Bosfor - Landsat satelitski snimak
**Bosfor** ili **Bospor** (grč. *Βόσπορος*, *Bosporos*, tur. *İstanbul boğazı* ili *Boğaz*, "Moreuz") jeste moreuz koji razdvaja evropski dio Turske (Rumelija) od njenog azijskog dijela (Anadolija), pozvezujući Mramorno more, na jugu, sa Crnim morem, na sjeveru. Moreuz je dug 30 km, a širok do 3,700 metara na svom sjevernom ušću; na svom najužem dijelu, između tvrđava Anadoluhisarı ("Anadolijska tvrđava") i Rumelihisarı ("Rumelijska tvrđava"), Bosfora je širok svega 750 metara. Dubina mu varira između 36 i 124 metara u srednjem dijelu.

Obale moreuza su gusto naseljene, i načičkane su mnogim mjestima sa obe strane duž Bosfora, koja sačinjavaju moderni Istanbul, metropolu sa 11 miliona stanovnika.

Danas postoje dva mosta preko Bosfora: prvi je "Bosforski most" (*Boğaziçi Köprüsü* ili "Bosfor I"), koji je dug 1074 metra, završen 1973; drugi je Most Sultana Mehmeda Osvajača (*Sultan Mehmed Fatih Köprüsü* ili "Bosfor II" - vidi sliku), dug 1090 metara, završen 1988, nekih pet kilometara sjeverno od prvog mosta.

Most Sultana Mehmeda Osvajača (*Sultan Mehmed Fatih Köprüsü*)
Godine 1997. morski biolozi William Ryan i Walter Pitman privukli su pažnju svojom hipotezom o potopu. Prema toj hipotezi, Bosfor je star tek oko 7500 godina. Prije toga je Crno more bilo unutarnje more (kao Kaspijsko jezero) u dubodolini čija je površina bila znatno ispod današnje. Tokom otapanja leda iz zadnjeg ledenog doba došlo je do značajnog porasta razine Sredozemnog pa tako i s njim povezanog Mramornog mora. Ogromna masa nagomilane vode u jednom je trenutku probila na najslabijem mjestu prevlaku prema Crnom moru i tako otvorila put snažnoj bujici vode koja je u samo nekoliko dana ili možda tjedana stvorila Bosfor takav kakav je danas. Dokaz za to bi bio duboko u stijene urezan relativno širok vodeni put vrlo ravnog dna, što bi značilo da je brzina kojom se voda kretala bila ogromna. U usporedbi s tim, slapovi Niagare, koji vrlo sporo erodiraju, imaju vrlo razrovano riječno dno. Ipak, hipoteza nije dokazana. 

Bosfor se smatra jednim od najvažnijih vodenih putova, jer su preko njega veliki dijelovi Rusije i Europe povezani sa Sredozemljem i svjetskim morima. Pored poljoprivrednih i industrijskih proizvoda, ogroman udjel u robnom transportu tim putem ima i nafta. Zemlje koje leže na istočnoj strani Crnog mora smatraju se, zajedno s naftovodima koji povezuju njihovo zaleđe s Crnim morem, izvoznicama nafte 21. stoljeća, ali i nemirnim područjem. Nakon akcije udruženja Greenpeace kojom su skrenuli pažnju na opasnosti od nesreće u brodskom prometu, postroženi su 2002. uvjeti za prolaz naftnih tankera. Tjesnacem godišnje prođe 50.000 brodova.

Unutar Bosfora je i Zlatni rog, poznati, vrlo dugačak zaljev.

Kimerski Bospor
---------------

**Bospor** može označavati i moreuz između Krima i ušća Dona (danas prolaz Kerč). Još su stari Grci taj Bospor zvali **Kimerski Bospor** kako bi ga razlikovali od ovde opisanog.

Oba su Bospora u vreme Seobe naroda i u srednjem veku smatrani granicom između Evrope i Azije.

Vanjske veze
------------

***Bosfor*** na Wikimedijinoj ostavi

* Google Maps link to Bosphorus

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 304916055
* LCCN: sh85015919
* GND: 4007830-9
* SUDOC: 029821630
* BNF: cb152399830 (podaci)
* NKC: ge399174

 |