recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Klefti** (grčki: κλέφτης / singular, κλέφτες / plural, = hajduk) su bili samozvani armatoli - paravojska koji su se kao hajduci borili protiv Osmanlija sve do 19. vijeka. Oni su uglavnom dolazili iz redova ratobornog planinskog stanovništva Grčke i Cipra.

Etimologija
-----------

Riječi kleptomanija, kleptokracija kao i *klefti* imaju isti korijen u grčkom glagolu - κλέπτειν (kleptein) = krasti.

Historija
---------

Kad su Osmanlije početkom 15. vijeka počeli prodirati na grčke teritorije, slobodarski nastrojeno stanovništvo povuklo se u teško prohodne planinske krajeve, koji Turcima nisu bili interesantni. Iz njihovih sela regrutirali su se *klefti*, koji su po svemu nalikovali poznatim balkanskim - **hajducima**. Oni su u planinu i bezakonje bježali iz straha od odmazde, dugova ili zbog neplaćanja poreza. U teško pristupačnim planinama bavili su se prepadima na rijetke putnike i krađama po dolinama u koje bi se iznenadno spuštali.

Istovremeno sa njima pojavili su se i armatoli, sastavljeni također od lokalnog kršćanskog stanovništva, koji su imali zadatak borbe protiv *klefta*.
Paradoksalno je da su mnogi *klefti*, postali armatoli kad bi stekli ugled kod osmanskih vlasti zbog svoje smionosti, ali su se isto tako mnogi *armatoli*, odmetnuli u *klefte* kad bi izgubili posao kao *armatoli*.

Za vrijeme Grčkog rata za nezavisnost (1821. - 1832.) brojni *klefti* zajedno sa armatolima - postali su jezgro grčkih borbenih snaga i tako postali nacionalni heroji.

Klefti u narodnom pjesništvu
----------------------------

U Grčkoj postoji mnogo pjesama koje veličaju avanture *klefta* od 1453. do 1832. ipak najveći dio njih potječe iz 18. vijeka.

Poznati klefti
--------------

* Athanasios Diakos
* Markos Botsaris
* Nikitas Stamatelopoulos
* Dimitrios Makris
* Odysseas Androutsos
* Theodoros Kolokotronis
* Antonis Katsantonis

Povezano
--------

* Armatoli
* Hajduci

Izvori
------

1. 1 2  „*Klepht*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 16. 05. 2013.
2. ↑  „*kleptomanija*" (hrvatski). Hrvatski leksikon. Pristupljeno 16. 05. 2013.
3. 1 2 3  „*Armatole*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 12. 05. 2013.

Vanjske veze
------------

* *Armatole* na portalu Encyclopædia Britannica ()
**Encarnación** (prevedeno: *Inkarnacija*) je grad od 67,173  i distrikt od 136,308 stanovnikau Paragvajskom okrugu Itapúa u kom je administrativni centar

Karakteristike
--------------

Encarnación se nalazi na jugoistoku zemlje, prostire duž sjeverne obale Rijeke Parana. udaljen 357 km jugoistočno od glavnog grada Asuncióna.
Na suprotnoj obali rijeke leži argentinski grad Posadas.

Grad je podijeljen na dva dijela: *Gornji* (stariji) i *Donji* (noviji) grad. U gornjem se nalazi katedrala, zgrade administracije, sudova, škola i koledža. 
U Donjem se nalazi pošta, trgovački centri, tvornice, hoteli, banke i radio- televizijska stanica.

Historija
---------

Encarnación je izrastao iz misije *Nuestra Señora de la Encarnación de Itapúa*, koju je osnovao jezuitski redovnik *Roque González de Santa Cruz* za evangelizaciju domorodačkih Guarana indijanaca.

Nakon protjerivanja Jezuita 1767]]. broj stanovnika znatno se smanjio. 
Situacija se počela popravljati dolaskom prvih evropskih kolonista između 1840. - 50.

Guaraní su dekretom protjerani iz vlastitog grada 1848. u *Tupá Ray* (današnji Carmen del Paraná), u kom su brojni skončali zbog loših uvjeta i bolesti.

Paragvajski rat (1870.) također je naštetio gradu, jer su mnogi pobjegli iz njega ili poginuli u borbama.
Situacija se popravila dolaskom željeznice 1911. i valom novih kolonista.

Snažan tornado 1926. teško je oštetio grad i pobio oko 400 ljudi. 

Sve do 1990. kad je podignut most *San Roque González de Santa Cruz* promet između Encarnacióna i susjednog Posadasa obavljao se čamcima a kasnije trajektima. 
Most je radikalno povećao trgovinu između ta dva grada.
​

Privreda i transport
--------------------

Encarnación je grad drvne i prehrambene industrije.
Autoputom N° 1 povezan je sa Asunciónom, a autoputom N° 6 sa gradom Ciudad del Este i Vodopadima Iguazú.

Grad ima i *Aerodrom Amin Ayub Gonzalez* (IATA: **ENO**, ICAO: **SGEN**).udaljen 16 km sjeverno od centra grada.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  „*Encarnación in Itapúa*" (engleski). City Population. Pristupljeno 04.11.2023.
2. 1 2 3  „*Encarnación District in Paraguay*" (engleski). City Population. Pristupljeno 04.11.2023.
3. 1 2 3 4  „*Encarnación Paraguay*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 04.11.2023.
4. 1 2 3 4  „*Historia de Encarnación*" (španjolski). Encarnación Gobierno Municipal. Arhivirano iz originala na datum 2023-11-04. Pristupljeno 04.11.2023.
5. ↑  „*Teniente Amin Ayub Gonzalez Airport*" (engleski). Skybrary. Pristupljeno 04.11.2023.

Vanjske veze
------------

***Encarnación (Paragvaj)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Encarnación Gobierno Municipal* ()
**Servisi Interneta** su skup komunikacionih protokola koji se koriste na Internetu i drugim sličnim mrežama. Oni su široko poznati kao TCP/IP, što je ime dva najvažnija protokola među ovim standardima. Moderno IP umrežavanje predstavlja sintezu više razvojnih struja čija evolucija je započela 1960-ih i 1970-ih, naime Internet i lokalne mreže.

Princip rada Interneta sličan je, upravo, principu rada telefonskih sistema. Dok oni, koristeći telefonske linije prenose glas, Internet ih koristi za prijenos informacija. Uz pomoć telefonske linije i modema (uređaj koji digitalne signale iz računara pretvara u analogne, koji su pogodni za prijenos putem telefonske linije. Prilikom prijema podataka, modem obavlja inverzan posao, jer iz modulisanog izdvaja digitalne signale koje prosljeđuje računaru, računar poziva Internet servis provajdera, nakon čega se vrši povezivanje na Internet. Konektujući se na mrežu svih mreža, računar i sam postaje deo mreže. 

Popularnost Interneta ogleda se u činjenici da broj korisnika raste nevjerojatnom brzinom, tako da svi podaci o eventualnom broju računara i korisnika veoma brzo zastarijevaju. Što se tiče servisa Interneta, njihov tačan broj ne može se precizno odrediti, iz prostog razloga što su neki od njih tokom razvoja mreže bili veoma popularni, a potom nestali.

Servisi Interneta se mogu svrstati u pet kategorija: 

* javne (web, news, razgovor putem Interneta)
* osnovne (e-mail, telnet, ftp)
* sigurnosne (PGP, SSH, Kerberos)
* sistemske (Ping) i
* servise za pretraživanje (Veronica, Netfind, WAIS)

Vidi još
--------

* Google
* Internet
* Razvoj internet softvera
* HTML
* Web dizajn
* Internet marketing
* Virtualna privatna mreža
* Pristup Internetu
* SEO
Za filmove sa sličnim naslovom, vidite članak The Whistle Blower.
Zviždači Nada Ružić, Josip Vitez, Adrijana Cvrtila, Viktor Šimunić, Maja Đerek, na predstavljanju svoje udruge "Pomak", Zagreb, 20. 2. 2022.
**Zviždač** ili **"duvač pištaljke"** (iz engleskog *to blow the whistle*) je osoba koja (kao sudac u sportu zviždukom upozorava na nepravilno ponašanje) javno upozorava na ilegalne aktivnosti (primjerice korupcija, nedolično ponašanje, kršenje zakona, ili zlouporaba ovlasti) moćnih pojedinaca. Uglavnom se opisuje kao akcija hrabrih pojedinaca koji iz moralnih razloga unatoč riziku za vlastitu karijeru odlučuju javno progovoriti o nezakonitim ili neetičkim ponašanjima nadređenih osoba.

Povezano
--------

* Istraživačko novinarstvo
* Građanska hrabrost
* Wikileaks

Poznati zviždači
----------------

* Daniel Ellsberg, poznat po Pentagonskih spisa za vrijeme vijetnamskog rata
* Jeffrey Wigand, po čijem životu je snimljen film The Insider
* Milan Levar, koji je razotkrio masakr u Gospiću
* Bradley Manning, koji je dostavio niz dokumenata Wikileaksu.

Vanjske poveznice
-----------------

***Zviždač*** na Wikimedijinoj ostavi

* Članak u "dalje" Arhivirano 2010-10-19 na Wayback Machine-u
* Članak u "poslovni.hr" Arhivirano 2008-04-21 na Wayback Machine-u
* Zviždači su najbolji alat protiv korupcije i mogu spasiti milione
**Belaja** (ruski: *Бе́лая*, tatarski: *Агыйдел*) je velika pritoka rijeke Kame (pritoke Volge) duga 1420 km.

Hidrografija
------------

Belaja izvire na obroncima Planine Iremel u južnom Uralu iz močvare istočno od grebena Avaljak, 4 km od sela Novohusainovo.

Od izvora teče u pravcu jugozapada, kod mjesta Mopeuz okreće na sjever i protječe kroz gradove; Salavat, Sterlitamak. Kod grada Ufa, prima svoje najveće pritoke Ufu i Djomu. Od Ufe počinje jako meandrira, sve do svog ušća u Nižnjekamsko akumulaciono jezero, na rijeci Kami u Tatarstanu.

Karta sliva Belaje
Belaja ima sliv velik oko 142.000 km², koje se proteže preko Baškirske Republike do Tatarstana. Prosječni istjek rijeke je 858 m3/s.

Vodostaj rijeke jako oscilira, najveći je u proljeće od apria do jula) kad se tope snijegovi, praktički tada protječe 60% voda rijeke Rijeka je plovna do grada Sterlitamaka u proljeće, a do Ufe u ljeto. Zimi se zaledi od novembra do aprila.

Povezano
--------

* Kama
* Volga
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3  „*Belaja River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 25. 11. 2012.
2. 1 2 3 4 5 6  „*Кама (река в Европ. части СССР)*" (ruski). Большая советская энциклопедия. Pristupljeno 25. 11. 2012. [*mrtav link*]

Vanjske veze
------------

***Belaja (Kama)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Белая река в Башк. АССР* na portalu Большая советская энциклопедия[*mrtav link*] ()
* *Belaja River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Brazos** je najduža rijeka u Teksasu, Sjedinjene Američke Države duga 2 060 km.

Orginalno španjolsko ime rijeke bilo je **Brazos de Dios** (*Božje oružje*) , navjerojatnije zato jer je to bila prva voda u inače suhom kraju.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Brazos* se formira na visoravni Llano Estacado na istoku Novog Meksikaa i zapadnog Teksasa gdje se spajaju dva manja vodotoka *Salt Fork* i *Double Montain Fork* u blizini grada Lubbocka. Od izvora teče do grada Waco a zatim prema jugoistoku preko teksaške prerije sve do svog ušća u Meksički zaljev kod luke Freeport.

*Brazos* sa svojim pritokama ima sliv velik oko 118 103 km², koji se proteže preko cijelog Teksasa.

Karta sliva *Brazosa*
U gornjem toku rijeke su izgrađene dvije velike brane *Possum Kingdom* (1940.) i *Whitney* (1953.) sa akumulacionim jezerima za zaštitu od poplava, navodnjavanje i pokretanje hidroelektrana.

*Brazos* je plovan većim dijelom svoga toka, kanalima izgrađenim pored ušća povezan je i sa plovnim putevima duž Meksičkog zaljeva.

Kotlina donjeg toka rijeke bila je kraj na kom su tadašnji anglo - američki kolonisti osnovali svoja prva naselja u Teksasu. Jednu od prvih američkih kolonija duž *Brazosa* osnovao je Stephen F. Austin kod španjolskog naselja San Felipe de Austin - 1822. Teksašani su proglasili svoju nezavisnost od Meksika -1836 u naselju Washington-on-the-Brazos.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  „*Brazos River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 25. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

* *Brazos River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

***Brazos*** na Wikimedijinoj ostavi

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Kapuas** (indonežanski: *Sungai*) je najveća rijeka Indonezije, duga 1143 km, na zapadu najvećeg otoka Bornea.

Hidrografija
------------

Kapuas izvire na obroncima masiva Kapuas Hulu u sredini otoka Bornea. Od tamo teče prema jugozapadu kroz brdovit kraj, nakon čega izbija na obalnu ravnicu gdje formira veliku močvarnu deltu jugozapadno od grada Pontiak, gdje utječe u Južno kinesko more.

Karta sliva Kapuasa
Kapuas ima sliv velik oko 25.870 km², koji se prostire od centralnog do zapadnog dijela Bornea. To je rijetko naseljen prašumski kraj poznat po endemskoj vrsti zmije *Enhydris gyii*, otkrivenoj 2003. godine.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3  „*Kapuas River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 28. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

***Kapuas*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Kapuas River* na portalu Encyclopædia Britannica ()



  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Madre de Dios** (španjolski: *Río Madre de Dios*) je velika pritoka rijeke Beni koja zajedno sa rijekom Mamoré formira rijeku Madeiru, pritoku Amazone duga 1 100 km.

Geografske karakteristike
-------------------------

Rijeka *Madre de Dios* izvire na obroncima masiva Cordillera de Carabaya najistočnijem dijelu Anda u Peruu. Od izvora meandrira prema istoku sve do grada Puerto Maldonado, nakon tog ulazi u Boliviju skreće prema sjeveroistoku i teče kroz rijetko naseljen kraj tropske prašume do svog ušća u Rijeku Beni kod bolivijskog grada Riberalta.

Karta sliva rijeke Amazone sa tokom rijeke *Madre de Dios*
*Madre de Dios* ima sliv velik oko 100 000 km², koji se prostire preko rijetko naseljenog prašumskog kraja u Peruu i Boliviji.

Dobar dio sliva rijeke zaštićen je kao rezervat prirode (Reserva de la Biosfera Manu, i nacionalni parkovi; Tambopata-Kandamo i Bahuaha-Sonene.

*Madre de Dios* je plovna za veće brodove u svom donjem toku, tek ispod vodopada na peruansko - bolivijskoj granici kod mjesta Puerto Heath. Uzvodno po njoj mogu ploviti jedino kanui. Rijeka je važna za transport kaučuka, koji se skuplja uz njegove obale.

Povezano
--------

* Amazona
* Beni
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Madre de Dios River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 28. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

* *Madre de Dios River* na portalu Encyclopædia Britannica ()


  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Putumayo** (šp. *Río Putumayo*, port. *Río Içá*) je velika lijeva pritoka rijeke Amazone duga 1609 km.

Hidrografija
------------

Putumayo izvire kao *Guamués* iz kolumbijskog jezera La Cocha visoko u Andama pored grada San Juan de Pasto. Od izvora teče u smjeru jugozapada preko visoravni sa gustim šumama, tek kad prođe grad Puerto Asis mijenja ime u Putumayo.

Rijeka nastavlja svoj tok u smjeru jugoistoka kroz tropske prašume, u tom dijelu svog toka formira granicu između Kolumbije i Ekvadora i Kolumbije i Perua. Nakon što prođe kolumbijski gradić Santa Clara, ulazi u Brazil, gdje je zovu *Río Içá*. Kod grada Santo Antônio do Içá, rijeka se izliva u Amazonu.

Tok Putumayoa na karti sliva Amazone
Putumayo ima sliv velik oko 148.000 km² i prosječni istjek od 8760 m3/s na svom ušću u Amazonu.

Putumayo je glavna transportna arterija, tog dijela svijeta, jer je plovan gotovo cijelom svojom dužinom. Duž njenovih obala poredane su brojne male riječne luke, iz kojih se transportira Kaučuk sakupljen iz šuma duž njegova toka.

Povezane stranice
-----------------

* Amazona
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Putumayo River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 15. 12. 2012.

Vanjske veze
------------

***Putumayo (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Putumayo River* na portalu Encyclopædia Britannica ()
**Zapadna Australija** (engleski: *Western Australia*, akronim: **WA**) je jedna od šest federalnih država Australije koja se nalazi na krajnjem zapadu kontinenta, uz njegove zapadne obale. 

Glavni grad države je Perth a premijer Colin Barnett.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Zapadna Australija* ima površinu od 2 529 875 km² i po tom kriteriju je najveća australska država, jer zauzima trećinu zemlje, ali je sa svojih 1 959 088 stanovnika, jedna od najnesaljenijih, jer većina stanovnika živi u uskom obalnom pojasu oko grada Pertha na krajnjem jugu. Veći dio unutrašnjosti te države je suh polupustinski kraj, sa vrlo malo stanovnika, koji su koncentrirani uglavnom oko rudarskih naselja, i mjesta gdje ima nekih izvora vode. *Zapadna Australija* graniči sa Sjevernom teritorijom i Južnom Australijom.

Najveći dio teritorija te države je pješčana polupustinja obrasla rijetkim raslinjem, brežuljkast kraj kroz koje se protežu masivi Carnarvon, Darling i Stirling čiji vrhovi ne prelaze 600 m, nešto je viši masiv Hamersley na kom se nalazi najviši vrh u državi Meharry sa 1 251.

Historija
---------

Prva britanska kolonija na teritoriju *Zapadne Australije* bila je *Kolonija rijeke Swan* osnovana 1829. iz nje se razvila *Kolonija Zapadne Australije* koja je 1890. dobila lokalnu samupravu i prvu vladu. *Zapadna Australija* je od 1900. postala nezavisna država - članica australskog Commonwealtha.

Povezane stranice
-----------------

* Australija

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5   „*Western Australia*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 19. 10. 2012.

Vanjske veze
------------

* Government of Western Australia ()
* *Western Australia* na portalu Encyclopædia Britannica ()

***Zapadna Australija*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |


| * p
* r
* u
Države i teritorije Australije |
| --- |
| Države imatične teritorije | Teritorija glavnog grada Australije • Novi Južni Wales • Sjeverna teritorija • Queensland • Južna Australija • Tasmania • Victoria • Zapadna Australija • Teritorija Jervis Bay | Zastava Australije |
| Vanjske teritorije | Otoci Ashmore i Cartier • Australijska Antarktička Teritorija • Božićni Otok • Kokosovi (Keeling) Otoci • Otoci Koraljnog Mora • Otok Heard i Otoci McDonald • Otok Norfolk  |
Hotel Podgorica
**Svetlana Kana Radević** (1937–1990) bila je jugoslavenski arhitekta.

Rođena je 21. novembra 1937. u Cetinju. Gimnaziju je završila u Podgorici, a diplomirala je na Arhitektonskom fakultetu u Beogradu. Apsolvirala je i Istoriju umetnosti, studirajući oba fakulteta istovremeno. Magistrirala je u SAD, specijalizirala u Parizu i Salzburgu, boravila u Japanu. Važi za autorku koja se strasno vezuje za istorijsko u čovjeku. Njena usavršavanja bila su nakon projektovanja hotela Podgorica. Za taj projekat je dobila svoju najznačajniju nagradu. Kana Radević je najmlađa laureatkinja u cjelokupnom ciklusu Saveznih nagrada "Borbe", a te 1968. godine primila tri najznačajnija priznanja:

* Republičku nagradu za arhitekturu Borba
* Saveznu nagradu za arhitekturu Borba
* Trinaestojulsku nagradu Crne Gore

Bila je aktivna u svim oblicima profesionalnog djelovanja, sve do funkcija u savezima arhitekata svih nivoa i formi, urbanista koliko i graditelj. Njena arhitektura je moderna ali i ukorjenjena u doline i brda, more i nebesa Crne Gore.

> Pauk je jedan od najvećih graditelja. Njegova mreža je jedna od najfinijih i najtananijih konstrukcija koje se mogu izvesti
> 
> – Svetlana Kana Redević

Nije imala ni 30 godina kada je dobila nagradu lista Borba, najprestižnije arhitektonsko priznanje u socijalističkoj Jugoslaviji za projekat hotela Podgorica. Istovremeno je i jedina žena nosilac te nagrade. Kritika je jedinstvena u mišljenju da na crnogorskim prostorima nema objekta koji je tako pristao i uklopljen organski uz postojeći prirodni ambijent. On sam liči na moračke pećine.

Ostvarenja
----------

* Hotel Podgorica u Podgorici (1967)
* Autobuska stanica u Podgorici (1968)
* Stambeno-poslovni objekat u Petrovcu na moru (1968)
* Stambeno-poslovna zgrada u Mojkovcu (1969)
* Zgrada Leksikografskog zavoda
* Poslovni Centar Kruševac
* Hotel Mojkovac u Mojkovcu (1968/1974)
* Dječji vrtić na Cetinju (1988)
* Hotel Zlatibor u Užicu (1981)
* Spomen-kompleks Barutana (1980)
* Park Zlatica u Podgorici (1974)
* Spomen-obilježje u Duvanskom kombinatu Podgorrica

Literatura
----------

***Svetlana Kana Radević*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Art on Yugoslav Terrain [note: this is likely a translated title]*. Belgrade: Prosveta.
* Belousov, Vladimir Nikolaevich (1973) (Russian). *Современная архитектура в Югославии [Sovremennai︠a︡ arkhitektura I︠U︡goslavii, Contemporary Architecture in Yugoslavia**]. Moscow: Stroĭizdat.*
* Kultermann, Udo (1985) (German). *Zeitgenössische Architektur in Osteuropa*. Köln: DuMont Buchverlag. ISBN 3770115546.

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 6635160062387235790002
* GND: 121768882X

 |
**Čiprovački ćilimi** su ručno tkani dvostrani podni prostirači, proizvedeni u Čiprovcima, sjeverozapadna Bugarska. Ova tradicija tkanja nastala je u 17. stoljeću. Do 1868. godišnja proizvodnja premašivala je 14.000 m2. Ubrzo su se žene iz okoline Čiprovaca udružile i 1896. bilo je gotovo 1400 tkalja. Mještani su 1920. osnovali društvo tkača, prvo takve vrste u zemlji. 

Ćilimarstvo je duboko uklopljeno u društveni i kulturni život stanovništva. Najpoznatiji oblici ornamentike reproduciraju se u cijeloj zajednici i čak čine grb grada. Mještani Čiprovaca ponosni su na svoje ćilime i to ističu na svakom koraku – od zastava na ulici, zgradi opštine do muzeja s posebnom postavkom posvećenom ćilimu. Proces prenošenja znanja odvija se neformalno sa starijih članica porodice na mlađe, često dok rade zajedno na ćilimima.

Ćilimi iz Čiprovaca i oni iz Pirota u Srbiji po mnogo čemu su slični. Ta dva mjesta dijeli samo Stara planina. Trgovci iz Čiprovaca stoljećima su odlazili u Pirot, gdje su prodavali svoje ćilime. Zbog toga mnogi vjeruju da je pirotski ćilim nastao po ugledu na čiprovački.

Nematerijalna svjetska baština
------------------------------

Ćilimi su se posebno pravili za svakog muškarca. Kad bi pošao negdje u svijet, sve vrijeme nosio bi ga sa sobom. Njime bi se pokrivao i time se štitio i čuvao od zlih sila. Ćilim bi ga uvijek vraćao kući.

Čiprovački ćilim nalazi se na UNESCO-voj Reprezentativnu listu nematerijalnog kulturnog nasleđa. Odluku je donio Međuvladinog komiteta za očuvanje nematerijalnog kulturnog nasleđa na zasjedanju koje je održano od 24. do 28. novembra u Parizu, 

1. ↑  „Čiprovački ćilim: Malo poznat, a na listi UNESCO-a". Al Jazeera Balkans. 26. 5. 2015. Pristupljeno 19. 1. 2023.
2. ↑  UNESCO: Nematerijalna kulturna baština u Bugarskoj - ich.unesco.org, Pristupljeno, 7.12.2023
3. ↑  UNESCO Čiprovački ćilim - ich.unesco.org, Pristupljeno, 17.12.2023

***Čiprovački ćilim*** na Wikimedijinoj ostavi
**Gary Mervin Thain** (Christchurch, 15. maj, 1948 - London, 8. decembar 1975) bio je novozelandski rock basist, najpoznatiji po svom radu s britanskim bendom, Uriah Heep, kao i po svom djelovanju u sastavu The Keef Hartley Band.

Biografija
----------

Rođen je u Christchurchu na Novom Zelandu. Gary Thain se kao član grupe The New Nadir preselio iz Novog Zelanda u London, gdje je nekada igrao jam session s Jimi Hendrixom. 1969. godine, sastav The New Nadir se raspao, a Thain se dvije godine kasnije pridružio britanskoj rock skupini Keef Hartley Band, i 1971. godine su bili na turneji s Uriah Heepom. Članovi Uriah Heepa su bili oduševljeni Thainovim sviranjem bas-gitare, te su u februaru 1972. godine, pitali ga da im se pridruži, na šta je ovaj pristao i ostao u sastavu sve do svoje smrti 1975. godine. S Uriah Heep, Gary Thain je svirao na četiri studijska albuma: Demons & Wizards, The Magician's Birthday, Sweet Freedom i Wonderworld as well.

Smrt
----

Tokom svoje posljednje turneje sa Uriah Heepom, Thain je pretrpio strujni udar na Moody Koloseumu u Dallasu, Texas, 15. septembra 1974, te je teško ozlijeđen. Zbog svoje ovisnosti o drogama nije bio u mogućnosti da svira pravilno, pa je dobio otkaz u bendu početkom 1975. Zamijenio ga je bivši King Crimson basist / vokal, John Wetton. Thain je umro od respiratorne insuficijencije zbog predoziranja heroinom, 8. decembra 1975. godine, u dobi od 27, [2] umro je u svom stanu u Norwood Greenu u Londonu.

Vanjske poveznice
-----------------

* Official Site
* AudioCulture profile

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 86849439
* ISNI: 0000 0000 6107 6755
* MusicBrainz: 9ee465b6-ba68-4100-9b04-1df615f70b7c
* NKC: xx0199669
* BNE: XX1135616

 |
**Gornje Čelo** je naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, na otoku Koločepu.

Zemljopisni položaj
-------------------

Gornje čelo se nalazi na istočnoj strani otoka Koločep u zaštićenoj uvali.

Naziv
-----

Mjesto je dobilo naziv zbog bližeg položaja gradu Dubrovniku.

Znamenitosti
------------

### Park-šuma

Park – šuma u Gornjem Čelu, je značajan prirodni objekt koji se sastoji od šume alepskog bora i makije. U makiji se ističu karakteristične vrste podneblja poput crnike (*Quercus ilex*), smrdljike (*Pistacia terebinthus*), tršlje (*Pistacia lentiscus*), zelenike (*Phillyrea latifolia*), mrče (*Myrtus communis*), planike (*Arbutus unedo*), rogača (*Ceratonia siliqua*) obraslih tetivikom (*Smilax aspera*) i druge vrste. Posebno je estetski vrijedan krajolik uz morsku obalu, na čijim strmim stijenama rastu karakteristične biljke ovog podneblja. Ovo zaštićeno područje pokriva površinu od oko 12 ha. Zaštićena je od 1961. godine rješenjem Zavoda za zaštitu prirode

Povijest
--------

Gospodarstvo
------------

Gospodarstvo je u Gornjem Čelu nerazvijeno, a stanovništvo se bavi turizmom i ribarstvom.

Stanovništvo
------------

U Gornjem čelu, prema popisu stanovnika iz 2001. godine, živi oko 60 stanovnika uglavnom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

Šport
-----
**Mabaruma** je grad od 1,254 stanovnika na sjeverozapadu Gvajane u Regiji Barima-Waini u kojoj je administrativni centar.

Karakteristike
--------------

Prostire se pored rijeke Caituma, desetak km od venezuelanske granice i isto toliko od Atlantskog oceana.
Od glavnog grada Georgetowna je udaljena 235 km zračne linije, ali kako do nje nema ceste, brod ili avion su jedine solucije.

Zbog tog ima mali aerodrom (IATA: *USI'*, ICAO: **SYMB**)

Historija
---------

Nukleus današnjeg grada bila je plantaža kokosa, uz koje je izraslo selo, koje je 2017. proglašeno gradom.

Danas je administrativni centar, u kom se još uvijek većina stanovnika bavi ratarstvom i ribarstvom.
Gradić sa zgradama državne administracije, policijskom stanicom, tržnicom, srednjom školom (osnovanom 1965) i bolnicom.

Zbog zategnutih odnosa sa Venezuelom oko granica sjedište je malog garnizona.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*A magical Journey through Guyana*" (engleski). Kaieteur News. Pristupljeno 15.12.2023.
2. 1 2 3  „*Mabaruma Village in Barima-Waini*" (engleski). City Population. Pristupljeno 15.12.2023.
3. ↑  „*Mabaruma Airport*" (engleski). MetarTaf. Pristupljeno 15.12.2023.
4. ↑  „*Mabaruma*" (engleski). Kaieteur News. Pristupljeno 15.12.2023.
5. ↑  „*21 Artillery Company*" (engleski). Guyana Defence Force. Pristupljeno 15.12.2023.

Vanjske veze
------------

***Mabaruma*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Mabaruma* ()
*Za ostala značenja, vidi Apejron (razvrstavanje).*
**Apejron** (grč. τὸ ἄπειρον) je načelo kosmološko-ontološke teorije antičkog filozofa Anaksimandra iz 6. veka stare ere, čije je delo gotovo sasvim izgubljeno, osim nekoliko kratkih fragmenata.

Anaksimandar je verovao da je bitak, tj. prapočelo (ἀρχή) sveta jedna neodređena i beskrajna masa (apejron), koja ne može niti ostariti niti propasti i koja predstavlja neiscrpno vrelo iz koga proizlaze sva bića i stvari koje opažamo.

Apejron nikada nije bio precizno definisan, a neki mislioci, na primer Aristotel i Avgustin, smatrali su ga nekom vrstom prvobitnog haosa. Apejron u sebi sadrži suprotnosti toplo–hladno i vlažno–suvo, te upravlja kretanjem svega, iz čega nastaju različiti oblici i razlike koje srećemo u svetu.

Iz te neodređene i beskonačne celine odvojila se jedna masa – naša Zemlja, valjkastog oblika, oko koje se na jednakoj udaljenosti nalaze vatrene kugle, koje su u početku bile prikačene za nju kao kora oko drveta, dok se najzad nisu odvojile u zasebna bića u obliku točkova ispunjenih vatrom. Čovek i sve životinje nastale su preobraženjima. Prema Anaksimandru, čovek je nastao od neke morske životinje, najverovatnije ribe.

Ali, kao što su iz onoga neodređenog i beskonačnog nastala sva izdvojena bića i stvari, tako se, "po nužnosti" i "trpeći jedna od druge kaznu zbog svoje nepravednosti", sva ta pojedinačna bića "po redu vremena" moraju – zbog svog nepravednog čina izdvajanja i žudnje da opstanu kao izdvojena tela – vratiti u isto ono neodređeno i beskrajno iz koga su potekli (*Phys. Opin*. fr. 2). Tako svet i sva izdvojena bića gube svoju pojedinačnu egzistenciju i utapaju se u apejron. Vatreni točkovi koji se okreću oko Zemlje samo su privremeni bogovi našeg sveta.

Drugi presokratski filozofi drugačije su shvatali apejron. Za Pitagoru kosmos je počeo kao jedan apejron, ali je u nekom trenutku apsorbovao prazan prostor izvan sebe, puneći kosmos vazdušnim mehurima koji su podelili svet na mnoge različite delove. Za Anaksagoru prvobitni apejron počeo se ubrzano rotirati pod uticajem božanskog Uma (νοῦς), a ogromna brzina te rotacije učinila je da se svet podeli na mnoge fragmente. Međutim, kako su sva pojedinačna bića potekla iz istog apejrona, sva bića moraju u sebi sadržavati deliće drugih bića: na primer, drvo takođe sadrži i sićušne delove riba, Meseca i peska. Jedino tako, smatra Anaksagora, može se objasniti mogućnost da se jedan predmet preobrati u drugi, jer, naime, svaka stvar u sebi već sadrži klicu svih drugih stvari.

Povezano
--------

* Miletska škola
* Presokratovci
* Filozofija u tragičnom razdoblju Grka
Rijeka Biobio u blizini grada Concepcióna
**Biobío** (poznata i kao **Bío Bío** i **Bio-Bio**) je druga po veličini rijeka u Čileu, veća je samo Loa. Dužina rijeke Biobío iznosi oko 380 kilometera, a površina porječja 24 262 kvadratnih kilometara. Godišnji tok rijeke je 899 kubna kilometra.

Tok
---

Rijeka izvire iz jezera Icalma i Galletué u Andama i teče 380 km prema zapadu te se u zaljevu Arauco uljeva u Tihi ocean. Sa površinom porječja od 24.264 km² treće je po veličini u zemlji nakon rijeka Loe i Baker. Sa širinom od 1km najšira je čileanska rijeka.

Pritoke
-------

Glavne pritoke Biobia su Malleco i Laja.

Mostovi
-------

Na gradskom području Concepcióna, se nalaze četiri mosta Biobío željeznički most sagrađen 1889. godine, Biobío most iz 1942. most Juana Pabla II iz 1973. te Llacolén most sagrađen 2000. godine.

Povijest
--------

Rijeka je postala granicom španjolske vlasti u Južnoj Americi i plemena Mapuchea završetkom Araukanskog rata 1883. godine.

Bibliografija
-------------

* Niemeyer, Hans; Cereceda, Pilar (1983). *Geografía de Chile — Tomo VIII: Hidrografía*. 1º edición, Santiago de Chile: Instituto Geográfico Militar.()

Vidi također
------------

* Veliki Concepción
* Regija Bío-Bío
* Regija Araukanija

Vanjske veze
------------

* Cuenca del río Biobío Arhivirano 2015-05-13 na Wayback Machine-u ()
* *Biobio River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

Izvori
------

1. ↑  Bío-Bío River, Encyclopædia Britannica Online
2. ↑  Bio-Bio River, 1911 Edition of the Encyclopaedia Britannica via 1911encyclopedia.org
3. ↑  The Bio-Bio River Case, Chile Arhivirano 2016-05-13 na Wayback Machine-u, Inventory of Conflict and Environment (ICE), American University
4. ↑   „*Biobio River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 2012-10-19.

36°49′S 73°09′W﻿ / ﻿36.817°S 73.150°W﻿ / -36.817; -73.150

***Biobío (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi
*Za ostala značenja, vidi Dekadencija (razvrstavanje).*
*Orgije u carskom Rimu*, slika Henryka Siemiradzkog iz 19. vijeka, koji predstavlja "klasičan" prikaz dekadentnog stila života u prošlosti.
**Dekadencija** (fran. *dékadence*, opadanje) općenito: izrođavanje, postepeno nestajanje energije, stvaralačke moči, simptom propadanja, iscrpljenja ili rasula, nazadovanje. Dekadencija je pojam kojim se opisuje postepeno propadanje ili slabljenje nekog pojedinca, organizacije, kulture, društva ili civilizacije izazvano pretjeranom uživanju u luksuzu, te zajedno sa njim vezanom gubitku nekadašnjih moralnih i drugih temeljnih načela. Koncept je popularnost stekao u evropskoj historiografiji 18. vijeka kada se upravo kroz taj proces nastojala objasniti propast Rimskog Carstva, a potom i nestanak drugih nekoć moćnih država i civilizacija.

Za razliku od tog uprošćenog tumačenja iluministi prosvjetiteljstvo) smatraju, poput Ch. Montesquieua da su bitni uzroci dekadencije defekne poliičke institucije koje dovode do propasti postojećih dobrih običaja i vrlina, a Rousseau je interpretira kao popratnu pojavu civilizacije koja je prirodnog čovjeka riješila njegove dobrote. Kasnije su taj termin preuzeli i ostali filozofi i sociolozi kako bi tumačili određene kulturne, društvene i druge procese u suvremenim zapadnim društvima. Različite socijalno-političke teorije smatraju dekadenciju određenih društvenih i ekonomskih formacija rezultatom nemoći vladajuće klase da u postojećim konzervativnim oblicima privrede organizira i razvija daljnji porast proizvodnje.

Pojam dekadencije se krajem XIX. vijeka u Evropi počeo koristiti za književna i umjetnička djela postromantičarskog razdoblja, karakterizirane teorijom *l'art pour l'arta* (larpurlartizam Th. Gautiera) i subjektivnom pobunom pjesnika (Ch. Baudelaire, A. Rimbaud, P. Verlaine), ne kao odraz dekadencije društva već protiv vulgarnog utilitarizma i proračunatosti dehumaniziranog *fin de sieclea* Za tu vrstu umjetničke dekadencije karakteristična je deviza Th. Gautiera: 'Istinski je lijepo samo ono što ne može služiti ničemu ... sve što je korisno ružno je.' Lomeći se često u protestu prema apsurdu konkretne životne egzistencije, ta se dekadencija gubi najčešće u egzotici, misticizmu, neuravnoteženosti,i boemstvu razočaranih 'poetes maudits' što u svojim lucidnim bljeskovima nagovješćuju proročki simptomatično rasulo vrednota samozadovoljnog građanstva.

U staroj grčkoj filozofiji Pironov skepticizam, u novijoj filozofiji Šopenhauerov pesimizam, a u novije doba pojedine teze egzistencijalima, predstavljaju filozofiju dekadencije. Niče je smatrao da je dekadencija uvijek rezultat opadanja u čovjeku ili nekom vremenu 'volje za moć', odnosno životnog elana uopće, a posljedica toga je nemoć stvaralasšva.

.

Povezano
--------

* Pad Rimskog Carstva
* Propast Zapada
* Fin de siècle

Vanjske veze
------------

* Collection of the articles of the International Communist Current on the Theory of Decadence
* Chronology of Decadence Arhivirano 2018-06-06 na Wayback Machine-u
* Decadence, symbolist, and the fin de siècle: a notebook
**Europska direktiva o proizvodima tradicionalnih biljnih lijekova** 2004/24/EC je direktiva koju su donijeli Vijeće EU i Europski parlament kako bi se regulirao proces odobrenja ljekovitog bilja u EU. Stupila je na snagu 30. travnja 2004. Do nje, nije postojala jedinstvena EU procedura autorizacije, zbog čega je svaka država za sebe regulirala takve proizvode.

Prema ovoj direktivi, svi medicinski proizvodi biljnog podrijetla morati će dobiti odobrenje za tržište unutar EU. Proizvodi koji su prije ovog zakona bili na tržištu, dobili su odgodu kriterija do 30. travnja 2011.

Prema ovoj direktivi poduzeća lijekovitog bilja morati će demonstrirati sigurnost i učinkovitost proizvoda za razdoblje od 15 do 30 godina. Proizvodi će morati proći kroz kriterij pogodnosti EU-a.

Ljekovito bilje će biti i do deset godina na ispitivanju prije nego što izađe na tržište, a taj postupak stajat će 100.000 i više eura. Zasad su "zeleno svjetlo" za tržište EU-a dobile samo gospina trava, valerijana i majčina dušica.

Povezano
--------

* Pravo Europske unije
* Farmakognozija

Izvori
------

1. 1 2  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2011-05-04. Pristupljeno 2014-02-11.
2. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2011-06-15. Pristupljeno 2014-02-11.
3. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2011-06-15. Pristupljeno 2014-02-11.
4. ↑  „Ukoliko žele na police EU-a, proizvođači ljekovitog bilja morati će platiti 100.000 eura". Dnevno. 12. svibnja 2011. Pristupljeno 12. svibnja 2011. [*mrtav link*]
|  |
| --- |
| **Hurijski** |
| **Državegovorenja:** | Mitanni |
| **Regijegovorenja:** | Mezopotamija |
| **Broj govornika:** | izumro |
| **Rang**: |  |
| **Razredba**: | huritsko-urartski
**hurijski** |
| **Službeni status** |
| **Služben u:** |  |
| **Regulatori:** |  |
| **Jezični kôd** |
| **ISO 639-1:** |  |
| **ISO 639-2:** |  |
| **SIL** | XHU |
| Vidi također: Jezik | Popis jezika |

**Hurijski** (het. *hurlili*) jezik je uobičajeni naziv za jezik Hurijaca, naroda koji je živio u sjevernoj Mezopotamiji između 2300. pne. do oko 1000. pne..

Hurijski je bio jezik kraljevstva Mitanni u sjevernoj Mezopotamiji. Bio je pisan varijantom klinastog pisma. Broj nađenih tekstova je još uvijek relativno mali.

Jezik je srodan s urartskim.

Izvori
------

Osobine
-------

Primjer teksta
--------------

*Untomān iyallēnīn tiwēna šūallamān šēniffuš katōšāššena ūriāššena, antillān ēmanāmḫa tānōšau*

Povezano
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **lingvistici** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Jedinstvena Goranska Partija (JGP)** je politička stranka na Kosovu koja predstavlja Goransku zajednicu.

Istorija
--------

**JGP** je kao politička stranka osnovana 2014 godine. Osnivač i predsjednik stranke je Adem Hodža. U 2018. godini u okviru ovog političkog entiteta bit će integriran i *Centar za demokratsku uniju*, još jedan politički subjekt na čelu s Hamza Balje.

Nakon što je osnovana kao politički entitet, na svim narednim parlamentarnim izborima stranka je osvojila rezervisano mesto za Goransku zajednicu u Skupštini Kosova.

Program i stavovi
-----------------

Osnivač i predsjednik JGP Adem Hoža
JGP se kao politička stranka u svom programu zalaže za zaštitu i promovisanje prava Goranaca na Kosovu i protivi se svim sredstvima asimilaciji ili otuđenju goranskog identiteta. Jedan od programskih prioriteta koji je naveden i u političkoj izjavi objavljenoj 2017 godine. je uspostava Opštine Gora kao jedinice lokalne uprave u skladu sa zakonima i Ustavom Kosova. JGP svoje institucionalno učešće vidi i kao odgovornost koju ima kao predstavnik goranske zajednice u jačanju Kosova kao demokratskog društva. Zbog svog predstavljanja u institucijama Republike Kosovo, JGP je često meta ucenjivačkih napada organizovanih od strane političkih rivala preko medija u regiji.

Parlamentarni izbori
--------------------

### Prijevremeni izbori za Skupštinu Kosova 2019

Na prijevremenim izborima za Skupštinu Kosova koji su održani 6. oktobra 2019. godine, JGP je na svojoj izbornoj listi kandidirala trinest kandidata. Kao i na prethodnim izborima, JGP je osvojila rezervisano mesto za Goransku zajednicu u Skupštini Kosova. Za JGP je glasalo 1.159 birača, od ukupno 2.639 glasova koliko su dobili svi politički subjekti Goranaca. Poslanik u Skupštini Kosova je izabran Adem Hodža.

### Prijevremeni izbori za Skupštinu Kosova 2017

Na prijevremenim izborima za Skupštinu Kosova održanim 11. juna 2017 godine. JGP je uspio osvojiti rezervisani mandat za goransku zajednicu u Skupštini Kosova. Za JGP je glasalo 2.369 birača, od ukupno 4.202 glasova datih za sve političke subjekte koji predstavljaju zajednicu Goranaca. Poslanik Skupštine Kosova izabran je Adem Hodža
.

Povezano
--------

* Region Gore
* Goranci
* Adem Hodža
* Hamza Balje

Vanjske veze
------------

* Politička Deklaracija Jedinstvene Goranske Partije, 2017 Arhivirano 2020-02-11 na Wayback Machine-u
* Kandidati Jedinstvene Goranske Partije za Prijevremene Parlamentarne Izbore na Kosovu 2019

Izvori
------

1. ↑  Naslovi.net[*mrtav link*]
2. ↑  Parlamentarni Izbori 2019[*mrtav link*]
3. ↑  Parlamentarni Izbori 2017
| Izraelska plemena |
| --- |
| **Plemena*** Ruben
* Simeon
* Levi
* Juda
* Dan
* Naftali
* Gad
* Ašer
* Jisakar
* Zebulun
* Josip
	+ Manaše
	+ Efrajim
* Benjamin
 |
| **Srodne teme*** Djeca Izraela
* Deset izgubljenih plemena
 |
| p • r • u |

**Josip** (heb. **יוֹסֵף**; grč. Ἰωσήφ ili Ἰωσήπος) je naziv izraelskog plemena koje će vrlo rano doživjeti podjelu. Prema biblijskom izvještaju, rodozačetnik ovog plemena bio je Josip, stariji sin što ga je Rahela rodila Jakovu. Ovom su plemenu namijenjena sjeverna područja Izraela, od granice s plemenom Benjaminom na jugu, do doline Jizreel na sjeveru, te teritoriji onkraj Jordana.

Etimologija
-----------

Ime „Josip" izvedeno je iz hebrejskog glagola **יספ** (*jasaf*), što znači „dodati", „pribrojiti", „ponoviti". Narodna etimologija, sadržana u biblijskoj Knjizi Postanka, poziva se na isti glagol, te navodi molitvu Rahele, Josipove majke, da joj Bog „pridoda" još jednog sina.

Iz izvanbiblijskih izvora poznato je da je takav tip osobnoga imena obično uključivao i dodatak u obliku sufiksa koji je sadržavao ime božanstva. Ako je bila riječ o Bogu Izraelaca, onda je taj sufiks bio *-el* ili *-jah*, *-jahu*. Ako je bilo neko drugo božanstvo, onda se dodavalo i odgovarajuće ime, primjerice *-baal*. Takav slučaj pretpostavlja i tumačenje imena Josip, premda se takav duži oblik ne nalazi ni u jednoj starozavjetnoj tradiciji o Josipu.

Povijest plemena
----------------

Josip, sin Jakovljev, u biblijskim je izvještajima predstavljen kao jedan od rodozačetnika 12 izraelskih plemena, a ista predaja pamti i da je to pleme bilo podijeljeno. Vjerojatno je do toga došlo u trenutku kad je pleme Levi prestalo postojati kao pleme sa zasebnim teritorijem. Ova podjela Josipa iznjedrila je dva nova plemena: Efrajim i Manaše. Na taj je način, nenamjerno, očuvan broj od dvanaest plemena.

Predaja o podjeli Josipova plemena prisutna je u više različitih biblijskih predaja, a osobito je značajan Mojsijev blagoslov, gdje on kroz poduži tekst blagoslivlje Josipa i njegovo pleme, da bi na samom kraju nadodao: „Takva su mnoštva Efrajimova, takve su tisuće Manašeove."

Naziv „Josip" u kasnijem razdoblju
----------------------------------

Iako je do podjele plemena očito došlo vrlo rano, ime se toga plemena još dugo zadržalo, ne samo u pripovijestima o porijeklu plemena Efrajim i Manaše, nego i u drugim prilikama. Tako će imenom Josip biti i dalje nazivano područje što su ga zaposjeli Efrajim i Manaše. Zbog dominantne uloge što su je ta dva plemena imala i u kasnijoj povijesti Josip će biti i sinonim za sjeverno kraljevstvo nakon podijele na Kraljevstvo Izrael i Kraljevstvo Judu.

Vidi također
------------

* Židovi
* 12 izraelskih plemena
* Povijest Izraela i Palestine
* Kraljevstvo Juda
* Kraljevstvo Izrael
*Ne poistovećivati sa Tajvan (Republika Kina).*

|  |
| --- |
| **Tajvan**Táiwān Shěng |
| 

|  |
| --- |
| Tajvan u državi. |
| **Država** |  Kina |
| **Upravni oblik** | pokrajina |
| **Službeni jezik** | kineski |
| **Glavni grad** | Taipei |
| **Površina** | 36.191 km² |
| **Stanovništvo** | 23.190.000 |
| **Gustoća** | 641 stanovnik na km² |
| **Web stranica** | www.gwytb.gov.cn |

 |

**Tajvan** (kineski: 台湾省) je po ustavu Narodne Republike Kine jedna od 23 kineske pokrajine, smještena na jugu zemlje na otoku Tajvanu. Iako Narodna Republika Kina od svog osnivanja 1949. nikad nije upravljala tim otokom, ona tvrdi da polaže pravo na Tajvan na osnovu historijskih činjenica, jer je Tajvan još od 1886. bio jedna od kineskih pokrajina.

Otokom Tajvan kao i otocima njegova arhipelaga *de fakto* upravlja rivalska Republika Kina, tako da pokrajina Tajvan za razliku od ostalih kineskih pokrajina nema svog guvernera, već njegovu ulogu zauzima *Ured za Tajvan* u ministarstvu vanjskih poslova Narodne Republike Kine.

Geografija
----------

Tajvan se nalazi na jugu zemlje između Južnog i Istočnog kineskog mora. Pokrajina ima površinu od 36.191 km² i 23,190.000 stanovnika (po podacima iz 2011).

Glavni grad Pokrajine Tajvan je Taipei koji leži na sjeveru otoka.

Klima
-----

Po Köppenovoj klasifikaciji klime Tajvan ima Vlažnu subtropsku (Cfa, Cwa), sa vrućim vlažnim ljetima i relativno toplim zimama.

Privreda
--------

Pokrajina Tajvan je uz Hong Kong privredno najrazvijeniji dio Kine. Bruto domaći proizvod Tajvana 2011. iznosio je 736 milijardi dolara, odnosno 16.391 USD po stanovniku.

Vidi također
------------

* Tajvan (otok)
* Republika Kina

Izvori
------

1. 1 2  „*Taipei*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 07. 01. 2013.
2. ↑  „*Taiwan*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 07. 01. 2013.

Vanjske veze
------------

* Službene stranice pokrajine Tajvan ()

| * p
* r
* u
Administrativna podjela  Narodne Republike Kine |
| --- |
| Pokrajine: | 
* Anhui
* Fujian
* Gansu
* Guangdong
* Guizhou
* Hainan
* Hebei
* Heilongjiang
* Henan
* Hubei
* Hunan
* Jiangsu
* Jiangxi
* Jilin
* Liaoning
* Qinghai
* Shaanxi
* Shandong
* Shanxi
* Sichuan
* Tajvan1
* Yunnan
* Zhejiang

 |  |
| Autonomne regije: | 
* Guangxi
* Unutrašnja Mongolija
* Ningxia
* Tibet
* Xinjiang

 |
| Općine pod direktnom upravom: | 
* Peking
* Chongqing
* Šangaj
* Tianjin

 |
| Specijalne administrativne regije: | 
* Hong Kong
* Macau

 |
| 1 Svojata Narodna Republika Kina, ali njom trenutno upravlja Republika Kina (Tajvan). V. također Politički status Tajvana. |
Motzstraßenfest 2006 (Kalckreuthstraße)
**Lesbisch-schwules Stadtfest Berlin**, takođe i **Motzstraßenfest** je godišnja ulična proslava - vašar koji se organizuje na Nollendorfplatzu u Berlinu od 1993. godine. Prostire se kroz Motzstraße (otuda i naziv *Motzstraßenfest*), Eisenacher Straße, Fuggerstraße i Kalckreuthstraße. Sa oko 400.000 posetilaca to je najveća manifestacija te vrste u Evropi. Organizator je Regenbogenfonds, dok pokrovitelj festivala Klaus Wowereit, gradonačelnik Berlina. Raniji pokrovitelji su bili Elisabeth Ziemer, predsednica opštine Schöneberg , kao i političarke Andrea Fischer i Renate Künast. Četvrtkom pre početka Motzstraßenfest-a podiže se zastava duginih boja na zgradi opštine Tempelhof-Schöneberg.

Program
-------

Od 2004. godine festival je podeljen na 6 tematskih celina, koje pokrivaju: radio, sport, putovanje, film, politiku i AIDS, u okviru kojih udruženja organizuju različite programe i postavljaju info-štandove. Na nekoliko bina se priređuje različit program, sa različitom vrstom muzike. Od programa koji se ponavljaju svake godine, izdvajaju se nastup DJ-a WestBama i *talkshow* *Das wilde Sofa*, u kome su prethodnih godina učestvovali mnogi političari/ke i poznate ličnosti, kao što su Klaus Wowereit, Gregor Gysi, Volker Beck, Renate Künast, Christian Ströbele, Claudia Roth, Jürgen Trittin, Brigitte Zypries, Cem Özdemir, Klaus Lederer, Dirk Bach, Andrea Fischer, Peter Kurth, Georg Uecker i Luci van Org.

Rainbow Award
-------------

Od 1996. godine tokom festivala se dodeljuje *Rainbow Award* (Nagrada duge), osobama i organizacijama koje su se posebno zauzele za pitanja LGBT osoba. Nagradu dodeljuje Regenbogenfonds.

Dobitnici i dobitnice nagrade su:

* 1996 – Elisabeth Ziemer (političarka)
* 1997 – Martin Dannecker (seksolog)
* 1999 – Heinz Uth (policijski detektiv)
* 2000 – Anne Klein (advokatkinja)
* 2001 – Volker Beck (član Bundestaga)
* 2002 – Rosa von Praunheim (reditelj)
* 2003 – Lesben-Film-Festival Berlin
* 2004 – Eisenherz Buchladen (knjižara)
* 2005 – LSVD Berlin-Brandenburg
* 2006 – Wieland Speck (Vođa programa PANORAMA festivala Berlinale)
* 2007 – Erling Lae (gradonačelnik Osla) i Klaus Wowereit (gradonačelnik Berlina)
* 2008 – Thomas Birk (Političar - Bündnis 90/Die Grünen)
* 2009 – Lesbenberatung (organizacija)

Vidi takođe
-----------

* Položaj LGBT osoba u Nemačkoj i LGBT istorija u Nemačkoj
* CSD
* Cologne Pride
* CSD-Stonewall-Award

Vanjske veze
------------

***Lesbisch-schwules Stadtfest Berlin*** na Wikimedijinoj ostavi

* www.regenbogenfonds.de