**Afrodizija** bio je mali starogrčki helenistički grad u historijskoj kulturnoj regiji Karija u zapadnoj Anadoliji, jugozapadna Turska. Nalazi se u blizini modernog sela Geyre, oko 100  km. u unutrašnjosti od obale Egejskog mora i 230  km. jugoistočno od Izmira.

Afrodizija je oko 3. vijeka p.n.e. dobila ime po Afroditi, grčkoj boginji ljubavi, koja je ovdje imala svoj jedinstveni kultni lik, *Afrodita Afrodizijska*. Bila je prepoznatljiva lokalna boginja koja se, po *interpretatio graeca*, poistovjećivala s grčkom Afroditom. Njen kanonski lik, tipičan za anatolske kultne slike, pokazuje da je u srodstvu sa Gospom od Efeza. 

Grad je imao još tri ranija naziva: Lelégōn Pólis, Megálē Pólis i Ninóē, prema asirskom vladaru koji je navodno osnovao grad, Ninu, a koji je osnovao i grad Ninivu u Asiriji. Nešto prije 640. godine, u kasnoantičkom periodu kada je grad bio u sastavu Bizantijskog Carstva, preimenovan je u Stauroúpolis.

### Arheologija

Prva iskopavanja od 1904. – 1905. izvedena su u organizaciji francuskog željezničkog inženjera Pavaa Gaudina. Neki od arhitektonskih nalaza (uglavnom frize, pilasteri i kapitele) koje je otkrio na tom mjestu danas se nalaze u Britanskom muzeju. Od 1962. godine istrađivanja je vodio Kenan Erim sa Sveučilišta u New Yorku. Posljednja istraživanja vodila je ekipa (Univerziteta u Oxfordu). Oni su otkrili da je najobimniju izgradnju grada poduzeo Gaj Julije Zoilus, lokalni Grk koji je bio rob Gaja Julija Cezara, a kojega je oslobodio car Oktavijan. Kada se Zoilus vratio kao oslobođenik u svoj rodni grad, obdaren ugledom i bogatim nagradama za svoju službu, pronicljivo je postupio i grad priklonio Oktavijanu u njegovoj borbi za moć protiv Marka Antonija. To je osiguralo Oktavijanovu trajnu naklonost u obliku finansijskih privilegija koje su omogućavale gradu da napreduje.

Aphrodizija je bila glavni grad rimske provincije Karija. Tokom rimskog i bizantijskog perioda, sa padina u blizini grada vršena je eksploatacija bijelog i plavosivog karijskog mramora koji se upotrebljavao za izradu fasada i skulptura. Mermerne skulpture i skulptori iz Afrodizije postali su poznati u rimskom svijetu.

Svjetska baština
----------------

Na lokalitetu se nalaze ostaci objekata:

* Monumentalna kapija, ili tetrapilon, stoji na kraju puta koji vodi od glavne gradske ulice sjever-jug u veliko predvorje ispred svetišta Afrodite Afrodizijsk.
* Afroditin hram
* Odeon
* Sebasteion, ili Augusteum
* Stadion

Kvalitet mramora u Afrodiziji rezultirao je neuobičajeno velikim brojem ispisanih predmeta (više od 2000 natpisa) koji su preživjeli u gradu. Kako su mnogi komadi monumentalnog lomljenog kamena ponovo upotrijebljeni u kasnoantičkim gradskim zidinama, mnogi natpisi su mogli i mogu se lako pročitati bez ikakvog iskopavanja. Grad je stoga posjećivan i njegovi natpisi su više puta zabilježeni u modernim vremenima, počevši od ranog 18. stoljeća. Većina natpisa je iz carskog perioda, a posebno su zastupljeni pogrebni i počasni tekstovi, ali postoji pregršt tekstova iz svih perioda od helenističkog do vizantijskog. 

Afrodizija je 1987. godine uvrštena na listu UNESCO-ove svjetske baštine.

Galerija
--------

* TetrapilonTetrapilon
* Afroditin hramAfroditin hram
* OdeonOdeon
* Sebasteion (Augusteum)Sebasteion (Augusteum)
* StadionStadion

Izvori
------

1. ↑  „Afrodizija - br.1519". *UNESCO: Svjetska baština - whc.unesco.org*. Pristupljeno 9. 4. 2023. (`en`)
2. ↑  „Turska, spomenici upisani na listu svjetske baštine". *UNESCO: Svjetska baština*. Pristupljeno 19. 1. 2023.

***Afrodizija*** na Wikimedijinoj ostavi