*Za ostale upotrebe, v. Петница (razvrstavanje).*

  
Координате: 44° 14′ 30" СГШ, 19° 55′ 31" ИГД
**Петница** је насељено место града Ваљева у Колубарском округу. Према попису из 2011. било је 697 становника.

* село Петница - Црква Пресвете Богородицесело Петница - Црква Пресвете Богородице
* село Петница - панорамасело Петница - панорама
* село Петница - панорамасело Петница - панорама
* село Петница - панорамасело Петница - панорама
* село Петница - панорамасело Петница - панорама
* село Петница - панорамасело Петница - панорама
* село Петница - панорамасело Петница - панорама
* село Петница - панорамасело Петница - панорама

Историја
--------

Село Петница је веома старо. Прве породице су се у њега доселиле већ почетком 15. века. Најстарији познати писани документ је Петнички Псалтир из 1488. године који сведочи не само о постојању села Петница, већ и о манастиру и школи при њему. Манастир су Турци спалили и потпуно уништили у 18. веку, али и даље постоји црква, последњи пут обновљена 1864. године на темељима старе, много пута рушене и пљачкане, манастирске цркве. Приликом копања темеља за објекте Станице откривени су остаци старог петничког гробља ("бобије") који су пренесени у данашњу цркву. На месту данашње истраживачке станице постојала је школа, изграђена 1925. год.

Терен села географски припада ваљевском красу који чини низ ниских и средњих планина рашчлањених мрежом долина, котлина и клисура. Оне су претежно састављене од кречњака, па у себи крију бројне пећинске канале, галерије, шупљине и др. Околина села је богата разноврсним биљним и животињским светом. Петница обилује површинским и подземним водама. Кроз село протиче речица Бања, која извире из Петничке пећине, и поток Поцибрава који село дели на два дела - брдски (јужни) и равнији (северни) део. На Поцибрави је 1990. године изграђена заштитна брана намењена заштити од бујица и тако добијено мало језеро површине 2 ha. На обалама језера су птице селице и мочварице већ формирале своја станишта, док су га бројни ваљевски риболовци прогласили за своје омиљено „ловиште".

Петничка пећина
---------------

Доња пећина - извор реке Бање
Петница је, ипак, најпознатија по истоименој пећини која се налази на 300 m од Истраживачке станице. У пећини и њеној непосредној околини пронађена су најстарија сведочанства о животу људи у западној Србији. Истраживање овог археолошког локалитета почело је у прошлом веку када су прва истраживања обавили Јосиф Панчић и Јован Цвијић. Поред археолошке она поседује и велику спелеолошку и палеонтолошку вредност. Пећина се састоји од око 600 m дугих канала и бројних одаја. Подељена је на два дела - Горњу и Доњу пећину. Доња је знатно мања од Горње, али има проходнији улаз. Из ње извире понорница Бања. Горња пећина је, пак, већих димензија и представља сплет одаја и канала. Њена најпространија одаја (тзв. Концертна дворана) има природно осветљење које потиче од два отвора ("вигледи") на таваници. Све ове особине, као и погодни климатски фактори, пружиле су идеалне услове за сигурно склониште људима и живот ретким животињским и биљним врстама. Археолошко-антрополошка истраживања спроведена 1969. године потврдила су да је археолошки локалитет који се налази испред улаза у Петничку пећину, прво комплетно неолитско станиште у Југославији, старо 6000 година. На другом локалитету, у самој пећини, откривено је огњиште, кости пећинског медведа, хијене, срндаћа, али и делови војничке опреме из периода Римљана (укључујући и коцкице за игру), остаци средњовековних збегова локалног становништва и др. Најчешће ископине испред пећине су бројна оружја и остаци керамичких посуда којима су се служили неолитски људи. И поред великог броја артефаката, ово налазиште још увек није потпуно истражено и стални је предмет инетересовања програма археологије у Истраживачкој станици, али и стручњака из свих крајева Југославије и иностранства. На месту Бела стена, на око 5 km од Петнице су откривени уљни шкриљци и богато налазиште фосилних биљних и животињских остатака из ранијих геолошких епоха. Недавно је, захваљујући стручњацима ИС Петница и уз помоћ румунских палеонтолога, један од фосила идентификован као до сада непозната и нова врста пеликана - српски пеликан (*Pellicanus serbica*). Занимљиво је да је географ Јован Цвијић још двадесетих година прошлог века предлагао да Универзитет у Београду направи центар за теренску праксу својих студената управо у Петници, образлажући то изванредним природним и историјским окружењем на малом простору и добром саобраћајном позицијом. Цвијић је сматрао да је околина Петничке пећине идеална за оснивање установе при тадашњој Високој школи у којој би се млади окупљали и бавили науком.

* Petnička pećinaPetnička pećina
* Petnička pećinaPetnička pećina
* Petnička pećinaPetnička pećina
* Petnička pećinaPetnička pećina
* Petnička pećinaPetnička pećina
* Petnička pećinaPetnička pećina
* Petnička pećinaPetnička pećina

Демографија
-----------

У насељу Петница живи 471 пунолетни становник, а просечна старост становништва износи 37,8 година (37,6 код мушкараца и 38,0 код жена). У насељу има 192 домаћинства, а просечан број чланова по домаћинству је 3,20.

Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пораст у броју становника.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 360 |  |
| **1953.** | 401 |  |
| **1961.** | 408 |  |
| **1971.** | 439 |  |
| **1981.** | 414 |  |
| **1991.** | 483 | 481 |
| **2002.** | 626 | 614 |
|  |  |  |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 610 | 99,34% |
| Хрвати |    | 1 | 0,16% |
| Немци |    | 1 | 0,16% |
| непознато |    | 2 | 0,32% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 0 |    |    | 1 |
| 80+ | 5 |    |    | 5 |
| 75-79 | 5 |    |    | 11 |
| 70-74 | 15 |    |    | 20 |
| 65-69 | 14 |    |    | 11 |
| 60-64 | 15 |    |    | 10 |
| 55-59 | 13 |    |    | 15 |
| 50-54 | 20 |    |    | 19 |
| 45-49 | 35 |    |    | 22 |
| 40-44 | 27 |    |    | 30 |
| 35-39 | 25 |    |    | 24 |
| 30-34 | 16 |    |    | 15 |
| 25-29 | 15 |    |    | 22 |
| 20-24 | 22 |    |    | 19 |
| 15-19 | 31 |    |    | 19 |
| 10-14 | 21 |    |    | 26 |
| 5-9 | 16 |    |    | 17 |
| 0-4 | 16 |    |    | 17 |
| просек | 37.6 |  |  | 38.0 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 74 | 83 | 103 | 114 | 116 | 150 | 192 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 36 | 37 | 24 | 62 | 18 | 11 | 4 | - | - | - | 3.20 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 258 | 77 | 164 | 12 | 5 | - |
| Женски | 243 | 42 | 164 | 32 | 4 | 1 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 121 | 16 | - | 1 | 30 | 2 | 17 | 9 | 1 | 7 |
| Женски | 76 | 19 | - | - | 14 | 1 | 1 | 8 | 3 | 1 |
| Оба | 197 | 35 | - | 1 | 44 | 3 | 18 | 17 | 4 | 8 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | - | 2 | 3 | 3 | 2 | 6 | - | - | 22 |
| Женски | 3 | 6 | 2 | 3 | 7 | 1 | - | - | 7 |
| Оба | 3 | 8 | 5 | 6 | 9 | 7 | - | - | 29 |

Види још
--------

* Истраживачка станица Петница
* Црква Успења Богородице у Петници

Референце
---------

1. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
2. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
3. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |


***Петница (Ваљево)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* План насеља на мапи (Mapquest)

| * p
* r
* u
Град Ваљево |
| --- |
| Бабина Лука • Балиновић • Бачевци • Белић • Белошевац • Беомужевић • Близоње • Бобова • Богатић • Бранговић • Бранковина • Брезовице • Бујачић • **Ваљево** • Веселиновац • Влашчић • Врагочаница • Вујиновача • Гола Глава • Горић • Горња Буковица • Горња Грабовица • Горње Лесковице • Дегурић • Дивци • Дивчибаре • Доња Буковица • Доње Лесковице • Драчић • Дупљај • Жабари • Забрдица • Зарубе • Златарић • Јазовик • Јасеница • Јовања • Јошева • Каменица • Кланица • Клинци • Ковачице • Козличић • Котешица • Кунице • Лелић • Лозница • Лукавац • Мајиновић • Мијачи • Миличиница • Мрчић • Оглађеновац • Осладић • Пакље • Пауне • Петница • Попучке • Пријездић • Причевић • Рабас • Равње • Рађево Село • Ребељ • Ровни • Сандаљ • Седлари • Ситарице • Совач • Станина Река • Стапар • Стрмна Гора • Стубо • Суводање • Сушица • Таор • Тубравић • Тупанци |