**Belegiška kultura** (**Belegiška grupa**, **Belegiš – Kručeni grupa**) je kultura bronzanog doba koja je zahvatala oblasti Srema, Bačke, Banata i Šumadije, a u jugoistočnoj Rumuniji je srodan lokalitet Kručeni. Ova kultura, iako malo rasprostranjena, ima veliki značaj, jer predstavlja spoj između kultura Panonije, Karpata i centralnog Balkana. Smatra se da direktno potiče od Vatinske kulture, ali postoji hijatus, tako da nastanak Belegiške kulture nije najjasniji.

Faze
----

Na osnovu keramičkih nalaza uočene su dve faze: 

* Belegiš
* Belegiš  (Kručeni)

Rasprostiranje
--------------

Jezgro Belegiš kulture je područje Srema, gde se nalazi veliki broj nalazišta, uglavnom nekropola. Na zapadu je granica Bosut, a na istoku se prostire do jugozapadnih obronaka Karpata. Na severu je granica kulture zapadna i severna Bačka (u blizini Odžaka i Turije (Srbobran) otkriveni su pojedinačni nalazi ove kulture), kao i severni Banat (nalazi iz Iđoša), ali na ovom području rasprostiranje nije jasno definisano. Na jugu Belegiš kulturu nalazimo u uskoj zoni uz Dunav, kod Beograda, na lokalitetima na Karaburmi (Rospi Ćuprija) i Ritopeku.

Nalazišta
---------

Glavna nalazišta su naselja na Gomolavi, u Jakovu, nekropole u Belegišu - Stojića gumno, Surčinu, Vojlovici, Kovačici i Karaburmi.

Sahranjivanje
-------------

U ovoj kulturi prisutna je kremacija. Nekropole su sa spaljenim pokojnicima, urnama i prilozima u keramici i metalnim predmetima. 

Najznačajnije nekropole su Stojića gumno (pored Belegiša), na kojoj se mogu pratiti preko pronađenog materijala faze razvoja Belegiš kulture i Vojlovica (u Banatu). Najveća nekropola je Karaburma (Beograd).

Naselja
-------

Naselja su delimično istražena. U Jakovu na lokalitetu Ekonomija Sava otrivene su zemunice i jame, ali bez nadzemne konstrukcije.

Pokretni materijal
------------------

Fragment posude Belegiške kulture
Osnovni oblici su velike bikonične urne sa cilindričnim vratom i oštro profilisane posude sa jednom ili dve drške. 

Ukrašavanje u starijoj fazi predstavljaju horizontalne i vertikalne linije, kao i lažni vrpčasti ornamenti, na vratu i trbuhu posude. 

Mlađa faza obuhvata crno glačanu keramiku sa horizontalnim kanelurama na vratu i kosim i vertikalnim kanelurama i rožastim ukrasima na trbuhu posude. Kanelure se vide na zdelama čiji su obodi fasetirani ili tordirani. 

Od metalnih nalaza pojavljuju se:

* lunalasti privesci,
* izdužena sekira sa dugmetastom drškom

Vidi još
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal Arheologija***  |

* Vatinska kultura
* Bronzano doba

Literatura
----------

* Praistorija jugoslovenskih zemalja, Bronzano doba, Sarajevo, 1983.

Spoljašnje veze
---------------

* Mapa rasprostiranja Belegiške kulture Arhivirano 2012-02-06 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Praistorijske kulture na tlu Srbije |
| --- |
| Paleolit | Kultura Lepenskog Vira • Kultura Seletijen |
| Neolit | Belička kultura • Vinčanska kultura • Starčevačka kultura |
| Bakarno i rano bronzano doba | Badenska kultura • Kultura Belotić-Bela Crkva • Kultura Bubanj-Hum II • Kultura Bubanj-Hum III-Donja Slatina • Vatinska kultura • Vinkovačka kultura • Vučedolska kultura • Kostolačka kultura • Kultura Kocofeni • Moriška kultura • Tisapolgar - Bodrogkerestur kultura • Kultura Černa Voda III |
| Srednje i pozno bronzano doba | Belegiška kultura • Bosutska kultura • Verbičoara kultura • Gamzigradska kultura • Kultura grobnih humki • Kultura Donja Brnjica • Dubovačko-žutobrdska kultura • Medijana grupa • Paraćinska grupa |
| Gvozdeno doba | Basarabi kultura • Bosutska kultura • Kultura Donja Brnjica • Glasinačka kultura • Zlotska grupa • Latenska kultura |