Sazvežđe  u „Uranografiji" Johanesa Hevelija.  
Tadašnja praksa je bila da prikazuje izgled kao da neko spolja posmatra nebesku sferu, zato su zamenjene leva i desna strana.
**Pramac** (lat. *Carina*) je jedno od 88 modernih sazvežđa. Nastalo je deobom ranijeg sazvežđa  („brod Argo"), koje je podeljeno na Pramac, Jedra i Krmu.

Zvezde
------

Maglina  u čijem središtu se nalazi eta Pramca (bela zvezda).
Nakon podele sazvežđa , novonastala sazvežđa su zadržala stare oznake zvezda. Najsjajnija zvezda Pramca je Kanopus, alfa ovog sazvežđa, i druga najsjajnija zvezda na noćnom nebu. Magnitude -0,72, ovaj superdžin  klase je pre otkrića kompasa služio kao južna polarna zvezda moreplovcima severne hemisfere koji su živeli dovoljno južno da mogu da ga vide (južnije od 37° severne geografske širine). Kanopus je 15.000 puta lunimozniji od Sunca, od koga je udaljen oko 700 svetlosnih godina.

Jedna od najzanimljivijih zvezda, kako ovog sazvežđa tako i na nebu uopšte, je eta Pramca () — sistem od najmanje 2 zvezde, preko 100 puta masivniji od Sunca, jedan od najmasivnijih koje možemo detaljno da proučavamo. Sjajnija i masivnija zvezda, za koju se dugo mislilo da je usamljena, je preko četiri miliona puta luminoznija od Sunca, i očekuje se da postane supernova tokom narednih milion godina. Krajem 19. veka, eta Pramca je već bila na rubu da postane supernova, ali je preživela uz oslobađanje materijala od koga je nastala Homunkulus maglina, deo veće magline .

Epsilon Pramca ima magnitudu od 1,86 i predstavlja binarni sistem čija je primarna komponenta ukmirući narandžasti džin, a prati ga beli patuljak. Ipsilon Pramca je takođe binarna zvezda, čine je beli superdžin i plavobeli džin. Ipsilon, beta, teta i omega Pramca čine asterizam Dijamantski krst.

U Pramcu se nalazi i , jedna od najluminoznijih zvezda Mlečnog puta, plavi superdžin udaljen od Sunca oko 7500 svetlosnih godina, inače član dvojnog sistema.

Objekti dubokog neba
--------------------

Kroz Pramac prolazi Mlečni put, tako da se u njemu nalazi veliki broj objekata dubokog neba. Osim već pomenute emisione magline  koja se nalazi oko ete Pramca, prisutni su i otvorena zvezdana jata  („dijamantski klaster") i  („južne Plejade").

Globularno jato  je jedno od najmasivnijih u Mlečnom putu, sastoji se od preko milion zvezda.

Otvoreno jato  ima nadimak „bunar želja" jer izgleda kao odsjaj novčića bačenih u fontanu.

* Otvoreno jato  („dijamantski klaster")Otvoreno jato  („dijamantski klaster")
* Otvoreno jato  („južne Plejade")Otvoreno jato  („južne Plejade")
* Otvoreno jato  („bunar želja")Otvoreno jato  („bunar želja")
* Globularno jatoGlobularno jato

Izvori
------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal Astronomija***  |


***Kobilica (zviježđe)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Sazvežđe Pramac Arhivirano 2012-05-06 na Wayback Machine-u na  (`en`)

88 modernih sazvežđa

Andromeda • Berenikina kosa • Bik • Blizanci • Vaga • Vajar • Veliki medved • Veliki pas • Vodolija • Volar • Vuk • Gavran • Golub • Gušter • Devica • Delfin • Dleto • Eridan • Ždral • Ždrebe • Žirafa • Zec • Zlatna riba • Zmaj • Zmija • Zmijonoša • Indus • Jarac • Jednorog • Jedra • Južna kruna • Južna riba • Južni trougao • Južni krst • Kameleon • Kasiopeja • Kentaur • Kit • Kompas • Kočijaš • Krma • Labud • Lav • Leteća riba • Lira • Lisica • Lovački psi • Mala hidra • Mali lav • Mali medved • Mali pas • Mikroskop • Mrežica • Muva • Ovan • Oltar • Oktant • Orao • Orion • Paun • Pegaz • Persej • Pehar • Peć • Pramac • Rajska ptica • Rak • Ribe • Ris • Severna kruna • Sekstant • Slikar • Strela • Strelac • Teleskop • Trougao • Trpeza • Tukan • Uglomer • Feniks • Herkul • Hidra • Cefej • Časovnik • Šestar • Škorpija • Šmrk • Štit

 

***Kobilica (zviježđe)*** na Wikimedijinoj ostavi