**Porto** (portugalski: *Vinho do Porto*) je vrsta desertnog vina iz istoimenog portugalskog grada Porta, koje se proizvodi u dolini rijeke Douro. 

*Porto* je vino kontroliranog geografskog porijekla, čija je historija usko je vezana uz grad Porto u čijim se podrumima (adegas) uz rijeku Douro to piće proizvodilo i skladištilo. Brodari koji su prevozili to vino bačvama u Englesku, dosjetili su se kako da povećaju količinu dopremljenog vina, tako što su ga u Portu prokuhali, a u Engleskoj mu dodali vode i tako su dobili veće količine, vremenom se engleskim kupcima dopalo upravo to prokuhano zgusnuto vino, koje su pili za desert uz kolače i tako je nastalo desertno vino porto.

Karakteristike
--------------

Glavna karakteristika *porto vina*, osim kraja u kojem grožđe dozrijeva, je to da nije do kraja fermentiralo, jer je ona zaustavljena - **rezanjem**. To je postupak da se u ranoj fazi zrenja vina doda - alkohol (destilat vina) koji sadrži oko 77% alkohola. Zbog toga je *porto* slatko vino, koje ima visok postotak šećera iz grožđa koje kvasci nisu bili u mogućnosti u potpunosti pretvoriti u alkohol, jer je to blokirano visokom koncentracijom etanola, koji može doseći postotak između 18 - 22%.

*Porto* se generalno dijeli u dvije različite kategorije na *Arhivski porto* (Vintage) i *Porto vina odležana u drvenim bačvama* (drveni). *Arhivska porto vina*, čine tek 2 % ukupno proizvedenih porto vina, to su vina koja jedno kratko vrijeme zriju u drvenim bačvama, a zatim puno duže sazrijevaju u bocama. Prema zakonu o portu, *arhivski porto* mora se flaširati između 1. jula druge godine nakon berbe i 30. jula treće godine, računajući od berbe. Pojednostavljeno rečeno *Arhivska porto vina* moraju se flaširati dvije godine nakon berbe. 

Sva ostala *porto vina* su ona koja zriju u drvenim bačvama po nekoliko godina prije flaširanja i puštanja u promet - kolokvijalno zvana *drvena*. Dakle u taj tip *porto vina* spadaju *Bijeli porto*, *Rubinski porto* (Ruby) i *Zlatni porto* (Tawny), koji mora odležati najmanje 10 - do najviše 40 prije nego što se pusti na tržište. U njih spadaju i ona *porto vina* koja nose predikat - vintage (arhivska); *LBV*(akronim od Late Bottled Vintage / Kasno flaširan arhivski porto) i *Colheita porto*. 

*Porto* je vino koje se dobija - *kupažom*, mješanjem različitih sorti grožđa, iz različitih vinograda, iz kojih se prave vina različitim postupcima i vrlo različitih godišta. U novije vrijeme postaje popularan novi tip *porta* zvan **single quinta** (sa jednog imanja), koji postaje sve traženiji posljednjih nekoliko godina.

### Bijeli porto

*Bijeli porto* dolaze u dvije varijante, kao suho i slatko vino. Suhi tip je relativno nov u ukupnoj historiji porta, ali je popularan u Portugalu, gdje se pije prije večere kao aperitiv. Tradicionalniji slatki tip je popularan u Francuskoj i Švedskoj. Kod oba tipa kasnije odležavanje u bocama ne rezultira nikakvim poboljšanjem. 

### Rubinski porto (Ruby)

*Rubinski porto* je najnoviji tip iz game *porto vina*. Voćnog okusa i prilično slatko, konzumira se lagano ohlađeno kao aperitiv ljeti, ili uz krišku limuna po engleskim pubovima. Često se koriste kao podloga za deserte poput svježih krušaka. 

### Zlatni / jantarni porto (Tawny)

To je zreliji i lakši tip vina, kako po okusu tako i po boji nego *Rubinski porto*. Najčešće se proizvode kupažom različitih odstajalih *porto vina*. 

### Arhivski (Vintage) Colheita porto

To je zapravo *zlatni porto* iz jedne berbe, primjerice iz 1963. ali to nije pravi *arhivski porto*. Zbog tog je tom tipu vina strogo zabranjeno upotrebljavati riječ *arhivski* (Vintage) na etiketi, kako bi se izbjegla zabuna sa pravim *arhivskim porto vinima*. Umjesto da se flašira nakon dvije godine odležavanja u drvenim bačvama, kao što je slučaj s pravom *arhivskim porto vinima*, ili flašira nakon četiri - šest godina kao što je to slučaj sa *kasno flaširanim arhivskim porto vinima*, to *zlatno porto vino* sazrijeva dulje vrijeme u bačvama. Ono se ne flašira prije najmanje 7 godina odležavanja u drvenim bačvama, jer se time osigurava da vino dobije kvalitetu *zlatnog porta*. Tako naprimjer *Colheita porto* iz 1963. može biti flaširan 1982. 1992. ili 1995. - a to ovisi o tome, kad vinar odluči da mu je vino spremno za tržište. Zbog tog *Colheita porto* uvijek ima dva datuma na etiketi, i to godinu berbe, i godinu flaširanja. 

### LBV porto

Posljednja kategorija *porta odležanih u drvenim bačvama* su oni koji sliče *arhivskom portu*. Oni su se pojavili iz potrebe da se zadovolji tržište gladno *arhivskih porta*. *LBV* je engleski akronim od Late Bottled Vintage, što bi prevedeno bilo Kasno flaširan arhivski porto. To je vino proizvedeno od jedne berbe, i izrađeno je kao pravi *arhivski porto* po svemu, osim jedne temeljne razlike, umjesto da dozrijeva u bocama dvije godine nakon berbe, *LBV porto* se flašira nakon najmanje četiri godine, a maksimalno nakon šest godina zrenja u bačvama. Tako da se obadva datuma, berbe i flaširanja moraju navesti na etiketi. 

### Arhivski (Vintage) porto

Ta vina imaju na svojim etiketama jasno istaknutu oznaku *Porto Vintage* tako da se jasno razlikuju od *drvenih*, *LBV* i *Colheita porta*. Ta vina prosječno odležavaju po podrumima po tri do četiri dekade prije puštanja u promet. 

Većina *arhivskih porta* proizvedena su od grožđa sa nekoliko različitih vinograda, jedan se odabire za osnovu, drugi za stil, a treći za buket - vina. To je slični postupak kako se proizvode i šampanjci, a ključ je u miješanju - *kupaži* različitih komponenti za stvaranje sinergijske cjeline. Velika iznimka od tog pravila je vinarija *Quinta do Noval*, koja proizvodi svoj ​​*arhivski porto* iz jednog vinograda (ili quinta).

Konzumacija
-----------

*Porto* se danas diljem svijeta pije kao aperitiv prije jela, ili nakon jela uz kolače, pored toga koristi se i u gastronomiji kao dodatak raznoraznim slasticama i desertima.

Historija
---------

Vino iz okolice Porta, zapravo iz doline rijeke Douro nekih 100 km od Porta, je već od 13. vijeka bilo prevoženo brodovima do Engleske, ispočetka u zanemarivim količinama, ali je promet tokom vjekova stalno rastao, tako da je 1703. došlo do toga da je sklopljen trgovački ugovor - *Methuen* između Portugala i Engleske. Prvo englesko trgovačko predstavništvo otvoreno je 1717. postepeno je par engleskih firmi preuzelo kontrolu nad svom proivodnjom i prodajom porto vina. Zbog toga je tadašnji portugalski premijer - Markiz Pombal, željevši suzbiti taj engleski monopol , osnovao portugalsko državno poduzeće, koje je dobilo monopol na proizvodnju vina iz doline rijeke Douro. Istovremeno je 1906. zakonom ograničio proizvodnju tog tipa vina - samo na taj kraj, i uveo stroga pravila za proizvodnju *porta*, koji je morao imati najmanje 16.5 % alkohola da bi se mogao pustiti u prodaju. Ta pravila koja su trebala osigurati provođenje njegovih mjera, -bila su prvi pokušaj kontrole kvalitete vina u Evropi. Ipak tim njegovim novim pravilima, nisu bili svi oduševljeni, pogotovo ne mali vinogradari, koji su se zbog tog pobunili na Pokladni utorak, i zapalili zgradu uprave državnog monopola, ta pobuna je kasnije posprdno nazvana *Pobuna pijanaca* (Revolta dos Borrachos).

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10   Jason Brandt Lewis. „*A quick overview of Port wine*" (engleski). Wine lovers. Pristupljeno 02. 07. 2013.
2. 1 2 3  „*Porto*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 02. 07. 2013.

Vanjske veze
------------

***Porto (vino)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *A quick overview of Port wine* (`en`)