recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Blue*** na Wikimedijinoj ostavi

**Blue** je britanski glazbeni sastav čiji su članovi Lee Ryan, Simon Webbe, Duncan James i Antony Costa. Blue je osnovan 2001. godine, a debitantski singl, "All Rise", izdan je u svibnju 2001. s velikim uspjehom. Istoimeni album, kao i sljedeća dva, *One Love* i *Guilty*, postigla su velike uspjehe, kako glazbeno tako i komercijalno, a vrhunac popularnosti postigli su duetom "Sorry Seems to Be the Hardest Word" kojeg su izveli s Eltonom Johnom. 

Nakon toga, pak, dolazi do raspada benda nakon što im je John sugerirao kako im popularnost pada. Članovi su nastavili sa samostalnim karijerama, ali su kompilacijski albumi grupe nastavili izlaziti i postizati popriličan uspjeh. Godine 2009. Blue se ponovo oformio i najavio izdavanje povratničkog albuma (na kojem bi trebao surađivati i Bruno Mars). Godine 2011. izabrani su za predstavnike Ujedinjenog Kraljevstva na Eurosongu 2011. Njihova pjesma, "I Can", predstavljena je 11. ožujka 2011. u emisiji *The Graham Norton Show*. Blue nastupaju 14. u finalnoj večeri, nakon Švicarske i prije Moldavije, te slove za jedne od glavnih favorita natjecanja. Ipak, u finalu su zauzeli 11. mjesto, skupivši 100 bodova te dobivši jednu "dvanaesticu", od Bugarske. 

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 399144782726176410432
* ISNI: 0000 0001 0066 3072
* GND: 10308419-8
* MusicBrainz: 9c79224c-70cd-4367-8d90-35ca99401b75
* NKC: xx0016142

 |
**Arsen Borisovič Avakov** (ukr. *Арсен Борисович Аваков*; 2. januar 1964 -) je ukrajinski poslovni čovjek i političar, koji trenutno vrši dužnost ministra unutrašnjih poslova, poznat kao jedna od ključnih ličnosti u borbama protiv proruskih separatista. 

Rodio se u tadašnjem sovjetskom Azerbejdžanu u armenskoj porodici, a kao dijete se sa roditeljima doselio u tadašnju sovjetsku Ukrajinu. Godine 1988. je diplomirao na Harkovskom politehničkom institutu. 

Prije aktivnog bavljenja politikom se bavio bankarstvom. Godine 2002. je izabrana u Gradsko vijeće Harkova, a 2004. je na predsjedničkim izborima postao zamjenik šefa kampanje pro-zapadnog kandidata Viktora Juščenka za Harkovsku oblast. Do 2010. je bio član Juščenkove stranke Naša Ukrajina i imao niz istaknutih funkcija, uključujući rad na organizaciji i pripremama za Evropsko fudbalsko prvenstvo. Od 2010. je bio član pro-zapadnog bloka Batkivščina.

Nakon euromajdanskog prevrata u februaru 2014. je postavljen za novog ministra unutrašnjih poslova. Vrlo brzo je igrao važnu ulogu u uspostavi nove vlasti u istočnim dijelovima Ukrajine, kao i organizaciji tzv. bataljona teritorijalne obrane (BTrO), od kojih je veliki dio podređen njegovom Ministarstvu unutrašnjih poslova. Mnoge od tih jedinica su tokom sukoba sa separatistima istakle, odnosno imale više uspjeha od snaga redovne vojske. Sam Avakov je izazvao veliku pažnju javnosti zbog toga što je o stanju na fronti i akcijama njegovih snaga redovno i detaljno pisao na vlastitoj Facebook stranici. 

U ljeto 2014. je napustio Batkivščinu, te se u septembru 2014. priključio novoj stranci Narodni front premijera Arsenija Jacenjuka, a zbog čega uživa reputacija "jastreba" po pitanju rješavanja sukoba.

Vanjske veze
------------

* Arsen Avakov. Lična stranica
* "Glavnoe" (Glavna stranica
* "Renesans" stranica Arhivirano 2014-07-05 na Wayback Machine-u

| Političke funkcije
 |
| --- |
| Prethodi:**Stepan Maselski** | **guverner Harkovske oblasti**2005–2010 | Slijedi:**Volodimir Babajev** |
| Prethodi:**Vitalij Zaharčenko** | **ministar unutrašnjih poslova**2014– | Slijedi:**inkumbent** |
**Klasa** (na engleskom, *class*) je struktura podataka u objektno-orijentiranim programskim jezicima (C++, Visual Basic, C#, Java...) što nam omogućava da podatke (*atribute*) i operacije (*metode*) posmatramo kao jedan objekat čije su osobine upravo opisane u tim atributima, a kojima pristupamo pomoću operacija/metoda.

Primjer (C++ klasa):

```
class Auto
{
  private:
    int mBrojVrata;
    int mBrojSjedista;
    //...
  public:
    int vratiBrojVrata();
    void odrediBrojVrata(int);
}

```

Riječ **private** u ovom slučaju kazuje da atributima mozemo pristupati samo metodama koje su definisane unutar klase Auto. Riječ **public** omogućava da se atributima i/ili metodama pristupa javno. U računarstvu ovo se zove zatvorenost.

Primjer:

```
#include <iostream>
#include "Auto.h" // pretpostavimo da je nasa klasa definisana u datoteci Auto.h

using namespace std;

int main()
{
  Auto auto1 = new Auto();

  auto1.odrediBrojVrata(5);
  // pošto su atributi privatni, ne možemo im pristupati direktno
  // auto1.mBrojVrata = 5;

  return 0;
}

```

### C++ Pristup

Slovo **m** ispred svakog atributa bi značilo da se radi o članu (*member*) klase. Naravno ovo nije strogo propisano. Klase su obično deklarisane u .h (*header*) datotekama, a njihovu implementaciju pišemo u istoimene datoteke sa ekstenzijom .cpp. Pa ako se header datoteka zove Auto.h, onda bi implementaciju naše klase pisali u Auto.cpp datoteku.

Povezano
--------

* Objektno orijentisano programiranje
**Врла Река** је насеље које се некад налазило у долини реке Врле. Забележено је у турским пописима Врањског кадилука у 16. веку као дербенско и рударско место. Јован Трифуновски сматра да је највероватније било на „потесу између Алакинца и Биновца, западно од Сурдулице". Забележено је да је 1519. Врла Река имала 19 породица, 1528. - 30 породица, а 1570. 25 породица, 25 неожењених који су плаћали порез и две удовице. По попису из 1570. године помиње се један вигањ и један самоков у месту Врла Река. Цела долина реке Врле је била пуна рударских копова, а њена вода се користила за испирање руде и покретањсе самокова. Постоји запис по коме је од данашње Сурдулице па до Власине било велико насеље. Но, са престанком рударства у овом крају, средином 19. века, и с одласком Турака 1878. године, престало је и рударење, а село Врла Река се раселило.

Референце
---------

1. ↑  Трифуности, Ј.: Средњовековна жупа Иногошта, Годишен зборник на Филозофскиот факултет Скопје, књига 7, Скопље, 1954, 34, примедба 14
**Szvéti evangyeliomi.**
**Mikloš Küzmič** mađ.: *Küzmics Miklós* (rođ. Donji Slaveči, o. 15.9. 1737. – um. Kančevci, 11.4. 1804.) slovenski pisac i katoličkoj svećenik u Mađarskoj. Küzmič je bio dekan Slovenske okrogline (prekmurski: *Szlovenszke okrogline v. öspörössi*). Slovenska okroglina danas je Prekmurje in jedna slovenska krajina u Mađarskoj.

Rođen u Prekmurju, uz Grad (mađ.: *Felsőlendva*). Rodno mjesto je Donji Slaveči (*Alsószlavecsa,* kasnije *Alsócsalogány*) Vršnjak Števan Küzmič nije mu bio u rodu, jer ime *Küzmič* ili *Kuzmič* je učastao ime u Prekmurju.  

Kapelan je bio u Gradu, zatim služio u Kančevcima kao svećenik. 1780. godine je preveo četiri evanđelja. Pisao također molitvene knjige, kalendare i knjigu ABC 1790. godine. Dobro govorio hrvatski jezik i koristio ga u svojim djelima. Osobito je značajan za očuvanje nacionalne svijesti u mađarskih Slovenaca.

Njegovo djelo rabio je i širio pisac Jožef Košič i Jožef Borovnjak, a u 20. vijeku nanovo ga je izdao slovenski svećenik Jožef Sakovič.

Djela
-----

* **Kratki nagovještenje velikoga katekizma** *(Krátká Summa Velikoga Katekizmusa, Sopron 1780.)*
* **Sveti Evanđelje, o nedjeljo i blagane cio godina** *(Szvéti evangyeliomi, za nedele i szvétke celoga lete, 1780.)*
* **Slovenski (Prekmurski) obrednik** *(Szlovenszki Silabikar, 1780.)*
* **Pomoć Bolesnih, Mirnoćih** *(Pomoucs Beté'snih, Mirajoucsih, 1781.)*
* **Molitvena knjiga, za slovenskoga naroda** *(Kniga Molitvena, na haszek Szlovénszkegá národá, 1783.)*
* **ABC kniga, za narodne škole** *(ABC Kni'sica na narodni soul haszek, Büdin 1790.)*
* **Staroga i novoga Testamenti sveti historije Kratki nagovještenje** *(Sztárogá i nouvogá Testamentumé svéte hisztórie Kratke Summa, Sambotel 1796.)*

Povezano
--------

* Popis slovenskih pisaca i pjesnika iz Mađarske
* Prekmurski jezik

Eksterni linkovi
----------------

***Mikloš Küzmič*** na Wikimedijinoj ostavi
***Pride Shockwave*** je bila manifestacija mješovitih borilačkih vještina i kickboxinga organizirana od strane PRIDE Fighting Championships i K-1 organizacije. Događaj se održao 28. kolovoza, 2002. na Olimpijskom stadionu u Tokiju, Japan. Ova manifestacija drži PRIDE-ov rekord u posjećenosti od 91107 posjetitelja, što ujedno čini ovu manifestaciju i najposjećenijom u povijesti mješovitih borilačkih vještina uopće. Također zanimljivo je istaknuti i kako je ova manifestacija promovirana u Japanu pod imenom **Dynamite!**

Borbe
-----

**1. borba, PRIDE MMA pravila:**

* Japan Tatsuya Iwasaki protiv Brazil Wanderleia Silve

Silva je pobjedio Iwasakia tehničkim nokautom (udarac nogom u glavu i udarci rukama) 1:16 prve runde.

**2. borba, PRIDE MMA pravila:**

* Japan Daijiro Matsui protiv Nizozemska Jerrela Venetiaana

Venetiaan je pobjedio Matsuia podijeljenom odlukom sudaca (2–1).

**3. borba, PRIDE MMA pravila:**

* Kanada Gary Goodridge protiv Nizozemska Lloyda van Damsa

Goodridge je pobjedio Van Damsa tehničkim nokautom (udarci rukama) u 3:39 prve runde.

**4. borba, K-1 pravila:**

* Nizozemska Ernesto Hoost protiv Nizozemska Semmya Schilta

Borba je proglašena neriješenom, tj. bez pobjednika.

**5. borba, K-1 pravila:**

* Sjedinjene Američke Države Don Frye protiv Francuska Jeromea Le Bannera

Le Banner je pobjedio Fryea nokautom u 3:30 prve runde.

**6. borba, PRIDE MMA pravila:**

* Brazil Antonio Rodrigo Nogueira protiv Sjedinjene Američke Države Boba Sappa

Nogueira je pobjedio Sappa prisiljavanjem na predaju (poluga na ruci) u 4:03 druge runde.

**7. borba, Jiu-Jitsu Pravila:**

* Brazil Royce Gracie protiv Japan Hidehika Yoshide

Yoshida je pobjedio Graciea tehničkim prisiljavanjem na predaju (*sode guruma jime* / *Ezequiel Choke*).

**Glavna borba večeri, PRIDE MMA pravila:**

* Hrvatska Mirko Filipović protiv Japan Kazushia Sakurabe

Filipovic je pobjedio Sakurabu tehničkim nokautom (doktorski prekid - ozljeda oka) u 5:00 druge runde.

Povezano
--------

* Popis PRIDE Fighting Championships manifestacija

Refernce
--------

1. ↑

Vanjski izvori
--------------

* Službena Prideova stranica Arhivirano 2007-06-11 na Wayback Machine-u
* Sherdog.com
**Ivi Adamu** (grčki: **Ήβη Αδάμου**; Aja Napia, 24. studenog 1993.) je ciparska pjevačica koja je popularnost u Grčkoj i Cipru stekla nakon sudjelovanja u drugoj sezoni grčke verzije *The X Factora*, gdje joj je mentor bio Giorgos Theofanous. Nakon natjecanja, osigurala je ugovor s kućom Sony Music Greece i uskoro izdala svoj debitantki EP *Kalokairi Stin Kardia*, koji je postao zlatni. Iste godine surađivala je sa zborom Spiros Lambrou i izdala EP *Christougenna Me Tin Ivi Adamou*, koji je međunarodno distribuiran kao *Christmas with Ivi Adamou*. Godine 2012. predstavljala je Cipar na Eurosongu 2012 s pjesmom "La La Love".

Nakon uspjeha na Eurosongu, Adamu se počela baviti i radom u teatru te je posuđivala glasove u filmovima. Bavi se i dobrotvornim radom. U vezi je s pjevačem Mihalisom Kuinelisom, s kojim od 2018. godine živi u Aleksandropoliju; u lipnju 2018. godine je rodila kćer. 

***Ivi Adamu*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 92145970031932250620
* GND: 124109473X
* BIBSYS: 15004445
* MusicBrainz: 6571aaf2-c0dc-4464-83cb-a52e3c822d3e

 |
Protesters lying down over rail tracks with a "Black Lives Matter" banner BLM *die-in* akcija na pruzi, u znak protesta protiv navodne policijske brutalnosti u Saint Paul, Minnesota (septembar 20, 2015.)
**Black Lives Matter** (BLM; "Crnački životi vrijede") je decentralizirani politički i društveni pokret koji protestira protiv incidenata policijske brutalnosti i svih rasno motiviranih akata nasilja nad crncima. Obuhvaća širok spektar organizacija i ličnosti koje se zalažu protiv policijskog nasilja prema crncima, kao i za brojne druge promjene politika i praksi koje su povezane sa aktuelnim crnačkim pitanjem. Pokret obuhvata mnoge stavove i široki spektar zahtjeva, ali usredsređen je na reformu krivičnog pravosuđa.

U julu 2013. godine, pokret je počeo sa upotrebom hashtaga #BlackLivesMatter na društvenim medijima, nakon oslobađajuće presude za Georgea Zimmermana, koji je lišio života crnog mladića Trayvona Martina, 2012. godine. Pokret je postao poznat po uličnim demonstracijama nakon smrti dvojice crnaca 2014. godine, Michaela Browna - što je rezultiralo neredima u Fergusonu, i Erica Garnera u New Yorku. Nakon ovoga, sudionici pokreta demonstrirali su protiv smrti brojnih drugih crnaca koji su stradali zbog postupaka policije, ili u pritvoru. U ljeto 2015. aktivisti BLM-a uključili su se u predsjedničke izbore u SAD 2016. godine. Idejne začetnice hashtaga i poziva na akciju, Alicia Garza, Patrisse Cullors i Opal Tometi, proširile su projekt u nacionalnu mrežu od preko 30 lokalnih podružnica, u periodu između 2014. i 2016.

Pokret se vratio u žižu i nastavio da stiče međunarodnu pažnju tokom globalnih protesta 2020. godine, nakon što je George Floyd lišen života od strane Dereka Chauvina. Procjenjuje se da je 15 miliona do 26 milion ljudi sudjelovalo je u protestima BLM 2020. godine u Sjedinjenim Državama, što ga čini jednim od najmasovnijih pokreta u istoriji te zemlje.

Povezano
--------

* Rasizam
* Ljudska prava
**Imbibicija** (lat. *imbibitio* = usisavanje, upijanje, vlaženje, namakanje) je posebna vrsta difuzije kada se voda apsorbira u čvrste materije – koloide, izazivajući ogroman porast volumena. Primjeri uključuju apsorpciju vode sjemenke i suho drvo. Bez pritiska imbibicije, klijanci nisu u stanju da izađu iz zemlje na otvoreno; bez toga, oni se vjerojatno ne bi mogli uopće razviti.

Imbibicija je difuzija koja nastaje kretanjem vode skupa sa koncentracijskim gradijentom; sjemena i drugi takvi materijali su gotovo bez vode koju lahko upijaju. Potencijalni gradijent vode između apsorbenta i upijajane vode, od suštinskog je značaja za imbibiciju. Osim toga, za bilo koju supstancu koja upija bilo koju tečnosti, neophodan je afinitet između adsorbant i tečnosti.

Imbibicija nastaje kada vlažeća tečnost istiskuje nevlažnu tekućinuj, za razliku od isticanja gdje je bezvlažna faza potiskuje tečnost za vlaženje. Dva procesa su upravljana različitim mehanizmima.
Jedan od primjera imbibicije koji se javlja u prirodi je apsorpcija vode putem hidrofilnih koloida. U takvim supstancama količini vode znatno doprinosi matriksni potencijal. Primjeri biljnog materijala koji pokazuju imbibiciju su suhe sjemenke prije klijanja. Imbibicija također može biti u vezi sa genetičkim satom koji kontrolira cirkadijske ritmove u *Arabidopsis thaliana* i (vjerojatno) drugim biljkeama. Drugi primjer je imbibicija u Amottovom testu.

Različite vrste organskih tvari imaju različite kapacitete imbibicije. Proteini imaju vrlo visok kapacitet imbibiranja, a zatim skrob manje, a celuloza najmanje. To je razlog zašto proteinske sjemenke graška nabubri više od skrobnih sjemenki pšenice.

Imbibicija vode povećava volumen imbibanta, što rezultira u imbibicijskom pritisku. Ovaj pritisak može biti ogromne jačine. Ova činjenica može dokazati cijepanja stijena umetanjem suhih drvenih stabljika u pukotine stijena i dodavanbjeme vodu, tehnika koja se koristi još od vremana kada su drevni Egipćani cijepali kamene blokove.

Kožni implantati (djelimične i pune debljine) primaju kisik i ishrane putem imbibicije, održavajući ćelije do procesa stvaranja anastomoza i revaskularizacije kojima se ponovno uspostavljen novi dotok krvi u tim tkivima.

Povezano
--------

* Amottov test
* Osmoza

Spoljne veze
------------

***Imbibicija*** na Wikimedijinoj ostavi
Ukoliko ste tražili kraško polje u Dalmaciji, pogledajte Petrovo polje (Dalmacija).
 *Za ostale upotrebe, v. Petrovo Polje (razvrstavanje).*
**Petrovo polje** je podvlašićki plato na nadmorskoj visini od oko 1140 – 1220 m. Na njemu se nalazi je dugačko istoimano selo (Petrovo Polje) sa nekoliko zaselaka, među kojima su registrirani Đurevina, Nikodinovići (istok) i Petrovo Polje (u užem smislu), nekada središte Mjesne zajednice. Proteže se od Đurevine (kota 1243 m), kod Male Ilomske (istok) do neposredne blizine raskršća asfaltiranih lokalnih cesta koje od ovog sela vode za Kneževo, Turbe i Imljane (zapad). Na sjeveru je omeđeno linijom početka strme padine prema dolini Vrbanje, na liniji kotâ 1220 − 1140, a a na jugu dolinom Ilomske. Ravne nadbojine je istureni dio platoa prema Ilomskoj, kod Nikodinovića.

Na samoj visoravni postoji desetak stalnih izvora pitke vode, među kojima su najpoznatiji Kaursko vrelo, Meštema i Bijeljino vrelo. Na Petrovu polju je dio razvođa između slivova Vrbanje i Ugra. U Vrbanji se ulijevaju Čudnić, Kovačevića potok i Ćorkovac, a u Ilomsku (sliv Ugra) − Mala Ilomska i Devetero vrela.

Petrovo polje ima značajne turističke potencijale. Obično se preporučiju slijedeći njegovi i okolni lokaliteti: Andrijevića potok, Američka strana, Arapov Brijeg, Babanovac, Bare, Bijeljino vrelo, Biser glavica, Ilomska i njeni vodopadi, Kaursko vrelo, Manatovac, poljana Ravni Omar i Ribarska kuća – ugostiteljski objekat na Ugru, ispod Vitovlja.

Povezano
--------

* Petrovo polje (Bosna i Hercegovina), isti članak
* Borbe oko Kotor-Varoša i Šipraga 1944.

Literatura
----------

1. ↑  Vojnogeografski institut, Izd. (1962): Šiprage (List karte 1:25.000, Izohipse na 10 m). Vojnogeografski institut, Beograd.
2. ↑  Spahić M. et al. (2000): Bosna i Hercegovina (1:250.000). Izdavačko preduzeće „Sejtarija", Sarajevo.
3. ↑  Mučibabić B. Ur. (1998): Geografski atlas Bosne i Hercegovine. Geodetski zavod BiH, Sarajevo, ISBN 9958-766-00-0.
4. ↑   Arhivirano 2014-05-17 na Archive.is-u.
5. ↑  .
**Wahlundov efekat** (*Valundova varijansa*), u populacijskoj genetici se odnosi na smanjenje heterozigotnosti (kad organizam ima dva različita alela u lokusu) u populaciji uzrokovano subpopulacijskom strukturom. Naime, ako dvije ili više subpopulacija imaju različite frekvencije alela, onda se ukupna heterozigotnost smanjuje, čak i kada su same subpopulacije u Hardy-Weinbergovoj ravnoteži. Uzroci ovog fenomena mogu biti geografske ili bilo koje druge barijere za protok gena i genetički drift u subpopulacijama.

Wahlundov efekat je prvi put dokumentirao švedski genetičar Sten Wahlund 1928. godine.

Primjer
-------

Pretpostavimo populaciju {\displaystyle P}, sa relativnim frekvencijama alela *A* i *a* datih kao {\displaystyle p} i {\displaystyle q}, odnosno ({\displaystyle p+q=1}). Ako se ova populacija podijeli u dvije jednako velike subpopulacije {\displaystyle P\_{1}} i {\displaystyle P\_{2}} i svi *A* aleleli ostanu u subpopulaciji {\displaystyle P\_{1}}, a svi *a* aleleli u subpopulaciji{\displaystyle P\_{2}} (gdje se može pojaviti genetički drift) tada nema heterozigota, iako su subpopulacije u Hardy-Weinbergovoj ravnoteži.

U generalizaciji gornjeg primjera, bilo bi {\displaystyle p\_{1}} i {\displaystyle p\_{2}} reprezenata alela *A* u {\displaystyle P\_{1}} i {\displaystyle P\_{2}}, odnosno {\displaystyle q\_{1}} i {\displaystyle q\_{2}} predstavljaju *a*.
Ako je frekvenciji alela u svakoj populaciji drugačija, tj. {\displaystyle p\_{1}\neq p\_{2}} i retpostavimo li da je svaka subpopulacija u internom Hardy–Weinbergovom ekvilibriju, tada su genotipske frekvencije: *AA*, *Aa* i *aa*: *p*2, 2*pq*, a *q*2 respektivno u svakoj populaciji.
Tada su heterozigoti ({\displaystyle H}) u sveukupnoj populaciji prosjek obje subpopulacije: 

|  |  |
| --- | --- |
| {\displaystyle H} | {\displaystyle ={2p\_{1}q\_{1}+2p\_{2}q\_{2} \over 2}} |
|  | {\displaystyle ={p\_{1}q\_{1}+p\_{2}q\_{2}}} |
|  | {\displaystyle ={p\_{1}(1-p\_{1})+p\_{2}(1-p\_{2})}}, |

kojih je uvijek manje od {\displaystyle 2p(1-p)} ( = {\displaystyle 2pq}), izuzev kada je {\displaystyle p\_{1}=p\_{2}}.

Povezano
--------

* Genetička ravnoteža populacije
* Heterozigot
* Slučajno parenje
* Genetička struktura populacije
Egzistencijalizam je humanizam, srpskohrvatsko izdanje, Veselin Masleša, Sarajevo, 1964.
**Egzistencijalizam je humanizam** (fr. *L'Existentialisme est un humanisme*, 1946.) je djelo francuskog egzistencijaliste Sartra, u kojem on objašnjava egzistencijalizam kao humanističku filozofiju. On smatra da "egzistirati" znači naprosto biti tu, i da ne postoji ništa što bi čovjeku moglo definisati karakter, ciljeve u životu i drugo. Samo čovjek može da odredi to bit za sebe samoga:

*Čovjek prije svega egzistira, susreće sebe samoga, uranja u svijet - i definiše sebe kasnije.*
Smatrao je da je savremeni svijet okrutan, ružan, dehumaniziran i da je život stalna muka i neuspjeh. Zbog toga je potreban egzistencijalizam kao filozofija koja ljudski život čini mogućim, jer pokreće čovjeka na djelovanje da postane ono što od sebe načini- ukupnost svojih djelovanja. To pokazuje da je sloboda u strukturi egzistencije. Zbog toga je egzistencijalizam humanizam. Ovo se najbolje može izraziti citatom:

*Svagda za kukavicu postoji mogućnost da više ne bude kukavica, a za heroja da prestane biti heroj.*

Povezano
--------

* Jean-Paul Sartre
* Egzistencijalizam
* Albert Camus

Eksterni linkovi
----------------

* Skraćena verzija ovog djela
* Puna verzija ovog Sartrovog djela
* Odeljak iz ovog Sartrovog dela (na srpsko-hrvatskom jeziku) Arhivirano 2007-10-09 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **filozofiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Garaža** (od francuskog *garage*) je građevina ili samo prostorija u kući za smještaj automobila.

Karakteristike
--------------

Višekatna garaža
Prema veličini se dijele na male (do 70 m²), srednje (do 400 m²) i velike (preko 400 m²), a po smještaju na nadzemne i podzemne.

Velike garaže grade se kao višekatnice sa rampama do katova ili sa liftovima, a mogu imati i pomoćne prostorije za praonice, radionice, skladišta, sanitarije, stanicu za automatsko gašenje požara, te kontrolnu prostoriju za reguliranje prometa i kontrolu ulaska i izlaska vozila i naplatu.

Kod javnih garaža za automobile naplata se obavlja ručno ili automatski. 
Automobili se smještaju u garažama - slobodno ili u zatvorenim boksovima. Neke garaže imaju pokretne podne platforme radi smještaja više vozila. 
Većina velikih garaža grade se kao poluzatvoreni objekti sa otvorima na fasadi radi prirodnog provjetravanja.

Individualna garaža

Historija
---------

U samim početcima automobilizma, prvi vlasnici su bili bogatiji ljudi koji su dotad imali štale za kočiju i konje pored svojih kuća pa su tu smještali i svoje automobile.

Kako je broj automobila rastao bilo ih je sve više po cestama, osiguravajuća društva i policija smatrali su da je to nesigurno.

Prvu individualanu garažu pripojenu uz kuću projektirao je američki arhitekt Frank Lloyd Wright u Chicagu 1908. Pravi val masovne gradnje individualnih garaža počeo je krajem 1950-ih kad se razvila i prateća industrija (pomična vrata).

Prva višekatna garaža otvorena je u centru Londona (Denman str. 6) u maju 1901. Mogla je primiti 100 automobila na 7 katova, do kojih je vozio lift.

Ista kompanija City & Suburban otvorila je drugu garažu za 230 vozila u londonskom Westminsteru 1902.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Garaža*" (hrvatski). Hrvatska enciklopedija LZMK. Pristupljeno 12.10.2022.
2. 1 2  „*The History of the Garage*" (engleski). The News Wheel. Arhivirano iz originala na datum 2022-10-14. Pristupljeno 12.10.2022.
3. 1 2  „*History*" (engleski). Parkmark. Arhivirano iz originala na datum 2022-10-14. Pristupljeno 12.10.2022.

Vanjske veze
------------

***Garaža*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Garaža* ()
**Hazdrubal Beotarh** (2. vijek pne.) je bio kartaginski vojskovođa poznat kao posljednji komandant obrane Kartagine za vrijeme opsade grada u trećem punskom ratu. O njegovom životu prije tih događaja se ne zna gotovo ništa, iako historičari špekuliraju kako je upravo on bio Hazdrubal koji je oko godine 149. pne. - na samom početku sukoba - poražen od numidijskog kralja Masinise u bitci kod Tunesa. Antički izvori tvrde da je Hazdrubal Beotarh prije opsade bio prognan, ali da su ga sugrađani na kraju pozvali da brani grad. On je prihvatio i uspješno branio grad skoro tri godine, sve dok nije podlegao većem ratnom umijeću rimskog vojskovođe Scipiona Emilijana. Kada su se Rimljani uspjeli probiti kroz gradske zidine, Hazdrubalova žena i djeca su se - prema Polibiju - bacila u vatru. Hazdrubal se nakon toga predao. Što se s njime dogodilo kasnije, nije poznato.

Literatura
----------

* H. L. Havell, "Republican Rome: Her Conquests Manners and Institutions from the Earliest times to the Death of Caesar", BiblioBazaar, 2009, ISBN 1-115-39574-2, p.321
* *Book XXXVIII of Polybius' Histories*, English Translation, 7-8,20
* William Smith, "Dictionary of Greek and Roman biography and mythology, Volume 2", C.C. Little and J. Brown, 1849

Eksterni linkovi
----------------

* 
* Livius.org: Hasdrubal Arhivirano 2013-01-23 na Wayback Machine-u
Dva Hapija sa biljkama
**Hapi** (**Hep**, **Hap**, **Hapy**) je bog Nila i plodnosti u egipatskoj mitologiji. Za seljake je bio važniji od Raa. Drugi bog koji se zove Hapi je Horusov sin.

Etimologija
-----------

Hapi je isprva bilo preddinastijsko ime za Nil, a poslije se počelo upotrebljavati kao ime boga Nila. Poslije su Egipćani zvali Nil *iterw*, "rijeka". Ime Nil dolazi od egipatske riječi *nwy* ("voda"), koju su Grci izgovarali *Neilos*.

Opis, uloga i kult
------------------

Hapi prinosi svete darove egipatskog obilja
Hapi se prikazuje kao zeleni ili plavi čovjek s bradom i štapom, a na glavi ima papirus ili lotos. On je bog hermafrodit, sa ženskim grudima koje simboliziraju plodnost. Često se prikazuju dva Hapija – jedan za Gornji, drugi za Donji Egipat. Hapi upravlja Nilom. Egipćani nisu znali zašto dolazi do poplava. Vjerovali su da bogovi Hnum, Satis i Anuket (ponekad i Heket) određuju količinu vode. Hapi je poštovan kao "Gospodar ptica i riba iz močvare" te je smatran njihovim ocem. Za Nil se vjerovalo da teče iz okeana Nuna, a Hapi je preuzeo neke Nunove karakteristike. U *Tekstovima piramida* je Hapi spomenut i kao bog koji može biti zao, te stvoriti previsoku poplavu. Egipćani su dolazak poplave znali po pojavljivanju plave zvijezde Sirius, koju personificira Sopdet, božica-zvijezda. Hapi je štovan da bi donio poplavu koja ne smije biti ni previsoka ni preniska. Ako bi poplava bila previsoka, polja bi bila natopljena, ali bi bile uništene kuće uz obale. Ako bi bila preniska, to se smatralo još većom katastrofom. Hapija se štovalo bacanjem hrane u Nil. On "livade tjera na smijeh kad su riječne obale poplavljene". U Gornjem Egiptu je njegova žena božica Nekhebet, a u Donjem Wadjet. Hapi nije imao hramove, ali se štovao u hramovima drugih bogova. Faraon Ehnaton, Nefertitin muž, koji je bio monoteist te atonist, smatrao je Hapija sinom svoga boga Atona, te je u Hapijevu čast spjevao pjesmu, iako zapravo hvali sebe u njoj.

Povezano
--------

* Nil
* Poplave Nila

Vanjski linkovi
---------------

***Bog Hapi*** na Wikimedijinoj ostavi

Literatura
----------

* Joann Fletcher, *Drevni Egipat*
* Hapi, God of the Nile, Fertility, the North and South...

| * p
* r
* u
Egipatska božanstva |
| --- |
| 
Nun •
Naunet •
Amon •
Amaunet •
Huh •
Kek •
Atum •
Ra •
Šu •
Tefnut •
Geb •
Nut •
Oziris •
Izida •
Set •
Neftis •
Anubis •
Thoth •
Horus •
Hathor •
Četiri Horusova sina •
Ptah •
Sekhmet •
Nefertem •
Bast •
Dvije dame •
Neit •
Seshat •
Meretseger •
Ma'at •
Hnum •
Min •
Sobek •
Selkis •
Hapy •
Tawaret •
Bes •
Apop •
Ammut •
Sfinga •
Heket •
Anuket •
Satis •
Mafdet
 |
**Troa** (fr. *Troyes* ) je grad u Francuskoj na reci Seni u departmanu Ob i regiji Šampanja-Ardeni.
Grad ima 60.958 stanovnika po popisu iz 1999, a sa širom okolinom ima 130.000 stanovnika.

Istorija
--------

Troa postoji još od rimskog doba. Vekovima je postajao sve značajniji kao srednjovekovni trgovački centar. U okolini grada odigrala se 451. bitka na Katalaunskim poljima u kojoj su Rimljani i Vizigoti pobedili Hune pod komandom Atile. U Troji je 878. Luj Mucavac primio carsku krunu od pape Jovana XVIII. Pri kraju 9. veka grofovi Šampanje su odabrali Troa kao njihov glavni grad. Kada je kralj Filip IV Lepi 1285. stavio Šampanju pod otkrilje krune, grad je zadržao brojne privilegije. Vojvoda Burgundije Žan Neustrašivi bio je 1417. saveznik Engleza za vreme Stogodišnjeg rata i nameravao je da Troa učini francuskom prestolnicom. Složio se sa suprugom Šarla VI Ludog da dvor, savet i parlament Francuske trebaju tu biti.

Troa je bio u posedu Burgundije i tu je 21. maja 1420. potpisan sporazum iz Troa po kojem se Henri V oženio Katarinom, ćerkom kralja Šarla VI Ludog. Po tom sporazumu potomstvo Henrija V bi nakon smeri Šarla VI predstavljalo naslednike. Međutim pravi prestolonaslednik, tj. dofen je bio Šarl VII koji je uz pomoć Jovanke Orleanke vratio Troj 1429. u posed Francuske.

Ekonomija
---------

Troa je glavno sedište kompanije Lakosta, jednog od najpopularnijih brendova zapadnog sveta.

Znamenitosti
------------

* **Katedrala svetog Petra i Pavla u Troju** (fr. *Cathédrale Saint-Pierre-et-Saint-Paul de Troyes*) je izgrađena od 13. do 17. veka. Ima izuzene vitraže iz 13. veka. Dugačaka je 114 metara, široka 50 metara, a toranj je visok 62 metra.
* **Bazilika svetog Urbana**, gotička bazilika iz 13. veka
* **Gradska većnica** iz 17. veka
* **Hotel di Lion noar** (hotel crnog lava) iz 16. veka. dekaoracija fasade je tipična za drugu renesansu.

Spoljašnje veze
---------------

* Troyes city council website Arhivirano 2006-05-13 na Wayback Machine-u
* Lacoste Official Website Arhivirano 2005-08-30 na Wayback Machine-u
* Pictures of Troyes Arhivirano 2007-07-14 na Wayback Machine-u
* Pictures of Troyes Cathedral:  Arhivirano 2007-07-12 na Wayback Machine-u, ,


***Troyes*** na Wikimedijinoj ostavi
Fud Leclerc
**Fud LeClerc** (1924 - 20. septembar 2010. ) bio je belgijski pjevač i pijanista. LeClerc je u karijeri svirao harmoniku, klavir, bio je tekstopisac i pjevač.

Najpoznatije je po svom učestvovanju na Euroviziji predstavljajući Belgiju i to 4 puta : 1956. sa pjesmom "Messieurs les noyés de la Seine" ( rezultat nepoznat ); 1958. sa pjesmom "Ma petite chatte" ( osvojio 5. mjesto od 10 sa 8 bodova ); 1960. sa pjesmom "Mon amour pour toi" ( osvojio 6. mjesto od 13 sa 9 bodova ); i 1962. sa "Ton nom" ( osvojio zadnje mjesto od 16 sa 0 bodova ).

Osim učešća na Euroviziji bio je poznat kao prateći pijanista Juliette Gréco.

Poslije penzionisanja pojavio se na Izboru za belgijsku pjesmu Evrovizije kao specijalni gost.U penziji je putovo po svijetu.

Umro je u Ganshorenu, u Belgiji 20. septembra 2010. godine u 85. godini života.

Vanjske veze
------------

* Fud Leclerc na sajtu IMDb
* Tom nom, Eurovision 1962 na YouTube

| Nagrade i postignuća |
| --- |
| Prethodi: **N/A**  |  **Belgija na Eurosongu** 1956. | Slijedi: **Bobbejaan Schoepen spjesmom "Straatdeuntje"**  |
| Prethodi: **Bobbejaan Schoepen spjesmom "Straatdeuntje"**  |  **Belgija na Eurosongu** 1958. | Slijedi: **Bob Benny spjesmom "Hou toch van mij"**  |
| Prethodi: **Bob Benny spjesmom "Hou toch van mij"**  |  **Belgija na Eurosongu** 1960. | Slijedi: **Bob Benny spjesmom "September, gouden roos"**  |
| Prethodi: **Bob Benny spjesmom "September, gouden roos"**  |  **Belgija na Eurosongu** 1962. | Slijedi: **Jacques Raymond spjesmom "Waarom?"**  |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* ISNI: 0000 0004 0683 1550
* BNF: cb13831050c (podaci)
* MusicBrainz: c9ee163e-64ba-4017-afc9-499dbd37d691

 |
**Krasimir Ivanov Avramov** (bugarski: Красимир Иванов Аврамов; Sliven, 5. studenog 1972.) je bugarski pjevač i tekstopisac. Predstavljao je Bugarsku na Euroviziji 2009. s pjesmom Illusion.

Eurovizija 2009.
----------------

Dana 21. veljače 2009. je izabran na nacionalnom izboru da predstavlja Bugarsku na Euroviziji s pjesmom Illusion. Stručnjaci su se nakon izbora bunili da pjesma nije dovoljno dobra za Euroviziju, ali se na kraju ipak natjecala. Nastupao je 11. u prvom polufinalu 12. svibnja, ali nije uspio proći u finale. Završio je 16. sa sedam bodova.

Vanjske poveznice
-----------------

* Krassimir.com (bugarski)
* Krassimir.com (engleski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Deep Zone & DJ Balthazar*s pjesmom* "DJ, Take Me Away"**  |  **Bugarska na Eurosongu** 2009. | Slijedi: **Miroslav Kostadinov*s pjesmom*"Angel si ti"**  |


|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 23149366085185601122
* ISNI: 0000 0001 3142 1113
* MusicBrainz: c8d0c1f3-28e7-4a92-8559-244f412f409f

 |
**Kolonija "B" Zmaj** je prigradsko naselje u Beogradu, Srbija, locirano u opštini Zemun.

Lokacija
--------

Kolonija "B" Zmaj se nalazi u jugozapadnom delu Zemuna. Prostire se između pruge Beograd–Novi Sad na severu i autoputa Beograd–Novi Sad na jugu, gde se graniči sa opštinom Novi Beograd. Graniči se sa naseljima Novi Grad i Železnička Kolonija na severu, dok se na istoku graniči sa novobeogradskim Blokom 50, koji je najseverniji deo naselja Bežanijska Kosa.

Karakteristike
--------------

Naselje se razvilo oko fabrike "Zmaj", nekada čuvene Jugoslovenske fabrike kombajna i drugih poljoprivrednih mašina i transportnih sredstava. Istočni deo naselja je jedini stambeni deo, dok je centralni deo naselja, zajedno sa pojedinim istočnim, okupirani fabrikama, skladištima i pomoćnim kompleksima. Jugopetrolove benzinske stanice "Zmaj 1" i "Zmaj 2" nalaze se u naselju, sa obe strane auto-puta, i važe za jedne od najprometnijih u Beogradu. Kvantaška pijaca, veliki beogradski veleprodajni centar na otvorenom, nalazi se južno od naselja.

| * p
* r
* u
Gradske četvrti i prigradska naselja Zemuna |
| --- |
| Gradske četvrti | ***Gornji Grad*** (Gardoš • Železnička Kolonija • Kalvarija • Kolonija Zmaj • Novi Grad • Sava Kovačević • Sutjeska • Ćukovac) 
***Donji Grad*** (Zemunski Kej • Retenzija) |
| Prigradska naselja | 13. Maj • Altina • Vojni Put • Goveđi Brod • Zemun Polje • Kamendin • Mala Pruga • Nova Galenika • Plavi Horizonti |
| Ruralna naselja | Batajnica (Crveni Barjak • Šangaj) • Ugrinovci (Busije • Grmovac) |
**Zastava Ceute** je crno bijela sa grbom Ceute u sredini. Zastava je slična zastavi Lisabona u sjećanje na osvajanje Ceute od strane Portugalaca 1415.

Povezano
--------

* Grb Ceute

Zastave država u Africi

Položaj AfrikePoložaj Afrike
Alžir • 
Angola • 
Benin • 
Bocvana • 
Burkina Faso • 
Burundi • 
Čad • 
Džibuti • 
Egipat1) • 
Ekvatorijalna Gvineja • 
Eritreja • 
Esvatini • 
Etiopija • 
Gabon • 
Gambija • 
Gana • 
Gvineja • 
Gvineja Bisau • 
Jemen1) • 
Južnoafrička Republika • 
Kamerun • 
Kenija • 
Komori • 
Demokratska Republika Kongo • 
Republika Kongo • 
Lesoto • 
Liberija • 
Libija • 
Madagaskar • 
Malavi • 
Mali • 
Mauricijus • 
Mauritanija • 
Maroko • 
Mozambik • 
Namibija • 
Niger • 
Nigerija • 
Obala Slonovače • 
Ruanda • 
Sejšeli • 
Senegal • 
Sijera Leone • 
Somalija • 
Centralna Afrička Republika • 
Sudan • 
Sao Tome i Principe • 
Tanzanija • 
Togo • 
Tunis • 
Uganda • 
Zambija • 
Zelenortska Ostrva • 
Zimbabve

**Teritorije i nepriznate države**: 

Ceuta (Španija) • 
Južni Sudan • 
Kanarska ostrva (Španija) • 
Madeira ostrva (Portugal) • 
Mayotte (Francuska) • 
Melilla (Španija) • 
Reunion (Francuska) • 
Somaliland • 
Sveta Helena (Velika Britanija) • 
Zapadna Sahara • 
Zanzibar (Tanzanija)

1)Smatrani i dijelom Azije.

**Ostale zastave**: 

Zastave Afrike • 
Zastave Azije • 
Zastave Evrope • 
Zastave Južne Amerike • 
Zastave Okeanije • 
Zastave Sjeverne Amerike

 

***Zastava Ceute*** na Wikimedijinoj ostavi
**Kamendin** je prigradsko naselje koje se nalazi u Zemun Polju, u beogradskoj opštini Zemun. Izgrađeno je 1990-ih godina. Nalazi se u severozapadnom delu Zemuna, pored auto-puta E-75 (Beograd - Novi Sad).

Lokacija
--------

Naselje se nalazi između auto-puta E-75 i železničke pruge (Beograd-Novi Sad).
Nalazi se u severnom delu Zemun Polja, na samom ulazu u naselje. Ograničeno je ulicama „Bertnarda Rasela" na zapadu, „Jurija Rakitina" na istoku, „Tomice Popovića" na jugu i auto-putem za Novi Sad na severu. Naselje je osmišljeno kao istočni krak Zemun Polja i kao buduća veza sa urbanim naseljima Batajnica i Zemun.

Karakteristike
--------------

U Kamendinu se nalaze prevashodno male zgrade, kao i tri veća stambena objekta od kojih su neki naseljeni izbeglicama i raseljenim romskim stanovništvom. U naselju se nalazi i Zdravstvena stanica „Kamendin", kao i mnogobrojni maloprodajni objekti. Kamendin važi za jedno od Beogradskih naselja sa najbržim rastom stanovnika.
Kamendin je dobro povezan gradskim prevozom. Kroz naselje prolaze tri linije GSP-a i to: 704 (Zemun Polje - Zeleni Venac), 707 (Zemun Polje - Mala Pruga - Zeleni Venac) i 708 (Zemun Polje - Novi Beograd /Blok 70A/). U noćnom prevozu angažovana je linija 704 (Zemun Polje - Nova Galenika - Zeleni Venac - Trg Republike). 

Sa zapadne strane Zemun Polja, tokom 2009. godine, podignuto je naselje Kamendin 2 u kome se nalazi nekoliko stambenih objekata naseljenih prevashodno socijalno ugroženim stanovništvom i raseljenim Romima.

Izvori
------

1. ↑  „opis linije". Gsp.rs. Arhivirano iz originala na datum 2012-06-06. Pristupljeno 2012-05-20.
2. ↑  „Vreme 1042 - Vreme Beograda â€" Stanovi za socijalno ugrozene: Svoj kutak, konacno". Vreme.com. Pristupljeno 2012-05-20.

***Kamendin*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Gradske četvrti i prigradska naselja Zemuna |
| --- |
| Gradske četvrti | ***Gornji Grad*** (Gardoš • Železnička Kolonija • Kalvarija • Kolonija Zmaj • Novi Grad • Sava Kovačević • Sutjeska • Ćukovac) 
***Donji Grad*** (Zemunski Kej • Retenzija) |
| Prigradska naselja | 13. Maj • Altina • Vojni Put • Goveđi Brod • Zemun Polje • Kamendin • Mala Pruga • Nova Galenika • Plavi Horizonti |
| Ruralna naselja | Batajnica (Crveni Barjak • Šangaj) • Ugrinovci (Busije • Grmovac) |
General pukovnik **Ernst Udet** (26. april 1896 – 17. novembar 1941) bio je njemački avijatičar koji je slavu stekao u Prvom svjetskom ratu kao drugi najveći lovački as (sa 68 pobjeda) iza Manfreda von Richthofena i najveći koji je uspio preživjeti rat. Nakon završetka rata je letio kao akrobatski pilot, stekavši reputaciju pustolova i plejboja, a neko vrijeme je surađivao sa hollywoodskim filmašima i Leni Rifenstahl. Njegov prijatelj i ratni drug Herman Göring ga je nagovorio da se početkom 1930-ih priključi nacistima, a poslije je bio jedna od ključnih ličnosti u osnivanju Luftwaffe te je, između ostalog, popularizirao koncept obrušavajućeg bombardera i imao ulogu u razvoju aviona "Štuka" koji će Nijemcima donijeti spektakularne pobjede na početku Drugog svjetskog rata. Kada je, pak, Luftwaffe poražena u bitci za Britaniju, Göring je upravo Udeta proglasio odgovornim za to. Udet je nedugo potom bio jedan od rijetkih nacističkih vođa koji se protivio invaziji SSSR, držeći da su Sovjeti još uvijek previše jaki i da Njemačka sebi ne može dozvoliti otvaranje još jednog fronta. Zbog svega toga je bio postepeno marginaliziran; to kao i lični problemi sa alkoholizmom, narkoticima i depresijom su doveli do njegovg samoubistva u jesen 1941. godine.

Vanjske veze
------------

* Ernst Udet page on theaerodrome.com
* Udet's U-12 Flamingo Arhivirano 2019-07-14 na Wayback Machine-u
* Leni's Rising Star Arhivirano 2021-01-17 na Wayback Machine-u Includes info on the films Udet was in with Leni Riefenstahl. Also has video downloads.
* "Ernst Udet: The Rise and Fall of a German World War I Ace" Arhivirano 2007-01-15 na Wayback Machine-u
* Ernst Udet na Find a Grave
* Ernst Udet performs an exhibition precision dead stick loop and side slip landing na YouTube
**Anna Vissi** (20. decembar 1957. godine) takođe poznata kao Anna Vishi je grčka pjevačica, glumica, televizijska voditeljica, radio ličnost i poslovna žena. Studirala je muziku u konzervatorijama i nastupala na lokalnom nivou pre nego što se došla na profesionalnu scenu u Atini, 1973. godine.

Vissi je postala popularna u pjevačkoj industriji kada je pobjedila na Festivalu pjesama u Solunu 1977. godine sa pesmom "As Kanoume Apopse Mian Arhi" i kad je objavila svoj prvi album pod tim imenom. Od osamdesetih, Vissi je započela gotovo ekskluzivnu saradnju sa tekstopiscem Nikosom Karvelasom, za kojeg se udala 1983. i razvela se 1992. te je sa njim imala jedno dijete. Oni su predstavljali jedan od najuspiješnih parova na grčkoj sceni.

Tokom svoje karijere objavila je više od dvadesetak albuma. Ima veliki broj uspešnih singlova, od kojih su većina postali hitovi, uključujući i pjesme "Dodeka", "Methismeni Politia", "Pragmata", "Agapi Ipervoliki", "Pseftika", "Ta Mathitika Hronia", "Stin Pira"," Gazi "i mnoge druge. 

1980. godine predstavljala je Grčku na Eurosongu u Hagu sa pratećom grupom Epikouri sa pjesmom "Autostop" gdje je osvojila 13. mjesto od 19 pjesama sa 30 bodova. Kasnije, 1982. godine vraća se na Eurosong predstavljlajući Kipar pjevajući "Mono i agapi". Te godine je ostvarila bolji rezultat osvajajući 5. mjesto od 18 pjesama sa 85 bodova. Vraća se na Eurosong 2006. koji je održan u Grčkoj. Tu je predstavljala Grčku sa pjesmom "Everything". Osvojila je deveto mjesto sa 128 bodova.

Vissi ima svoje kuće u Grčkoj, SAD-u i Ujedinjenom Kraljevstvu, te na Kipru.

Vanjske veze
------------

***Ana Visi*** na Wikimedijinoj ostavi

* Official Website
* Official Fan Club
* Sony Music artist profile
* News
* Official Website of Sofia Karvela daughter of Anna Vissi Arhivirano 2019-07-31 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 52835931
* LCCN: n2010079734
* ISNI: 0000 0000 1942 0567
* GND: 131943340
* BNF: cb14034647m (podaci)
* MusicBrainz: e2b96b55-35c4-45b9-8d7b-726ac927982f

 |
**Yungas** je vlažna suptropska regija na zapadu Bolivije. Ime je dobio po kečuanskoj riječi *Yunka* koja znači *Tople zemlje*.

Karakteristika
--------------

Prostire se po istočnim padinama andskog Masiva Cordillera Real sjeveroistočno od gradova La Paz i Cochabamba. 
To je pojas kišnih šuma na kraškom tlu, zemlja dubokih dolina i kanjona razdvojenih oštrim grebenima koji se niže od Kolumbije, preko Ekvadora i Perua do Bolivije.

Koloniste je u taj kraj prvo privuklo zlato, a nakon tog uzgoj unosnih kultura kave, kakaovca i koke.
Za razliku od drugih dijelova zemlje, gdje bolivijska vlada nastoji iskorjeniti sadnju koke, ona se u Yungasu još uvjek legalno uzgaja. 
To je vjerojatno zbog tog što je on još uvjek rjetko naseljen, ponajviše zato jer je teško dostupan pa vlada nastoji da poboljša cestovnu infrastrukturu.

Dva najveća grada u regiji su popularno lječilište Chulumani i Coroico, koji su izrasli u turističke destinacije, nakon što su izrađeni hoteli i asfaltirane ceste do njih.

Jeda od karakteristika Yungasa je i to što u njoj živi poprilična zajednica predaka afričkih negroida.

Cesta za Yungas
Yungas je širom svijeta bio poznat po svojim uskim prašnjavim cestama uklesanim u obronke planina kojima je bio povezan sa La Pazom. 
Opasna cesta od Coroica do Caranavija vodila je do rudnika zlata; Guanay, Tipuani, Mapiri i Rurrenabaque.

Danas su u Yungasu podignute brojne hidroelektrane na brzacima koji se spuštaju sa Anda.

Povezano
--------

* Cordillera Real

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*Yungas region, South America*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 29.09. 2023.

Vanjske veze
------------

***Yungas*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Yungas region, South America'* (na portalu Encyclopædia Britannica) ()
*Za ostale upotrebe, v. Rečane (razvrstavanje).*

  
Koordinate: 41° 45′ 11" SGŠ, 20° 49′ 37" IGD

**Rečane** (mak. *Речане*) je naseljeno mesto u Republici Makedoniji, u severozapadnom delu države. Rečane pripada opštini Gostivar.

Geografski položaj
------------------

Naselje Rečane je smešteno u severozapadnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg većeg grada, Gostivara, naselje je udaljeno 10 km jugozapadno.

Rečane se nalazi u gornjem delu istorijske oblasti Polog. Naselje je položeno na jugozapadnom obodu Pološkog polja, na mestu gde se iz polja izdiže planina Vraca, južni nastavak Šar-planine. Blizu naselja se nalazi izvor Vardara, koji je veoma jak, u obliku vrela. Nadmorska visina naselja je približno 740 metara.

Klima u naselju je umereno kontinentalna.

Istorija
--------

Početkom 20. veka Rečane je bilo naseljeno muslimanskim Albancima.

Stanovništvo
------------

Po popisu stanovništva iz 2002. godine Rečane je imalo 1.054 stanovnika.

Pretežno stanovništvo u naselju su Albanci (98%). 

Većinska veroispovest u naselju je islam.

Vidi još
--------

* Opština Gostivar
* Spisak sela u republici Makedoniji

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

***Rečane (Gostivar)*** na Wikimedijinoj ostavi

* www.gostivari.gov.mk Zvanična stranica opštine Gostivar Arhivirano 2008-06-12 na Wayback Machine-u ()

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Gostivar |
| --- |
| **Gostivar** • 
Balin Dol • 
Belovište • 
Brodec • 
Vrutok • 
Gornja Banjica • 
Gornja Đonovica • 
Gornje Jelovce • 
Debreše • 
Donja Banjica • 
Donja Đonovica • 
Donje Jelovce • 
Železna Reka • 
Zdunje • 
Korito • 
Kunovo • 
Lakavica • 
Lešnica • 
Malo Turčane • 
Mitrovi Krsti • 
Padalište • 
Pečkovo • 
Simnica • 
Srbinovo • 
Sušica • 
Strajane • 
Raven • 
Rečane • 
Trnovo • 
Tumčevište • 
Forino • 
Čajle • 
Čegrane |  |
*Za vojvođansko mesto videti Padina*
**Padina** je urbano beogradsko naselje, u opštini Zvezdara.

Položaj
-------

Padina se nalazi u jugozapadnom delu opštine, oko 6 km jugoistočno od Terazija (u pravoj liniji), na severozapadnim padinama Mokroluškog brda (234 m.n.v.) od čega potiče i njeno ime. U njenoj okolini su naselja Medaković III na severu, te Braće Jerković i Braće Jerković II na zapadu odn. jugu (oba u opštini Voždovac, na nekim kartama je i područje Padine obeleženo kao Braće Jerković II). Prema jugoistoku se preko ulice Cvetanova ćuprija nastavlja u Veliki Mokri Lug.

U administrativnom smislu, ovo je mesna zajednica "Vojvoda Mišić", organizovana tek krajem 1980-tih. Njene približne granice: prema opštini Voždovac - od Autoputa do ul. Braće Srnić, zatim ul. Svetozara Radojčića (bivši Kružni put); prema MZ "Veliki Mokri Lug" - kroz gornji (južni) deo naselja, do Cvetanove ćuprije, pa njome do ul. Milošev kladenac, preko Lastine garaže do Autoputa. Sa druge strane Autoputa je MZ Mali Mokri Lug.

Ovim je osim naselja Padina obuhvaćen i istočni kraj Medakovića III, sa većim stambenim zgradama, kao i slabije urbanizovan kraj i garaža GSP-a "Kosmaj" uz Autoput.

Karakteristike
--------------

Naselje je stambenog tipa, centralna ulica je Veselina Čajkanovića (bivši naziv: Padina) od koje se poprečno odvajaju ostale ulice. Ima oko 400 kuća sa 2000 stanovnika.

Izvori
------

* Granice opštine Zvezdara i mesnih zajednica Arhivirano 2010-01-13 na Wayback Machine-u - .kml fajl, otvara se *Google Earth*om.
* Fotokarta Beograd, *MapSoft & Geokarta*, 2005.
* Plan grada Magic Map

  


| * p
* r
* u
Opština Zvezdara |
| --- |
| Mesne zajednice | 
Vukov Spomenik • 
Smederevski Đeram • 
Bulbulder •
Severni Bulevar • 
Slavujev Potok • 
Lipov Lad • 
Zvezdara • 
Vračarsko polje • 
Ćirilo i Metodije • 
Vojvoda Putnik • 
Stevan Sinđelić • 
Zeleno Brdo • 
Mali Mokri Lug • 
Mirijevo • 
Novo Mirijevo •
Veliki Mokri Lug • 
Vojvoda Mišić
 |  |
| Ostali krajevi | 
Slavujev Venac •
Zvezdara II •
Konjarnik II i III •
Rudo •
Učiteljsko Naselje •
Denkova Bašta •
Stari Đeram •
Cvetkova Pijaca •
Cvetanova Ćuprija •
Padina 
 |