Transsibirska pruga označena crveno i Bajkalsko-Amurska pruga označena zeleno.
**Transsibirska željeznička pruga** (rus. *Транссибирская железнодорожная магистраль*), skraćeno **Transsib** (*Транссиб*) ili **Transibirka**, je mreža željezničkih pruga kroz Euroazijski kontinent, koja spaja europski dio Ruske Federacije, glavna industrijska područja i prijestolnicu sa središnjim (Sibir) i istočnim krajevima (Daleki Istok), Mongolijom, Kinom i Japanskim morem. Duljina glavnog pravca od Moskve do Vladivostoka iznosi 9288,2 km, prolazi kroz osam vremenskih zona i najduža je željeznička pruga na svijetu. Od 2002. godine u potpunosti je elektrificirana.

Glavnim pravcem se drži **Transsibirska linija**, koja prolazi od Moskve do Vladivostoka kroz Nižnji Novgorod, Omsk, Krasnojarsk i Irkutsk. Oko 30% cijelog ruskog izvoza prolazi ovim putem. 

Drugi pravac je **Transmandžurska linija**, koja se podudara s Transsibirskom sve do mjesta Tarskaya, oko 1000 km istočno od Bajkalskog jezera. Odavde pruga dalje nastavlja jugoistočno prema Kini i završava u Pekingu. 

Treći pravac je **Transmongolska linija** koja se podudara s Transsibirskom do grada Ulan Ude na istočnoj obali Bajkalskog jezera. Od Ulan Ude, pruga nastavlja dalje prema glavnom mongolskom gradu Ulan Batoru, a svoj put završava kao i Transmandžurska linija u Pekingu. 

Prvotna Transsibirska pruga je zapravo samo istočni dio magistrale, od Čeljabinska (Južni Ural) do Vladivostoka. Ta je dionica duga oko 7000 km i upravo je taj dio prvi izgrađen u razdoblju od 1891. do 1916.

Službena izgradnja je započela 31. svibnja 1891. nedaleko Vladivostoka. Toj prigodi je prisustvovao i mladi carević Nikolaj Aleksandrovič, budući car Nikolaj II.. Zapravo je izgradnja započela i ranije, početkom ožujka 1891. kada je započela izgradnja dionice između Miassa i Čeljabinska.

Pruga je u cijelosti bila spojena već 3. studenog 1901. kada su se radnici sa zapadne strane susreli s radnicima s istoka, no službeno prometovanje vlakova na cijeloj dionici u to vrijeme još nije postojalo. Vlakovi će punom dionicom od Petrograda do tihooceanskih luka krenuti tek od srpnja 1903. Zanimljivost je da je u to vrijeme željeznica bila prekinuta kod Bajkalskog jezera, a vagoni su se ukrcavali na posebne trajekte i njima prevozili na drugu stranu.

Cjelovita pruga između Petrograda i Vladivostoka bez prekida puštena je 1904. a već sljedeće 1905. Transsibirska je pruga spojena s europskim prugama i samim time prvi puta u povijesti bilo je moguće željeznicom putovati od obala Atlantika do Tihog ocena. Troškovi izgradnje u razdoblju od 1891. do 1913. iznosili su 1 455 413 tisuća rubalja.

* Spomenik na zadnjem kilometru Transsibirske pruge u VladivostokuSpomenik na zadnjem kilometru Transsibirske pruge u Vladivostoku
* Gradnja trase u Sibiru 1895.Gradnja trase u Sibiru 1895.
* Mimoilaženja dvaju vlakovaMimoilaženja dvaju vlakova
* Putnici čekaju na stanici u Zimi, gradu kraj NovosibirskaPutnici čekaju na stanici u Zimi, gradu kraj Novosibirska
* Željeznička stanica u NovosibirskuŽeljeznička stanica u Novosibirsku

Vanjske veze
------------

***Transsibirska željeznička pruga*** na Wikimedijinoj ostavi

* Transsibirska pruga: Web Enciklopedija (eng) Arhivirano 2007-01-24 na Wayback Machine-u
* Vodič kroz Transsibirsku prugu by .
* Vozni red, pogledaj Raspored putovanja njemačkih željeznica Arhivirano 2003-12-02 na Wayback Machine-u (pokriva Europu, ali također i Transsibirsku željeznicu) i Vozni red s udaljenostima (pdf) Arhivirano 2006-05-26 na Wayback Machine-u; imati na umu da se moskovsko vrijeme primjenjuje za putovanja širom Rusije.
* „Stranica o Željeznicama ZND-a i Baltika". Arhivirano iz originala na datum 2012-12-04. Pristupljeno 2012-11-19.
* *Vodič kroz Veliku Transsibirsku željeznicu* (1900)
* Australska novinarka, dopisnica iz Moskve piše blog o svojem putovanju Transsibirskom željeznicom. Arhivirano 2007-04-03 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 121997148
* LCCN: n80004164
* ISNI: 0000 0000 8338 3844
* GND: 4060702-1
* SELIBR: 159675
* SUDOC: 027606996
* BNF: cb16698270j (podaci)
* NDL: 00954477
* NKC: ge559657

 |