**Akademie der bildenden Künste** (prevedeno: Akadamija likovne umjetnosti) je cijenjena umjetnička akademija iz Beča u Austriji.

Historija
---------

Kao godina osnivanja Akadamije uzima se 1688. kad je slikar Peter Strudel osnovao privatnu školu za podučavanje u slikarstvu, izvan tada uobičajenih cehovskih okvira. Od 1692. Strudelova škola je počela dobijati novčanu podršku od habsburgškog dvora i tako postala Carska akadamija, međutim ona je 1714. raspuštena nakon smrti njezina osnivača.

Obnovljena je 1726. na čelu s Jacobom van Schuppenom, prvim carskim slikarem, ovaj put kao dvorska škola za slikarstvo, kiparstvo i arhitekturu pod imenom *K.k. Hofakademie der Maler, Bildhauer und Baukunst*, od 1751. škola ima statut, vrlo sličan onima koji su u to vrijeme imali vjerski liceji (koledži). U to vrijeme je Jacob Matthias Schmutzer 1766. osnovao Akadamiju bakropisa (K.k. Kupferstecher-Academie), a 1767. Anton Domanek konkurentsku Graversku akademiju (Bossier, Verschneid und Graveur Akademie), pa su one 1772. integrirane u Ujedinjenu akadamiju likovnih umjetnosti, zajedno s postojećom akademijom. Njima se 1786. pridružila i Akademija za grafičke tehnike (*Kommerzial Zeichnungs Akademie* osnovana 1758.)

Između 1812. i 1850. Akadamija je imala status vrhovnog arbitra za pitanja umjetnosti habsburgške monarhije. Od 1872. ima rang visoke škole (Kunsthochschule), a ubrzo nakon toga, preselila su u današnju zgradu, koju je između 1872. i 1877. podigao arhitekt Theophil Hansen na Ringstrasse. Od 1998. Akadamija djeluje u okviru Univerziteta u Beču.

Struktura i organizacija danas
------------------------------

Bečka akadamija likovne umjetnosti danas ima 8 majstorskih klasa (odjela) na kojima se uči slikarstvo i grafika, 2 klase posvećene skulpturi i 1 za medaljere i minijaturiste. Dvije klase za arhitekturu (s tri povezana fakultetska odjela), jedan za scenografiju, jedan za restauraciju i konzervaciju i jedan dekoraciju. Na akademiji postoje i tri odjela za školovanje nastavnika, jedan odjel za nauku o bojama i kemiju i 4 odjela za studij kulture: historija umjetnosti, suvremena umjetnost, sakralna umjetnost, filozofija i estetika.

Bečka akadamija ima veliku biblioteku, 1997. fond je imao oko 115 000 bibliotečnih jedinica. Uz to u sklopu Akadamije djeluje i galerija i Arhiv Otta Wagnera. Uz sve to Akadamija posjeduje i veliku zbirku bakropisa, koja je stalno izlažena u zasebnoj zgradi Akademiehof. Ona je pored Albertine najveća austrijska grafička zbirka.

Uticaj Akademije na južnoslavenske zemlje
-----------------------------------------

Bečka akadamija izvršila je vrlo snažan uticaj na likovne umjetnosti po svim južnoslavenskim zemljama jer do 1907. kad je osnovana zagrebačka akademija nije bilo slične ustanove jugoistočno od Beča. Tu su se školovali Bela Čikoš Sesija, Oton Iveković, Menci Klement Crnčić, Robert Frangeš Mihanović (prvi profesori na zagrebačkoj akademiji) a i Uroš Predić, Paja Jovanović, i mnogi drugi slikari i kipari s kraja 19. vijeka.

Vidi još
--------

* Lista univerziteta u Austriji

Vanjske veze
------------

***Akademie der bildenden Künste*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice (`de`)
* Akademie der bildenden Künste in Wien (`en`)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 128478509
* LCCN: n79138887
* ISNI: 0000 0001 1540 6984
* GND: 2003761-2
* SUDOC: 034462899
* BNF: cb11993095z (podaci)
* NKC: kn20031103010
* CiNii: DA06209550

 |