuća u Bristu, zaštićeno kulturno dobro Republike Hrvatske.

Opis dobra
----------

Stambena katnica pravokutnog tlocrta, dijelom ukopana u teren, izgrađena je iznad sela Brista. Gospodarsko prizemlje i stambeni kat povezuju vanjske stube na zapadu. Na istočnom pročelju je sačuvana jedna puškarnica. Tipološki kuća pripada utvrđenim stambenim kućama Makarskog primorja, a ima i memorijalni značaj, s obzirom na to da se tu 1704. godine rodio hrvatski pjesnik i narodni preporoditelj fra Andrija Kačić Miošić, o čemu svjedoči spomen ploča postavljena 1934. godine na južno pročelje kuće.

Zaštita
-------

Pod oznakom Z-4875 zavedena je kao nepokretno kulturno dobro - pojedinačno, pravna statusa zaštićena kulturnog dobra, klasificirano kao "memorijalna baština".

Izvori
------

1. 1 2 3  *Brist, Rodna kuća fra Andrije Kačića Miošića* Ministarstvo kulture RH. Arhivirano 3. lipnja 2020. Pristupljeno 3. lipnja 2020. Sadržaj preuzet uz dopusnicu.

 **Napomena:** Ovaj tekst ili jedan njegov dio preuzet je s mrežnih stranica Ministarstva kulture Republike Hrvatske. Vidjeti dopusnicu Ministarstva kulture.
**Prokurator** je bio visoki državni funkcioner u starom Rimu, najčešće namesnik provincije. Danas ovaj pojam označava državnog tužioca ili pravnika.

Naziv prokurator ima tri značenja:

1. Visoki državni funkcioner u starom Rimu, te kasnije u Veneciji i dr.
2. Onaj koji upravlja, upravnik imanja u nekim zemljama.
3. Onaj koji kao opunomoćenik zastupa koga; posrednik.

U trećem značenju, onaj koji dobija punomoć da sklapa poslove za drugoga, nazivao se prokurist. To je takođe bilo ime za poslovođu preduzeća ili banke (onog koji je pravno zastupa).

U Francuskoj je državni prokurator ime za državnog tužioca.

Antički Rim
-----------

U rimskom pravu, prokurator je bio zastupnik ili punomoćnik kojeg postavlja neka osoba sa ovlašćenjem da vodi sve ili neke određene poslove, naročito sudske. Prokurator je obično bio oslobođeni rob gospodara.

U doba carstva, od Oktavijana Avgusta, prokurator je bio visoki zvaničnik u carskoj administraciji. On je bio odgovoran za ubiranje poreza i upravu nad manjim provincijama. Prokuratori su postavljani iz redova vitezova (drugi po značaju stalež u Rimu, iza senatora), kao i oslobođenika. Obično se prevodi sa „namesnik".

Npr. Judeja je, zajedno sa Idumejom i Samariji, od 6. do 66. godine činila provinciju na čelu sa prokuratorom, osim 41-44. godine, kada je ponovo postala vazalska kraljevina. Nalazila se u sastavu provincije Sirije, na čijem je čelu bio legat.

Vidi još
--------

* Prokurist
* General-prokuror
|  |
| --- |
| **Feminizam** |
| 

---

**Koncepti**
Pokret  Teorija
Filmska teorija  Ekonomija
Feministička seksologija
Ženska prava
Profeminizam
Antifeminizam

---

**Historija**
Ženska historija
Feministička historija
Historija feminizma

---

**Pravo glasa**
Žensko pravo glasa
Kronologija  Sufražetkinja
Novi Zeland  U.K.  SAD

---

**Valovi feminizma**
Prvi  Drugi  Treći

---

**Pod-tipovi**

Amazonski
Anarhistički
Chicana
Crni
Diferencijalni
Ekofeminizam
Gojazni
Individualistički
Islamski
Jednakost
Jevrejski
Kršćanski
Kulturni
Lezbijski
Liberalni
Marksistički
Novi
Postkolonijalni
Postmoderni
Pravičnost
Pro-life
Radikalni
Rodni
Seks-pozitivni
Separatistički
Socijalistički
Treći svijet
Vjerski
Trans
Ženizam

---

**Prema državi ili regiji**

Francuska
Indonezija
Iran
Latinska Amerika
Nikaragva
Norveška
U.K.
SAD

---

**Popis**
Feministkinje  Literatura
Teme |
|  p • r • u  |

**Rodni feminizam** (engleski *Gender feminism*) je izraz kojim se označavaju struje feminizma koje nastoje u potpunosti eliminrati rodne uloge u suvremenom društvu. Nešto šire značenje pojma se koristi za feminističke pokrete i pojedince koji se zalažu da društvo, odnosno država preferiraju žene u odnosu na muškarce u oblastima kao što su bračno nasilje, skrbništvo nad djecom, seksualno uznemiravanje, razvoj i plaće. 

Izraz rodni feminizam je godine 1994. prvi put primijenila američka autorica Christina Hoff Sommers u svom djelu *Who Stole Feminism?: How Women Have Betrayed Women* kako bi opisala struju feminizma koja dominira američkim feminističkim pokretom, odnosno univerzitetima. Po njenom mišljenju ta je struja ginocentrična i mizandrična, žene svodi kao bespomoćne žrtve, te je odgovorna za brojne negativne stereotipove koji su se o feminizmu općenito stvorili u široj javnosti.

Hoff Sommers je kao suprotnost rodnom feminizmu navela tzv. *feminizam pravičnosti* koji bi svoj cilj trebao ograničiti na pravnu i političku jednakost.
Unutrašnjost robne kuće Le Bon Marché u Parizu, jedne od najstarijih u Evropi.
**Robna kuća** (njemački: , doslovno "kupovna kuća"; engleski: ) je građevina ili uz nju vezana ekonomska cjelina namijenjena maloprodaji širokog asortimana različitih roba. Najčešće se pod time podrazumijeva niz zasebnih prodavaonica okupljenih na jednom mjestu, koji prodaju odjeću, obuću, igračke, namještaj, kozmetiku, tehničku robu i sl. Oni mogu činiti "odjele" (engleski: ) jednog te istog poduzeća za maloprodaju, ali i biti zasebne ekonomske cjeline, odnosno poduzeća koju u robnoj kući operiraju pod licencom ili najmom, najčešće prodajući brendiranu robu. Kupci robu mogu plaćati na samim odjelima, odnosno na glavnoj blagajni prilikom izlaska iz robne kuće.

Iako najstarije robne kuće potiču iz 18. vijeka, svoj sadašnji oblik su uglavnom dobile u 19. vijeku. Sve do sredine 20. vijeka su predstavljale glavne, a u mnogim slučajevima i najprestižnije komercijalne objekte mnogih gradova i regije, te su se obično nalazili u njihovim središtima. Od sredine 20. vijeka, međutim, se gro maloprodajne aktivnosti počinje premještati na periferiju gradova te se stvaraju veliki hipermarketi koji kombiniraju sadržaj robnih kuća sa sadržajem supermarketa, odnosno prodajni centri koji uz robne kuće i hipermarkete nude i različite zabavne i druge uslužne sadržaje kao što su restorani, barovi, kino-dvorane, video-igraonice, teretane i sl.

Najpoznatije robne kuće na svijetu
----------------------------------

* Harrods (London)
* GUM (Moskva)

Povezano
--------

* Prodajni centar
* Supermarket
* Hipermarket

Vanjske veze
------------

***Robna kuća*** na Wikimedijinoj ostavi

* The rise of the department store in Britain
* CNDirect Department Arhivirano 2013-06-19 na Wayback Machine-u
* A.T. Stewart's Arhivirano 2008-02-22 na Wayback Machine-u
* Tamilia, Robert D. (May 2002) (PDF). *The Wonderful World of the Department Store in Historical Perspective: A Comprehensive International Bibliography Partially Annotated*. Arhivirano iz originala na datum 2012-02-29. Pristupljeno 2008-09-13.  (292 KiB)
* International Association of Department Stores
* New York Journal. Under One Roof The death and life of the New York department store. by Adam Gopnik
Industrijska robotska ruka
Rumba, robot-usisivač
**Robot** se koriste za izvođenje zadataka opasnih, teških ili napornih za ljude. Na primer sakupljanje nuklearnog otpada ili slaganje velikog broja žica prema boji, kao i repetitivne poslove gde se zahteva istrajnost i preciznost, kao što je sklapanje motora i šasije automobila.

Roboti koji imaju oblik ljudskog tijela se još zovu **humanoidni roboti**. Ako je uz ovo još i svrha da se po njihovim ostalim karakteristikama, kao što su kretanje, govor, gestikulacije itd, što više približe ljudskim bićima, radi se o androidima. Ovaj termin se ipak češće sreće u naučnoj fantastici

Inteligenciju koju robot poseduje čini u stvari program ili sistem programa, koji određuje sposobnost robota da prepozna određene situacije i da se u njima snađe ili ih rijšava, ponašajući se na pravi način ili čak iz sopstvenog iskustva uči kako da se snalazi u novim situacijama i riješava nove probleme. Ova vrsta inteligencije se zove još i viještačka inteligencija i predstavlja zasebnu granu nauke.

Izraz „robot" se prvi put pominje u drami Karela Čapeka „R.U.R.".

**Robot** se definira na različite načine:

* Elektronski "šetač" ili "pješak".
* Sistem koji kombinuje senzorski podsistem s mehaničkim podsistemom da bi obavio unaprijed definirani zadatak.
* Računarski upravljiv i osnažen mehanički sistem.

Funkcije robota su primarno izvršavanje određenih realnih operacija. Roboti se dijele po različitim kriterijima.

Podjela robota prema stupnju samostalnosti
------------------------------------------

* Industrijski roboti (kreću se u skupu diskretnih lokacija)
* Autonomni roboti (interakcija s okruženjem)

### Podjela industrijskih robota po načinu upravljanja

* Sekvencom ograničeni roboti
* Roboti s upravljanjem od točke do točke
* Roboti s upravljanjem kontinuirano po putanji
* Inteligentni roboti (treća generacija robota)

Podjela robota na osnovu konfiguracije
--------------------------------------

* Polarno cilindrična konfiguracija
* Sferna konfiguracija
* Horizontalna zglobna - SCARA konfiguracija (bazira se na dva paralelna obrta)
* Vertikalna zglobna konfiguracija - zglobna konfiguracija (antropomorfna)
* Kartezijanska [Dekartova] konfiguracija

Generacije robota
-----------------

* Prva generacija - programski roboti
* Druga generacija - adaptivni roboti
* Treća generacija - inteligentni roboti
* Četvrta generacija- svesni roboti

Povezano
--------

* Robotika

Izvori
------

1. ↑  Mala školska enciklopedija, str. 246. ISBN 86-331-2950-7

***Robot*** na Wikimedijinoj ostavi

Robotski usisavač najbolji 2020. godine Arhivirano 2020-02-03 na Wayback Machine-u
**Sporazum u Durhamu** (engleski: ) je mirovni sporazum koga su 5. februara 1136. sklopili engleski kralj Stephen s jedne, i škotski kralj David I s druge strane. Do njega je došlo nakon pohoda koji je David pokrenuo na sjever Engleske, koji je za povod imao sukob oko engleskog prijestolja izazvan smrću kralja Henryja I 1. decembra 1135. Nakon Henryjeve smrti se kraljem, uz podršku dijela plemstva, proglasio Henryjev nećak Stephen; David je, međutim, kao legitimnu nasljednicu podržavao Henryjevu kći i svoju nećaku Matildu. Kako bi je podržao pokrenuo je trupe i zauzeo niz gradova kao što su Carlisle i Newcastle-upon-Tyne. Međutim, kod Durhama je pred Davida stala Stephenova vojska sastavljena od velikog broja flandrijskih najamnika. Umjesto da riskira bitku, David je pristao na pregovore temeljem kojih je zadržao Carlisle i veliki dio Cumberlanda, velike dijelove Lancashirea i Doncaster; s druge strane nije pristao na zakletvu vjernosti Stephenu; umjesto toga je to učinio njegov sin Henry i zauzvrat dobio titulu earla Huntingdona. Dvije godine kasnije je došlo do novog sukoba Davida sa Stephenom koji će dovesti do tzv. bitke zastava.

Izvori
------
Koordinate: 34°39′32.5″S 58°39′35.6″W﻿ / ﻿34.659028°S 58.659889°W﻿ / -34.659028; -58.659889

***Mansión Seré*** je naziv za kompleks zgrada u zapadnom predgrađu Buenos Airesa, originalno sagrađen krajem 19. vijeka, kao veleposjednička kuća, a koji je za vrijeme desničarske vojne diktature od 1976. do 1978. godine služio kao tajni pritvorski centar argentinskog zrakoplovstva te u kojem su počinjena brojna mučenja i likvidacije stvarnih ili prokazanih protivnika režima. 

Ime je dobila po Jeanu Sèreu, francuskom baskijskom imigrantu koji ju je sagradio u drugoj polovici 19. vijeka. Godine 1949. je prodana Buenos Airesu, da bi godine 1966. bila prepuštena Argentinskom ratnom zrakoplovstvu. Nakon puča 1976. godine je prenamijenjena u tajni pritvorski centar. U novembru 1977. je u njega bio sproveden Claudio Tamburrini, golman nižerazrednog fudbalskog kluba, pod optužbom da podržava ljevičarske militante. Tamburrini je zajedno sa nekoliko zatvorenika odatle uspio pobjeći te o svojim stradanjima upoznao međunarodnu javnost. Režim je zbog toga centar zatvorio, a potom potpuno srušio zgradu kako bi sakrio tragove svojih zločina.

Dana se na mjestu centra nalazi Sportski centar Gorki Grana.

Vanjske veze
------------

* Casa de la Memoria y la Vida Arhivirano 2019-06-05 na Wayback Machine-u (`es`)
* Quinta Seré at desaparecidos.org (`es`)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* LCCN: sh2005006027

 |
**Sporazum u Nvarsaku** (armenski: ), (perzijski: قرارداد نوارساکس‎) je naziv za sporazum koga su 484. sklopili velikodostojnici Sasanidskog Perzijskog Carstva na jednoj, i armenskog plemstva na drugoj strani, a kojim je Armeniji priznata autonomija okviru Sasanidskog Carstva, odnosno sloboda ispovijedanja kršćanstva njenim stanovnicima. 

Njime su okončani višedecenijski napori sasanidskih kraljeva koji su, počevši od Jezdegerda II nastojali svoje kršćanske podanike na Kavkazu, odnosno Armeniji, Albaniji i Iberiji (današnja Gruzija), silom preobratiti na zoroastrizam, držeći kršćane petom kolonom Rimskog Carstva. Oni su izazvali niz ustanaka od kojih je posljednji izbio 481. Tri godine kasnije je kralj Peroz I poginuo u sukobima sa Heftalitima koji su napali istočni dio Carstva, te je njegov nasljednik Balaš, nastojeći izbjeći sukob na dvije fronte, započeo pregovore sa kršćanskim kavkaskim vođama, koji su se okupili oko armenskog plemića Vahana Mamikonijana. Sporazumom je Armeniji priznata autonomija, a Vahan imenovan kraljevskim guvernerom.

Eksterni linkovi
----------------

* Принятие Арменией христианства.Раздел Армении между Римом и Персией. (`ru`)
* Around History of Armenian Diplomacy[*mrtav link*] (`en`)
* Professor of History The University of Michigan, Dearborn Arhivirano 2001-11-11 na Library of Congress-u (`en`)
**Pupinov most** u Beogradu povezuje Zemun i Borču, preko Dunava. Njegova izgradnja najvećim delom je bila finansirana iz kredita kineske banke „Eksim" i izgradila ga kineska firma „Čajna roud end bridž korporejšn" ("CRBC"), pa je zbog toga u početku bio zvan *Kineski*. Oktobra 2014, Skupština grada ga je preimenovala u *Pupinov most*, po Mihajlu Pupinu.

Položaj
-------

Planirani položaj Kineskog mosta
Most povezuje Zemun i Borču i deo je Spoljne magistralne tangente (SMT). U Zemunu, most je povezan sa ulicom T-6 jugozapadno od naselja Nova Galenika, a u Borči – sa Zrenjaninskim putem, severno od naselja. Pristupne saobraćajnice obuhvataju i vezu Zrenjaninskog sa Pančevačkim putem. 

Pupinov most je tek drugi beogradski most preko Dunava, nekoliko kilometara uzvodniji od Pančevačkog mosta.

Tehničke karakteristike
-----------------------

|  |
| --- |
| **Pupinov most**  |
| **Beogradski mostovi** |
|   | na Adi |
|   | Brankov |
|   | Gazela |
|   | *Kineski* (u izgradnji) |
|   | Novi železnički |
|   | Ostružnički |
|   | Pančevački |
|   | Stari savski |
|   | Stari železnički |

Most je dugačak 1.482 metra, širok 29,1 metara i visok 22,8 metara, sa ukupno šest kolovoznih traka i pešačko-biciklističkim stazama sa obe strane. Most ima jedan veći raspon za prolaz brodova. Dužina svih pristupnih saobraćajnica biće 21,6 km.

Prema uslovima iz predugovora, potpisanog 23. oktobra 2009. godine između Vlada Srbije i Kine, ukupna vrednost izgradnje mosta trebalo bi da bude 170 miliona €, od čega će 25,5 miliona € finansirati Vlada Srbije, a 144,5 miliona € – kineska banka „Eksim", uz poček od tri godine, fiksnu kamatnu stopu od 3% godišnje i rok otplate od 15 godina.

Izgradnja
---------

Pupinov most izgradila je kineska firma „Čajna roud end bridž korporejšn", uz uslov da 45% korišćenog građevinskog materijala bude iz Srbije.

Prvobitno je planirano da početak radova bude svečano označen u julu, a da radovi počnu u septembru 2010. godine. U oktobru 2010. je javljeno da gradnja počinje na proleće 2011, nakon što do kraja novembra bude gotov idejni projekat sa predračunom i predmerom radova. Planirano je da most bude dovršen do kraja 2013. godine. Ambasador NR Kine u Beogradu je juna 2011. izjavio da bi izgradnja trebala početi u drugoj polovini iste godine, u septembru. 

Gradilište je otvoreno jula 2011. godine. Na Kinesku novu godinu 23. januara 2012. kineske radnike je posetio „Valter", popularni glumac Velimir Živojinović. U septembru 2012. godine, prilikom obilaska gradilišta, gradonačelnik Đilas je najavio da će most biti gotov do kraja 2014. godine
. 

*Most u izgradnji, novembar 2013*
Most su u januaru 2013. obišli tadašnji: premijer Srbije Dačić, ministar Mrkonjić i predsednik Skupštine grada Aleksandar Antić, koji je rekao da je rok za završetak radova na mostu i puštanje u saobraćaj 27. oktobar 2014, uz želju da to bude 20. oktobra na 70. godišnjicu oslobođenja Beograda.

Most je najzad nazvan *Pupinov most* 24. oktobra 2014. godine, a otvoren je 18. decembra iste godine.

Spoljne veze
------------

* Sve vesti o Mostu Zemun - Borča Arhivirano 2014-07-31 na Wayback Machine-u - Sajt leve obale Dunava u Beogradu - LOBI INFO
mošti sv. Jovana Šangajskog
**Relikvije** ili **mošti** predstavljaju objekat verskog poštovanja, posebno deo upokojenog tela svetitelja ili lične imovine svetitelja. Posebnu formu mošti predstavljaju "dodirne relikvije", odnosno predmeti sa kojima je svetitelj došao u dodir ili navodno došao u dodir, kao npr. delovi odeće i sl. Mnogi hrišćani smatraju da su mošti izvor Božanske energije.

Pojam mošti je obrađen u svim većim svetskim religijama, ali najviše u hrišćanstvu, šintoizmu i budizmu.

U hrišćanstvu (katoličanstvu i pravoslavlju) su mošti jedan od najstarijih oblika poštovanja svetitelja čije je postojanje dokazano još u 2. veku, daleko pre poštovanja ikona i drugih formi prezentacije svetitelja. U antici je svaki oblik poštovanja mošti bio nepoželjan i bilo čiji posmrtni ostaci su smatrani nečistim. Protestanti još od doba Martina Lutera većinski ne prihvataju tradicije poštovanja mošti i smatraju ih nebiblijskim, dok adventisti i jehovini svedoci ih čak smatraju đavolskim.

Radi održavanja svetačkih moštiju, one se ritualno lakiraju i presvlače s vremena na vreme.

Izvori
------

1. ↑   Tuga na Oplencu

***Relikvija*** na Wikimedijinoj ostavi