*За остале употребе, погледајте чланак Милошевац.*

  
Координате: 44° 26′ 02" СГШ, 21° 06′ 22" ИГД
**Милошевац** је село у Србији на 44°26' северне географске ширине и 21°06' источне географске дужине. Налази се у Подунавском округу и припада Општини Велика Плана. Удаљено је око 15 километара од Смедеревске Паланке и исто толико од Велике Плане. Центар села је три километра удаљен од Велике Мораве и налази се на левој обали ове реке. Због близине највећој српској реци село носи надимак *Скела на Морави*.

Према попису из 2002. било је 3426 становника (према попису из 1991. било је 4131 становника).

Историја
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | *За више информација погледајте чланак **Историја Милошевца*** |

Географија
----------

### Положај

Милошевац се налази у Доњем Поморављу, које се још назива и Смедеревско Поморавље. Доње Поморавље се простире од ушћа Јасенице у Велику Мораву на југу до ушћа Мораве у Дунав на северу. Јужно од Милошевца на 15-так километара налази се Велика Плана, југозападно на такође 15 километара Смедеревска Паланка и северно на 30-35 километара налазе се Смедерево и Пожаревац. Источно од Милошевца тече река Велика Морава правцем југ-север.

Од Велике Плане до Смедерева са размаком око 2-3 километара изграђена су следећа села: Велико Орашје, Крњево, Трновче, Милошевац, Лозовик, Сараорци, Лугавчина, Осипаоница, Скобаљ, Мала Крсна, Враново и Радинац. Сва ова села имају до пет хиљада становника и леже на такозваном Цариградском друму (Београд - Ниш - Цариград). То је тип груписаних, ушораних друмских села. Западно од Милошевца правцем север-југ простире се тзв. брдска греда као огранак (подножје) Шумадијских планина, а источно, преко Мораве, се простире брдска греда правцем север-југ од Свилајнца до Пожаревца као подножје (огранак) Хомољских планина.

Дужина Доњег Поморавља од Велике Плане до Смедерева износи око 50, а ширина од Велике Мораве до шумадијске брдске греде у просеку око 10 километара. Ширина се повећава у првцу севера, ка Смедереву. Милошевац лежи на половини те ширине Поморавља (3-4 километара до Велике Мораве, 3-4 километара до брда). На западу од Милошевца налази се Цариградски друм (Велика Плана - Смедерево), железничка пруга (Велика Плана - Мала Крсна) и ауто-пут (Ниш - Београд). Милошевац је од Београда удаљен око 80, од Ниша 180, и од Крагујевца 70 километара.

Атар села Милошевац се на северу граничи са Лозовиком, на западу са Голобоком и Крњевом, са јужне стране су Трновче и Велико Орашје, док се преко Мораве налази Општина Жабари.

### Клима

Клима Милошевца припада прелазу из континенталне у умерено континенталну, што значи да се познају и сва четири годишња доба. Током зиме, а неретко и у јесен, честа појава је изразито јак југоисточни ветар кошава, који дува у пределу Подунавља и Поморавља из правца Карпата. Дужина трајања кошаве је углавном три до седам дана. Зимске температуре се најчешће крећу између -5°C и +2°C. Са друге стране лета су веома топла и жива у термометру неретко иде и преко четрдесет степени целзијуса.

Демографија
-----------

Према попису из 2002. године у насељу Милошевац живи 2592 пунолетна становника. Овом броју становника треба додати и 270 деце смештене код породица у организацији Центра за породични смештај деце *Рада Ђулић Младеновић-Црна*, која су становници Милошевца од своје прве до двадесете године, односно до завршетка заната или школе када одлазе у своје општине на запослење, или остају у Милошевцу. Просечна старост становништва износи 39,5 година (38,0 код мушкараца и 41,1 код жена). У насељу има 1004 домаћинства, а просечан број чланова по домаћинству је 3,41. У последња три пописа, примећен је пад у броју становника.

Постоји 128 презимена у Милошевцу. Велика већина житеља Милошевца су Срби, православне хришћанске вероисповести.

Доста Милошевчана који су током свог радног века становници Смедеревске Паланке, Велике Плане, Смедерева, Пожаревца, Крагујевца, Београда и шире после пензионисања се трајно враћају и поново постају становници Милошевца.

Занимања Милошевчана показују шароликост од пољопривредника до академика и генерала, укључујући и све врсте заната.

У Милошевцу постоје фудбалски и шах-клуб, као и биоскоп, библиотека (школска, месна и библиотека Центра).

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 4201 |  |
| **1953.** | 4534 |  |
| **1961.** | 4460 |  |
| **1971.** | 4387 |  |
| **1981.** | 4361 |  |
| **1991.** | 4131 | 3861 |
| **2002.** | 3867 | 3426 |
|  |  |  |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 3.337 | 97,40% |
| Југословени |    | 7 | 0,20% |
| Румуни |    | 5 | 0,14% |
| Македонци |    | 4 | 0,11% |
| Словенци |    | 3 | 0,08% |
| Роми |    | 3 | 0,08% |
| Хрвати |    | 2 | 0,05% |
| Мађари |    | 2 | 0,05% |
| Црногорци |    | 1 | 0,02% |
| Муслимани |    | 1 | 0,02% |
| непознато |    | 42 | 1,22% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 7 |    |    | 12 |
| 80+ | 27 |    |    | 52 |
| 75-79 | 52 |    |    | 73 |
| 70-74 | 92 |    |    | 129 |
| 65-69 | 91 |    |    | 100 |
| 60-64 | 90 |    |    | 96 |
| 55-59 | 94 |    |    | 100 |
| 50-54 | 137 |    |    | 136 |
| 45-49 | 110 |    |    | 120 |
| 40-44 | 91 |    |    | 68 |
| 35-39 | 109 |    |    | 94 |
| 30-34 | 119 |    |    | 106 |
| 25-29 | 100 |    |    | 96 |
| 20-24 | 111 |    |    | 104 |
| 15-19 | 102 |    |    | 101 |
| 10-14 | 166 |    |    | 134 |
| 5-9 | 134 |    |    | 108 |
| 0-4 | 80 |    |    | 85 |
| просек | 38.0 |  |  | 41.1 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 917 | 1010 | 1070 | 1051 | 1093 | 1018 | 1004 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 205 | 209 | 167 | 141 | 109 | 90 | 45 | 18 | 12 | 8 | 3.41 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 1332 | 400 | 793 | 71 | 64 | 4 |
| Женски | 1387 | 241 | 810 | 282 | 53 | 1 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 752 | 293 | - | 4 | 178 | 4 | 70 | 55 | 15 | 45 |
| Женски | 380 | 199 | - | 1 | 49 | - | 2 | 35 | 12 | 5 |
| Оба | 1132 | 492 | - | 5 | 227 | 4 | 72 | 90 | 27 | 50 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | - | 15 | 8 | 16 | 16 | 6 | - | - | 27 |
| Женски | - | 3 | 2 | 31 | 33 | 3 | - | - | 5 |
| Оба | - | 18 | 10 | 47 | 49 | 9 | - | - | 32 |

Црква
-----

У центру села налази се црква Рођења Пресвете Богородице из 1870. године. Црквена општина по благослову епископа браничевскога др Игнатија издаје парохијски лист *Православни пастир* три пута месечно. При Црквеном одбору оформљен је и хор који је имао запажене наступе. Секција је приредила доста драмских представа и неколико духовних академија. Обележили су јубилеје 800 година манастира Хиландар и 2000 година хришћанства.

Школа
-----

Основна школа *Академик Радомир Д. Лукић* добила је ово име у 2000. години, а до тада се звала ОШ *Бранко Радичевић*. У школској 2000/2001. години школа има 590 ученика и 39 наставника.

У оквиру школе ради ђачка кухиња са свим потребним сваременим инвентаром.

Забавиште
---------

У забавишту раде две васпитачице и један васпитач са седамдесеторо деце. Обданиште је у саставу забавишта у Великој Плани.

Центар за породични смештај деце
--------------------------------

Центар за породични смештај деце *Рада Ђулић Младеновић-Црна* тренутно има 270 штићеника, размештених у 125 хранитељске породице. Актуелни директор центра је Војислав Павловић, који је и сам некада био штићеник дома.

Старија зграда је подигнута 1963. године, а новија 1980. године.

Спорт
-----

### Фудбал

Фудбалски клуб „Слога" формиран је 1932. године, а 1936. године трговац Светислав Ђурић са оцем Владом у Табачини формира још једну фудбалску екипу коју звог превелике борбености у почетку прозваше „Стршљенови", а касније ФК „Србија". На кратко време постојао је и трећи клуб у Милошевцу, који је формирао кафеџија Драгослав Богдановоћ-Госа и Петар Атанасковић-Шваба у Богданској мали и назвали га „Славија". „Славија" се расформирала 1943. године тако што су сви играчи из Богданске мале и из Табачине прешли у „Слогу".

Данас се ФК „Слога" такмичи у Подунавској окружној лиги.

### Шах

1975. године група шаховских заљубљеника на челу са шаховским педагогом Драганом Станковићем успева да оформи клуб, обезбеди клупске просторије, у почетку у Дому културе, касније у Месниј заједници и укључи га у званично такмичење-лигу Подунавско-браничевског округа, где се већ годинама са више или мање успеха такмичи. Данас шах клуб „Слога" има педесетак чланова и двадесетак регистрованих играча који чине окосницу екипе.

Највећи успеси клуба до сада су прво место на општинском купу Велике Плане 1984. године, те друго место на регионалном купу у Кучеву исте године.

### Стони тенис

Стонотениски клуб је основан 1982. године и такмичио се у Српској лиги десетак година са променљивим успехом.

Знамените личности
------------------

* Радомир Лукић
* Војислав Коштуница

Референце
---------

1. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
2. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
3. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9
4. ↑  Исповест: Кад порастеш потражи ме („Вечерње новости", 22. јун 2013)

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |


***Милошевац (Велика Плана)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* План насеља на мапи (Mapquest)

| * p
* r
* u
Општина Велика Плана |
| --- |
| **Велика Плана** • Велико Орашје • Доња Ливадица • Крњево • Купусина • Лозовик • Марковац • Милошевац • Ново Село • Радовање • Ракинац • Старо Село • Трновче |