U savremenom političkom žargonu, **demokratura** je državni sustav koji naizgled poštuje sve demokratske procedure i/ili predstavlja se kao demokratska republika, dok u stvari ispunjava osobine autoritarnog režima pa čak u nekim slučajevima graniči sa diktaturom ili totalitarizmom.

Osobine
-------

Izraz je 1987. skovao urugvajski pisac i novinar Eduardo Galeano kako bi opisao koegzistenciju demokratskih i autoritarnih elemenata unutar modela koji bismo mogli definirati kao «***ustavna diktatura***». Danas se termin opširno koristi u publicistici, među akademicima, politolozima i geopolitičarima, a popularizirao ga je (i skovao) književnik Predrag Matvejević isto opisujući neke skorašnje oblike iskrivljenog spajanja demokracije i diktature.

Odnosi se prvenstveno na vladavine u nekim postkomunističkim zemljama, gdje su se tokom 1990-ih u obliku demokracije nastavila neka ograničenja sloboda tipična za diktature. Pak, postoji nekoliko slučajeva demokratura na Zapadu ili u drugim državama izvan Europe u kojima se problematika ne svodi izravno na komunizam.  
Jedna (neiscrpna) lista nekih od zemalja koje su prošle kroz manje-više duge faze demokrature:

* Republika Italija pod vladom Silvija Berlusconija;
* Ruska Federacija pod vladom Vladimira Putina;
* Republika Mađarska pod vladom Viktora Orbána;
* Federativna republika Brazil pod vladom Jaira Bolsonara;
* Demokratska narodna republika Alžir pod vladom Abdelaziza Bouteflike;
* Republika Bjelorusija pod vladom Aleksandra Lukašenka;
* Republika Kazahstan pod vladom Nursultana Nazarbajeva;
* Republika Paragvaj pod vladama partida Colorada;
* Kolumbija poslije 1991.;
* Republika Turska pod vladom Recep Erdoğana.

Iako se odnosi na poslijeberlinsko doba, pojam zapravo zadire u neka duboka pitanja demokratskog i republičkog sustava. Demokracija se naime veže sa urođenom bolešću pluralističkih sustava vlasti, odnosno sa sklonošću nekih interesnih grupa da iznutra manipuliraju državnim sustavom i da radikalno izmjene njegovu prirodu, a da istovremeno suštinske strukture sa kojima su došli na vlast ostanu gotovo netaknute. Klasičan primjer ovog fenomena u suvremenoj historiji je činjenica da je u Njemačkoj teško zahvaćenoj krizom Adolf Hitler došao na vlast sa redovitim izborima održanim 5. marta 1933. i pobijedio sa 43,9% glasova.

Kod takozvanih *demokratura* radi se tipično o demokratskim republikama sa parlamentom, ustavom, sa nekim vidom povelje o ljudskim pravima i sa regularnom podjelom vlasti, ali koje zapravo koncentriraju svu moć oko jedne osobe, nerijetko najbogatijeg čovjeka u zemlji koji vodi državni aparat pomoć uskog kruga pristalica (ili *oligarha*). U slučaju neposluha ti se *oligarsi* brzo isključuju iz vladajuće stranke i smjenjuju sa državnih pozicija, te postoji primjera gdje su nepoželjni uklonjeni putem sudskih postupaka ili nasilja. Među općim konstantama demokrature bilježe se snažna populistička vuča te temeljito i ​​svestrano upravljanje medijima.

Bilješke
--------

1. ↑  *Ustavna diktatura* ili *ograničena demokracija*. Drugi termin kojim se služi polititologija je *anokrcija*, na engleskom *anocracy*, na njemačkom *Anokratie*, na talijanskom *anocrazia*.

Izvori
------

1. ↑  () López, Miguel H. (26. 08. 2009). „Democradura". Arhivirano iz originala na datum 2023-01-17. Pristupljeno 01. 01. 2023.
2. ↑  Valadés 1964 sfn error: no target: CITEREFValadés1964 (help)
3. ↑  Levinson & Balkin 2010 sfn error: no target: CITEREFLevinson\_&\_Balkin2010 (help)
4. ↑  () Miranda Sousa, Jaime (20. 01. 2020). „¿Qué es una dictadura constitucional?". Diario Expreso. Pristupljeno 16. 01. 2023.
5. ↑  () Magris, Claudio (09. 03. 2017). „Predrag Matvejevic, voce dal crogiolo". Corriere della Sera. Pristupljeno 16. 01. 2023.
6. ↑  () Londo, Alessandra (11. 06. 2010). „Democratura". La Repubblica. Pristupljeno 16. 01. 2023.
7. ↑  () Hristov, Jasmin (2009). *Blood and Capital: The Paramilitarization of Colombia*. Athens, Ohio: Ohio University Press.
8. ↑  Eduardo Galeano – Dictature et démocratie expliqué avec humour na YouTube

Bibliografija
-------------

* () Valadés, Diego (1974). *La dictadura constitucional en América Latina*. Ciudad de México: UNAM.  (PDF)
* Levinson, Sanford; Balkin, Jack M. (2010). „Constitutional Dictatorship: Its Dangers and Its Design". *Minnesota Law Review* **514**.  (PDF)