Координате: 45° 02′ 35" СГШ, 21° 04′ 01" ИГД
**Николинци** (рум. *Nikolinţ*) су насеље у Србији у општини Алибунар у Јужнобанатском округу. Према попису из 2011. имало је 1131 становника.

Историја
========

Насеље је кроз историју носило различита имена: Szent-Miklös у 15. веку, Мало Каково-1775. године, Николинце-1894. године, Temes-Miklös -1920. године, Николинце-1920. године, Николинци-1922. године.

Године 1404. постојала су два Сентмиклоша, други је био Zenthmyklos et alias Zenthmykos, у крашовском комитату.

При крају турске владавине постојала су исто тако два насеља, која су носила име Николинце: Мало Николинце, које је 1698. године престало да постоји, и Велико Николинце, које је 1716. године пропало.

Године-1716 ушла је николиначка околина у састав вршачког диштрикта темишварског Баната, а 1717. године село има 10 насељених кућа. Велико Николинце било је на месту садашњег села, а Мало Николинце је лежало више према истоку. Оба места постојала су и даље као пољска добра. Године 1723. узели су становници села Какова ова поњска добра у закуп од царске коморе, јер су своје земље имали мало. Године-1744. су Каковчани молили за дозволу да 40 својих породица преселе у Николинце, јер је њихово Каково пренасељено. Пошто су добили дозволу, населили су се на данашње поље „Селиште", источно од Малог Николинца, и основали Мало Каково. Године 1746. подигли су цркву брвнару и узели у закуп суседно пољско добро „Оца" (Otsa, данас Банатски Карловац). Године 1749. бројало је Мало Каково 66 домова, а сеоски поп је био Радул Команов. Године 1751. било је 70 кућа.

Године 1774. додељено је Мало Каково илирској, а 1776. године влашко-илирској регименти. Али пошто је Мало Каково страдало од поплаве, премештено је 1774. године на место Великог Николинца и од тада је насеље носило име *Николинце*.

Године 1782. ново насеље је бројало 1203 православне душе. Године 1785. било је 140, а 1799. године 143 куће, са 1494 душе. Године 1785. свештеник је био Павел Михаловић, а ђакон Данијел Пинко. Године 1789. општински начелник је био Јанош Пинко. Тада је школу похађало 45 ученика.

Године 1827. пописано је 22 католика и 2620 православаца. Године 1837. било је 25 католика и 2475 православаца. Године 1854. насеље је имало 2771 становника. Године 1873. припојено је тамишком комитату, а 8. децембра 1894. године отворена је железничка станица. Године-1905. појављују се први назарени, којих 1928. год има 69 породица.

Године 1909. порушена је стара црква и на њеном месту подигнута је (1910. год) нова у византијском стилу са два торња.

| **Година** | **Број становника** |
| --- | --- |
| 1869. | 3.065 |
| 1880. | 3.063 |
| 1890. | 3.299 |
| 1900. | 3.458 |
| 1910. | 3.483 |

*Кретање броја становника од 1869. до 1910. године.*

За време преврата (30.10. 1918 год.) побунили су се мештани и демолирали бележнички стан, а бележника најурили: опљачкали су затим жељезничку станицу и један воз. Вођа руље и једна жена платила главом.

Године-1923. укинута је овдашња поштанска испостава и модернизиран Иванчанин млин, а 31. јануара 1921. године пописано је 3230 становника од којих је било Срба-23, Румуна-3040, Немаца-4, Мађара-4, и осталих (Цигана) 159 душа.

Занимљивости
============

У Николинцима је 1969. године рођен један од тренутно најбољих хармоникаша света Лело Ника. Два пута је проглашаван за званично најбољег хармоникаша на свету. Данас живи у Малмеу, Шведска.

Николинци се налазе на путу М 1.9, између Банатског Карловца и Уљме.

Демографија
-----------

У насељу Николинци живи 986 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 42,1 година (39,7 код мушкараца и 44,2 код жена). У насељу има 408 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 3,04.

Ово насеље је већински насељено Румунима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 2862 |  |
| **1953.** | 2820 |  |
| **1961.** | 2716 |  |
| **1971.** | 2377 |  |
| **1981.** | 1905 |  |
| **1991.** | 1634 | 1540 |
| **2002.** | 1499 | 1240 |
|  |  |  |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Румуни |    | 921 | 74,27% |
| Роми |    | 143 | 11,53% |
| Срби |    | 129 | 10,40% |
| Мађари |    | 9 | 0,72% |
| Југословени |    | 6 | 0,48% |
| Муслимани |    | 5 | 0,40% |
| Македонци |    | 4 | 0,32% |
| Црногорци |    | 3 | 0,24% |
| Словаци |    | 3 | 0,24% |
| Немци |    | 2 | 0,16% |
| Хрвати |    | 1 | 0,08% |
| Власи |    | 1 | 0,08% |
| Албанци |    | 1 | 0,08% |
| непознато |    | 8 | 0,64% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 3 |    |    | 6 |
| 80+ | 12 |    |    | 29 |
| 75-79 | 13 |    |    | 37 |
| 70-74 | 31 |    |    | 42 |
| 65-69 | 30 |    |    | 52 |
| 60-64 | 38 |    |    | 45 |
| 55-59 | 42 |    |    | 49 |
| 50-54 | 47 |    |    | 43 |
| 45-49 | 45 |    |    | 51 |
| 40-44 | 45 |    |    | 41 |
| 35-39 | 26 |    |    | 28 |
| 30-34 | 32 |    |    | 23 |
| 25-29 | 44 |    |    | 36 |
| 20-24 | 35 |    |    | 35 |
| 15-19 | 41 |    |    | 31 |
| 10-14 | 24 |    |    | 48 |
| 5-9 | 34 |    |    | 33 |
| 0-4 | 37 |    |    | 32 |
| просек | 39.7 |  |  | 44.2 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 726 | 712 | 721 | 615 | 536 | 486 | 408 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 93 | 98 | 71 | 74 | 27 | 23 | 11 | 7 | 4 | - | 3.04 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 484 | 122 | 299 | 36 | 26 | 1 |
| Женски | 548 | 72 | 292 | 148 | 33 | 3 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 303 | 237 | - | - | 16 | - | 7 | 11 | 1 | 7 |
| Женски | 181 | 127 | - | - | 12 | - | - | 6 | - | - |
| Оба | 484 | 364 | - | - | 28 | - | 7 | 17 | 1 | 7 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | - | - | 3 | 4 | 1 | 2 | - | - | 14 |
| Женски | 1 | 2 | 3 | 11 | 7 | 3 | 1 | - | 8 |
| Оба | 1 | 2 | 6 | 15 | 8 | 5 | 1 | - | 22 |

Референце
---------

1. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
2. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
3. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Литература
----------

* **Литература**
* Летописи општина у јужном Банату написао Филикс Милекер ISBN 86-85075-04-1
* Летопис Период 1812 – 2009 г. Пешчари Написао М. Марина:(Beč 2009) Саставио од Писаних трагова, Летописа, по предању о селу Николинцима настанак села ко су били Досењеници чиме се бавили мештани:
* Ма какве му биле мане и недостаци, недоречености, али је суштина и језгро овог рада је остало и остаће нетакнут. Неки делови имаће само свој историјски значај, али сви остали задржаче и сачуваће у пуној мери своју научну вредност. Једно се ипак не може оспорити, да смо бар ударили темељ, да смо показали правац и обележили пут на коме се ваља кретати ако желимо успешан рад на пољу наше историје. Па ако и нисмо постигли више, него само толико да смо дали подстрек другима, од нас вичнимјима, мудријима, који ће овај и овакав посао боље и савршеније обавити него ми тада смо већ тиме учинили доста „М. Марина"

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |


***Николинци*** na Wikimedijinoj ostavi

* Званична презентација Николинаца Arhivirano 2010-04-10 na Wayback Machine-u
* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* План насеља на мапи (Mapquest)

| * p
* r
* u
Насељена места општине Алибунар |
| --- |