Kip Jurja Barakovića u Zadru
**Juraj Baraković** (Plemići, Rtina kraj Zadra, 1548. - Rim, 1. kolovoza 1628.) hrvatski je renesansni pjesnik iz Zadra.

Životopis
---------

Barakovićev život oskudno je istražen. Većinu je podataka o sebi iznio sam autor u svojim djelima, a poslije su ih nadopunili njegovi biografi s nekoliko oskudnih podataka. Prema autobiografskim podacima pjesnik je rođen 1548. godine u okolici grada Zadra, u selu Plemići, Rtina, na posjedu svojih roditelja. Iako često spominje svoje plemićko podrijetlo, kritičari njegova života i rada sumnjaju u istinitost tih tvrdnji zbog tendencije naših renesansnih pisaca da traže korijene svojih početaka u dalekoj prošlosti, čak i u antici.

Elementarnu i humanističku školu završio je u Zadru, a visoke škole u Italiji. Baraković se školovao za svećenika, dobro je poznavao klasične pisce i talijansku renesansnu književnost, kao i hrvatske renesansne književnike.

U arhivima se prvi put spominje kao klerik 1564. godine, a zatim kao svećenik 1586. godine. Desetak je godina službovao kao župnik u Novigradu, a kao kanonik je 1602. godine, iz dosad neutvrđenih razloga, protjeran u Šibenik i lišen crkvenih činova. Podaci koji su nam poznati prije njegova izgona u Šibenik govore nam kako je pjesnik 1582. godine tiskao svoju prvu pjesmu uz Budinićeve prijevode psalama, da je 1606. nakanio tiskati *Jarulu*, a 1613. je An'jelu Justinijanoviću povjerio *Vilu Slovinku* za tiskanje.

Umro je u Rimu 1628. godine, za vrijeme svog trećeg hodočašća. Pokopan je u crkvi sv. Jeronima, gdje mu je prijatelj Ivan Tomko Mrnavić postavio nadgrobnu ploču s epitafom iz kojeg saznajemo o starini Barakovićeva podrijetla i o njegovu sudjelovanju u borbi protiv Turaka.

Djela
-----

Poznata su mu djela *Vila Slovinka*, *Jarula* i *Draga, rapska pastirica*, a pripisuju mu se još neka djela. U zadarskom kalendaru *Il Rammentatore dalmatino* (za 1868.) navodi se da je Baraković pisao životopis Cicerona na talijanskom i životopis sv. Jeronima na hrvatskom jeziku, gramatiku „ilirskog" jezika, navodno tiskanu 1614. godine, i povijest „naroda dalmatinskog i hrvatskog" koju je tiskao pjesnikov nećak Marko Baraković. Pridaje mu se i pohvalnica *Čestitom Zadru gradu* (uz Budinićev prijevod *Psalama Davidovih*, Rim 1582.). Odnedavna mu se pripisuje i dio rukopisne zbirke propovijedi na hrvatskom (kupljene 1966. u Londonu i pohranjene u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu). Barakovićevim se smatra dio rukopisa na kraju: himna Zadru, koja se u osnovi podudara s himnom Zadru u V. „petju" *Vile Slovinke*.

Napisao je više djela (*"Jarula"*, Mleci 1618. - prepričano Sveto pismo Starog i Novog zavjeta; *Draga, rapska pastirica*), ali ostao je u književnosti zapamćen po jednom djelu: kao pjesnik velikog spjeva u 13 pjevanja *Vila Slovinka* (1613).

Bibliografija
-------------

* Vila Slovinka
* Jarula
* Draga, rapska pastirica

| * p
* r
* u
Renesansni književnici: 14. do početka 17. stoljeća |
| --- |
| Hrvatski renesansni književnici | Juraj Baraković - Džore Držić - Šiško Menčetić - Dominko Zlatarić - Hanibal Lucić - Dinko Ranjina - Mikša Pelegrinović - Mavro Vetranović - Nikola Nalješković - Marko Marulić - Juraj Šižgorić - Petar Hektorović - Marin Držić - Brne Karnarutić - Petar Zoranić |
| Ostali renesansni književnici | Ludovico Ariosto - Giovanni Boccaccio - Miguel de Cervantes Saavedra - Niccolò Machiavelli - Francesco Petrarca - François Rabelais - William Shakespeare |
|  << Predrenesansa, Humanizam Barok >>  |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 61895981
* LCCN: nr90000425
* ISNI: 0000 0001 0907 985X
* GND: 100422675
* SUDOC: 087684608
* BNF: cb10519771v (podaci)
* NKC: js2016905702
* CONOR.SI: 49702755

 |