|  |
| --- |
| ***Žena s vagom*** |
|  |
| **Johannes Vermeer**, 1663. |
| ulje na platnu , 42,5 × 38 cm |
| Sjedinjene Američke Države Nacionalna galerija umjetnosti, Washington |

**Žena s vagom** ili **Žena koja važe zlato**, slavna slika koju je naslikao nizozemski barokni slikar Johannes Vermeer od 1662.-1663. godine.

Od nešto manje od 40 platana koji su zasigurno atribuirani Vermeeru, većina prikazuje smirene prizore u interijeru, niskih tonova boja, te asimetričnom ali snažnom geometrijskom kompozicijom. Vermeer je uspio ostvariti svoj izričaj kroz jasno arhitektonsko oblikovanje prostora u kojemu svaki predmet ima svoju ulogu u značenju i ravnoteži kompozicije. Blago svjetlo koje prodire kroz prozor često daje čvrstoću figurama i predmetima u prostoriji. Sve emocije su obuzdane dok Vermeer priziva mirnoću meditacije. Čak su i potezi kistom tako kontrolirani da postaju gotovo nevidljivi, osim kada slika refleksiju svjetla sitnim mrljama boje.

Na slici *„Žena s vagom"*, savršena ravnoteža stvara monumentalnu kompoziciju u trenutku vrhunske mirnoće. Bezvremenski prizor „svijeta mrtve prirode", koji kao da je zamrznut čarolijom. Mlada trudna žena, odjevena u raskošnu ali svakodnevnu odjeću, udubljena je u misli iznad prazne vage zahtjevajući od nas da se zamislimo o samom činu vaganja i suda. Prije se mislilo kako tragovi svjetlosti na tanjurima vage predstavljaju bisere, ali je naučnom analizom potvrđeno kako su tanjuri prazni. Njezina ruka i vaga se nalaze u središtu slike, ali odmah iznad nje, na zidu prostorije, visi velika slika „Posljednjeg suda" na kojoj Krist sudi i važe duše. Stoga, Vermeerova slika postaje metaforom vječnog suđenja. Ženin trenutak tihe introspekcije prije dodirivanja zlata ili bisera također priziva motiv *vanitasa*, prolaznosti života, dozvoljavajući slikaru da komentira nepostojanu kvalitetu materijalnih stvari.

Nadalje, ovaj trenutak je možda povezan s trudničinom zabrinutošću nad dušom i budućnosti njezina nerođenog djeteta. Također, ova slika je svjedočanstvo umjetnikove vjere. Naime, Vermeer je bio katolik koji je živio u većinski protestantskoj Nizozemskoj, gdje je njegova vjera službeno bila zabranjena, iako se njezino prakticiranje u privatnosti doma toleriralo.

Izvori
------

1. 1 2  *Janson's History of Art*, Pearson Education Ltd. 2007. New Jersey, str. 728. ISBN 0-13-193455-4
2. ↑  Marilyn Stockstad, *Art History vol. 2*, Pearson Education Ltd. 2005. New Jersey, str. 776. ISBN 0-13-145527-13 Uneseni ISBN nije važeći.

Vanjske veze
------------

***Žena s vagom*** na Wikimedijinoj ostavi

* Carroll, Jane Louise; Alison G. Stewart (December 2003). *Saints, Sinners, and Sisters: Gender and Northern Art in Medieval and Early Modern Europe*. Ashgate Publishing, Ltd.. ISBN 978-0-7546-0589-8. Pristupljeno 29 June 2010.
* Huerta, Robert D. (2005). *Vermeer and Plato: Painting the Ideal*. Bucknell University Press. ISBN 978-0-8387-5606-5. Pristupljeno 29 June 2010.
* Kenner, T. A. (October 2006). *Symbols and Their Hidden Meanings: The Mysterious Significance and Forgotten Origins of Signs and Symbols in the Modern World*. Thunder's Mouth Press. ISBN 978-1-56025-949-7. Pristupljeno 29 June 2010. [*mrtav link*]
* Montias, John Michael (1 January 1991). *Vermeer and His Milieu: A Web of Social History*. Princeton University Press. ISBN 978-0-691-00289-7. Pristupljeno 29 June 2010.  ()