recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Gennargentu** (fon. Đenarđentu, talijanski: *Massiccio del Gennargentu*) je stjenoviti planinski masiv koji se proteže od sredine do jugoistoka Sardinije, preko provincija Nuora i Ogliastre.

Geografija
----------

Na istoku je granica masiva pritoka rijeke Flumendosa, a na sjeveru je to gornji tok rijeke Taloro. Prema zapadu masiv završava velikim lancem planina, isprekidanim dubokim dolinama. Najviši vrh masiva je Punta La Marmora, lokalno zvan Perdas Crapias, od 1834 m. Kratka i vijugasta linija planinskih vrhova završava na jugu s vrhom Punta Florisa (1822 m), a na sjeveru s vrhom Briccu Spina (1829 m). Masiv se razlikuje po geološkim karakteristikama tla, na zapadu se uzdižu paleozojski škriljavci između granitnih stijena, koje se šire do velikih formacija mezozojskih krečnjaka na istoku. Po planinskim vrhovima proteže se pojas pašnjaka, padine su pokrivene bokorima šuma joha, hrasta i kestena. Šumarci lješnjaka protežu se u vrlo ograničenom prostoru, između Aritza i Belvìja.

Prirodna bogatstva i ekonomija
------------------------------

Masiv se koristi za sječu drvene građe i iskapanje ugljena, beru se kesteni i lješnjaci. Pašnjaci se koriste za uzgoj ovaca, od čijeg se mlijeka pravi poznati kvalitetni sir pecorino, koji se izvozi. Uz zapadne i sjeverne obronke masiva leže gradići Fonni, Tonara, Desulo, Aritzo, Ovodda, Belvì i Tiana.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Gennargentu*" (talijanski). Treccani. Pristupljeno 28. 5. 2013.

Vanjske veze
------------

***Gennargentu*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Gennargentu' na portalu Treccani* (`it`)
**Hrvatski rast** (**Hrast**) – hrvatski politički pokret koji objedinjava političke stranke, građanske udruge i pojedince, tradicionalno, konzervativno, nacionalno i demokršćanski usmjerene 

Predstavljen je 10. prosinca 2010. u Zagrebu. Predsjednica Hrasta je Željka Markić.

"Hrast je zajedništvo stranaka, udruga, organizacija i pojedinaca. Osnovni cilj Hrasta je demokratskim se putem suprotstaviti sadašnjoj dubokoj duhovnoj i upravljačkoj krizi u Hrvatskoj, te na narednim parlamentarnim, lokalnim i predsjedničkim izborima omogućiti da u sve hrvatske državne i društvene institucije napokon dođu moralne i stručne te socijalno i nacionalno odgovorne osobe" – navedeno je na predstavljanju, a kao temeljne vrijednosti za koje će se zalagati ističu se: kršćanstvo, obitelj, domoljublje i čovjekoljublje, što uključuje solidarnost i socijalnu osjetljivost.

Pokret Hrast čine:
Udruga "Glas roditelja za djecu" – GROZD, predsjednik Ladislav Ilčić;
Hrvatska republikanska zajednica, predsjednik Mario Ostojić;
Hrvatsko kulturno vijeće, predsjednik Hrvoje Hitrec;
Udruga HOD, predsjednik Dražen Dujmović;
Udruga "Udružena", predsjednica Ljubica Duspara;
Udruga "Snaga za život", predsjednik Dražen Bušić, kao i druge brojne organizacije civilnog društva.

Među članovima u početku su se isticali bivši predsjednički kandidati dr. Miroslav Tuđman, dr. Josip Jurčević, dr. Zvonimir Šeparović i Ante Ledić, ali je kasnije došlo do sukoba i razdora te su svi oni napustili Hrast prije parlamentranih izbora 2011.

Hrast je nastavio djelovati te je na parlamentarne izobre 2011. izašao u svih 10 izbornih jedinica kao i u dijaspori ukupno osvojivši malo manje od 30 000 glasova, ali niti jedan mandat u Hrvatskome saboru.

Vanjske poveznice
-----------------

* Službena stranica Arhivirano 2014-03-23 na Wayback Machine-u
* Službeni youtube kanal
**Eurozona** je zona članica EU-a (njih 20 od 27) koje su Euro prihvatile kao svoju službenu valutu.

Osim pojedinih članica EU-a, u Eurozonu spada i Crna Gora koja **nije** članica EU-a, te Kosovo na čijem području se, zbog specifičnosti situacije u kojoj se nalazi, uglavnom koristi Euro.

Zemlje koje koriste evro
------------------------

Službeni članovi eurozone u tamno plavoj i neslužbeni korisnici valute eura u svijetlo plavoj boji
#### Zvanične članice evrozone

Te države su:

* Austrija
* Belgija
* Kipar
* Estonija
* Francuska
* Finska
* Grčka
* Nizozemska
* Hrvatska
* Irska
* Italija
* Latvija
* Litvanija
* Luksemburg
* Malta
* Njemačka
* Portugal
* Slovačka
* Slovenija
* Španija

#### Države sa službenim sporazumom sa EU

* Andora
* Monako
* San Marino
* Vatikan

#### Države i teritorije bez službenog sporazuma sa EU

* Kosovo
* Crna Gora

#### Države i teritorije čije su valute vezane za Evro

* Bosna i Hercegovina, *konvertibilna marka*
* Bugarska, *Bugarski lev*
* Zelenortska Ostrva, *eskudo*
* Francuski prekomorski departmani koji koriste *CFP franak*:
	+ Francuska Polinezija
	+ Nova Kaledonija
	+ Wallis i Futuna

  


***Eurozona*** na Wikimedijinoj ostavi
**Gordan Giriček** (Zagreb, 20. lipnja 1977.), bivši hrvatski profesionalni košarkaš. Nastupao je u karijeri za Cibonu, CSKA Moskvu, Memphis Grizzlies, Orlando Magic, Utah Jazz, Philadelphia 76ers, Phoenix Suns i Fenerbahçe Ülker.

Igračka karijera
----------------

Karijeru je započeo u KK Jedinstvu, malom zagrebačkom klubu, kao *dvica* (branič šuter). Kasnije se priključio Ciboni, gdje je ubrzo postao jedan od glavnih igrača i reprezentativac. Za vrijeme igranja u Ciboni opazio ga je skaut Dallas Mavericksa, te je u drugom krugu *drafta* 1999. godine prešao u Dallas kao 40. izbor (eng. *pick*). Odmah nakon dolaska u Dallas mijenjan je za Leona Smitha i poslan u San Antonio Spurs. Giriček nikada nije zaigrao za San Antonio, a 2001. je preselio u moskovski CSKA. Tamo je odigrao sezonu 2001./02.

U NBA je otišao 2002. i zabio 29 poena za Memphis u svojoj prvoj utakmici u NBA. Tijekom sezone 2002./03. mijenjan je zajedno s Drewom Goodenom u Orlando Magic za Mikea Millera i Ryana Humphreya. Nakon sezone izabran je u drugu momčad *rookieja* (igrača s prvom odigranom profesionalnom godinom). U sezoni 2003./04. mijenjan je iz Orlanda u Utah Jazz za DeShawna Stevensona. Za Utah je standardno nastupao ulazeći s klupe, a povremeno i u prvoj petorci.

Godine 2007. dijelom i zbog svađe s trenerom Jazza Jerryjem Sloanom, karijeru nastavlja u Philadelphia 76ersima, odakle je otpušten krajem veljače 2008. U ožujku potpisuje za Phoenix Sunse, s kojima igra doigravanje.

U ljeto 2008. Giriček se vraća u Europu i potpisuje unosan ugovor s turskim euroligašem Fenerbahçeom.
2009. je odlučio prestati igrati za reprezentaciju što je izazvalo bijes navijača. Na gostovanjima u Zagrebu su ga izviždali. 24. prosinca 2010. potpisao je ugovor sa Cibonom u kojoj je nakon jedne sezone završio profesionalnu karijeru.

Izvori
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Vanjske poveznice
-----------------

* (`en`) Profil na NBA službenoj stranici

### Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Gordan Giriček** |

| * p
* r
* u
Fenerbahçe Ülker |
| --- |

| * p
* r
* u
NBA draft 1999. |
| --- |
| Prvi krug | 
* Elton Brand
* Steve Francis
* Baron Davis
* Lamar Odom
* Jonathan Bender
* Wally Szczerbiak
* Richard Hamilton
* Andre Miller
* Shawn Marion
* Jason Terry
* Trajan Langdon
* Aleksandar Radojević
* Corey Maggette
* William Avery
* Frédéric Weis
* Ron Artest
* Cal Bowdler
* James Posey
* Quincy Lewis
* Dion Glover
* Jeff Foster
* Kenny Thomas
* Devean George
* Andrej Kiriljenko
* Tim James
* Vonteego Cummings
* Jumaine Jones
* Scott Padgett
* Leon Smith

 |
| Drugi krug | 
* John Celestand
* Rico Hill
* Michael Ruffin
* Chris Herren
* Evan Eschmeyer
* Calvin Booth
* Wang Zhizhi
* Obinna Ekezie
* Laron Profit
* A. J. Bramlett
* Gordan Giriček
* Francisco Elson
* Louis Bullock
* Lee Nailon
* Tyrone Washington
* Ryan Robertson
* J. R. Koch
* Todd MacCulloch
* Galen Young
* Lari Ketner
* Venson Hamilton
* Antwain Smith
* Roberto Bergersen
* Rodney Buford
* Melvin Levett
* Kris Clack
* Tim Young
* Manu Ginóbili
* Eddie Lucas

 |
**Žrnovnica** je naselje koje se nalazi istočno/sjeveroistočno od Splita. Nalazi se u sastavu Grada Splita.

Nalazi se u prolazu podno Mosora, s njegove južne strane i sa zapadne/sjeverne strane brda Peruna, uz istoimenu rijeku. Zapisi kroničara iz slavne republike Poljičke govore kako je rimski imperator Dioklecijan oko 243-316 g.n.e. - imao lovačku kuću na Gračiću, da je oko Crpala kopana sadra kao vezni materijal za gradnju carske palače u Splitu. Ime Žrnovnica spominje se prvi put 1080. godine.

Kultura
-------

Crkvica sv. Mihovila na Gračiću datira, prema znanstvenim procjenama, iz 13. stoljeća.

U Žrnovnici djeluje limena glazba Stjepan Radić osnovana 1911. godine, te Klapa Žrnovnica i Klapa DVD-a Žrnovnica Sv. Florijan.

Stanovništvo
------------

Apsolutnu većinu ovoga mjesta čine katolički Hrvati.

Prema popisu stanovništva iz 1725. godine Žrnovnica je imala 33 obitelji s ukupno 236 ljudi i to : muških 120 od toga 73 sposobna za oružje, niti jednog starca preko 55 godina, muške djece do 18 god. bilo je 47. ženskih 116 od toga samo jedna preko 55 godina, njih 77 imalo je između 18 i 55 godina, a ženske djece je bilo 38[*nedostaje referenca*].

"Glave" žrnovačkih obitelji bili su:
Ajduković Petar, Barbarić Luka, Bartulović Ivan, Bašić Ivo, Bašić Petar, Bogdanović Ane, Bogdanović Ivan, Bošković Nikola, Domjanović Mate, Alinović Jure (Aljinović), Hamidžić Ivan (Amižić), Hamidžić Luka, Haorčić Pave (Javorčić), Jerković Lovre, Jerković Pave, Kovačević Jure, Kovačević Marko, Kovačević Marko, Kovačić Jure, Martinović Petar, Martinović Stipan, Miličević Stipan, Peričić Frane, Relić Jure, Relić Nikola, Rogulić Martin, Surotvić Marko, Škarić Ante, Ugrinović Matija, Vinančić Marko,Vlajić Matija, Vlajić Mijo, Vučetić Mijo, Župić Petar.

Sport
-----

U Žrnovnici djeluje nogometni klub "Mosor".

Vanjske veze
------------

* zrnovnica.hr

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 316639915

 |
**Željeznička pruga Bosanski Šamac–Sarajevo**, željeznička pruga izgrađena neposredno nakon Drugog svjetskog rata, koju je pustio u pogon lično Josip Broz Tito svojim govorom na otvaranju Nove željezničke stanice u Sarajevu, 1948. godine. 

Karakterističnost ove pruge je da je ona izgrađena tzv. dobrovoljnim omladinskim radom. Pod parolom *"Mi gradimo prugu - pruga gradi nas"*, stotine hiljada mladih iz cijele bivše Jugoslavije i svijeta vrlo primitivnim alatkama, najčešće lopatama i krampovima, probilo je ovu trasu kroz brdovitu Bosnu. Drugi dio slogana odnosio se na socijalističku izgradnju ličnosti, koja se uglavnom odnosila na moralno političko obrazovanje u duhu marksizma i službeno proklamiranoga bratstva i jedinstva.

Na prvoj radnoj akciji je radilo ukupno 211.370 osoba iz Jugoslavije i inozemstva. Veći objekti na njoj su most na Savi u Bosanskom Šamcu, tunel Vranduk i osam drugih kraćih tunela, ukupne dužine 2.354 metara. Ukupna dužina pruge je 239 km.

Dobrovoljni omladinski rad bio je na početku prisilan, da bi s razvojem socijalizma on sve više postajao lijep oblik zajedničkog druženja mladih ljudi. Tako je druga radna akcija Šamac - Sarajevo, koja je počela u proljeće 1978. godine, organizirana u svrhu probijanja paralelnog željezničkog kolosijeka, bila lijep oblik omladinske zabave. Mladići i djevojke nekadašnje Jugoslavije su dali svoj doprinos, ali najteže poslove je obavljala profesionalna građevinska operativa. Zapovjednici ove radne akcije bili su Bogić Bogićević i Filip Vuković. Omladinske radne akcije u drugoj fazi samoupravnog socijalizma bile su lijepa mjesta druženja i nezaboravnih susreta.

Dobrovoljni rad valoriziran je udarničkim značkama. Žuljevitim rukama mladići i djevojke gradili su mostove, ceste i pruge, koje će na koncu dvadesetog vijeka biti dinamitom bačeni u zrak. Ta legendarna pruga izgradila je i luku Bosanski Šamac na rijeci Savi.

Bosanski Šamac se prvi put spominje 1725. godine, kao Lukačev Šanac (njem. *Schanz* - rov, prokop). Iz Šamca je u aprilu 1992. protjerano bošnjačko i hrvatsko stanovništvo, a znamenita pruga koja vodi prema Sarajevu i moru na više je mjesta bila potpuno minirana i porušena.

Slogani omladinske akcije pruga Šamac-Sarajevo
----------------------------------------------

* "Mi gradimo prugu - pruga gradi nas"
* "Šamac - Sarajevo, to je naša meta, izgraditi prugu još ovoga ljeta".
* "Šamac -Sarajevo, to je naša dika, izgraditi prugu sve do Dubrovnika."

Poznati učesnici izgradnje pruge
--------------------------------

* Pierre Alechinsky - belgijski slikar
* Bogić Bogićević - bh. političar

Vanjske veze
------------

***Željeznička pruga Šamac–Sarajevo*** na Wikimedijinoj ostavi

* Zvonimir Springer o gradnji pruge Šamac-Sarajevo (engleski)
**Željeznička vozila** su vozila koja se kreću po tračnicama predviđena da vuku ili budu vučena od strane vučnih vozila (u ovu vrstu vozila ne spada tramvaj). Željeznička vozila namijenjena su prijevozu putnika, roba (tereta) ili za potrebe željeznice. Ova vozila se povezuju u jedno ili više vučnih vozila i jedno ili više vučenih vozila i tada tu skupinu vozila nazivamo vlak.

Prema osnovnoj podjeli željeznička vozila dijele se na:

* lokomotive (vučna vozila)
* vagone (vučena vozila)
* specijalna vozila za potrebe željeznice

Lokomotive
----------

Gruba podijela:

* parne
* diesel
* električne

Postoji i nekoliko specijalnih eksperimentalnih pogona:

* turbinska lokomotiva
* magnetsko levitaciono vučno vozilo

Postojalo je i nekoliko neuspjelih eksperimentalih modela pogona:

* nuklearni pogon
* pogon na stražnji propeler
* pogon na mlazni motor

Vagoni
------

* putnički
* teretni

Motorni vlak
------------

Motorni vlak nema lokomotivu i vagone u klasičnom smislu, već je to samostalna povezana garnitura. Pogono može biti u specijalno izdvojenoj motornoj jednici, ili motori mogu bit raspoređeni uzduž motornog vlaka. Neke motorne vlakove je moguće spajati, radi dobivanja većeg prijevoznog kapaciteta. Ova vrsta vozila se koristi isključivo za prijevoz putnika.
*Za ostala značenja, v. Invazija (razvrstavanje).*

|  |
| --- |
| **Rat** |
| Vojna historija |
| Ere |
| Prahistorija · Antika · Srednji vijek  Barut · Industrija · Moderna |
| Ratište |
| Informacije · Kopno · More · Svemir · Zrak |
| Bojišta |
| Arktik · Cyberspace · Džungla  Grad · Pustinja · Planina |
| Oružja |
| Artiljerija · Biološki rat · Konjica ·Kemijski Elektronski · Pješadija · Mehanizirani · Nuklearni  Oklopni · Podmornice· Specijalni  Radiološki · Skije |
| Taktike |
| Amfibijska · Asimetrična · Fortifikacija · Gerila  Invazija · Iscrpljivanje · Konjička · Konvencionalno  Manevar · Nekonvencionalna ·Opsada ·Prsa u prsa  Sadejstvo · Rovovska · Totalna  |
| Strategija |
| Ekonomska · Strategija · Operatika |
| Organizacija |
| Lanac komandiranja · Formacije  Činovi · Jedinice |
| Logistika |
| Oprema · Materijal · Linija snabdijevanja |
| Pravo |
| Vojni sud · Ratni zakoni · Okupacija  Tribunal · Ratni zločin |
| Vlada i politika |
| Regrutiranje · Coup d'état  Vojna diktatura · Ratno stanje  Militarizam · Vojna vlada |
| Vojne studije |
| Vojna akademija · Vojna nauka  Polemologija · Filozofija rata  Mirovne i studije konflikta |
| Popisi |
| Autori · Bitke · Građanski ratovi  Komandanti · Invazije · Operacije  Opsade · Prepadi · Taktike · Teoretičari  Ratovi · Ratni zločini · Ratni zločinciOružja · Pisci |

**Invazija** je izraz koji u vojnoj terminologiji označava veliku (strategijsku) ofanzivnu operaciju u kojoj učesnici za neposredni cilj imaju stavljanje pod kontrolu cijele ili značajnog dijela teritorije neke države. Krajnji ciljevi invazije mogu varirati od osvajanja teritorije, njenog oslobađanja, promjene vladajućeg režima, iznuđivanja diplomatskih i drugih ustupaka, ili kombinacije svega navedenog. Invazija može poslužiti kao uzrok ili povod izbijanja rata, odnosno predstavljati ključni element ratne strategije ili strategije s ciljem da se rat okonča. S obzirom na to da obično zahtijeva ogromne ljudske i materijalne resurse, odnosno sa sobom povlači rizike od eskalacije i tzv. izopačenja misije, u današnjem svijetu predstavlja rijetkost, odnosno mogu je priuštiti samo velike sile kao što su SAD u ratu protiv Iraka 2003. ili Rusija u ratu protiv Gruzije 2008. godine. Osim izraza invazija se ponekad koristi i izraz **najezda**, ali on predstavlja malo širi pojam, pod kojim se mogu podrazumijevati aktivnosti kao što su pljačkaški pohodi nomadskih plemena. 

Motiv invazije je čest u science fiction djelima, odnosno djelima smještenima u blisku budućnost, a za što primjer pružaju brojna djela tzv. invazijske književnost, žanra nastalog u Velikoj Britaniji u drugoj polovici 19. vijeka.

Izvori
------
**James Prescott Joule** (Salford, 24.12.1818 – Sale, 11.10.1889) je bio engleski fizičar i pivar.

Kao sin bogatog pivara, porodica ga je poslala (sa svojim bratom) da ga podučava Džon Dalton. Posle obrazovanja, kao menadžer u pivari svoga oca (koju je vodio skoro ceo svoj život) razmišljao je o zameni parnih mašina sa tada novim izumom, električnim motorom.

Njegov naučni rad se bazirao na proučavanju toplote, i njene veze sa elektricitetom i mehanikom. 1841. je u članku koji je poslao Kraljevskom društvu pokazao da provodnik kroz koji prolazi električna struja proizvodi toplotu u količini koja je proporcionalna otporu provodnika i kvadrata struje koja prolazi kroz njega. Ovaj fenomen je poznat kao Džulov zakon.

Preko eksperimenata  pokazao je da toplota i rad mogu da se pretvaraju jedno u drugo, čuvajući njihovu kumulativnu vrednost. Naime, u mehaničkim i hidrauličkim mašinama zbog trenja deo rada se pretvara u toplotu, a u toplotnim mašinama rad se dobija preko veličine ekvivalentne toploti. Ovaj Džulov princip je poznat kao mehanički ekvivalent toplote, u kojem je on praktično pokazao zakon održanja energije za termodinamičke sisteme. Ovi njegovi rezultati su puno doprineli definisanju prvog principa termodinamike.

Sa Lordom Kelvinom je razvijao temperaturnu skalu.

U njegovu čast današnja SI jedinica za rad i energiju nosi naziv džul (simbol *J*).

Izvori
------

1. ↑  Joule, J.P. (1841) "On the heat evolved by metallic conductors of electricity" *Philosophical Magazine*, **19**, 260; *Scientific Papers* 65
2. ↑  Joule, J.P. (1845) "On the Mechanical Equivalent of Heat", *Brit. Assoc. Rep. trans. Chemical Sect*, p.31, read before the British Association at Cambridge, June


***James Prescott Joule*** na Wikimedijinoj ostavi
Pred Koriolana se bacaju majka, žena i djeca, slika Gasparea Landija
**Gaj Marcije Koriolan** je polumitski rimski vojskovođa koji je nadimak Koriolan dobio osvajanjem volščanskog grada Corioli godine 493. pne.

Prema Plutarhu, Koriolan je u Senatu bio zagovornik aristokracije i protivio se demokratskim reformama u korist plebejaca. Kada je lažno optužen i osuđen za pronevjeru, prebjegao je Volščanima i stavio se na čelo njihove vojske koja je opsjela Rim.

Tada su se pred njega bacile majka Venturija, žena Volumnija i djeca preklinjući ga da ne napada svoj rodni grad. Koriolan je pred tim popustio, a bijesni Volščani su ga na to dali ubiti.

William Shakespeare je kasnije Koriolanu posvetio istoimenu dramu. 2011. je po njoj snimljen istoimeni film u kojoj je naslovni lik tumačio Ralph Fiennes.

Eksterni linkovi
----------------

***Koriolan*** na Wikimedijinoj ostavi

* From Plutarch's *Lives of the Noble Greeks and Romans* :
	+ The Life of Coriolanus Arhivirano 2011-07-27 na Wayback Machine-u - 17th century English translation by John Dryden
	+ The Life of Coriolanus - 19th century English translation by Aubrey Stewart and George Long
	+

Coriolanus Arhivirano 2006-08-13 na Wayback Machine-u - Full text HTML play

| * p
* r
* u
Plutarhovi *Životi plemenitih Grka i Rimljana* |
| --- |
| 
* Alkibijad i Koriolan
* Aleksandar Veliki i Julije Cezar
* Arat i Artakserks i Galba i Oto
* Aristid i Katon Stariji
* Kras i Nikija
* Demetrije i Antonije
* Demosten i Ciceron
* Dion i Brut
* Fabije i Periklo
* Lukul i Kimon
* Lisandar i Sula
* Numa i Likurg
* Pelopida i Marcel
* Filopemen i Flamimije
* Fokion i Katon Mlađi
* Pompej i Agesilaj
* Poplikola i Solon
* Pir i Gaj Marije
* Romul i Tezej
* Sertorije i Eumen
* Tiberije Grakho i Gaj Grakho i Agis i Kleomen
* Timoleon i Emilije Paul
* Temistoklo i Kamil

 |
„Eurosport" preusmjerava ovdje. Za ostala značenja, v. Eurosport (razvrstavanje).

**Eurosport 1** je najveći evropski sportski satelitski kanal, dostupan u 59 zemalja, na 20 različitih jezika. Pokrenut je 1989. Do 2015. bio je u delimičnom vlasništvu kompanije „TF1 grup" (engl. ).
Između ostalog, „Eurosport" prenosi događaje sa sljedećih takmičenja: reli Dakar, reli Monte Karlo, Tur de Frans, tenis, zimske sportove te skejting i surfing. Često se emituje na lokalnom jeziku, u zemljama širom Evrope. Osim osnovnog kanala, postoji još i „Eurosport 2", „Eurosport njuz" (novosti) i „Eurosport HD".

Eurosport 2
-----------

Kao drugi program, pokrenut je 10. januara 2008. Trenutno se emituje u 35 zemalja, na 10 jezika. Zamišljen je kao „sportski kanal nove generacije". Posvećen je grupnim i alternativnim sportovima, kao što su košarka, fudbal lakros liga, itd.

Eurosport njuz
--------------

Ovaj program pokrenut je 1. septembra 2000. kao kanal sportskih vijesti. Emituje rezultate uživo, najvažnije događaje, vanredne vijesti i komentare.

Eurosport HD
------------

Eurosport HD je pokrenut 25. maja 2008. Emituje sadržaj osnovnog programa, ali u HDTV rezoluciji.

Spoljašnje veze
---------------

* Zvanična strana
Ovo je članak o velikodostojniku i vojskovođi države Raniji Qin.  Za generalu države Shu Han iz doba Tri kraljevstva, v. Fu Rong (Tri kraljevstva).  
*Ovo je kinesko ime; porodično ime je* Fu*.*
**Fu Rong** (苻融) (? -383), stilsko ime **Boxiu** (伯休), formalno **Vojvoda Ai od Yangpinga** (陽平哀公), bio je velikodostojnik i vojskovođa kineske/Di države Raniji Qin. Bio je sin osnivača države Fu Jiàna, odnosno mlađi brat trećeg cara Fu Jiāna. Odlikovao se velikom vojničkom sposobnošću, ali i skromnošću, te je odbio mjesto premijera koje je pripalo velikom državniku Wang Mengu. Svom bratu je savjetovao oprez u ekspanzionističkoj politici, a isto kao i Wang Meng se protivio velikom pohodu na jug Kine koji je Fu Jian pokrenuo s namjerom da uništi dinastiju Jin i sebe učini novim ujediniteljem Kine. Taj je pohod rezultirao bitkom na rijeci Fei 383. tokom koje je brojčano nadmoćne trupe Ranijeg Qina zahvatila panika. Fu Rong je osobno pokušao zaustaviti da se povlačenje pretvori u kaos, ali ga je pogodila i ubila neprijateljska strijela, učinivši tako poraz, a kasnije i kolaps države Raniji Qin neminovnim.
**Ismail-paša** (Kairo, 31. decembar - Istanbul, 2. mart 1895.) bio je osmanski kediv Egipta od 1863. do 1879.

Period njegove vladavine bio je obilježen enormnim rastom vanjskog duga, što je na kraju dovelo do Britanske okupacije Egipta 1882.

Biografija
----------

Ismail se prije nego što je postao kediv 1863. školovao u Parizu i bio slan u razne diplomatske misije po Evropi.
Kao kediv vodio je važne pregovore oko dovršetka Sueskog kanala. Kad se dovršenje kanala primaklo kraju u ljeto 1869. - Ismail je u novembru organizirao veličanstvenu (i skupu) ceremoniju otvaranja, da svijetu pokaže svoje kedivsko bogatsvo.

Jedna od njegovih značajnijih inovacija bila je osnivanje skupštine delegata u novembru 1866. koja je trebala biti neki korak prema demokraciji, iako se radilo samo o savjetodavnom tijelu. Na kraju su njeni članovi ipak imali važan utjecaj na njegovu vladavinu. U toj skupštini su dominantnu ulogu imali seoski muhtari (starješine), koji bi do tog položaja došli novcem, tako što bi za period od 6 godina unaprijed platili porez na zemlju (i tako ga kreditirali). Ismail im je zauzvrat dovao razne privilegije a na kraju i 
vlasništvo nad tom zemljom, koja dotad nije bila njihova. 
Njihova koruptivna povezanost pokazala se 1876. kad je skupština ponovno odobrila Ismailov zakon iz 1871. o plaćanju poreza unaprijed, koji je on bio ukinuo.

Jedna od njegovih neostvarenih želja bila je da golema područja Sudana stavi pod efikasnu egipatsku kontrolu, zbog tog je angažirao svu silu evropskih i američkih savjetnika, nadajući se da oni neće biti toliko podložni korupciji kao njegovi činovnici.

Ismail-paša za svoju politiku modernizacije zemlje trošio ogromnu količinu novca, a velik dio su mu dali evropski financijeri. 
Kad je preuzeo vlast, egipatski nacionalni dug iznosio je 7.000.000 £, da bi do 1876. povećao na gotovo 100 000 000 £. 
Zbog tog je na pritisak evropskih kreditora osnovana Komisija, koja je trebala upravljati tim javnim dugom, ali Ismail-paša nije htio provoditi mjere po njihovom diktatu, pravdajući se da će to naštetiti njegovoj unutrašnjoj politici. Zbog tog ga je osmanski sultan Abdul Hamid II smjenio u junu 1879.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*Ismāʿīl Pasha, Ottoman viceroy of Egypt*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 3.07.2020.

Vanjske veze
------------

* *Ismāʿīl Pasha, Ottoman viceroy of Egypt* (`en`)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Egipatski kediv (1863. - 1879.)** | Nasljednik: |
| **Muhamed Said-paša** | **Teufik-paša** |
Anglosaski kralj i njegov witan. Biblijski prizor iz Staroengleskoga ilustriranog Hexateucha iz 11. stoljeća. Prikazuje sliku faraona na sudskoj sjednici, nakon što je proslijedio pravorijek glavnom pekaru i glavnom peharniku.

Opća definicija
---------------

**Witenagemot** (staroengleski ***witena gemōt*** (IPA:ˈwitənə jeˈmoːt) "mudrački susret"), također i **Witan** (pravilom je to naslov njegovih članova) je bio političkom ustanovom u anglosaskoj Engleskoj koji je djelovao od prije 7. stoljeća do 11. stoljeća.

Witenagemot je djelovao kao vijeće odličnika čija je glavna dužnost bila biti savjetodavcem kralju. Članove su činili najvažniji plemići u Engleskoj, i ekleziološki i sekularni. 

Vjeruje se da ova ustanova predstavlja aristokratsku evoluciju od starinskih germanskih općih skupština, folkmoota (usporedi ting). U Engleskoj prije 7. stoljeća, drevni folkmootovi su se razvili u saziv najmoćnijih i najvažnijih ljudi u državu, uključujući i ealdormene, thegne, više plemstvo, koje je raspravljalo o stvarima nacionalne i lokalne važnosti.

Korijeni
--------

Općenito se smatra da je engleski witenagemot imao korijene u drevnim germanskim vijećima koja su bila sazvana radi svjedočenja kraljevskim davanjima zemlje. Ipak, kakav god da im je bio status u 4. i 5. stoljeću, narav tih vijeća se nepovratno promijenila dolaskom kršćanstva oko 600. godine. Od onda su Crkva i država nerazdvojno isprepletene, što se odrazilo u snažnom eklezijastičnom elementu u članstvu witenagemota, kao i u predmetima koje je razmatrao. Također zapisi odluka koje su donijeli witani obuhvaćaju i crkvene i sekularne pravne stvari.

Kronologija
-----------

Witenagemotima su prethodili folkmooti. Od otprilike 627. godine do 1066. su witenagemoti bili glavnim vijećima. Nakon 1066. do oko 1215. ih nasljeđuje Curia Regis.

Literatura
----------

Prema Wikipediji na engleskom jeziku:

* Chadwick, H. M. *Studies on Anglo-Saxon Institutions* (Cambridge, 1905.).

* Garmonsway, G. N. (ed. & trans.), *The Anglo-Saxon Chronicle*, 2nd edition (London, 1954.; pretisak 1965.).

* Gomme, George L. *Primitive Folkmoots; or, Open-Air Assemblies in Britain* Arhivirano 2016-03-03 na Wayback Machine-u (London, 1880.).

* Hodgkin, Thomas, *The History of England from the Earliest Times to the Norman Conquest* (New York, 1906.; pretisak New York 1969.).

* Liebermann, Felix, *The National Assembly in the Anglo-Saxon Period* (Halle, 1913.; pretisak New York, 1961.).

* Whitelock, Dorothy, Review of *The Witenagemot in the Reign of Edward the Confessor* by Tryggvi J. Oleson, *The English Historical Review* 71 (1956.): 640-42.

* Wulfstan II, Archbishop of York, "Incipit de synodo", in K. Jost (ed.), *Die "Institutes of Polity, Civil and Ecclesiastical": ein Werk Erzbischof Wulfstans von York* (Bern, 1959.).

Izvori
------

1. ↑  Liebermann, *The National Assembly*, str. 13.
2. ↑  George L. Gomme, *Primitive Folkmoots*, str.53.
Dr **Fran S. Gundrum - Oriovčanin** je bio hrvatski pisac i prevoditelj. Živio je u Križevcima u drugoj polovici 19. i početkom 20. stoljeća. Napisao je mnoštvo manjih djela različitog sadržaja te mnoštvo knjiga poučnog sadržaja, osobito iz područja narodnog zdravlja i osobne higijene.
Knjige su dobile preporuku visoke kraljevske zemaljske vlade u Zagrebu za nabavu knjižnicama srednjih i pučkih učiona u Kraljevini Hrvatskoj i Slavoniji.
Prevodio je djela s bugarskog jezika.

Dragutin Renarić je preko Frana Gundruma Hrvatskom povijesnom muzeju darovao dekoriranu bocu za rakiju.

Radio je na tome da se ne zaboravi ime zaslužnika Nikole Zdenčaja.

Djela
-----

* Alkohol - otrov
* O vožnji na biciklu
* Nešto o obrtničko-radničkom zdravstvu
* Alkohol i djeca
* Doček bana Jellačića u Križevcu
* Zdravstvo spolnog života
* Njega zubi
* Tobožnja hrvatska kruna
* Iz križevačkog kraja
* Njega kose
* O produljenju života
* Kapavac
* Plivanje

Prijevodi:

* Kazalarska carica (autor Ivan Vazov)
* Baj Ganjo (autor Alek Konstantinov)

Izvori
------

* Neven, rubrika Književnost. 15. svibnja 1910. str. 38

1. ↑  HPM, Boca za rakiju
2. ↑   Zoran Homen: Doprinos očuvanju imena Nikole Zdenčaja, Cris, god. V. br. l/2003. str. 62.
**Klimatski faktori** predstavljaju kompleks činilaca koji utiču na promjenu solarne klime, tako što je mijenjaju u terestričnu (fizičku). Sa ekološkog aspekta, klimatski faktori su faktori nežive prirode koji vrše jak uticaj na živa bića. Klimatski faktori su udaljenost od ekvatora, raspored kopna i mora, reljef, morske struje, vegetacija i ljudska delatnost.

Pojam
-----

Klimatski faktori određuju osnovni karakter klime neke oblasti. Stanje klimatskih faktora u datom momentu čini vrijeme određenog mjesta, dok prosječno stanje vremena ukazuje na klimu jedne oblasti. Prema svom porijeklu i dejstvu na žive organizme, klimatski faktori su biotički i abiotički, odnosno faktori nežive prirode. To je najveća grupa ekoloških faktora, koji djeluju kompleksno, uzajamno se uslovljavaju i mijenjaju. Pored toga, klimatski faktori utiču i na dejstvo svih ostalih faktora, kao što su edafski. Oni mijenjaju primarni reljef, uzrokuju eroziju i utuču na deponovanje erodiranog materijala. S druge strane, od njih u prvom redu zavisi raspored živih bića na površini zemlje i to u tolikoj mjeri da je karakter i raspored vegetacije po pravilu indikator klimatskih uslova jedne oblasti. I živi svijet mijenja neke određene klimatske faktore. U oblastima šuma vegetacija ima jak uticaj na klimu, tako da je modifikuje u tzv. *šumsku klimu*, a ublažava i dejstvo erozije.

Podjela
-------

Klimatski faktori čine meteorološke elemente, te stalno variraju u prostoru i vremenu. Obuhvataju veliki broj uticaja, koji djeluju neposredno i stalno na sva živa bića u prirodi. U klimatske faktore spadaju: 

* temperatura,
* svjetlost,
* voda i vlažnost,
* vazdušni pritisak,
* strujanje vazduha ili vjetar.

Pored navedenih klimatskih faktora, za klimatologiju i meteorologiju važni su i ovi faktori: geografska širina i geografska dužina, reljef, vegetacija, vodene površine, tlo i uticaji čovjeka.

Vidi još
--------

* Klimatski elementi
**Jana Šušteršič** (Ljubljana, 21. septembar 1985.) je pevačica grupe Neverne bebe.

Biografija
----------

Rođena je 21. septermbra 1985. u Ljubljani. Prve tri godine živela je u Libiji, potom godinu dana u Ljubljani. Usled razvoda roditelja, 1989. godine dolazi u Beograd. 

Išla je u osnovnu školu "Marko Orešković" na Novom Beogradu i uporedo u osnovnu muzičku školu "Kosta Manojlović’’. U šestom razredu prelazi u muzičku školu "Dr. Vojislav Vučković", gde do kraja srednje škole klavir uči kod profesora Dejana Stošića.

Kao veoma talentovan pijanista učestvovala je na dosta domaćih i međunarodnih takmičenja, od kojih bi trebalo izdvojiti II nagradu u Strezi (Italija i I mesto u Parizu (Francuska).

Po završetku srednje škole, sa 17 godina, upisuje muzičku akademiju u Beogradu kao 3. na listi od skoro sto konkurisanih mladih pijanista, gde nastavlja studije kod profesora Stošića.

Prvi (i jedini pre ulaska u Neverne bebe) rock bend u kom je Jana bila, bio je bend "Euterpha", koji je osnovala zajedno sa svojim starim društvom. Bend je postojao 6 meseci i za to vreme postao dosta zapažen u domenu klupskih svirki Beograda.

2003. godine odlazi na takmicenje mladih talenata (3K-dur) gde pobeđuje u svojoj emisiji. Dan posle snimanja pozvao je Milan Đurđević sa idejom da razgovaraju o budućoj saradnji.

Jana je debitovala sa svojom (takođe novom) koleginicom Jelenom Pudar u Herceg Novom 5. jula 2003.

Vanjske veze
------------

* Biografija Jane Šušteršič Arhivirano 2007-05-29 na Wayback Machine-u na sajtu www.neverne-bebe.com

| * p
* r
* u
Neverne bebe |
| --- |
| 
* **Milan Đurđević**
* **Vladan Đurđević**
* **Saša Ranđelović**
* **Jelena Pudar**
* **Vladimir Ružičić**
* **Tijana Sretković**

* Čedomir Macura
* Bane Jelić
* Bili King
* Dušan Šubarević
* Gorica Ponjavić
* Aleksandar Tasić
* Goran Marinković
* Dušan Ivanišević
* Jana Šušteršič

 |
| Studijski albumi | 
* *Neverne bebe I* (1994)
* *Neverne bebe II* (1997)
* *Južno od sreće* (2001)
* *Iza oblaka* (2007)
* *Praštam* (2012)
* *Priča o nama* (2017)

 |
| Kompilacije | 
* *The Best Of — Dvoje* (2004)
* *The Best of* (2018)

 |
| Povezano | 
* Bajaga i instruktori
* Viktorija
* Galija
* Osvajači
* Sanja Ilić & Balkanika
* Slomljena stakla
* Smak
* Di Luna Blues Band

 |
**Francisco Lázaro** (Lisabon, 21. 1. 1891. Stockholm 15. 7. 1912.) je portugalski atletičar maratonac. Sudjelovao je na Olimpijskim igrama u Stockholmu.

Lazaro je isto tako bio i prvi atletičar koji je umro za vrijeme maratonske utrke na Olimpijskim igrama. Nesreća se dogodila na 29. kilometru utrke. Mislilo se da je uzrok smrti dehidratacija, zbog toga što je u vrijeme utrke zabilježena visoka temperatura zraka. Kasnije je otkriveno da je Lazaro veliki dio tijela prekrio voskom, kako bi spriječio opekotine od sunca. Vosak je uzrokovao smanjeno znojenje organizma (hipohidrozu), što je dovelo do toplinskoga udara.

Izvori
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Pires, Gustavo. „Francisco Lázaro, a emborcação no treino" (Portuguese). Fórum Olímpico de Portugal. Arhivirano iz originala na datum 2008-09-16. Pristupljeno 2008-07-07.

***Francisco Lázaro*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 308180734
* LCCN: nb2014008049
* ISNI: 0000 0004 3350 271X

 |
**Fraserov dupin** (latinski: *Lagenodelphis hosei*) ili **Sarawak dupin** je kit iz porodice Oceanskih dupina koji se može naći u dubokim vodama Tihog oceana, te u manjoj mjeri Indijskog i Atlantskog oceana. Fraserov dupin relativno je nedavno otkriven, ljubanja je otkrivena 1895. godine, ali je tek 1956. godine Francis Fraser ustvrdio da je riječ o novoj vrsti.

Fraserovi dupini su dugi oko 1 metra i teški 20 kg pri rođenju, narastu na 2,75 m i teže 200 kg u odrasloj dobi. Imaju male peraje u odnosu na tjelo. Leđna peraja i kljun su također nerealani. Gornja strana je sivo-plave do sivo-smeđe boje. Prljava krem linija ide duž bokova iz kljuna, iznad oka, do anusa. Tu je tamna pruga po toj liniji. Trbuh i grlo su obično bijeli, ponekad u preljevima ružičasti. Iz daljine se mogu miješati s plavobijelim dupinom koji ima sličnu boju, a nalazi se u istim regijama.
Fraserovi dupini plivaju brzo u velikim čvrsto povezanim skupina od oko 100 do 1000 dupina. 
Hrani se plavom ribom, lignjama i škampima često na vrlo velikim dubinama. Nema točnih podataka brojnosti Fraserova dupina, međutim nisu rijetki kako se mislilo 1980. godine.

Izvor
-----

* *Whales Dolphins and Porpoises*, Mark Carwardine, Dorling Kindersley Handbooks, ISBN 0-7513-2781-6
* *National Audubon Society Guide to Marine Mammals of the World*, Reeves, Stewart, Clapham and Powell, ISBN 0-375-41141-0
* *Malaysian Naturalist, Vol 59/3 - 2006, page 5.*
**Emmen** je grad od 108.832 stanovnika i općina (gemeente) u nizozemskoj provinciji Drentheu.

Geografija
----------

Emmen leži na sjeveroistoku Nizozemske, na pješčanom sprudu Hondsrugu.

Historija
---------

Emmen je u grad izrastao iz naselja kolonista (veenkolonien) u 19. vijeku, koji su tu naseljeni da iskrče treset i pretvore taj kraj u poljoprivredno zemljište. Međutim, kada je 1920. prestala eksploatacija treseta, naglo je porasla nezaposlenost. Ubrzo kasnije izrastao je u jedan od najvećih industrijskih i urbanističkih centara provincije Drenthea, s tvornicama tekstila (umjetna svila, poliesterska vlakna), metalurgije, kemikalija i lijekova. Nakon Drugog svjetskog rata naročito se razvila drvna industrija.

Znamenitosti
------------

Kako je Emmen novi plansko izgrađeni grad, njegove najveće atrakcije su zoološki vrt i muzej. Pored grada nalaze se dolmeni (hunebedden), megalitski prahistorijski spomenici.

Privreda
--------

Pored već spomenute industrije za ekonomiju grada značajna su naftna i plinska polja, u neposrednoj okolici na jugu, pored sela Schoonebeeka.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Emmen*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 23. 1. 2014.

Vanjske veze
------------

***Emmen (Nizozemska)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice grada Arhivirano 2014-07-15 na Wayback Machine-u (`nl`)
* *Emmen* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 4146153090605252565
* LCCN: n92020166
* GND: 4244759-8

 |
**Жиганск** (руски: *Жиганск*; јакутски: *Эдьигээн*) је село, главно насеље Жиганског рејона Републике Јакутије у Русији. Жиганск се налази на левој обали Лене, која се улива у Лаптевско море.

Жиганск је основан 1632. године донским казацима под водством Петра Ивановича Бекетова. Био је проглашен градом 1783. године и је сачувао овај статут до 1917. године. Од 1917. године је село (сельское поселение).

Нема железнице, али постоје лука на Лени, аеродром. У Жиганску се налазе болница, кућа културе (руски: дом культуры), библиотека.

Становништво:

* 4500 (1989.)
* 3900 (2001.)
* 3349 (2007.)

Извори
------

1. ↑  Жиганск Arhivirano 2007-10-21 na Wayback Machine-u на страни Јакутског универзитета

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **Насеља Жиганског рејона** |  |
| Бахинај |
Бестјах |
Жиганск | 
Кистатиам |
**Koro** (srpskohrvatski: Selo) je vulkanski otok na Fidžiju, koji činio dio arhipelaga Lomaiviti. Sa svojih 105.3 km² površine, Koro je sedmi najveći otok na Fidžiju, a nalazi se u sklopu manjeg, Korskog mora, koje je dobile ime po otoku. 

Tokom 60-ih godina, Koro je imao oko 2,500 stanovnika, što je poraslo do 4,500, prema podacima iz 2007. godine; najveće naselje je Nakodu. Administrativno se nalazi u sklopu provincije Lomaiviti, koja je dio Istočne divizije. Prometno je dobro povezan s otocima Viti Levu i Vanua Levu, a ima i vlastiti aerodrom. Na otoku ima i poštanski ured, nekoliko medicinkih ustanova te srednja škola. Historijski je služio kao baza američke vojske tokom lipnja i srpnja 1942. godine, tijekom Guadalcanalske kampanje.

Vanjske veze
------------

* Global Volcanism Program: Koro Arhivirano 2012-01-23 na Wayback Machine-u
* - Information about Koro Island and Owners community of Koro Seaview Estates Arhivirano 2017-10-05 na Wayback Machine-u
* - Information on Travel to and Living on Koro and the Koro Beach Resort Arhivirano 2006-07-14 na Wayback Machine-u
* - Information on Real Estate on Koro Island Arhivirano 2008-08-07 na Wayback Machine-u
**Korniljovljev puč**, također poznat kao **Kornilovljeva afera** ili **Kornilovščina** je naziv za događaje u Petrogradu tokom augusta 1917. godine, odnosno pokušaj ruskog generala Lavra Kornilova da, nekoliko mjeseci nakon Februarske revolucije, sa svojim trupama svrgne privremenu vladu Aleksandra Kerenskog. Povod za pokušaj puča bila je navodna opasnost koju su po Privremenu vladu činili radikalni ljevičari okupljeni oko boljševika i lijevih esera i organizirani u Petrogradski sovjet, koji je nakon revolucije funkcionirao kao paralelna vlast u Petrogradu. Kornilov je na Petrograd poslao trupe koje su trebale razoružati boljševičke i druge milicije, odnosno zavesti "red i mir"; Privremena vlada se trebala "očistiti" od ljevičara, te ukinuti dio liberalnih i drugih reformi kao što su ukidanje cenzure i smrtne kazne, a prije svega zato da se ponovno vrati disciplina u demoraliziranoj vojsci koja se još uvijek borila na Istočnom frontu, a u kojoj se razvila boljševička antiratna agitacija. Puč je propao nakon što su se u Petrogradu naoružale radničke milicije, a na njihovu stranu stao dio vojske kao i mornari Baltičke flote. Kornilov je uhapšen, ali je vlada Kerenskog nakon tih događaja bila značajno oslabljena, te je puč velikim dijelom omogućio boljševicima da nekoliko mjeseci kasnije preuzmu vlast u Oktobarskoj revoluciji. Prave namjere Kornilova (koji će kasnije poginuti kao vođa kontrarevolucionarnih belogardejaca u građanskom ratu), odnosno sudjelovanje britanske vlade u puču (koja je nastojala spriječiti ruski izlazak iz Prvog svjetskog rata) su decenijama kasnije postale predmetom špekulacija historičara.

Vanjske veze
------------

* А. И. Деникин «Очерки русской смуты»

* Корниловский мятеж. 25-31 августа 1917 Arhivirano 2007-08-10 na Wayback Machine-u

* Радиограмма А. Ф. Керенского с обращением к народу. 27 августа 1917 года Arhivirano 2008-10-23 na Wayback Machine-u

* П.Н. Милюков История русской революции

* А.Ф.Керенский. Россия на историческом повороте

* A.F. Kerensky. The Prelude To Bolshevism The Kornilov Rising

* Цветков В. Ж. «Лавр Георгиевич Корнилов».
**La Rambla** je slavna ulica i promenada u Barceloni, duga oko jedan kilometar, koja vodi od Trga Katalonija (Plaça de Catalunya) do spomenika Kristoforu Kolumbuna trgu Vrata mira (Portal de la Pau) u staroj luci.

Kroz Ramblu godišnje prođe oko 7 miliona turista, jer je ona samo srce Barcelone, puna šetača noću i danju, koji zastaju kod njenih brojnih dućana, cvjećarnica, restorana i kafea. Duž nje nalaze se i brojne institucije kulture među njima i teatar - Liceu.

Historija
---------

Rambla se počela formirati tokom 15. vijeka, današnju formu dobila je krajem 18. vijeka.

Kad je Barcelona 1860. srušila svoje bedeme, jedina šira ulica u tadašnjem malom gradu bila je Rambla.
Rambla je ime od arapskog **ramla** a to je značilo pijesak - suhodol (vadi), jer je ulica orginalno bila suho korito potoka koji bi se napunilo jedino u proljeće i jesen 
bujicama vode.

Španjolski pjesnik i dramatičar Federico García Lorca rekao je za Ramblu da je *jedina ulica na svijetu za koju ne bi htio da završi*.

Izvori
------

1. 1 2 3   „*Introducció*" (katalonski). Amics de la Rambla. Pristupljeno 26. 10. 2018.
2. 1 2 3   „*Descobreix La Rambla*" (katalonski). Amics de la Rambla. Pristupljeno 26. 10. 2018.

Vanjske veze
------------

***La Rambla, Barcelona*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Descobreix La Rambla* (`ca`)
**Fotoliza** ili fotodisocijacija je hemijska reakcija pri kojoj se hemijska jedinjenja razlažu pod dejstvom fotona elektromagnetnog zračenja.

Za ovaj proces principijelan značaj ima tzv. energija aktivacije- svojstvo molekula koji učestvuje u procesu, tačnije da li je je njegova energija veća ili manja od energije fotona.

Uloga u fotosintezi
-------------------

*Glavni članak: Fizika fotosinteze*
Fotoliza je proces koji ima veliki značaj u fotosintezi. Pri fotolizi svetlost koju apsorbuje hlorofil se pretvara u hemijsku energiju koja se zatim koristi za razlaganje vode na kiseonik i vodonik. Kiseonik se izdvaja kao sporedni proizvod, a vodonik se spaja sa koenzimom {\displaystyle NADP} i obrazuje {\displaystyle NADPH\_{2}}.

Fotoliza u atmosferi
--------------------

*Glavni članak: Smog*
Fotoliza se dešava u atmosferi kao deo reakcije u toku koje se različite supstance koje zagađuju vazduh, kao što su ugljovodonici i oksidi azota uzajamno deluju, obrazujući druge supstance koje zagađuju vazduh. Na taj način nastaje smog.

Najvažnije reakcije fotolize u atmosferi
----------------------------------------

*Prva*:

O3 + hν → O2 + O(1D) λ < 320 nm
u toku koje nastaje atomski kiseonik, koji se zatim vezuje za vodu dajući hidroksidni radikal:

O(1D) + H2O → 2OH
Hidroksid-radikal je jako važan u hemiji atmosfere, a takođe se koristi kao sredstvo za pranje.

*Druga*:

NO2 + hν → NO + O
Ova reakcija je značajna za obrazovanje ozona u troposferi. 

Obrazovanje ozonskog omotača je povezano upravo sa fotosintezom. Ozon u stratosferi Zemlje obrazuje pod dejstvom ultraljubičastog zračenja na kiseonikov molekul, koji sadrži dva atoma kiseonika,{\displaystyle O\_{2}}. Molekul se razlaže na dva slobodna atoma, posle čega oni reaguju sa molekulima kiseonika koji nisu razloženi gradeći ozon, {\displaystyle O\_{3}}.

Fotografija
-----------

*Glavni članak: Fotografija*
Fotoliza halogenida srebra predstavlja ključnu reakciju u pravljenju fotografije i dovodi do obrazovanja skrivenog prikaza u foto-materijalima.

Astrofizika
-----------

U astrofizici se fotodisocijacija javlja jednim od najvažnijih procesa pri razlaganju i nagradnji novih molekula. U međuzvezdanom vakuumu molekuli i slobodni radikali mogu postojati u dužem vremenskom intervalu. Brzina fotodisocijacije je veoma važna za proučavanje međuzvezdane supstance od kojeg su sastavljene zvezde. 

Klasični primeri fotolize u međuzvezdanom prostoru su:

{\displaystyle H\_{2}O+h\nu \rightarrow H+OH}
{\displaystyle CH\_{4}+h\nu \rightarrow CH\_{3}+H}

Fotoliza sa više fotona
-----------------------

U poređenju sa ultraljubičastim ili drugim fotonima visoke vrednosti energije, energija pojedinačnih fotona infracrvenog dela spektra obično je nedovoljno velika da izazove fotodisocijaciju molekula. Međutim više takvih fotona može dovesti do fotodisocijacije. To se postiže uz pomoć lasera visoke energije.

Vidi još
--------

* Fleš-fotoliza
* Fotosinteza
* Fotoefekat
* Fotohemija
**Dame Eugenia Charles**, DBE (15. maj 1919 – 6. septembar 2005) bila je dominička pravnica i političarka, najpoznatija po tome što je bila premijer Dominike od 21. jula 1980. do 14. juna 1995. Bila je dosada prva, i dosad jedina, žena-premijer u historiji Dominike. Također je bila prva žena-premijer u historiji Kariba, te prva žena koja je postala šef vlade u Amerikama. 

U mladosti se počela zanimati za pravo, a nakon školovanja u Kanadi i Velikoj Britaniji položila pravosudni ispit i postala prva žena-advokat u historiji Dominike, specijalizirana za imovinske odnose. 1960. se počela baviti politikom, vodeći kampanju za veću slobodu štampe. Tada je bila i među osnivačima Dominičke stranke slobode na čije će čelo doći početkom 1970-ih. Godine 1980. je njena stranka pobijedila na izborima te preuzela vlast od ljevičarske Demokratske laburističke partije.

Početak mandata Eugenije Charles su obilježili burni događaji. Godine 1981. su protiv nje organizirana dva pokušaja državnog udara. Prvi je to učinio komandant vojske Frederick Newton napadom na sjedište vladi vjerne policije u Rouseau. Drugi je pokušaj organizirao bivši premijer Patrick John angažiravši američke i kanadske najamnike u operaciji Red Dog. Oba su pokušaja propala, a pučisti su kažnjeni - Newton vješanjem, a John zatvorskom kaznom.

Eugenia Charles (desno) s Ronaldom Reaganom u Bijeloj kući za vrijeme operacije Urgent Fury.
Kada je godine 1983. na Grenadi izvršen državni udar u kome je ubijen Maurice Bishop, Charles je kao predsjedateljica Organizacije istočnokaripskih država (OECS) zatražila međunarodnu vojnu akciju protiv pučista. Na taj je poziv odgovorio američki predsjednik Ronald Reagan, organiziravši operaciju Urgent Fury odnosno vojnu invaziju Grenade. Charles je potom s Reaganom branila kontroverznu invaziju.

Zbog dugogodišnje vladavine i karaktera Charles je dobila nadimak "karipska Željezna lady", odnosno česte usporedbe s Margaret Thatcher.

Iz politike se povukla 1995. godine, osjetivši kako gubi popularnost. Umrla je na Martiniku od komplikacija izazvanih operacijom zamjene kuka.

Izvori
------

Eksterni linkovi
----------------

* Caricom Biography Arhivirano 2007-06-10 na Wayback Machine-u

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Oliver Seraphin**  |  **Premijer Dominike** 1980–1995 | Slijedi: **Edison James**  |

| * p
* r
* u
Šefovi vlade Dominike |
| --- |
| (*Glavni ministri 1960-1967*) Baron • LeBlanc • (*Premijeri 1967-1978*) LeBlanc • John • (*Premijeri 1978–*) John • Seraphin • E. Charles • James • Douglas • P. Charles • Skerrit | Flag of Dominica |