Koordinate: 36° 44′ S.g.š. 24° 25′ I.g.d.

**Milos** (grčki gr: Μήλος) je jedno ostrva u grupaciji Kiklada u Grčkoj. Upravno ostrvo pripada okrugu Kikladi i Periferiji Južni Egej. Središte ostrva i istoimene opštine je gradić Plaka.

Milos je poznat ka nalazište jedne od najlepših statua iz vremena stare Grčke, Miloskoj Veneri, koja se danas nalazi u pariskom Luvru.

Poreklo imena
-------------

Ostrvo je dobilo ime po grčkoj reči za jabuku (grč. "milo").

Prirodni uslovi
---------------

Pogled na turističku zonu na Milosu
Slikovita Plaka je najvažnije mesto na Milosu
Milos je jedno od većih ostrva Kiklada, udaljeno oko 150 km južno od Atine. To je i najzapadnije veće ostrvo Kiklada. Najbliže značajnije ostrvo Milosu je manji Kimolos na svega 2-3 km ka severozapadu. Najveća dužina ostrtva je u pravcu istok-zapad, oko 23 km, dok je u pravcu sever-jug najviše 13 km. Ostrvo je prilično razuđeno i planinsko u većem delu. Postoji nekoliko malih dolina, koje su pogodnije za zemljoradnju. 

Milos spada u ostrva Kiklada koja su udaljena od kopna i imaju stalan nedostatak vode usled sušne sredozemne klime sa dugim, žarkim i sušnim letima i blagim i ne baš kišovitim zimama. Biljni i Životinjski svet su takođe osobeni za ovu klimu, a od gajenih kultura dominira maslina.

Istorija
--------

Za Milos, kao i za celokupne Kiklade, je neobično važno razdoblje kasne praistorije, tzv. Kikladska Civilizacija, zavisna i bliska Kritskoj. Na ostrvu je nađeno i mnogo grnčarije iz ovog razdoblja, uglavnom figurina. Tokom stare Grčke Mikonos je prvo bio naseljen Dorcima, a zatim jedan od malih polisa u veoma važnom delu Grčke. Tokom Peloponeskog rata polis Milos je bio neutralan, ali ga je kasnije osvojila Antička Atina.

Posle toga Milosom je vladao stari Rim, a zatim i Vizantija. 1204. g. posle osvajanja Carigrada od strane Krstaša Kikladi potpadaju pod vlast Mlečana, pod kojima ostaju vekovima, do 16. veka, kada novi gospodar postaje osmansko carstvo. Stanovništvo Milosa nije bilo jače uključeno u Grčki ustanak 20ih godina 19. veka, ali je ostrvo odmah pripalo novoosnovanoj Grčkoj. Međutim, razvoj nove države nije sprečio iseljavanje mesnog stanovništva u 20. veku. Poslednjih decenija ovo je umanjeno razvojem turizma.

Stanovništvo
------------

Glavno stanovništvo na Milosu su Grci. Poslednjih decenija broj stanovnika je ponovo u porastu zahvaljujući turizmu. Najveća naselja su Plaka i Adamas, najvažnija luka na ostrvu.

Privreda
--------

Privreda Milosa se zasniva na turizmu, pomorstvu i rudarstvu (gips, pucolan), a manje na tradicinalnoj poljoprivredi (južno voće, masline, vinova loza).

Eksterni linkovi
----------------

***Milos*** na Wikimedijinoj ostavi

* www.milos.gr - Zvanična stranica opštine Milos na grčkom i engleskom

| * p
* r
* u
Grčki otoci |
| --- |
| Istočnoegejski otoci | 
Hios |
Furni |
Ikarija |
Lezbos |
Psara |
Samos |
Tsimena
 |
| Sjevernoegejski otoci | 
Ajos Efstratios |
Limnos |
Samotraki |
Tasos
 |
| Jonski otoci | 
Antikitira |
Antipaksos |
Itaka |
Kefalonija |
Krf |
Vido |
Kitira |
Lefkada |
Paksos |
Zakintos
Otonski otoci (Otoni | Erikuza | Matraki)
 |
| Kikladi | 
Amorgos |
Anafi |
Andros |
Antiparos |
Antimilos |
Delos |
Folegandros |
Jaros |
Ios |
Kea |
Kimolos |
Kitnos |
Markonisos |
Milos |
Mikonos |
Naksos |
Paros |
Santorini |
Serifos |
Sifnos |
Sikinos |
Siros |
Tinos 
Kaldera Santorini (Aspronizi | Nea Kameni | Palea Kameni | Tirazia)
 |
| Mali istočni Kikladi | 
Iraklija |
Shinuza |
Epano Kufonizi |
Kato Kufonizi |
Glaros |
Keros |
Antikeros |
Kato Antikeri |
Donuza
 |
| Dodekanez | 
Agatonizi |
Amila |
Arki |
Astipalea |
Halki |
Kalimnos |
Karpatos |
Kasos |
Megisti |
Kos |
Leros |
Lipsi |
Nisiros |
Patmos |
Prasonizi |
Pserimos |
Rodos |
Simi |
Telendos |
Tilos |
Jali
 |
| Eubeja i Sporadi | 
Alonizos |
Skiatos |
Skopelos |
Skiros
 |
| Saronski otoci | 
Aihina |
Angistri |
Hidra |
Metana |
Poros |
Salamis |
Spetses
 |
| Krit | 
Hrizi |
Dia |
Gavdos |
Gavdopula |
Krit |
Kufonisi |
Paksimadja |
Spinalonga
 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 315124983
* LCCN: n2016033156
* GND: 4074828-5
* BNF: cb11950825f (podaci)

 |