**Havajska morska medvjedica** (lat. *Monachus schauinslandi*) je kritično ugrožena vrsta perajara, ali i jedan od najugroženijih sisavaca na svijetu, koja je endemična i živi samo na Havajskom otočju, gdje je i jedina vrsta tuljana, te zapadno od njega u morskom području Papahānaumokuākea. Pripada porodici pravih tuljana (*Phocidae*), te je jedna od samo dvije vrste iz roda *Monachus* („monaha") kojemu pripada i sredozemna medvjedica.

Havajski naziv za ovu životinju je **ʻIlio-holo-i-ka-uaua** („pas koji trči kroz vodu").

Havajska medvjedica u moru otoka Laysan, Papahānaumokuākea
Glava havajske medvjedice
Mala populacija od oko 1.100 jedinki je jako ugrožena ljudskim djelovanjem, ograničenim genetičkim materijalom i bolestima. Zbog toga je predmetom aktivne biološke zaštite koja podrazumijeva preseljenja jedinki, brigu u zatočeništvu, čišćenje habitata i obrazovanje javnosti o ovoj vrsti

Opis
----

Veličinom je vrlo sličan običnom tuljanu od kojega se razlikuje svjetlijim krznom i bijelim stomakom, te vitkijom linijom. Težina im može biti sve do 270 kg, pri čemu su ženke nešto manje i lakše. Glava im je okrugla i plošna s velikim crnim očima na kratkom i debelom vratu. Vretenasto tijelo s debelim potkožnim slojem masti je prilagođeno za život u vodi. Prednji udovi su prilagođeni za kretanje u vodi, jer su prsti povezani plivaćom kožicom, a nokti su zakržljali. Stražnji udovi su potisnuti uz tijelo i služe pri plivanju kao repne peraje. Havajska medvjedica hrani se ribama, rakovima i mekušcima koje hvata oštrim zubima. Oko ustiju ima dugačke osjetilne dlake. Vid im je slabo razvijen, ali imaju dobro razvije sluh i njuh. Pretežito je noćna životinja. Prilikom zarona zatvara nosne i ušne otvore, a pod vodom može izdržati nekoliko minuta.

Na kopno izlazi radi odmora i parenja, kada zna provesti i do 10 dana u priobalnim vodama u području pustih i ne naseljenih otoka.

Havajska medvjedica se koti sa oko 100 cm dužine, a kad odrastu, mogu doseći dužinu oko 2,4 metra. Mladunci se kote u proljeće, a majke ih doje do starosti od oko 6 tjedana, do kada značajno narastu do 90 kg. Spolno zreli postaju u dobi od četiri godine, a očekivani životni vijek im je od 25 do 30 godina, ukoliko ne postanu plijenom mnogim grabežljivcima (uglavnom morski pas tigar i galapagoški morski pas). Skotna ženka havajske medvjedice za koćenje i podizanje mladunca traži otvorene plaže i ne napušta mladunče tijekom cijelih 6 tjedana dojenja, čak niti kako bi jela. Nakon toga trajno napušta mladunče koje se počinje samo brinuti o sebi.

Izvori i bilješke
-----------------

* Monk Seal Foundation website ()

1. ↑  Havajska morska medvjedica na monachus-guardian.org. 2006. () Preuzeto 4. listopada 2012.
2. ↑  Rod je dobio naziv zbog samotnog načina života ovih životinja.
3. ↑  Hawaiian Monk Seal (Monachus schauinslandi) na NOAA Fisheries Office of Protected Resources () Preuzeto 4. listopada 2012.
4. ↑  J. Schultz, J. Baker, R. Toonen i B. Bowen, *Range-Wide Genetic Connectivity of the Hawaiian Monk Seal and Implications for Translocation*, 2011. Conservation Biology 1. 25: 124.–132. doi:10.1111/j.1523-1739.2010.01615.x. PMID 21166713

Vanjske veze
------------

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak na temu: **Havajska morska medvjedica** |
|  | Wikivrste imaju podatke o: **Havajska morska medvjedica** |