recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Messier 65** (M65 ili NGC 3623) je spiralna galaksija u zviježđu Lav. Galaksiju je osobno otkrio Charles Messier 1. ožujka 1780. godine. M65 je zajedno s M66 i NGC 3628 dio grupe galaktike nazvane Leo Triplet I.

Svojstva
--------

M65 nalazi se na udaljenosti od približno 22 milijuna ly. Dimenzijama je za oko trećinu manja od naše Mliječne staze. Galaksija ima malo plina i prašine, a zvjezdana formacija je na minimumu. Odnos starih i mladih zvijezda je poprilično visok što pridonosi žućkastoj boji galaksije. Unatoč tome što je blizu M66 i NGC 3628, galaktika M65 izgleda sasvim normalno, bez znakova pretrpljenih sudara ili mimoilaženja starost zvijezda nam govori drugačije. Relativno nedavno dogodio se period brzog stvaranja zvijezda. Vjeruje se da se prije 800 milijuna godina dogodila interakcija s ostalim galaksijama Tripleta.

Amaterska promatranja
---------------------

M65 moguće je vidjeti 80 mm teleskopom bez većih problema. Koristeći povećanja manja od 80 puta moguće ju je smjestiti u isto vidno polje s M66. Treća, tamnija galaksija, NGC 3628, teže je vidljiva u 80 mm teleskopu i za nju je potrebno barem 114 mm promjera za ugodno promatranje. Obje galaktike su jasno vidljive u 200 mm teleskopu, dok NGC 3628 se malo teže uočava, posebice kada se promatra iz naseljenog mjesta. Pod tamnim nebom sve tri galaktike su lako vidljive. Sve tri galaktike je moguće smjestiti u isto vidno polje na povećanju od 35 puta.

Eksterni linkovi
----------------

***Messier 65*** na Wikimedijinoj ostavi

* Skica M65 zajedno s M66

  


|  |
| --- |
|  **Objekti u Messierovom katalogu**  |
| 

|  |
| --- |
| M1 • M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M8 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M16 • M17 • M18 • M19 • M20 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M27 • M28 • M29 • M30 • M31 • M32 • M33 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M40 • M41 • M42 • M43 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M49 • M50 • M51 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M57 • M58 • M59 • M60 • M61 • M62 • M63 • M64 • M65 • M66 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M73 • M74 • M75 • M76 • M77 • M78 • M79 • M80 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M92 • M93 • M94 • M95 • M96 • M97 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M103 • M104 • M105 • M106 • M107 • M108 • M109 • M110 |

 |
**Messier 68** (M68 ili NGC 4590) je kuglasti skup u zviježđu Vodena zmija. Otkrio ga je Charles Messier 1780. godine. Williamu Herschelu je prvom uspjelo razlučiti ga u pojedine zvijezde.

Svojstva
--------

M68 se nalazi na veoma neobičnom mjestu za kuglasti skup. Nalazi se daleko od ravnine Mliječne staze okolo koje su smješteni ostali kuglasti skupovi. Na nebeskoj sferi on se nalazi suprotno od središta Mliječne staze. 

Udaljenost skupa je oko 33,000 ly i prostire se na 106 ly. Sadrži 42 poznate promjenjive zvijezde od kojih 28 pripada tipu RR Lyrae. Prividni sjaj skupa M68 je + 7.3 magnitude, a prividni promjer je 11'.

Amaterska promatranja
---------------------

M68 je veoma teško promatrati iz naših krajeva. Skup ima veliku južnu deklinaciju i zbog toga se malo diže iznad horizonta. Od njega je teže promatrati samo galaksiju M83 jer se ona nalazi još južnije na nebeskoj sferi. U 200 mm teleskopu prilikom promatranja iz naselja i ako su uvjeti dobri, moguće je uočiti naznake granulacije i neke osnovne detalje u skupu poput jezgre.

  


|  |
| --- |
|  **Objekti u Messierovom katalogu**  |
| 

|  |
| --- |
| M1 • M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M8 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M16 • M17 • M18 • M19 • M20 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M27 • M28 • M29 • M30 • M31 • M32 • M33 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M40 • M41 • M42 • M43 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M49 • M50 • M51 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M57 • M58 • M59 • M60 • M61 • M62 • M63 • M64 • M65 • M66 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M73 • M74 • M75 • M76 • M77 • M78 • M79 • M80 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M92 • M93 • M94 • M95 • M96 • M97 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M103 • M104 • M105 • M106 • M107 • M108 • M109 • M110 |

 |

***Messier 68*** na Wikimedijinoj ostavi
**Godinjak** je naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u općini Staro Petrovo Selo u Brodsko-posavskoj županiji.

O naselju
---------

U Godinjaku se nalazi kapela Svetog Luke evanđelista, naselje pripada župi sv. Antuna Padovanskoga iz Starog Petrovog Sela, dio je Novokapelačkog dekanata Požeške biskupije.

Zemljopis
---------

Godinjak se nalaze na cesti Nova Gradiška - Slavonski Brod , 2 km zapadno od Starog Petrovog Sela, susjedna naselja su Oštri Vrh, Tisovac i Brđani na sjeveru, Adžamovci i Zapolje na zapadu, te Gornji Crnogovci na jugu.

Stanovništvo
------------

Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Godinjak je imalo 664 stanovnika. 

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2011.***

Poznate osobe
-------------

* S. Jula Ivanišević, službenica Božja

Vanjske poveznice
-----------------

* O Godinjaku na službenim stranicama Općine Staro Petrovo Selo Arhivirano 2010-01-29 na Wayback Machine-u

Izvori
------

1. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr
2. ↑  Popis stanovništva Republik Hrvatske 2011. www.dzs.hr

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Godinjak** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*


| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Općine Staro Petrovo Selo |
| --- |
| Blažević Dol • Donji Crnogovci • Godinjak • Gornji Crnogovci • Komarnica • Laze • Oštri Vrh • Starci • Staro Petrovo Selo • Štivica • Tisovac • Vladisovo • Vrbova |
**Messier 89** (M89 ili NGC 4552) je eliptična galaksija u zviježđu Djevica. Otkrio ju je Charles Messier 18. ožujka 1781. godine. M89 je član skupa galaktika Virgo.

Svojstva
--------

M89 pripada u eliptične galaktike ali trenutna promatranja pokazuju da je njen oblik gotovo savršeno okrugao. To je neobično jer su eliptične galaktike većinom izduženi elipsoidi. Postoji vjerojatnost da je galaktika tako orijentirana prema nama da nam izgleda okrugla ali je u stvarnosti eliptična. 

Udaljenost galaktike od nas je oko 50 milijuna godina svjetlosti. Njen prividni promjer od 5' odgovara stvarnom promjeru od 73,000 ly. Oko galaktike se proteže oblak prašine i plina koji ima 150,000 ly u promjeru. Otkriveni su i ostatci mlazova materije dugi po 100,000 ly. Vjeruje se da je galaktika u prošlosti bila kvazar ili radio galaksija. 

Broj kuglastih skupova oko M89 je oko 2,000, znatno više nego 180 kuglastih skupova oko naše Mliječne staze.

Amaterska promatranja
---------------------

U 200 mm teleskopu galaktike nije posebno atraktivan objekt. Može se uočiti da je galaktika sjajna, okrugla i ima zvjezdoliku jezgru.

Eksterni linkovi
----------------

Skica M89

  


|  |
| --- |
|  **Objekti u Messierovom katalogu**  |
| 

|  |
| --- |
| M1 • M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M8 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M16 • M17 • M18 • M19 • M20 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M27 • M28 • M29 • M30 • M31 • M32 • M33 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M40 • M41 • M42 • M43 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M49 • M50 • M51 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M57 • M58 • M59 • M60 • M61 • M62 • M63 • M64 • M65 • M66 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M73 • M74 • M75 • M76 • M77 • M78 • M79 • M80 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M92 • M93 • M94 • M95 • M96 • M97 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M103 • M104 • M105 • M106 • M107 • M108 • M109 • M110 |

 |

***Messier 89*** na Wikimedijinoj ostavi
„M94" preusmjerava ovdje. Za ostala značenja, v. M94 (razvrstavanje).

**Messier 94** (M94 ili NGC 4736) je spiralna galaksija u zviježđu Lovački Psi. Otkrio ju je Pierre Méchain 1781. godine. Charles Messier ju galaksiju u katalog unio dva dana kasnije.

Svojstva
--------

M94 se u nekim izvorima navodi kao prečkasta galaksija, "prečka" je više ovalna nego izdužena. Galaksija je poznata i po dvije prstenaste strukture u sebi. Udaljenost galaktike od nas je oko 16.0 ± 1.3 milijuna godina svjetlosti. Njen prividne dimenzije od 11.2' x 9.1' odgovaraju stvarnim dimenzijama od 52,000 x 43,000 ly. 

### Središte M94

Jezgra M94 klasificirana je kao središnja regija niske ionizacije. Takve jezgre karakterizirane su optičkim spektrom koji otkriva ionizirani plin koji je zapravo samo slabo ioniziran (atomima nedostaje tek nekoliko elektrona). 

M94 ima u sebi dvije prstenaste strukture. Unutrašnja je promjera 70" (ili 5,400 ly), a vanjska 600" (ili 46,500 ly). Prstenovi su nastali na mjestima rezonancije u galaksiji. Unutrašnji prsten je regija u kojoj se odvija ubrzano formiranje zvijezda. Materijal za stvaranje zvijezda dolazi od plinova koji su zbog dinamike galaktike uvučeni u prstenastu strukturu.

### Pseudoizbočenje

M94 nema stvarno središnje ispupčenje kao ostale spiralne galaksije. Umjesto središnjeg ispupčenja punog starih zvijezda, M94 ima središnju prstenastu strukturu punu mladih zvijezda. Kada se galaktika gleda s naličja ta struktura liči na ispupčenje koje u stvarnosti ne postoji.

### Grupa galaktika M94

M94 je dominantna galaktika u grupi galaksija. Grupa se sastoji do 16 do 24 galaksije. Grupa je dio Virgo skupa galaksija tj lokalne Supergrupe. S M94 prividno povezan veliki broj galaktika ali samo nekoliko galaktika u neposrednoj blizini M94 su stvarno povezane s njom. Ostale galaktike se kroz prostor kreću zajedno s širenjem Svemira.

Amaterska promatranja
---------------------

U 200mm teleskopu M94 je veoma sjajna galaksija. Njeno središte je veoma sjajno i naglo prelazi u halo koji postepeno gubi sjaj prema rubu. Galaksija izgleda kao kuglasti skup promatran u manjem teleskopu. Prividni sjaj galaktike je + 8.2 magnitude.

Eksterni linkovi
----------------

***Messier 94*** na Wikimedijinoj ostavi

* Skica M94

  


|  |
| --- |
|  **Objekti u Messierovom katalogu** |
| 

|  |
| --- |
| M1 • M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M8 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M16 • M17 • M18 • M19 • M20 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M27 • M28 • M29 • M30 • M31 • M32 • M33 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M40 • M41 • M42 • M43 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M49 • M50 • M51 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M57 • M58 • M59 • M60 • M61 • M62 • M63 • M64 • M65 • M66 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M73 • M74 • M75 • M76 • M77 • M78 • M79 • M80 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M92 • M93 • M94 • M95 • M96 • M97 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M103 • M104 • M105 • M106 • M107 • M108 • M109 • M110 |

 |
Za ostale osobe s istim imenom, v. Guthrum (razvrstavanje).
**Guthrum** (? - cca. 890), kršten kao **Æthelstan**, bio je kralj danskih Vikinga u Danelagu (današnja istočna Engleska), poznat prije svega po sukobu sa anglosaksonskim kraljem Alfredom Velikim.

O Guthrumovom ranom životu se malo zna, uključujući to da li je bio pripadnik Velike poganske vojske koja se 860-ih iskrcala na obale istočne Engleske i krenula osvajati anglosaksonska kraljevstva. Prvi put se spominje 874. kada je vodio pohode na Northumbriju na sjeveru i Merciju na zapadu. Od 876. je krenuo u pohode na Wessex, kojim je vladao Alfred; u nekoliko navrata je izvojevao pobjede, a potom od Alfreda ishodio plaćanje danka, da bi potom prekršio sporazum. To se dogodilo i početkom 878. kada je zauzeo Chippenham i natjerao Alfreda da se sakrije u močvari; međutim, Alfred je uspio pregrupirati i reorganizirati svoju vojsku i Guthrumu nanijeti odlučujući poraz u bitci kod Ethanduna u maju. 

Poraženi Guthrum je, prema navodima kroničara Assera, prisiljen sklopiti Sporazum u Wedmoreu, prema kome se obavezao ne samo odustati od daljih napada na Wessex, nego i pokrstiti. Ceremoniju krštenja je nadgledao i sam Alfred, koji je Guthruma proglasio svojim usvojenim sinom i dao mu anglosaksonsko ime "Aethelstan". Iako je dio historičara skeptičan prema ovim navodima, drugi krštenje smatraju mudrim političkim potezom od strane Guthruma koji je shvatio da će vlast nad osvojenim područjima lakše očuvati ako pomoću zajedničke kršćanske religije stekne legitimitet među svojim anglosaksonskim podanicima. Godine 879. se Guthrum povukao u Istočnu Angliju gdje je proveo ostatak života. Godine 884. su Alfred sklopili dodatni sporazum kojim su odredili granice Wessexa i Danelaga i uredili međusobne odnose.

Guthrum se pojavljuje kao lik u seriji historijskih romana Bernarda Cornwella, kao i u filmu *Alfred Veliki* iz 1969. gdje ga je tumačio Michael York.

| Engleska kraljevska porodica |
| --- |
| Prethodi: **Aethelred**  |  **kralj Istočne Anglije** 879– 890 | Slijedi: **Eohric**  |

| * p
* r
* u
Monarsi Istočne Anglije |
| --- |
| 
Wehha  • Wuffa  • Tytila  • Rædwald  • Eorpwald  • Ricberht  • Sigeberht^  • Ecgric^  • Anna  • Æthelhere  • Æthelwold  • Ealdwulf  • Ælfwald  • Hun^  • Beorna^  • Alberht^  • Æthelred‡  • Æthelberht II  • Offa¶  • Eadwald  • Cœnwulf¶  • Ceolwulf¶  • Béornwulf†  • Æthelstan  • Æthelweard  • Edmund Mučenik  • Oswald‡  • Æthelred II‡  • Guthrum I†  • Eohric†  • Æthelwold‡  • Guthrum II†

 ^ *ko-kraljevi* ¶ *također kralj Kenta i kralj Mercije* † *također kralj Mercije* ‡*pod-kraljevi* †*Danci* |
**Glasnost** (ruski: ; doslovno: "otvorenost") je izraz kojim se opisuje politika društvenih, odnosno reformi političkog sistema u SSSR-u 1980-ih koje je pokrenuo tadašnji vođa KPSS Mihail Gorbačov s ciljem liberalizacije društvenog i političkog života, prije svega kroz uvođenje slobode govora, ukidanje cenzure, puštanje političkih zatvorenika te uvođenje slobodnih, tajnih i neposrednih izbora za sovjetske organe vlasti, koji su dotle bili pod čvrstom kontrolom Partije. Gorbačov je politiku glasnosti objavio nedugo nakon dolaska na vlast u proljeće 1985. i nastojao je provoditi zajedno sa perestrojkom, odnosno skupom ekonomskih reformi kojim su se u dotadašnju sovjetsku plansku privredu trebali uvesti elementi slobodnog tržišta. 

Obje inicijative su kao svoju svrhu imale modernizaciju SSSR-a, koji je nakon decenija Brežnjevljeve stagnacije bio financijski i materijalno iscrpljen te sve manje sposoban da se ravnopravno suprostavi SAD i Zapadu u hladnom ratu. Glasnost je svojim zaokretom u odnosno na raniju represivnu politiku također trebala izbiti glavni propagandni argument iz ruku antisovjetskih krugova u inozemstvu. Gorbačov je na kratki rok u tome postigao svoj cilj, stekavši brojne simpatije u svijetu koje će kulminirati Nobelovom nagradom za mir.

Glasnost je, međutim, na unutrašnjem planu imala kobne posljedice po sovjetsku državu i režim, s obzirom da je nestankom dotadašnjih ograničenja došlo do eksplozije decenijama akumuliranog nezadovoljstva u skoro svim društvenim slojevima i grupama. To je postalo najvidljivije u pojedinim republikama SSSR-a gdje su novostvorene reforme najbolje iskoristili nacionalisti, prije svega u baltičkim republikama, Gruziji, Azerbejdžanu i, u manjoj mjeri, Ukrajini, kako bi došli na vlast i počeli tražiti nezavisnost. Taj koncept su, na kraju, počeli prihvatili i antikomunisti i liberali u samoj Rusiji, te iskoristili neuspjeli puč u augustu 1991. da dođu na vlast te dovedu do nestanka SSSR-a nekoliko mjeseci kasnije.

Literatura
----------

* Cohen, Stephen F.; Katrina Vanden Heuvel (1989 repr. 1990). *Voices of Glasnost: Interviews With Gorbachev's Reformers*. W. W. Norton & Company. ISBN 0-393-30735-2.
* Gibbs, Joseph (1999). *Gorbachev's Glasnost: The Soviet Media in the First Phase of Perestroika*. Texas A&M University Press. ISBN 0-89096-892-6.
**Messier 84** (M84 ili NGC 4347) je divovska lećasta galaksija u središtu Virgo skupa. Otkrio ju je Charles Messier 18. ožujka 1781. godine. Iste noći otkrio je još 7 magličastih objekata na istom dijelu neba, sve pripadnike Virgo skupa.

Svojstva
--------

Nalazi se na udaljenosti od 60 ± 3 milijuna ly. Njene prividne dimenzije od 6.5' x 5.6' odgovaraju stvarnim dimenzijama od 113,500 x 98,000 ly. M84 nalazi se u samom središtu skupa Virgo. U njenoj neposrednoj blizini nalaze se još dvije divovske galaksije, M86 i M87. M84 je ujedno i početak niza galaktika poznatog pod imenom Markarianov lanac. 

Istraživanja u radio spektru i teleskopom Hubble otkrivena su dva mala mlaza materijala. Uzrok tim mlazovima materijala je vjerojatno supermasivna crna rupa u središtu galaksije. Masa crne rupe je oko 300 milijuna puta veća od mase Sunca. Ta silna masa je koncentrirana u prostoru manjem od 26 ly u promjeru.

Do danas su otkrivene tri supernove u galaksiji. Najsjajnija od njih je bila 1957B s prividnim sjajem od + 13 magnituda.

Amaterska promatranja
---------------------

U 200 mm teleskopu, M84 je sjajna eliptična mrlja s sjajnim središtem. Nikakvi detalji se ne mogu vidjeti na njenoj površini. Galaksiju se lako uočava zbog prividnog sjaja od + 9.1 magnituda.

Eksterni linkovi
----------------

Skica M84

  


|  |
| --- |
|  **Objekti u Messierovom katalogu**  |
| 

|  |
| --- |
| M1 • M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M8 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M16 • M17 • M18 • M19 • M20 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M27 • M28 • M29 • M30 • M31 • M32 • M33 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M40 • M41 • M42 • M43 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M49 • M50 • M51 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M57 • M58 • M59 • M60 • M61 • M62 • M63 • M64 • M65 • M66 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M73 • M74 • M75 • M76 • M77 • M78 • M79 • M80 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M92 • M93 • M94 • M95 • M96 • M97 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M103 • M104 • M105 • M106 • M107 • M108 • M109 • M110 |

 |

***Messier 84*** na Wikimedijinoj ostavi
**Messier 99** (M99 ili NGC 4254) je spiralna galaksija u zviježđu Berenikina kosa. Otkrio ju je Pierre Méchain 17. ožujka 1781. godine. Charles Messier unio je galaksiju u svoj katalog 13. travnja iste godine.

M99 je bila jedna od prvih galaktika kod koje je Lord Rosse uočio spiralnu strukturu 1850. godine.

Svojstva
--------

M99 nalazi se na udaljenosti od 60 milijuna ly. Prividni promjer galaktike je 5' što odgovara stvarnom promjeru od 88,000 ly. Galaksija je svojim dimenzijama oko 10% manja od naše Mliječne staze. 

Morfologija galaktike je uobičajena za spiralne galaksije. Jedini izuzetak je jedan spiralni krak koji je poprilično odvojen od ostalih. Uzrok toj posebnosti je tamna galaktika nazvana VIRGOHI21. VIRGOHI21 je golemi oblak vodika koji ne sadrži ni jednu zvijezdu. Galaksije M99 trenutno prolazi pokraj VIRGOHI21 i doživljava interakciju s njom. Nakon što se M99 udalji od VIRGOHI21 izdvojeni spiralni krak će se vratiti u normalan položaj.

Amaterska promatranja
---------------------

U amaterskom teleskopu od 200 mm M99 nije osobito impresivna galaksija. U takvom teleskopu moguće je uočiti oblik galaktike i sjajniju središnju regiju. Njen prividni sjaj je + 10.4 magnitude.

  


|  |
| --- |
|  **Objekti u Messierovom katalogu**  |
| 

|  |
| --- |
| M1 • M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M8 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M16 • M17 • M18 • M19 • M20 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M27 • M28 • M29 • M30 • M31 • M32 • M33 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M40 • M41 • M42 • M43 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M49 • M50 • M51 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M57 • M58 • M59 • M60 • M61 • M62 • M63 • M64 • M65 • M66 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M73 • M74 • M75 • M76 • M77 • M78 • M79 • M80 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M92 • M93 • M94 • M95 • M96 • M97 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M103 • M104 • M105 • M106 • M107 • M108 • M109 • M110 |

 |


***Messier 99*** na Wikimedijinoj ostavi
**Messier 6** (M6 ili NGC 6405), također *Leptirov skup*, je otvoreni skup u Škorpionu poznat od davnina. Smatra se da ga je još Ptolomej uočio dok je promatrao susjedni Messier 7.

Giovanni Battista Hodierna je prvi astronom koji je opisao ovaj skup, prije 1654. godine. Charles Messier ga je uvrstio u svoj katalog 1764. godine.

Svojstva
--------

Identificirano je oko 80 zvijezda koje su članice ovog skupa. Skup se proteže regijom koja ima 54' u promjeru, a središnji dio skupa ima dimenzije 25'. Udaljenost ovog skupa je procijenjena ma 1300 do 2000 ly od nas. Starost skupa je procijenjan na 50 do 100 milijuna godina.

Najsjajnija zvijezda u skupu je *BM Scorpii*, promjenjivi narančasti div. Njegov prividni sjaj mijenja se od magnitude +5.5 do +7.0. Promjenjivost sjaja za uzrok ima i promjenu ukupnog sjaja skupa. Ostale zvijezde su većinom plavi divovi s prividnom magnitudom od +6.17 do +7.88.

Amaterska promatranja
---------------------

Promatranje ovog skupa otežano je iz naših krajeva jer ima veliku južnu deklinaciju. Da bi se uočio potrebno je naći mjesto s čistim južnim horizontom. Skup ima prividan sjaj od +4.2 magnitude. Da nije tako daleko na jugu bio bi lako vidljiv golim okom. Za promatranje je preporučljiv dvogled ili teleskop s malim povećanjem.

Messier 6 svojom pojavom donekle podsjeća na leptira pa zato i nosi naziv **Leptirov skup**.

Eksterni linkovi
----------------

***Messier 6*** na Wikimedijinoj ostavi

* Skica M6

  


|  |
| --- |
|  **Objekti u Messierovom katalogu**  |
| 

|  |
| --- |
| M1 • M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M8 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M16 • M17 • M18 • M19 • M20 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M27 • M28 • M29 • M30 • M31 • M32 • M33 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M40 • M41 • M42 • M43 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M49 • M50 • M51 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M57 • M58 • M59 • M60 • M61 • M62 • M63 • M64 • M65 • M66 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M73 • M74 • M75 • M76 • M77 • M78 • M79 • M80 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M92 • M93 • M94 • M95 • M96 • M97 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M103 • M104 • M105 • M106 • M107 • M108 • M109 • M110 |

 |
**Mecena** i uz to vezani izrazi **mecenatsvo** - **mecenatski** (po imenu rimskog političara, pjesnika i pokrovitelja umjetnika, savjetnika i prijatelja cara Augusta - Gaja Mecene (Gaius Cilnius Maecenas) (13. april 70. pne. - oktobar 8. pne.) označava osobu ili neko društvo koji nesebično i izdašno daje podršku i potporu umjetničkim, kulturnim ili u današnje vrijeme sportskim ili naučnim aktivnostima i njihovim nosiocima (umjetnicima, naučnicima, sportašima).

U historiji *mecene* su se regrutirale iz kruga kraljeva, plemića, zemljoposjednika i raznoraznih vladara i upravitelja (uglavnom iz višeg društvenog sloja) oni su financijski (ili materijalom) pomagali umjetnike svoga vremena (pisce, slikare, kipare, muzičare). Velike *mecene* bili su i brojni crkveni prelati, - kao i same crkvene organizacije.

Za vrijeme talijanske renesanse *mecenatsvo* je bilo usko povezano s fenomenom veličanstvenosti. Najpoznatiji *mecene* bili su firentinska vladarska dinastija Medici, točnije dvojica najpoznatijih Cosimo il Vecchio (1389-1464) i njegov nećak Lorenzo Veličanstveni (1449. -1492.) oni su na svom dvoru okupili najbolje umjetnike, književnike filozofe i humaniste svoga vremena, između otalih to su bili; Michelozzo, Pico della Mirandola, Angelo Poliziano, Antonio Pollaiolo i Sandro Botticelli.

Bibliografia
------------

* Francis Haskell: *Patrons and painters. A study in the relations between Italian art and society in the age of the Baroque*, London, Chatto & Windus, 1963. ISBN 978-0-300-02540-8

Izvori
------

1. ↑  Mecenate (lat. Gaius Maecenas), na portalu treccani.it, pristupljeno 23. 08. 2011.(`it`)

Eksterni linkovi
----------------

***Mecena*** na Wikimedijinoj ostavi

* Mecenatismo, na portalu treccani.it (`it`)</ref>
Messierov katalog
**Šarl Mesije** (фр. *Charles Messier*), francuski astronom iz 18. veka, prvi je sastavio katalog nebeskih maglina, kako su tada zajedničkim imenom zvali sve nezvezdane objekte noćnog neba. Mesije je, zapravo, tražio komete, a razne magline bile su mu samo smetnja. Da bi pomogao sebi i drugim astronomima koji su redovno posmatrali nebo, pokušao je da sastavi listu "lažnih kometa", tj. kometolikih, magličastih objekata koji kroz teleskop izgledaju kao kometa, a to nisu. Prvi originalni Mesijeov katalog sadržavao je tek 30-ak objekata, dok je ostale objekte dodavao kako ih je otkrivao. Poslednji objekat u Mesijeovom katalogu nosi naziv *Messier 110* ili M110. Lista svih objekata u Mesijeovom katalogu se nalazi ovde.

U katalogu objekti se obeležavaju sa velikim slovom **M** iza kojeg je redni broj objekta u katalogu. Recimo, Andromedina galaksija nosi oznaku M31. U katalogu se nalaze sve vrste objekata dubokog svemira: galaksije, otvorena zvezdana jata, zatvorena zvezdana jata, razne magline, ostaci supernovih, itd.

Iako star preko 2 veka, Mesijeov se katalog i danas koristi i to iz razloga što sadrži veliku većinu difuznih objekata vidljivih sa umerenih geografskih širina (dakle, oko 45°) severne polulopte. Gotovo svaki astronom amater započinje upoznavanje sa noćnim nebom preko Mesijeovog kataloga. Svih 110 objekata mogu se vidjeti uz pomoć teleskopa prečnika objektiva od recimo 10-15 , pa i uz određeno svetlosno zagađenje. Neki iskusniji astronomi amateri uspeli su pronaći sve objekte iz Mesijeovog kataloga i uz pomoć 2.4 inčnog (oko 6 ) refraktora, a u idealnim uslovima, daleko od svih izvora svetlosnog zagađenja, te uz dobar vid, isti poduhvat je izvediv i uz pomoć dvogleda 8 x 50.

Krajem marta i početkom aprila moguće je u jednoj noći videti sve Mesijeove objekte, pa se u to doba godine organiziraju takmičenja, tzv. Mesijeovi maratoni. U Srbiji Mesijeov maraton se svake godine održava na Fruškoj gori.

Zvezdana karta
--------------

Zvezdana karta sa položajima objekata u Mesijeovom kataloguZvezdana karta sa položajima objekata u Mesijeovom katalogu

Linkovi
-------

* Popis Messierovih objekata
* Messierov maraton
* Objekti dubokog svemira
* New General Catalogue

Eksterni linkovi
----------------

***Messierov katalog*** na Wikimedijinoj ostavi

* (`sh`)  Arhivirano 2008-06-26 na Wayback Machine-u
* (`en`)  Arhivirano 1999-04-20 na Wayback Machine-u
* (`en`)  Arhivirano 2004-07-19 na Wayback Machine-u
* (`en`)  Arhivirano 2004-06-14 na Wayback Machine-u
* (`en`)  Arhivirano 2004-12-25 na Wayback Machine-u
Koordinate: 41° 32′ 38" SGŠ, 20° 31′ 29" IGD

**Krivci** (mak. *Кривци*) su naseljeno mesto u Republici Makedoniji, u krajnje zapadnom delu države. Krivci pripadaju opštini Debar.

Prirodni uslovi
---------------

Naselje Krivci je smešteno u krajnjem zapadnom delu Republike Makedonije, na samoj granici sa Albanijom (2,5 km severozapadno od naselja). Od najbližeg većeg grada, Debra, naselje je udaljeno 3 km severno.

**Reljef**: Krivci se nalaze u gornjem delu istorijske oblasti Debar. Selo je položeno na istočnom obodu plodnog Debarskog polja, koje pravi reka Crni Drim, posle istoka iz Debarskog jezera. Istočno od naselja se izdiže planina Dešat. Nadmorska visina naselja je približno 720 metara.

Klima u naselju, i pored znatne nadmorske visine, nije planinska, već je pre blaža, župna klima.

Istorija
--------

Stanovništvo
------------

Po popisu stanovništva iz 2002. godine Krivci su imali 9 stanovnika.

Pretežno stanovništvo u naselju su danas Albanci (100%), a nekad su bili makedonski Sloveni pravoslavne i islamske veroispovesti.

Većinska veroispovest u naselju je islam.

Vidi još
--------

* Opština Debar

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

* Zvanična stranica opštine Debar Arhivirano 2013-10-16 na Wayback Machine-u

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Debar |
| --- |
| **Debar** • 
Banište •
Bomovo •
Gari •
Gornji Kosovrasti •
Donji Kosovrasti •
Konjari •
Krivci •
Mogorče •
Osoj •
Otišani •
Rajčica •
Selokući •
Spas •
Tatar Elevci •
Trnanić •
Hame •
Džepište |
**Messier 78** (M78 ili NGC 2068) je refleksijska maglica u zviježđu Orion. Otkrio ju je Pierre Méchain, suradnik Charlesa Messiera.

Svojstva
--------

M78 pripada kompleksu Orion, golemom oblaku prašine i plina s središtem u Orionovoj maglici. Udaljenost tog oblaka je 1,600 ly. M78 je dio kompleksa koji uključuje NGC 2064, NGC 2067, NGC 2071 i McNeilovu maglicu (otkrivena 2004.). Zajedno s drugim maglicama poput NGC 2024 dio je velikog molekularnog oblaka LDN 1630, manjeg dijela Orionova kompleksa. Dimenzije M78 su oko 4 ly.

Refleksijska maglica je neproziran oblak prašine i plina koji reflektira svijetlo obližnjih zvijezda. U slučaju M78, radi se o zvijezdama HD 38563A i HD 38563B, obje magnitude + 10. Refleksijska priroda maglice M78 otkrivena je 1919. prilikom sprektroskopskih istraživanja. Astronomi su primijetili da spektar maglice je kontinuiran i odgovara spektru obližnjih zvijezda. 

Oko i u M78 nalazi se 45 zvijezda male mase koje pripadaju zvijezdama tipa T Tauri. To su promjenjive zvijezde, spektralne klase F i G. Njihov sjaj je 4 do 5 magnituda veći od zvijezda slične mase i spektralnog tipa. Vjeruje se da su to veoma mlade zvijezde koje se još formiraju.

Istraživanja u infracrvenom dijelu spektra (poput projekta 2MASS za čijeg je trajanja nastala fotografija desno)otkrila su otvoreni skup s 192 zvijezde razasute na prostoru od 4 ly.

Amaterska promatranja
---------------------

M78 zna biti problematičan objekt, posebno ako u blizini mjesta promatranja postoji kakav izvor svjetlosnog zagađenja ili veće naselje. Pod tamnim nebom i manji teleskopi će bez problema pokazati ovu maglicu kao oblačić koji podsjeća na komet. U 200 mm teleskopu vidi se nekoliko zvijezda u blizini maglice i njena susjeda, NGC 2067.

Izvori
------

1. ↑  McNeil's Nebula near M78

Eksterni linkovi
----------------

***Messier 78*** na Wikimedijinoj ostavi

* Skica M78

  


|  |
| --- |
|  **Objekti u Messierovom katalogu** |
| 

|  |
| --- |
| M1 • M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M8 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M16 • M17 • M18 • M19 • M20 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M27 • M28 • M29 • M30 • M31 • M32 • M33 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M40 • M41 • M42 • M43 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M49 • M50 • M51 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M57 • M58 • M59 • M60 • M61 • M62 • M63 • M64 • M65 • M66 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M73 • M74 • M75 • M76 • M77 • M78 • M79 • M80 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M92 • M93 • M94 • M95 • M96 • M97 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M103 • M104 • M105 • M106 • M107 • M108 • M109 • M110 |

 |
**Maklen** (lat. *Acer monspessulanum*) je vrsta javora udomaćena na području Sjeverozapadne Afrike, Zapadne Azije i Južne Evrope. Staništa ove biljke su mediteranske i submediteranske šume, a može se naći i u dubokim kontinentalnim područjima na toplijim mjestima.

Opis
----

Maklen raste kao bjelogorično drvo oko 10-15 metara visine, a rijetko 20 metara. Deblo je promjera do 75 centimetara, te je obavijeno sivkasto-smeđom korom, koja ispuca s godinama. Među sličnim vrstama javora lako se može razlikovati po glatkim, sjajnim, tamnozelenim listovima sastavljenih od tri lapa, dugim 3-6 centimetara, a širokim 3-7 centimetara. Lišće opada u kasnu jesen, najčešće u studenome. Blijedožućkasti cvijetovi nastaju u travnju i svibnju, pojavljuju se skupljeni u viseće cvatove, a dugi su 2-3 centimetra. Plod je okrugao, te ima dva paralelno postavljena krilca.

Uzgoj
-----

Iako javori nisu endemi Japana, maklen (i donekle sličan klen) je tamo jako popularan među bonsai entuzijastima. Mali listovi i rašljavost odlično odgovaraju tehnikama smanjenja i razgranavanja. Drvo maklena je dosta kvalitetno, ali se u građevinarstvu zbog malenih dimenzija rijetko koristi. Često se uzgaja unutar arboretuma.

Izvori
------

1. ↑  (`fr`) Fleurs de France: *Acer monspessulanum*
2. ↑  Bonsai Club International: *Acer monspessulanum* Arhivirano 2006-11-11 na Wayback Machine-u
3. ↑  Bonsai Club International: *Acer campestre* Arhivirano 2006-11-11 na Wayback Machine-u

Vanjske veze
------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak na temu: **Maklen** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Maklen** |
|  | Wikivrste imaju podatke o: **Maklen** |
Skulptura Guetar Indijanaca iz 16. stoljeća. Kostarika
**Guetar** (Guetare, Güetar, Huetar, Wétar), indijanski narod jezične porodice Talamancan (Swanton), ili iz grupe Rama, kako ih danas klasificiraju, te srodni plemu Guatuso ili Maleku. Naseljeni su u Srednjoj Americi u središnjim predjelima Kostarike, danas na rezervatima Quitirrisí i Zapatón. 

Svoje ime dobili su po poglavici Huetar čije je pleme živjelo sjeverno i istočno od Punta de Herradura, a postojale su jš 4 druge poglavice koji su kontrolirali ostalim skupinama, to su bili Garabito, Guarco, Pacaca i Asseri što bi upućivalo na nekad snažnu političku međuplemensku oraganizaciju prije Osvajanja (Konkviste). Peralta (1895.) navodi da su im pripadala "provincije" i plemena: Abra, Accerri, Catapa, Cooc, Garabito, Guarco, Pacaca, Tayopan, Tice i Turriarba, među kojima je poznato da su Indijanci Tice i Catapa pripadnici porodice Rama, kako i Swanton navodi u svojem popisu plemena Meksika i Srednje Amerike. 

Plemena Guetar, Voto i Suerre u podlegla su u osvajanjima prilično rano, a danas su se od ova tri plemena jedini Guetari očuvali..

Izvori
------

1. ↑  Handbook of So. Amer. Indians
2. ↑  Swanton, Mexico

Vanjske poveznice
-----------------

* Photographs of Huetar artifacts.
* Vocabulary Words in Native American Languages: Huetar
Hemijske strukture glikolipida, glikoglicerolipida i glikosfingolipida
**Glikolipidi** su jedinjenja koja u svom sastavu sadrže šećernu komponentu (glikon), spojenu etarskom vezom, odnosno glikozidnom (pošto se radi o šećeru) sa glicerolom, dok nešećernu komponentu (aglikon) najčešće čini glicerol sa dve masne kiseline vezane estarskim vezama. Aglikonski deo može biti i sfingozidna baza (sfingozin). NJihova primarna uloga je obezbeđivanje energije. Oni takođe služe kao markeri za ćelijsko prepoznavanje.

Metabolizam
-----------

Oni se javljaju na mestima gde se ugljeno hidratni lanci vezuju sa fosfolipidima na površini ćelijskih membrana. Ugljeni hidrati su nađeni na spoljašnjoj površini svih eukariotskih ćelijskih membrana. Ugljeno hidratna struktura glikolipida je kontrolisana glikoziltransferazama koje dodaju lipide, i glikozilhidrolazama koje modifikuju glikan nakon adicije. 

Oni proširuju fosfolipidni dvosloj u vodeno okruženje izvan ćelije, gde oni deluju kao mesta prepoznavanja za specifične hemikalije. Oni isto tako pomažu u održavanju stabilnost membrane, i pomažu u međusobnom vezivanju ćelija kojim se formiraju tkiva.

Sfingolipidoze mogu da budu posledica defekata metabolizma.

Tipovi glikolipida
------------------

Glikolipidi se prema vrsti aglikonskog dela mogu podeliti na:

1. Glikoglicerolipide i
2. Glikosfingolipide

Izvori
------

1. ↑  Donald Voet, Judith G. Voet (2005). *Biochemistry* (3 izd.). Wiley. ISBN 978-0-471-19350-0.
2. ↑  Bruce Alberts, Alexander Johnson, Julian Lewis, Martin Raff, Keith Roberts, Peter Walter (2002). *Molecular Biology of the Cell*. New York: Garlard Science. ISBN 0-8153-3218-1.

Spoljašnje veze
---------------

* MeSH *Glycolipids*

  


| * p
* r
* u
Glikokonjugati, lipidi i glikolipidi: sfingolipidi i glikosfingolipidi, i metabolički intermedijeri |
| --- |
| Keramid | Cerebrozid (Galaktocerebrozid, Glukocerebrozid) • Laktozilkeramid |
| Gangliozidniput | 

|  |  |
| --- | --- |
| gangliozid | GM1 • GM2 • GD2 • GM3 |
| globozid | Globotriaozilkeramid |
| sfingomijelin | Glukocerebrozid |
| sulfatid | Galaktocerebrozid |
| sfingozin | Keramid |

 |
| Drugi | Sfingozin-1-fosfat |
| 

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 
M: MET
 | 
mt, k, c/g/r/p/y/i, f/h/s/l/o/e, a/u, n, m
 | 
k, cgrp/y/i, f/h/s/l/o/e, au, n, m, epon
 | 
m (A16/C10), i (k, c/g/r/p/y/i, f/h/s/o/e, a/u, n, m)
 |

 |

**Biohemijske familije:** Ugljeni hidrati (Glikozidi,Alkoholi) •  Lipidi (Steroidi,Fosfolipidi,Glikolipidi,Masne kiseline,Tetrapiroli) •  Proteini (Aminokiseline,Peptidi,Glikoproteini) •  Nukleobaze/Nukleinske kiseline |
**Guahiban** je porodica indijanskih jezika i plemena iz Venezuele (Chiricoa, Cuiba, Guahibo, Yamu) i Kolumbije (Churoya, Cunimia, Guayabero ili Guayavero i Sicuane ili Sikuani kojih ima u obje države). Jezično i teritorijalno Guahíbo plemena podijeljena su na cijeli niz lokalnih skupina lovaca ribara i sakupljača. Kuiba ili Cuiva (Cuiba) nomadi žive u kolumbijskim departmanima Arauca, Casanare i Vichada, dok u Venezueli žive u državi Apure. Sam i sebe nazivaju Hiwi. Guayabero su sa río Guaviare, i srodni su sa Churoya i Cunimia; Chiricoa sa río Ele; Hitnü i Macaguane (Makaguane, Cuiba ili Guahibo de Agualinda) nastanjeni su u kolumbijskom departmanu Arauca, na rijekama Lipa i Ele. Sikuani isto pripadaju pravim Guahibima brojni su i u Kolumbiji i Venezueli.

Jezici
------

Porodica obuhvaća pet jezika, svi iz Kolumbije i susjedne Venezuele: cuiba ili cuiva [cui], 2,900, Kolumbija i Venezuela; guahibo ili guayba ili "sicuani" [guh], 23.000 u Kolumbiji (2001) i 11.200 u Venezueli; guayabero [guo], 2.000 u Venezueli (2007 Lopez); macaguán ili agualinda guahibo [mbn], 1.010 u Kolumbiji (2001); playero ili rio arauca guahibo [gob], 240 u Kolumbiji (2000)

Izvori
------

1. ↑  Ethnologue (16th)

Vanjske veze
------------

* Guahibo
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
|  |
| --- |
| **Viskoza Loznica** |
|  |
|
| Vrsta kompanije: | akcionarsko društvo |
| Osnovana: | 1957 |
| Sedište: | Loznica,  Srbija |
| Industrija: | Hemijska |
| Proizvodi: | veštačka svila, celuloza, celofan |
| Zarada: |  |
| Br. zaposlenih: | 10 000 |
|
|  Arhivirano 2009-04-14 na Wayback Machine-u |

HI Viskoza Loznica
------------------

**Kemijska industrija vjestačke svile i viskoznih proizvoda** iz Loznice, Srbija osnovana je 1957. godine pod nazivom "preduzeće u razvoju Viskoza Loznica".U najvećem stepenu razvitka brojala oko 10000 radnika krajem 1980. Sada je u stečaju, unistena u ekonomskoj krizi 1990-ih i čeka privatizaciju. Trenutni naziv joj je "holding kompanija Viskoza Loznica". Sastoji se od 13 akcionarskih društava

* Celuloza
* Celvlakno
* Svila
* Kord
* Energetika
* Lozofan
* Lofolen
* Centrofan
* Krupanjka
* Transport
* Standard
* Hortikultura
* Hemiremont

U fabrici je 8. decembra 2008. izbio požar u kojem je poginuo jedan radnik.

Krajem 2010 Godine Iz Viskoze Je Ukradeno Oko 100.000kg Metala i Bakra.
20.05.2010 Prilikom Kradje Metalne Konstrukcije Sa Silosa Za Skladistenje Opasnih Materija I Hemikalija Iscurelo Je Oko 500.000 Litara Otrovnih Hemikalija.Veliki Problem Bio Je Jer Je Oko 01.30 Uvece Pocelo Izlivanje Materija A Zaustavljeno Tek Oko 08.00h.
Da Su Se Hemikalije Spojile Nastala Bi Burna Reakcija Koja Bi Ispustila Veliku Toplotu Pa Bi I CS2 Koji Je Veoma Opasna Materija Usao U Tu Reakciju I Nastala Bi Velika Eksplozija U Kojoj Bi Bili Unisteni : Trbusnica,Loznica,Banja Koviljaca i Trsic.
Na Srecu Sve Je U Redu I CS2 Je Izvucen Iz Pogona Viskoze.
Hemijske Laboratorije Su U Najkriticnijem Stanju A U Njima Su Jos Uvek Opasne Hemikalije.

Izvori
------

1. ↑  Požar u Loznici, poginula jedna osoba, RTS
**Grajnd kor** (engl. ) je ekstremni muzički pravac, koji je nastao ranih i srednjih 80-tih godina. Muzika je nastala pod uticajem raznih uticajem muzičkih pravaca kao što su det metal, treš metal, hardkor pank, industrial i nojz muzika.

Grajndkor karakterišu visoko-distorzirane gitare u sniženom štimu, bubnjevi u visokom tempu, najčešće se koristi blest bit bubnjeva i vokali koji koriste tehnike grovlanja, hukova i mumlanja. Grupa Napalm Det je postavila dobre temelje grajnd kor muzike. Danas su Evropi i Severnoj Americi oni zajedno sa grupama Brutal Trur i Nasum najpopularnije grajnd kor grupe. Teme tekstova su najčešće politička pitanja, crni humor, razne perverzije ili mučenja.

Zloglasna osobina grajnd kora je „mikropesma". Puno bendova je produciralo pesme koje su samo nekoliko sekundi dugačke. Britanska grupa Napalm Det drži rekord u Ginisovoj knjizi rekorda za pesmu „You Suffer" (u prevodu: Ti Patiš), koja je najkraća pesma ikada.

Izvori
------

1. ↑  Metal: The Definitive Guide (Garry Sharpe-Young), US Death Metal and Grindcore
Mala crna haljina
Mala crna haljina na njujorškom Fashion Weeku 2007. godine.
**Mala crna haljina** kratka je, nepretenciozna večernja ili koktel haljina, koju je lansirala modna kreatorica Gabriela Coco Chanel. Odmah su ju usporedili s automobilom marke "Ford" koji je tada bio sinonim za masovnost, jednostavnost, nisku cijenu i crnu boju. Chanel je haljinu dizajnirala tako da se na njoj ne vide mrlje (!!) i da dobro "oblači" svaku ženu. Ova haljina može biti različitih dužina, ali je uvijek jednostavnog kroja. Ona može biti savim obična, od jeftinijih materijala, ali može biti i skupocjena.

Modni kreatori i mnoge žene smatraju, da je mala crna haljina esencijalni dio ženske garderobe. To je poznati zakon mode da bi svaka žena trebala imati svoju jednostavnu, elegantnu crnu haljinu koju može obući u svakoj prilici.

Nastanak
--------

Prije nego što je lansirana kao modni standard, crna haljina je služila samo za izražavanje žalosti u zapadnom svijetu. (Na dalekom istoku je bijela boja boja žalosti)

Za modni dizajn i kreaciju ove haljine je zaslužna, modna kreatorica Gabriela "Coco" Chanel, koja ju je lansirala 1926. godine. Prva mala crna haljina je bila bez rukava, dužine malo iznad koljena. Opća emancipacija žena je tada postigla da se nose kraće haljine, kraća kosa i kraći rukavi. Coco Chanel je bila nosilac tog pokreta u području mode koristeći materijale neutralnih boja, prije svega udobni žersej.

Tako je mala crna haljina postala klasični sastavni dio ženske garderobe.

Funkcija male crne haljine je, da i sa skromnim sredstvima, svaka žena može istovremeno biti ženstveno i lijepo i elegantno odjevena. Prvenstvena namjena je bila za koktel partije, dakle za popodnevne izlaske, ali raznim atraktivnim i skupocjenim dodacima, lako ju je pretvoriti u elegantnu večernju haljinu. Dodavanjem blejzera može se koristiti i kao odjeća za posao. Na primjer, jednostavna haljina za koktele se može pretvoriti u večernju haljinu kada joj se doda odgovarajući ukras i duge rukavice, a kada se kombinira sa crnim sakoom i skromnim nakitom, ista haljina se može nositi i na poslovne sastanke.

Mala crna haljina se može dodatno ukrasiti brošem, ogrlicom, naušnicama, okovratnikom od materijala druge boje (na primjer od bluze koja je obučena ispod i izviruje...), rukavicama, ešarpom, brilijantima, štrasom.

Eksterni linkovi
----------------

***Mala crna haljina*** na Wikimedijinoj ostavi

* Povijest male crne haljine
* Povijest mode
nulta iteracija
nulta i prva iteracija
iteracije 0-2
**Hilbertova krivulja** je beskonačno gusta krivulja koju je opisao njemački matematičar David Hilbert 1891. godine.

Konstrukcija
------------

Konstrukcija je potpuno ista kao i kod Peanove krivulje. Nulta i prva iteracija su zadane takve kakve jesu. Druga se iteracija tvori tako da se u prvoj iteraciji pronađe svaki segment sličan krivulji iz nulte iteracije i zamijeni se cijelom prvom iteracijom. Daljnja se konstrukcija može shvatiti na dva načina, iako je rezultat potpuno isti:

* *n*-tu iteraciju dobijemo ako u iteraciji br. *n*-1 svaki segment sličan krivulji iz **nulte** iteracije zamijenimo cijelom **prvom** iteracijom.
* *n*-tu iteraciju dobijemo ako u iteraciji br. *n*-1 svaki segment sličan krivulji iz iteracije br. ***n*-2** zamijenimo cijelom iteracijom br. ***n*-1**.

Hilbertova krivulja nastaje nakon beskonačno mnogo iteracija.

### Koristeći L-sustav

* **Početak:** L
* **Pravila:**
	+ L → + R F − L F L − F R +
	+ R → − L F + R F R + F L −
* **Značenje:**
	+ **F** = "crtaj naprijed"
	+ **-** = "zakreni u smjeru kazaljke na satu za 90°"
	+ **+** = "zakreni u smjeru suprotnom od smjera kazaljke na satu za 90°"

Trodimenzionalna Hilbertova krivulja
------------------------------------

Može se napraviti jednostavnom analogijom.

* nulta iteracija
* prva iteracija
* druga iteracija
* iteracije 0-3

Vidi još
--------

***Hilbertova krivulja*** na Wikimedijinoj ostavi

* Fraktali
* Beskonačno guste krivulje
* Peanova krivulja
* Krivulja Sierpińskog
* Zmajolika krivulja
* Lindenmayerov sustav (L-sustav)
Naslovna stranica Barberinijeve kopije. Tekstovi: "Valentine, sretno živio od Boga" (gore), "Furije Donacije Filokal je ilustrirao ovo djelo" (u trokutu), "Valentine, uživaj čitajući ovo" (u sredini), lijevo "Valentine, neka dugo i bogato živiš", desno "Valentine, neka živiš dugo i veselo".
**Kronografija 354.**, također poznata i kao **Kalendar 354.** je naziv za iluminirani (ilustrirani) rukopis izrađen godine 354. za bogatog rimskog kršćanina po imenu Valentin (*Valentinus*). Taj rukopis predstavlja najraniji poznati kodeks koji je imao ilustracije na punoj stranici. Rukopis, ili neke njegove dijelove, je ilustrirao rimski kaligraf po imenu Furije Dionizije Filokal, zbog čega se rukopis ponekad naziva i **Filokalov kalendar**, iako je to češći naziv tek za VI dio rukopisa koji se sastoji od kalendara. Rukopis koji je po svojim značajkama zapravo bliži almanahu, te sadrži brojne popise rimskih vladara i papa, uključujući i znameniti Liberijev katalog. Poznat je i po tome što se u njemu prvi put spominje Božić.

Originalni rukopis je danas izgubljen, ali se vjeruje da je još uvijek postojao u doba Karla Velikog. Bio je prilično često kopiran, pogotovo u doba karolinške i kasnije italijanske Renesanse. Vjeruje se da je najpotpunija i najvjernija kopija izrađena 1620. za Barberinijevu zbirku.

Vanjske veze
------------

* Tertullian.org: Chronography of 354
**Njorka** ili **mala njorka** (*Alca torda*) je velika vrsta njorke i jedini pripadnik roda *Alca*.

Opis
----

Odrasle ptice su crne odozgo i s bijelim prsima i stomakom. Debeli crni kljun ima tup kraj. Rep je šiljast i duži od onog tankokljune njorke. Zimi grlo i gornji dijelovi prsa postanu bijeli. Hranu traže pod vodom. Može ostati pod vodom jednu minutu prije nego što izroni. Uglavnom jedu ribe poput srdela i drugih malenih riba, ali također jedu i neke malene račiće i morske crve. Obično se gnijezde u velikim kolonijama i nesu jaja na golom kamenju. Roditelji se izmjenjuju tijekom inkubacije: dok se mužjak hrani na moru, ženka čuva jaja, a zatim mužjak zamijeni ženku. Kada trebaju hraniti mladunce ulove nekoliko riba i sve ih u kljunu odnesu do ptića. Prije nego što se mladi izlegu, roditelji se mogu udaljiti od gnijezda i više od 100 km da bi našli hranu, ali kada ptići dođu na svijet, ne udaljavaju se više od nekoliko desetaka kilometara, i tada često traže hranu u plitkoj vodi. 

Iako je prosječan životni vijek njorki oko 13 godina, jedna jedinka prstenovana u Ujedinjenom Kraljevstvu 1967. živjela je 41 godinu, što je rekord za ovu vrstu.

Neke poznate kolonije njorki su:

* Helgoland, Njemačka (54°10' N) - u Europi, najjužnija kolonija, samo nekoliko parova
* Otok Staple, Ujedinjeno kraljevstvo (55°38' N) - sezona parenja od svibnja do sredine srpnja.
* Runde, Norveška (62°24' N) - 3.000 parova
* Látrabjarg, Island (65°30' N) - 230.000 parova, oko 40% ukupne populacije (procjenjeno sredinom 1990. godina). Sezona parenja od lipnja do srpnja.
* Grímsey, Island (66°33' N)

Rasprostranjenost
-----------------

*Alca torda*
Razmnožavaju se na otocima, kamenitim obalama i liticama u Sjevernom Atlantiku. U Sjevernoj Americi žive južno sve do Mainea, a u Zapadnoj Europi od sjeverozapada Rusije, do sjevera Francuske. Sjevernoameričke ptice se sele na jug. Euroazijeske ptice isto tako zimuju na moru, a neke dospiju i do Sredozemlja.

Evolucija i pretpovijesne vrste
-------------------------------

Iako je danas njorka jedini živi pripadnik roda *Alca*, tijekom pliocena je u ovom rodu bilo mnogo više vrsta:

* *Alca "antiqua"* (kasni miocen, rani pliocen, SAD)
* *Alca stewarti* (rani miocen, Belgija)
* *Alca ausonia* (rani pliocen, SAD. Srednji pliocen, Italija)

Koliko je poznato, rod *Alca* je vjerojatno evoluirao na zapadu Sjevernog Atlantika, odnosno na današnjim Karibima, poput većine drugih njorki. Preci ovog roda su tu vjerojatno došli tijekom miocena.

Drugi projekti
--------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **mala njorka** |
|  | Wikivrste imaju podatke o: **maloj njorci** |

***Mala njorka*** na Wikimedijinoj ostavi