Za ostala značenja, v. Dizel (razvrstavanje).
Sloj diesela na vodi.
**Diesel** je mješavina različitih ugljikovodika i pogodan kao tekuće gorivo za dieselske motore. Brodski dieselski motori mogu se razlikovati po toj specifikaciji.

Pojam i osobine
---------------

*Diesel* je dobio naziv po njemačkim izumitelju Rudolfu Dieselu koji je izumio diesel motor. *Biodiesel* je (iako se kemijski razlikuje) pod određenim uvijetima pogodan kao gorivo za normalan rad diesel motora.

Diesel se može skladištiti za razervne potrebe u plastičnim posudama, naspram benzina.

Od benzina se razaznaje po svojoj zelenoj ili plavoj boji, a može se i njuhom osjetiti i razaznati.

Kalorijska vrijednost
---------------------

Diesel-gorivo u motoru sagorijeva prema formuli:

{\displaystyle 2\mathrm {C} \_{8}\mathrm {H} \_{18(l)}+25\mathrm {O} \_{2(g)}\rightarrow \;16\mathrm {CO} \_{2(g)}+18\mathrm {H} \_{2}\mathrm {O} \_{(l)}+10.86\ \mathrm {MJ} }
Tako se na svaki kilogram goriva dobija oko 47 MJ energije, od koga se dio u motorima na unutrašnje sagorijevanje iskoristi za pogon vozila.

Na atmosferskom zraku, diesel gori uz vezivanje dušika, kojeg u zraku i ima najviše:

{\displaystyle \mathrm {C} \_{8}\mathrm {H} \_{18(l)}+12.5\mathrm {O} \_{2(g)}+\mathrm {N} \_{2(g)}\rightarrow \;6\mathrm {CO} \_{2(g)}+2\mathrm {CO} \_{(g)}+2\mathrm {NO} \_{(g)}+9\mathrm {H} \_{2}\mathrm {O} \_{(l)}+{\text{Energija}}}
Diesel-gorivo ima veću kalorijsku vrijednost od benzina, zbog čega je i iskorištenje diesel-motora bolje (tu su i ostali faktori, koji čine iskorištenje boljim). Na drugoj strani, kod sagorijevanja diesel-goriva nastaje više ugljen-dioksida **({\displaystyle CO\_{2}})** a kod nepotpunog sagorijevanja (manjak kisika) nastaje gar (**C**). U tom smislu, diesel-gorivo je štetnije od benzina. U Japanu su automobili sa diesel-motorima zabranjeni.

Cetanski broj i indeks
----------------------

U cilindar Diesolovog motora usisava se zrak, komprimira se, raste mu tlak i temperature, I malo prije GMT u taj se vrući zrak ubrizgava gorivo i odmah se pali uslijed visoke temperature zraka. Odatle proizlazi i osnovni zahtjev na goriva za Diesolove motore: ona se moraju upaliti lako i sa što manjim zakašnjenjem, odnosno moraju biti sklona samoupaljivanju. Ta se sklonost iskazuje cetanskim brojem koji se određuje ispitivanjem u laboratorijskom motoru prema normiranoj metodi. Što je gorivo sklonije samoupaljivanju, to mu je cetanski broj veći.

Drugi pokazatelj samoupaljivanju je cetanski indeks. On se izračunava na temelju gustoće goriva i točaka na krivulju destilacije. U usporedbi s izmjerenim cetanskim brojem, na cetanski indeks ne utječu dodaci za poboljšanje upaljivanja.

Ponašanje na hladnoći, filtrabilnost
------------------------------------

Zbog utjecaja na svojstva dieselskog goriva, pri niskim temperaturama dieselu zimi se dodaje veći udio kerozina.

Kod niskih temperatura u dizelskom gorivu dolazi do izlučivanja kristala parafina, uslijed čega se začepe cijevi za dovod goriva i filtri. Kod nepovoljnog sastava goriva ova pojava nastupa već kod približno 0 °C ili čak i više. Zbog toga se u dizelska goriva za zimske uvjete u rafineriji dodaju dodaci koji poboljšavaju tečenje. Oni doduše ne sprečavaju u potpunosti nastanak kristala parafina, ali jako ograničavaju njihov rast. Takvi su kristalići toliko sitni da prolaze kroz pore u filtru. Drugi dodaci djeluju tako da kristaliće jednoliko raspršuju u gorivu da se ne nagomilavaju na jednom mjestu. Time se još snižava najniža temperatura kod koje gorivo još protječe kroz filtar.

U prodaji su i posebni dodaci koji smanjuju opasnost od izlučivanja parafina. Ranije se za poboljšanje tečenja kod niskih temperatura dizelskom gorivu dodavao normalni benzin u omjeru od 30 % ili motorni petrolej u omjeru od 60 %. Kod današnjih goriva to više nije potrebno pa to proizvođači motora ne preporučuju.

Plamište
--------

Plamište je temperatura kod koje goriva tekučina ispušta u okolni zrak upravo toliko para da iznad tekućine nastaje goriva smjesa koja se može upaliti stranim izvorom zapaljenja. Da bi se osigurala dovoljna sigurnost kod transporta i skladištenje, dizelsko gorivo mora odgovarati zahtjevima opasnosti razreda A III (plamište iznad 55 °C). Dodatkom benzina od niti 3 % plamište se smanjuje toliko da pada na razinu sobne temperature.

Dizel detonira znatno slabije od benzina, jer je poput ulja, teži je i manje isparava.

Viskoznost
----------

Premala viskoznost dovodi do propuštanja u pumpi za ubrizgavanje i zbog toga do smanjenja snage. Prevelika viskoznost pak pogoršava raspršivanje goriva i time pogoršava raspršivanje goriva i time pogoršava izgaranje. Zbog toga viskoznost treba biti u što je moguće užim granicama.

Mazivost
--------

Hidrodinamička mazivost dizelskog goriva je manje značajna od mazivosti u prijelaznom području mješovitog trenja. Smanjivanje sadržaja sumpora u gorivu, radi smanjivanja čađe u ispušnim plinovima, dovodi do smanjvanja mazivosti i time do ozbiljnih problema u pumpama za ubrizgavanje. Ako sadržaj sumpora padne ispod 500 ppm (mg/kg), gorivu se dodaje aditiv za poboljšanje mazivosti.

Sadržaj sumpora
---------------

Sadržaj sumpora u dizelskom gorivu ovisi o kvaliteti sirove nafte i o kvaliteti rafinerijskog postupka. Sumpor iz goriva izgara u SO2 koji otapanjem u vodi u zraku stvara kiselinu. U ispušnim plinovima motora, sumpor povećava emisjiu čestica, emisiju HC, NOx i CO te dovodi do bržeg zapunjenja katalizatora. Za buduće uređaje za pročišćavanje ispušnih plinova (Euro 5) sadržaj sumpora u gorivu će morati biti manji od 10 ppm (mg/kg).

Aditivi
-------

Dodaci za poboljšanje točno određenih svojstava su vrlo važni kod dizelskih goriva. Obično se radi o unaprijed smiješanim kombinacijama čime se postiže višestruko djelovanje.
Koncentracija aditiva u pravilu je manja od 0.1 %, tako da ne utječe na fizikalna svojstva goriva kao što su gustoća, viskoznost i tok destilacije. Ti dodaci poboljšavaju tečenje goriva, upaljivanje, osiguravaju čišćenje i smanjuju stvaranje pjene u gorivu te na taj način olakšavaju punjenje spremnika gorivom.

Proizvodne vrste u Hrvatskoj
----------------------------

Diesel obični i diesel plavi su potpuno isti po sastavu, samo se razlikuju u boji, jer se na obični plaća PDV, a plavi je oslobođen poreza.

* Dizel (DG)
* Eurodizel (DG EURO)
* Euro Diesel BS (bez sumporni)
* Dizel Plavi (DG PLAVI)

Vidi još
--------

* Biodizel

Izvori
------

1. 1 2  Rajesh J. Shah; Totten, George O.; Steven R. Westbrook (2003). *Fuels and lubricants handbook: technology, properties, performance, and testing*. West Conshohocken, Penn: ASTM International. ISBN 0-8031-2096-6.
2. ↑  Wellington, B.F.; Alan F. Asmus (1995). *Diesel Engines and Fuel Systems*. Longman Australia. ISBN 0-582-90987-2.
3. ↑  „Introduction to Combustion, flame temperature, governing equations".

***Dizel*** na Wikimedijinoj ostavi