Dubrovačka povijesna jezgra
**Grad** je jedan od gradskih kotara grada Dubrovnika. Središte gradskog kotara nalazi se u ulici *Širokoj 41*. Tajnik je Jozo Glavić, a predsjednik vijeća Srđan Kera. Grad graniči s gradskim kotarevima Pile-Kono i Ploče-Iza Grada. Obuhvaća turistički najznamenitije područje, dubrovačku staru gradsku jezgru. Od davnina se u Dubrovčana uvriježilo pod pojmom *Grad* podrazumijevati samo staru gradsku jezgru. Kad Dubrovčanin kaže da ide u Grad, misli isključivo na prostor unutar zidina. Pod pojmom Grad podrazumijeva Dubrovnik. 

Unutar stare gradske jezgre osim stambenih kuća i prodajnih i ugostiteljskih objekata nalazi se mnoštvo crkava i samostana, Knežev dvor i Sponza. Unutar jezgre smješteni su svi dubrovački muzeji. Tu je središte županijske, gradske i biskupijske uprave, kino, kazalište, narodna knjižnica, Akvarij i Institut za more i priobalje, jedna osnovna i jedna srednja škola (Biskupijska klasična gimnazija Ruđera Boškovića) te jedno dječje igralište podno kule Minčete. Tu su smještena dva kupališta, Porporela i Buža. Američki portal TripAdvisor je 2013. na temelju recenzija milijuna putnika sastavio je popis deset spomenika koje treba posjetiti prije smrti. Među njima su i dubrovačke zidine.

Stanovništvo
------------

U 20. i 21. stoljeću broj stalnih stanovnika dubrovačke stare gradske jezgre uslijed razvoja turizma naglo opada. Pretpostavlja se da je trenutno riječ o 900-1 000 ljudi. Stanovništvo iseljava u okolna mjesta iz više razloga. Zbog atraktivnosti lokacije stan se u staroj jezgri može prodati po vrtoglavim cijenama, a najčešće su zazanimani stranci. Cijena kvadrata renoviranog stana uz Stradun doseže i 7 000 eura. Iznajmljivanje je isto unosan posao. 2001. u staroj gradskoj jezgri nuđeno je stotinjak ležajeva, a 2011. više od tisuću. Uvjeti življenja u staroj jezgri veoma su loši zbog navala turista, buke, gužve, zbijenosti, vrtoglavih cijena u prodavaonicama i loše uređenih stanova. Stanovi su obično u veoma lošem stanju zbog svoje starosti. Neki ne posjeduju ni sanitarni čvor, a građevinski radovi čiji je cilj preuređenje i osuvremenjivanje veoma su skupi i teško je dobiti sve dopusnice jer je stara jezgra svjetska kulturno-povijesna baština pod zaštitom UNESCO-a. Iseljavanje stanovništva iz stare jezgre mnogi smatraju ozbiljnom teškoćom. Gradske vlasti pokušavaju privoliti ljude na ostanak osiguravajući im besplatne ulaznice u muzeje, kino, kazalište i brodiće za Lokrum. Krajem 20. i početkom 21. stoljeća u povijesnoj se jezgri mjesečno gasilo jedno kućanstvo, a jedno se iseljavalo.  Prema nekim anketama iz 1981. udio starog stanovništva (starijeg od 59 godina) u gradu Dubrovniku bio je 14.2%, a u staroj jezgri 25.5%. Novijih podataka nema, ali taj broj je vjerojatno veći i pretpostavlja se da se uglavnom radi o samcima. U Osnovnoj školi Marina Getaldića djece iz Grada je oko 130. Prema podacima iz 2006. u razdoblju 1961.–2006. u gradu Dubrovniku broj stanovnika porastao je za 138%, dok je u staroj jezgri smanjen za 77%. Također, oko 55% svih djelatnosti Dubrovnika smješteno je u povijesnoj jezgri, udio ugostiteljskih lokala je oko 63%. Kako se navodi u tekstu o „stanju duša potkraj 2009." u listu katedralne župe „Naša Gospa", popisom je ustanovljeno kako unutar zidina blagoslov kuća i obitelji prima 749 kućanstava, od toga 515 višečlanih i 234 samačka kućanstva. Sami u kući ili stanu žive 83 muškarca i 151 žena. U 749 kuća ili stanova u povijesnoj jezgri živi 1927 osoba. Prema broju članova kućanstava, pet je nenastanjeno, 227 (30 posto) je samaca, 166 domova (22 posto) s dva člana, 141 (19 posto) s tri člana, 135 (18 posto) s četiri, 52 (7 posto) s pet, 18 (2 posto) s šest, tri sa sedam i dva s osam članova kućanstva. Po anketi iz 1986. stanovnicima stare jezgre najveći su nedostaci redom: mali stan; buka, slaba izolacija od buke; starost i dotrajalost kuće, stana; vlažnost stana; nedostatak kupaonice; nedostatak svjetlosti; slab raspored prostorija, slaba mogućnost prilagodbe novim potrebama; stara kanalizacija, zagušljivost. Broj registriranih stanovnika stare jezgre 1948. iznosio je 4 485, 1961. 5 872, a 2011. 2 128.

Izvori
------

1. ↑  www.dubrovnik.hr, "Gradski kotarevi Grada Dubrovnika", objavljeno 13. studenog 2009. pristupljeno 19. prosinca 2013.
2. ↑  „dumus.hr". Arhivirano iz originala na datum 2013-10-02. Pristupljeno 2013-12-19.
3. ↑  „www.dkd.hr". Arhivirano iz originala na datum 2013-10-02. Pristupljeno 2013-12-19.
4. ↑  www.24sata.hr Arhivirano 2014-09-10 na Wayback Machine-u, "Dubrovačke zidine među deset spomenika koje treba posjetiti", objavljeno i pristupljeno 19. prosinca 2013.
5. ↑  www.dubrovackidnevnik.hr, "„Gradska jezgra postaje ogoljeni spomenik kulture, bez igdje ikoga!"", objavljeno 28. veljače 2013. pristupljeno 19. prosinca 2013.
6. ↑  www.slobodnadalmacija.hr, "Stradun: 7000 eura za kvadrat stana", objavljeno 22. lipnja 2008. pristupljeno 19. prosinca 2013.
7. ↑  www.unidu.hr Arhivirano 2014-12-05 na Wayback Machine-u, "Anketa stanovništva stare povijesne jezgre Dubrovnika", objavljeno 5. svibnja 2011. pristupljeno 19. prosinca 2013.
8. ↑  www.hsls.hr, "Dubrovnik i Korčula: Život unutar zidina za 3 i pol kune po kvadratu"
9. ↑  Đukić, Jerković, 2002.
10. ↑  Kovačević, Rogić, 1986.

| * p
* r
* u
Gradski kotari Dubrovnika |
| --- |
| 
* Ploče-Iza Grada
* Stari Grad
* Pile-Kono
* Lapad
* Montovjerna
* Gruž
* Komolac
* Mokošica

 |