|  |
| --- |
|  *Ovo je glavno značenje pojma **Shasta**. Za druga značenja, v. Shasta (razvrstavanje).* |

**Shasta** (Chasta, Chastays, Saste, Sasti, Shaste, Shasteeca, Shasti, Shastika, Shastl, Shasto, Shasty, Tchasta, Tcheste), pleme američkih Indijanaca iz sjeverne Kalifornije (okrug Siskiyou) i južnog Oregona (okruzi Jackson i Klamath) nastanjeno od Klamath Hot Springsa do Happy Campa, sjevernu polovicu doline Shasta, cijelu dolinu rijeke Scott i jednom dijelu rijeke Salmon. Shaste zajedno sa plemenima Konomihu, Okwanuchu i New River jezično čine porodicu Sastean. Danas njihovi potomci žive na rezervatima Quartz Valley Reservation u Kaliforniji, nešto u gradu Yreka i u Oregonu. Od nekadašnjih 3,000 preostalo ih je 2000 oko 500. Porodic Sastean i Palaihnihan zajedno su nazivane Shastan.

Podjela
-------

Pleme Shasta, u pravom smislu, sastoje se od skupina (John Reed Swanton):

* Ahotireitsu u dolini Shasta sa četiri sela;
* Haldokehewuk ili Cecilville Indijanaca oko Cecilvillea (jedno selo), koji su jezično najrazličitiji;
* Iruaitsu ili Iruwaitsu, u dolini Scott Valley s dva sela,
* Kahosadi u Oregonu sa dva sela; i
* Kammatwa ili Wiruhikwairuk'a, sa osamnaest sela.

Edward S. Curtis dijeli ih na Katiru iz doline Klamatha od Seiad Valleya do Happy Campa; Kammatwa; Iruwaitsu; i Kikatsik.

Ime
---

Ime Shasta prema Hodgeu dolazi *Sǔsti'ka*, ali značenje nije poznato. Swanton kaže dolazi od *Sasti*, možda imena poglavice. Ostali nazivi bili su *Ekpimi*, kod Ilmawi Indijanaca. Pleme Takelma nazivalo ih je *neprijateljima* (=enemies) odnosno Wulx u njihovom jeziku, a Karoki *Mashukhara*.

Lokacija
--------

Shasta-teritorij uključuje južne dijelove okruga Jackson u Oregonu gdje su poznati kao Rogue River Shasta ili Kahosadi ,a naseljavali su kraj uz rijeku Rogue. Grupa sa rijeke Klamath poznata je kao Kammatwa ili Wiruhikwairuk'a. U dolini rijeke Scott živi pleme Iruaitsu i oni u dolini rijeke Shasta su poznati kao Ahotireitsu

Sela
----

Swanton od njihovih sela spominje sljedeća: Ahawaiwig, Asta, Ihiweah, Ikahig i Kusta kod skupine Ahotiretsu. Druga skupina Iruaitsu imala je sela Itayah i Crowichaira. Grupa Kammatwa sa rijeke Klamath: Chitatowoki, Ututsu, Asouru, Sumai, Arahi, Harokwi, Kwasuk, Aika, Umtahawa, Itiwukha, Ishui, Awa, Waukaiwa, Opshiruk, Ishumpi, Okwayig, Eras, Asurahawa, Kutsastsus. Kroeber je kalkulirajući brojem sela (za koje kaže da ih je bilo 50), izračunao da ih je (1770) moglo biti oko 2,000, uzimajući brojku 40 kao prosječan broj stanovnika šasta-sela.

Jezik
-----

Jezik shasta i njihovih ostalih srodnika Okwanuchu, Konomihu i New River Shasta, članovi su porodice Sastean, koju sa jezicima Palaihnihan Indijanaca (achomawi i atsugewi) nazivaju Shastan i vode kao dio Velike Porodice Hokan. Klasifikaciji ovih jewzika posvetili su svoj rad Rolad Dixon i Alfred Kroeber (1913), koji su u porodicu Hokan uključili brojne jezike na principu brojke **2**, po čemu porodica Hokan i dobiva ime, a to su Karok, Sastean, Chimariko, Palaihnihan, Yana, Pomoan, Esselen, Salinan i Yuman. Jezici Shasta i Palaihnihana najstariji su u sjevernoj Kaliforniji, a danas imaju tek nekoliko govornika.

Povijest
--------

Šaste svoj prvi kontakt sa bijelim traperima imaju 1821, a sredinom 19. stoljeća (1851) stotinjak ih je namjerno potrovan u Ft. Jonesu. Nekoliko godine kasnije (1855) učestvuju u ratu na Rogue Riveru u Oregonu, nakon čega su preživjeli 1856. sješteni na rezervate Grande Ronde i Siletz.

Etnografija
-----------

Pleme Shasta pripada kalifornijskom kulturnom području, a to znači da su sakupljači žira, osnovne sirovine za izradu pogačica i ribari. Tijekom zime žene, djeca i starci okupljeni su u svojim kućama (umma), raspoređenih oko središnje kuće okwa-umma, dok muškarci odlaze u planine zbog kolektivnog lova na jelena, kojega nastoje natjerati u pripremljenu klopku, a služe se i strijelama sa vršcima od opsidijana. U lovu na divlje guske Šaste se služe štapovima za bacanje. U rano proljeće Indijanci podižu nove kolibe od granja na ušćima potoka u rijeke a muškarci u to vrijeme odlaze hvatati losose i u lov na jelene. Žene i djeca zaokupljeni su sakupljanjem školjkaka a dolaskom ljetnih mjeseci idu u potragu za bobicama. U mjesecu kolovozu opet počinje lov na lososa nakon čega slijedi sakupljanje žira. 
Šaste na svom području imaju nalazišta veoma traženog opsidijana i soli koji su im osnovna roba za trgovinu sa susjednim plemenima. Osim njih trguju i kožama mesom jelena za dentalije, tubularne morske školjke koje Indijanci koriste za izradu dekorativnih predmeta. 
Umma-kuće Šasta građene su po zimskim stalnim naseljima, ukopane do tri stope u tlo, vweličine 16-20 stopa (5 sa 6 metara), konstruirane od drveta i zemlje, sa kosim krovom na dvije vode i središnjom rupom za vatru. Okwa-umma, je nešto veća, 20 sa 27 topa (6 puta osam metara), u vlasništvu je glavnog vođe sela, i središnje je mjesto za okupljanje, a služi i za primanje gostiju (Winthrop). 

Posebna vrsta kuće namijenjena muškarcima je parna kupelj-wukwu, gardi se tek po većim selima duž rijeke Klamath i dolinama donjeg Scotta i Shaste. Wukwu može primiti 15 do 20 muškaraca, i ženama je unutra pristup strogo zabranjen. Uz wukwu Shaste imaju i privatna obiteljska parna kupatila kojima se mogu služiti i muškarci i žene, a žene napose nakon menstruacije, poroda ili u vrijeme žalovanja. 
Wapsahuumma je posebna menstrualna kućica za žene, izgrađena je na zapadnoj strani sela, a koristi se, prema Silveru, i za porode.

Vanjske veze
------------

* Swanton
* Shasta Indian Tribe History
* Shasta Arhivirano 2007-09-29 na Wayback Machine-u
* Shasta Indians Arhivirano 2012-02-08 na Wayback Machine-u