**Fidija pokazuje Partenonski friz svojim prijateljima**, slika Alma-Tademe iz 1868.
**Fidija**, grč. *Pheidias*, (Atena, oko 500. pne. – ?, 438. pne.) je bio najslavniji grčki kipar svog vremena. 
Njegovo kiparstvo je sinonim za najčišći izraz zrele klasike i ideal harmonične ravnoteže božanskog i ljudskog. Sintetizirao je duh, snagu i strast koji su se rodili u okviru Periklovih političko-religioznih koncepcija i u ozračju atenske demokracije.

Biografija
----------

Autor koji je dao pečat jednoj razvojnoj fazi grčke umjetnosti poznat je samo po kopijama i replikama, te nekoliko škrtih vijesti iz antičkih izvora (Plutarh, Plinije i Pauzanija). Po antičkim izvorima, Fidija je bio učenik *Hegije*.

Zapamćen je u antičkoj tradiciji kao čuveni majstor dviju golemih skulptura izrađenih u *hrizelefantinskoj tehnici* (sklapanje dijelova izlivenih u bronci): **Atena Partenos** (Atena Djevica) i **Zeusa Olimpijskog**.
Periklo mu je 448. g. Pr. Kr. povjerio nadzor nad gradnjom Partenona na atenskoj Akropoli na kojoj je uradio sve plastične ukrase.

Antički izvori spominju i nekoliko njegovih učenika: Alkamen, Kolot i Agorakrit.

Djela
-----

**Atena Partenos**, najvjernija mala rimska mramorna kopija. Škola iz Varvakiona, 3 st. Arheološki muzej, Atena.
**Lapit i Kentaur**, metopa s južne strane Partenonskog friza, mramor, 1,35 m visoka, Britanski muzej, London.
**Atena Partenos**, zaštitnica grada Atene, simbol atenskog polisa, prikazana je kao uzvišena božica bliska ljudima. Poznata je po opisima iz tog doba, reprodukcijama na antičkom novcu i gemama (glava na *Aspazijevoj gemi*), te po kasnijim grčkim i rimskim replikama i kopijama (*statua iz Varvakiona*). Prikazana je ogrnuta poplosom, sa šljemom i egidom, te figurom Nike (božica pobjede) u ispruženoj desnici, kako stoji na postolju na kojemu je u reljefu prikazano *Atenino rođenje*.

O **Zeusu Olimpijskome** postoji još manje podataka, ali zabilježeno je kako je prikazan kao uzvišen i blag otac bogova i ljudi. Po opisu sjedi na prijestolju dekoriranom reljefima *olimpijskih pobjednika, sfingama, Horama i Niobom s kćerima*; u desnici nosi *Niku*, a u ljevici *sceptar* (žezlo u obliku koplja).

Monumentalna plastična dekoracija na **Partenonu** (zabatne figure i friz) vjerojatno je djelo kolektivnog rada njegove radionice, izveden po njegovoj zamisli i pod njegovom paskom. Reljefi i skulpture s Partenona predstavljaju: *Gigantomahija* (bitka bogova s titanima); *Borba Atenjana s kentaurima i Amazonkama*; *Trojanski rat* i *Povorka panatenejskih svečanosti*. 

Likovi božanstava s hramskih zabata sačuvani su u izvorniku, a njihovi dijelovi nalaze se u muzejima u Ateni i Londonu (kao *Elgin marbles* u Britanskom muzeju).

Za **Artemidin hram** u Efezu Fidija je izradio brončani kip **Amazonke**, a pripisuju mu se i mnoge mramorne ili brončane **Atene, Afrodite i Apoloni** kao olimpijski pobjednici (**Apolon iz Kassela**).

**Hermes kao govornik (Hermes Ludovisi)**, rimska kopija iz 1. st. Fidijina originala iz 5. st. pne. Nacionalni arheološki muzej u Rimu.
**Apolon iz Tibera**, visok 222 cm, rimska mramorna kopija (117.–195.) originala iz 450. pne. Državni Rimski muzej.
### Galerija odabranih djela

* Portret **Atene Partenos** iz Varvakiona.
* Antiohova mramorna grčka kopija **Atene Partenos** iz 1. st. pne. Nacionalni muzej u Rimu.
* Rimska mramorna kopija **Atene Partenos** iz 2. st. Visina 2,4 m, Louvre, Pariz.
* **Apolon iz Kassela**, 2 m visok, rimska kopija iz 2. st, Louvre, Pariz.
* Skulpture zabatnog trokuta s Partenona (lijevi dio), visina 1,3 m, oko 447.-432. pne. Nacionalni muzej, London.
* Skulpture zabatnog trokuta s Partenona (desni dio), visina 1,3 m, oko 447.-432. pne.
* Detalj zabata s likom Dioniza, visina 1,3 m, London.
* **Portret konja**, detalj zabata Partenona.
* **Bitka Atenjana s kentaurima**, 1,35 m visok mramor, metopa s Partenone, Britanski muzej, London.
* **Elgin marbles**, detalj unutarnjeg friza s Partenona, Britanski muzej, London.
* **Elgin marbles**, detalj unutarnjeg friza s Partenona, Britanski muzej, London.
* **Demetra**, rimska kopija statue iz Fidijine škole iz 420. pne. Vatikanski muzeji, Vatikan.
* **Farneški Dijadumen (Tezej)**, rimska kopija iz 1. st. Fidijina originala iz 440. pne. Britanski muzej, London.

Povezano
--------

* Starogrčka umjetnost
* Skulptura
* Grčki kanon

Eksterni linkovi
----------------

***Fidija*** na Wikimedijinoj ostavi

* Fidija na Wapedia.