**Jelena Đurović** (13. 7. 1973, Beograd), crnogorsko-srpska novinarka, spisateljica i politička aktivistkinja. Bila je osnivač i potpredsednica Jevrejske zajednice Crne Gore. Predsednica je borda OJC SEE i potpredsednica Crnogorske nacionalne zajednice Beograda. Kao novinarka, bavi se filmskom i TV kritikom.

Biografija
----------

Jelena je rođena u jevrejsko-crnogorskoj građanskoj porodici. Kćerka je advokata Vukašina Đurovića i pravnice Svetlane Davidovac. Svetlana je kao penzionerka postala poznati korisnik društvene mreže Instagram gde piše priče o Jeleninom odrastanju i životu porodice. Rođena sestra Svetlanine bake po majci Serafine je Lotika "Loti" Cilermajer, junakinja romana "Na Drini ćuprija", Ive Andrića, dobitnika Nobelove nagrade za književnost 1961. Lotikina i Serafinina porodica je u 19. veku došla iz Krakova u Višegrad gde je rođena Svetlanina majka Helena Škarda. Svetlanin deda po ocu je Jovan Davidovac, komunista, aktivista i jedan od osnivača Socijalističke radničke partije (1919) dok je njegova supruga i Svetlanina baba, Stanislava Šperling, bila članica poljskog Jevrejskog radničkog Bunda. 

Svetlana Davidovac u svojim objavama kao kuriozitet ističe da je u porodici do sredine XX veka bilo strogo zabranjeno venčavanje van jevrejske religije, a žene koje su to kasnije činile su stupale isključivo u građanske brakove čime Svetlanina familija ispunjava čak i najstriktnije ortodoksne verske kriterijume *Halakha* zakona - sve pretkinje i po očevoj i majčinoj liniji su joj bile Jevrejke.

Familija Jeleninog oca su Đurovići i Asanovići iz doline Zete, okolina Titograda (današnja Podgorica). I baba i deda po očevoj strani su bili prvoborci, partizani u NOB-u.

Aktivizam
---------

Jelena je jedan je od osnivača Jevrejske zajednice Crne Gore. 2015. je postala i potpredsednica, a sa predsednikom Jašom Alfandarijem bila je pokretač konferencije "Mahar". Tokom sedmogodišnjeg rada u ovoj zajednici učestvovala je na više od 50 međunarodnih konferencija i predavala o temama koje se tiču Jevreja na Zapadnom Balkanu.

Tokom rada u Jevrejskoj zajednici Crne Gore fokusirala se i na pitanja jevrejske bezbednosti na Balkanu. Delovala je i kao *liaison officer,* pohađala obuke iz oblasti bezbednosti, da bi kasnije bila involvirana u organizaciju seminara za pripadnike agencija za sprovođenje zakona.

Posle iznenadne smrti Jaše Alfandarija bila je prinuđena da napusti Zajednicu u Crnoj Gori.

2019. godine postaje predsedavajuća organizacije OJC-SEE koja se kao diskretni *think tank* bavi promocijom jevrejske kulture, umetnosti, borbom protiv antisemitizma, rasizma, ksenofobije, ali i mekim lobiranjem za jevrejska i pitanja dijaloga na prostoru bivše Jugoslavije.

Paralelno je angažovana i u Crnogorskoj nacionalnoj zajednici Beograd. Kao potpredsednica ove organizacije često daje intervjue i piše o položaju nacionalne manjine u Srbiji.

Književnost
-----------

Jelena je diplomirala na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu, odsek Pozorišna i radio produkcija. Diplomski rad "Pozornica u senci vešala" tretirao je programsku politiku beogradskih pozorišta za vreme vladavine Slobodana Miloševića, a deo ovog rada publikovan je u pozorišnom časopisu "Teatron". Nekoliko godina je živela u Londonu i Budimpešti a tamo pravi teze koji će kasnije postati roman "Kraljevstvo". Deo romana je objavljen i u zbirci "Voices from the faultline", a pogovor za prvo izdanje je pisao Noam Čomski.

Iskustva u advertajzingu i aktivnosti na političkoj sceni daju joj inspiraciju za naredni roman, "30. februar", objavljen po povratku u Beograd, u oktobru 2011. godine.

Po rečima autorke ovo je "ljubavna priča o kraju sveta", dok je jedan od recezenata, Dimitrije Vojnov, napisao: "30. februar je ljubavni roman o ljudima koji su toliko uvereni u vlastitu pamet pa misle da su iznad ljubavi; politički roman o vlastodršcima toliko uverenim u svoju nezamenjivost da pomisle kako su iznad elementarne etike; naučnofantastični roman o vanzemaljcima koji su civilizacijski toliko superiorni da misle da su iznad srpskog prkosa. Ovo je roman o svima onima koje su ponekad uništili ljubav, pravda i Srbi."

### Stil

Kako sama izjavljuje, najjači uticaj na stvaralaštvo Jelene Đurović imaju dela novinara Kristofera Hičensa i pisaca Breta Istona Elisa i Done Tart. Takođe, Jelena pominje i filmove "Dogvil" i "Element zločina" danskog reditelja Larsa Von Trira, i knjigu "Running wild" J.G. Ballarda kao presudne za razmišljanje o umetničkim formama. O Hičensu, Triru i Elisu je napisala nekoliko novinskih članaka. U tekstovima, kao inspiraciju spominje i radove Miroslava Krleže i dramu "Hrvatski Faust" Slobodana Šnajdera. Fascinacija anti-utopijom, teorijama zavere koje su vezane za kabalistička učenja, satirom i transgresijom sve su ovo lajt motivi romana "Kraljevstvo" i "30.februar". Iako za sebe tvrdi da je ateista, Đurovićeva ističe svoje jevrejsko poreklo i poštovanje prema istoriji, tradiciji i kulturi jevrejskog naroda. Piše i o izraelskoj politici.

Novinarstvo
-----------

Od 1994. do 1995. radi na radiju "Studio B" kao autor i urednik emisije "Time in", a koju je sponzorisao Soroš Fond. U međuvremenu Jelena je urednica kulture i piše za nekoliko srpskih novina, a od septembra 2008. postaje i zamenica glavnog odgovornog urednika prve nezavisne internet radio stanice u Srbiji "Novi Radio Beograd".

U januaru 2011. godine pokreće portal agitpop.me Arhivirano 2015-08-01 na Wayback Machine-u na kojem nastavlja da obrađuje teme iz kulture i kulturne politike.

Od marta 2013. godine emisija Agitpop se emituje na radiju B92. Tokom dvogodišnjeg rada na radiju intervjuiše mnoge ličnosti koje se bave kulturom i kulturnom politikom, između ostalog i dizajnera Miltona Glejzera sa kojim je razgovarala u njegovom studiju u Njujorku.

Tokom 2018. i 2019. Jelena pravi i uređuje prvu emisiju u Srbiji koja se bavi filmskom kritikom a emituje se isključivo online - "MondoPop", na portalu Mondo.

Krajem 2019. započinje svoju produkciju pod nazivom AgitPop na YouTube kanalu.agitpopkultura

U novembru 2019. je predstavljen projekat "Kadiš za Lotiku", dokumentarni film u režiji Irene Škorić, a po scenariju Jelene Đurović. Ovaj dokumentarac će se baviti istorijom porodice Cilermajer, pre svega Lotikom, jednom od prvih žena koje su pokrenule veliki i uspešan biznis na Balkanu. Film je podržao hrvatski filmski fond HAVC.

U avgustu 2020. postaje gostujući bloger na najčitanijem izraelskom portalu "The Times of Israel".

Od oktobra 2020. filmsku emisiju AgitPop preuzima portal "Antena M".

Kao potomak porodice Cilermajer i scenaristkinja ovog filma pozvana je i da piše recenziju za knjigu "Višegrad koga više nema" autora Brace Vranića (2021).

Privatni život
--------------

31. januara 2009. Jelena se udala se za Tomicu Oreškovića, potomka hrvatskog narodnog heroja Marka Oreškovića.

Izvori
------

1. ↑  Perović dobio državljanstvo jer je posebno bitan
2. ↑
3. ↑  „Jelena Đurović za Pobjedu: "Posle raspada Jugoslavije vratila sam se otadžbini"". Arhivirano iz originala na datum 2021-07-09. Pristupljeno 2021-07-04.
4. ↑  „Organisation for Jewish Cooperation in Southeastern Europe". Arhivirano iz originala na datum 2019-06-30. Pristupljeno 2019-06-30.
5. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2021-07-09. Pristupljeno 2021-07-04.
6. ↑  Jelenin kanal za filmsku i TV kritiku
7. ↑  „Žiri filmskog festivala Palić 2020". Arhivirano iz originala na datum 2021-07-09. Pristupljeno 2021-07-05.
8. ↑  Vukašin Đurović
9. ↑  Intervju Svetlane Davidovac za Slobodnu Evropu
10. ↑  Naučite kako se vodi Instagram - fenomen jedne penzionerke[*mrtav link*]
11. ↑  Hapšenje Jovana Davidovca i Moše Pijadea, 05. septembar 1923.
12. ↑  Intervju sa Svetlanom Davidovac:
13. ↑  Intervju sa Svetlanom Davidovac:
14. ↑  Predavanje Jelene Đurović na konferenciji u Moskvi, strana 172:  Arhivirano 2021-07-09 na Wayback Machine-u
15. ↑  Predavanje Antisemitizam u XXI veku, konferencija Mahar:
16. ↑  Sastanak predstavnika Globalne jevrejske bezbednosti i članova makedonske vlade, 2015: Arhivirano 2021-07-09 na Wayback Machine-u
17. ↑  Intervju Jelene Đurović, emisija Drugačija radio veza, AntenaM
18. ↑  Intervju Jelene Đurović - portal FenjerTV
19. ↑  Intervju Jelene Đurović časopisu Gay-Serbia:
20. ↑
21. ↑
22. ↑  Editorijal magazina "Kvart", mart 2009.:
23. ↑  Jelenin intervju za portal Svetskog jevrejskog kongresa:
24. ↑  Tekst o atentatu na Jicaka Rabina: Arhivirano 2021-07-09 na Wayback Machine-u
25. ↑  Spisak tekstova koje je Jelena napisala i/ili uređivala u magazinima CAMP, FAAR i Glas:
26. ↑  Tekst o pokretanju prve internet radio stanice u Srbiji, Blic:
27. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2011-03-17. Pristupljeno 2011-02-23.
28. ↑  Agitpop na radiju B92
29. ↑  Intervju sa Miltonom Glejzerom: Arhivirano 2021-07-09 na Wayback Machine-u
30. ↑  Emisije za portal Mondo:
31. ↑  Konferencija za štampu povodom početka snimanja:
32. ↑  Vest o podršci koprodukciji:
33. ↑  Prvi tekst za portal The Times of Israel:
34. ↑
35. ↑  Recenzija knjige "Višegrad koga više nema"