|  |
| --- |
| **Koprivničko-križevačka županija** |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Zastava Koprivničko-križevačke | Grb Koprivničko-križevačke |
| (Zastava) | (Grb) |

 |
| Koprivničko-križevačka županija |
| Sjedište županije | Koprivnica |
| Broj stanovnika (2001.) | 124 467 |
| Površina | 1 746 km2 |
| Župan | Josip Friščić (Hrvatska seljačka stranka) |

**Koprivničko-križevačka županija** je hrvatska županija smještena u sjeverozapadnom dijelu države.

Administrativna podjela i stanovništvo
--------------------------------------

Starosna piramida Koprivničko-križevačke županije prema popisu stanovništva 2011. g.
Županija je podijeljena na 3 grada i 21 općinu.

* Gradovi:
	+ Grad Đurđevac
	+ Grad Koprivnica
	+ Grad Križevci
* Općine:
	+ Općina Drnje
	+ Općina Đelekovec
	+ Općina Ferdinandovac
	+ Općina Gola
	+ Općina Gornja Rijeka
	+ Općina Hlebine
	+ Općina Kalinovac
	+ Općina Kalnik
	+ Općina Kloštar Podravski
	+ Općina Koprivnički Bregi
	+ Općina Koprivnički Ivanec
	+ Općina Legrad
	+ Općina Molve
	+ Općina Novigrad Podravski
	+ Općina Novo Virje
	+ Općina Peteranec
	+ Općina Podravske Sesvete
	+ Općina Rasinja
	+ Općina Sokolovac
	+ Općina Sveti Ivan Žabno
	+ Općina Sveti Petar Orehovec
	+ Općina Virje

### Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine županija je imala 124.467 ( 2.8 % stanovništva Hrvatske ) sa prosječnom gustočom naseljenosti od 71 stanovnika/km2. Etnički sastav je bio sljedeči: Hrvati 96 %, Srbi 1.9 %, Slovenci 0.1 %, Romi 0.1 %, Mađari 0.1 % i drugi.

Današnji raspored stanovništva u prostoru posljedica je gospodarskih i društvenih procesa u posljednjih pola stoljeća. Prisutni su procesi deagrarizacija, industrijalizacija, deruralizacija i urbanizacija. Oni su ubrzali proces napuštanja ruralnih naselja i porast stanovništva gradova (Koprivnica, Križevci i Đurđevac).

Županijska uprava
-----------------

Zemljopis
---------

Koprivničko-križevačka županija je smještena u sjeverozapadnom dijelu Republike Hrvatske. 
Površinom od 1.746 km2 sedamnaesta je županija po veličini u Hrvatskoj. 
Sjeveroistočni dio županije čini dolina rijeke Drave na kojem prevladava poljoprivredna djelatnost sa značajnim nalazištima nafte i zemnog plina. Veća naselja ovog prostora su Koprivnica i Đurđevac.

Historija
---------

Križevački župan se spominje 1193. što ukazuje da je već tada postojala Križevačka županija. Na prostoru oko nje postojalo je u srednjem vijeku više županija. Najpoznatija od njih je Komarnička županija - koja je zauzimala prostor uz rijeku Dravu - Podravina. Manje županije su oko 1350. udružene s Križevačkom u jedinstvenu županiju. Srednjovjekovne županije nisu imale jedinstvena središta već je sjedište bilo privremeno ono mjesto gdje je stolovao veliki župana. Ta je županija u vrijeme osmanskih prodora sjedinjena sa Zagrebačkom u jedinstvenu upravu kojoj je na čelu bio hrvatski podban. No, Križevačka županija i dalje postoji. 

Moderna Križevačka županija utemeljena je 1759. - njeno središte postaje grad Križevci, a 1886. je sjedinjena s Bjelovarskom u Bjelovarsko-križevačku županiju (sjedište je bilo Bjelovar) koja je opet postojala do 1922.

Godine 1993. osnovana je Koprivničko-križevačka županija - sjedište grad Koprivnica na tradiciji stare Križevačke županije (ali i Komarničke županije). Prvi župan Koprivničko-križevačke županije je bio: Ivan Stančer (1993. - 1997. ), drugi Nikola Gregur (1997. - 2001. ), a treći Josip Friščić (2001. do danas).

Privreda
--------

Sa stajališta poljoprivredne regionalizacije Koprivničko-križevačka županija spada u panonsku regiju. Poljoprivredni prostor Županije sastoji se od pet mikroregionalnih cijelina: 

* Podravski poljoprivredni bazen (Podravina)
* Prekodravlje
* Istočni i sjeveroistočni dio (Bilogora)
* Kalničko područje (Kalnik)
* Kalničko-prigorski dio županije

Podravski poljoprivredni bazen i Prekodravlje je područje s intenzivnom poljoprivrednom proizvodnjom. Ostale grane gospodarstva županije su proizvodnja mlijeka (Naturaagro - PZ Đurđevac), proizvodnja hmelja, stočarstvo, povrćarstvo i vinogradarstvo.

Kultura
-------

Putujući od Zagreba prema Koprivnici, nailazi se Obrež i Kalničke klijeti. Tu su još i utvrde Veliki Kalnik, Koprivnička utvrda i Stari grad Đurđevac, i kompleks dvoraca i perivoja Erdödy u Gornjoj Rijeci, manastirski kompleks kraj sela Lepavina i kompleks dvoraca Inkey i župne crkve Sv. Križa u Rasinji. 

### Turizam

Najvažnije destinacije županije su Galerija naivne umjetnosti u Hlebinama,Galerija Večenaj u Goli, župna crkva Sv. Ane, grkokatolička katedrala Sv. Trojstva i crkva Sv. Križa u Križevcima, povijesno središte Križevaca, prehrambeni muzej "Podravka" – Koprivnica, Stari grad Đurđevac i Galerija Lacković – Batinske, krajolik Kalnika, stari grad Kalnik i Mali Kalnik.

Znamenitosti
------------

Na području Koprivničko-križevačke županije ima jedanaest zaštićenih dijelova prirode, koji zauzimaju površinu od cca 5550 ha.

* Posebni rezervati :
	+ geografsko-botanički: Đurđevački pijesci
	+ botanički: Mali Kalnik
	+ ornitološki: Veliki Pažut
	+ šumski: Crni Jarci, Dugačko Brdo
* Park šuma: Župetnica
* Zaštićeni krajolici:
	+ Čambina
	+ Kalnik
* Spomenik prirode:
	+ Sedam stabala hrasta lužnjaka smještenih u parku koji okružuje zgradu šumarije Repaš

* Spomenici parkovne arhitrkture:
	+ Park kraj Osnovne škole ˝Vladimir Nazor˝, Križevci
	+ Park kraj poljoprivredne škole u Križevcima

Eksterni linkovi
----------------

***Koprivničko-križevačka županija*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službena stranica županije

| * p
* r
* u
Hrvatske županije |
| --- |
| 
Zagrebačka |
Krapinsko-zagorska |
Sisačko-moslavačka |
Karlovačka |
Varaždinska |
Koprivničko-križevačka |
Bjelovarsko-bilogorska |
Primorsko-goranska |
Ličko-senjska |
Virovitičko-podravska |
Požeško-slavonska |
Brodsko-posavska |
Zadarska |
Osječko-baranjska |
Šibensko-kninska |
Vukovarsko-srijemska |
Splitsko-dalmatinska |
Istarska |
Dubrovačko-neretvanska |
Međimurska |
Grad Zagreb
 |  |