**Alep** ili **Halep** (arap. , *Ḥalab*) je grad u sjevernoj Siriji i sjedište provincije Alep, najnaseljenije u Siriji. Grad ima 2,3 milijuna stanovnika, što ga čini najvećim gradom u Siriji, ispred Damaska. Alep je jedan od najstarijih nastanjenih gradova u povijesti, a u prošlosti je bio poznat pod nazivima **Khalpe, Khalibon**, a Stari Grci su ga zvali **Beroea** (*Veroea*), Turci **Halep**, dok je u doba Francuskog mandata bio poznat kao **Alep**.

Nalazi se na strateškoj trgovačkoj točki između mora i Eufrata; izvorno se nalazio na nekoliko brežuljaka u velikoj plodnoj dolini rijeke Quweiq (قويق). Provincija Alep ima 16.000 km² površine i oko 3,7 milijuna stanovnika.

Danas je Alep jedno od glavnih kulturnih i vjerskih središta Levanta, a njegovo drevno središte je upisano na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Aziji i Oceaniji još 1986. godine. God. 2006. izabran je za arapski glavni grad kulture.

Panorama Alepa

Historija
---------

Citadela u Alepu
Za Alep se tvrdi da je najstariji u kontinuitetu nastanjeni grad svijeta, mada se za istu titulu vatreno bori i Damask. Iskapanja kod Tel Karamela (25 km sjeverno od središta grada) su dokazala da je ovo područje bilo naseljeno još u 11 tisućljeću prije Krista, što ga čini najstarijim naseljem na svijetu (dvije tisuće godina starije od Jerihona). Također, naselja južno od Alepa, Tel as-Sauda i Tel al-Ansari, su bila naseljena još u kasnom 3 tisućljeću pr. Kr. To je vrijeme kada se prvi put spominje i Alep kao trgovačko i vojno središte, na klinastom pismu u glinenim pločicama iz mezopotamske Eble Taj kontinuitet naseljenosti se dogodio vjerojatno zbog strateškog položaja Alepa na trgovačkom putu između Sredozemlja i Mezopotamije.

Grad je dugo zadržao gospodarsku važnost kao posljednji grad na Putu svile koji je ovdje završavao nakon dionice kroz središnju Aziju i Mezopotamiju.

Tijekom osmanske vladavine, Alep je bio treći grad po veličini, odmah iza Istanbula i Kaira. God. 1869. otvorenjem Sueskog kanala trgovina je skrenuta s putova prema Alepu i započelo je njegovo propadanje. Nakon propasti Osmanskog carstva, krajem Prvog svjetskog rata, Alep je izgubio svoju glavnu prometnicu, sjevernu željezničku prugu koja ga je spajala s Mosulom, koja je pripala Turskoj. 1940-ih izgubio je i vezu s morem kada su Antiohija i Aleksandreta pripale također Turskoj. Naposljetku je izolacija Sirije posljednih desetljeća još pogoršala situaciju u gradu, iako je možda to jedan od razloga što je tako dobro sačuvan Stari grad.

Danas Alep doživljava svojevrsni preporod i bilježi se napredak u svakom području, od kulture do gospodarstva i turizma.

Znamenitosti
------------

Velika alepska džamija

Usprkos fizičkoj blizini Damaska, Alep ima osobit identitet, arhitekturu i kulturu, koji su oblikovani njegovom bogatom poviješću i geografskim položajem. Kako je Alep građen tijekom valdavine mnogih kultura i naroda, često pod opsadom, svaki narod je u gradu gradio društvene i gospodarski odvojene četvrti koje imaju svoje vjerske i etničke odlike.

Stari grad je odvojen od novijeg kružnim zidinama dugim 5 km, s devetora vrata. On pokriva područje od 3.5 km² i danas u njemu živi oko 120.000 stanovnika. U središtu dominira velika srednjovjekovna utvrda, Alepska citadela, koja je izgrađena na mjestu negdašnje akropole i izdiže se 50 m iznad grada. Iako ima dijelova iz 1. tisućljeća pr. Kr. većinom je iz 13. stoljeća. 
Nur ad-Dinova Medresa Halauije iz 1124. godine izgrađena je na mjestu bizantske Katedrale sv. Helene iz 6. stoljeća.
Kulturni centar Al-Šibani iz 12. stoljeća je danas mjesto franjevačke crkve i škole.

Velika alepska džamija (*Jāmi‘ Bani Omayya al-Kabīr*) započeta je 715. godine za vrijeme vladavine omejidskih kalifa Velida I. i Sulejmana, a dovršena je tek od 1158. god. za Nur ad-Dina, i obnovljena je nakon mogolskog pustošenja 1260. godine. Džamijom dominira 45 metara visok toranj koji je izgrađen od 1090.-92. za vrijeme seldžučkog sultana Tutuša I. i smatra se najznačajnijim srednjovjekovnim spomenikom u Siriji. U džamiji se nalazi i grobnica Zaharije, oca Ivana Krstitelja.

Četvrt Dždeida, sjeverozapadno od starog grada, je jedna od najboljih primjera neovisne četvrti u Alepu. Izgradili su je kršćanski stanovnici koji su se iselili iz grada nakon što su ga je uništila vojska Timura Velikog (1420.). Stanovnici četvrti Dždeida su većinom bili posrednici u trgovini između stranaca s trgovcima iz Alepa.

Sokak Medina je najduža natkrivena tržnica (sokak) na svijetu (13 km), a u njoj se trgovalo luksuznom robom poput svile iz Irana, začina i pigmenata iz Indije i kave iz Damaska. Pored nje u Alepu su se nalazile i brojni drugi sokaci (više od 20) koji su ime dobivali prema robi koja se tu trgovala, ili prema zanatima koji su se u njima nalazili, te mnogi karavan-saraji. Većinom potječu iz 14. stoljeća kada je Alep bio trgovačko središte trgovaca iz Levanta, Europe, Mezopotamije, Egipta, pa čak i Kine.

Sokak al-Šouneh
* Ostaci maronitske bazilikeOstaci maronitske bazilike
* Alepska citadelaAlepska citadela
* Toranj Velike alepske džamijeToranj Velike alepske džamije
* Gradska vrata Kinasrin iz 1256. god.Gradska vrata Kinasrin iz 1256. god.
* Model Sokaka MedinaModel Sokaka Medina
* Škola i crkva Al-ŠibaniŠkola i crkva Al-Šibani
* Karantena Bimaristan Argun iz 1354. god.Karantena Bimaristan Argun iz 1354. god.
* Osmanska džamija KusruvijaOsmanska džamija Kusruvija

### Sportski objekti

* Mađunarodni stadion u Alepu

Gradovi prijatelji
------------------

Alep ima ugovore o partnerstvu sa sljedećim gradovima:

* Belorusija Brest, Bjelorusija
* Turska Gaziantep, Turska
* Turska Izmir, Turska
* Francuska Lyon, Francuska

Izvori
------

1. ↑  Alep kao arapski glavni grad kulture 2008. (arap.) Posjećeno 11. travnja 2011.
2. ↑  R.F. Mazurowski, "Pre- and Protohistory in the Near East: Tell Qaramel (Syria)", Članak na stranicama Poljskog centra za Arheološko istraživanje Sredozemlja, Varšavsko sveučilište, 21. lipnja 2007. () Posjećeno 12. travnja 2011.
3. ↑  Encyclopedia Britannica 2010.
4. ↑  Russ Burns, *Monuments of Syria*, 1999. New York, London. str. 35.
5. ↑  Stari sokaci u Alepu {{{1}}} Posjećeno 13. travnja 2011.

Vanjske veze
------------

***Alep*** na Wikimedijinoj ostavi

* Lynn Simarski, 'The lure of Aleppo" history and architecture ()
* Armenci u Alepu
* Sveučilište u Alepu
* Fotografije
* Lynn Simarski, 'The lure of Aleppo" history and architecture.
* Armenian history and presence in Aleppo
* University of Aleppo
* Arhivirano 2019-01-14 na Wayback Machine-u Aleppo Citadel Friends - Local non-profit with information on old city and citadel.
* A walk through Aleppo from a travelogue, with pictures (2006).

Fotografije
* A large picture gallery about Aleppo, sorted after the old, the modern city and the souk.
* Citadel of Aleppo, inside and outside.
* A collection of pictures made in 2003 on Aleppo (a mosque, the Citadel, the souk).
* Pictures of Aleppo

Lokalni
* 'Ittihad club of Aleppo" forum for local sport and Aleppo community .
* 'Jalaa Club of Aleppo" local basketball team and rivals of Ittihad .

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Siriji |
| --- |
|  | 
Drevni grad Alep  • Drevna sela sjeverne Sirije  • Drevni grad Bosra  • Drevni grad Damask  • Krak des Chevaliers i Saladinova citadela  • Palmira
 | Sirijska zastava |