***Dorudon*** ("kopljozubi") je rod izumrlih bazilosaurida (skupine izumrlih kitova) koji su, u periodu eocena (prije 40,4 i 33,9 miliona godina), živjeli zajedno sa *Basilosaurusom*. Imali su dužinu od oko 5 m i hranili su se malenim ribama i mekušcima. *Dorudon* je nastanjivao topla mora u cijelog svijeta. Njegovi fosili mogu se pronaći duž drevnih plaža mora Tetis, u današnjem Egiptu i Pakistanu, kao i u SAD-u, na Novom Zelandu i u Zapadnoj Sahari.

Taksonomska historija
---------------------

*Dorudon atrox*, muzej u Senckenbergu
Gibbes 1845 je opisao vrstu *Dorudon serratus* na osnovu jedne zdrobljene donje čeljusti i nekoliko zuba, koji su pronađeni u Južnoj Carolini. Zaključio je da su zubi sigurno pripadali sisaru budući da su imali dva korijena, te da su potekli iz čeljusti mlade jedinke jer su bili šuplji; također je zabilježio i njihovu sličnost zubima koji su se tada vodili kao ostaci roda *Zeuglodon* (=*Basilosaurus*). Prilikom istraživanja tipskog lokaliteta Gibbes je otkrio donju čeljust i dvanaest repnih pršljena, za koje je smatrao da se trebaju priključiti rodu *Zeuglodon* zajedno sa izvornim ostacima. Gibbes je zaključio da je rod *Dorudon* zapravio bio neodrasla jedinka roda *Zeuglodon* te je zbog toga povukao svoj novi rod. Međutim, dopustio je Louisu Agassizu sa Harvarda da pregleda njegove primjerke, te je švicarski profesor odgovorio da to nisu bili zubi mladunca ni roda *Zeuglodon*, već odvojenog roda, kao što je Gibbes isprva predložio.

Andrews 1906 je opisao vrstu *Prozeuglodon atrox* (="Proto-*Basilosaurus*") na osnovu gotovo potpune lubanje, donje čeljusti i tri pršljena, koje mu je predstavio Geološki muzej u Kairu. Kellogg 1936 je, međutim, shvatio da je Andrewsov primjerak bio mladunac i pretpostavio je da je pripadao istoj vrsti kao i *Zeuglodon isis*, koju je Andrews opisao 1906. godine. Kellogg je također shvatio da je *Zeuglodon* kao naziv roda nevažeći, pa ga je prekombinirao u *Prozeuglodon isis*. Od tada su se mnogi primjerci priključivali vrsti *Prozeuglodon atrox*, uključujući i faktički bilo koji dio skeleta, te je postalo očito da je u pitanju odvojeni rod, a ne mladunac "Proto-*Zeuglodona*". Kellogg je svrstao nekoliko vrsta roda *Zeuglodon*, koje su tokom radnog 20. vijeka opisane na osnovu ostataka iz Egipta (uključujući i *Z. osiris*, *Z. zitteli*, *Z. elliotsmithii* i *Z. sensitivius*), u rod *Dorudon*. Gingerich 1992 je sinonimizirao te četiri vrste i grupisao ih kao *Saghacetus osiris*.

Trenutni taksonomski status roda *Dorudon* zasniva se na reviziji Uhen 2004 tog roda i detaljnog opisa vrste *D. atrox*. Prije toga je taksonomija roda *Dorudon* bila u neredu i zasnivala se na ograničenom broju primjeraka.

*D. atrox* je pronađena u Egiptu, *D. serratus* u Georgiji i Južnoj Carolini u Sjedinjenim Američkim Državama. Tipična vrsta, *D. serratus*, zasnivala se i još uvijek se zasniva na dvije nepotpune donje čeljusti sa nekoliko zuba, djelićima lubanje i nekoliko pršljena sa malo dodatnog materijala, koje je prikupio Gibbes (ali ih nije i opisao), te koje su nakon toga priključene tipičnoj vrsti. Prije Uhena (2004), *D. atrox* se zasnivala samo na Andrewsovoj holotipnoj lubanji, donjoj čeljusti i nekoliko pršljena koji su im pripadali, ali sada ta vrsta spada među najbolje istražene arheocete.

Dvije poznate vrste roda *Dorudon* od ostalih se pripadnika Dorudontinae najviše razlikuju po veličini: znatno su veće od *Saghacetusa* i neznatno veće od roda *Zygorhiza*, ali se razlikuju i po zubnoj i kranijalnoj morfologiji. Ograničena količina materijala dostupnog za vrstu *D. serratus* otežava poređenje dvije vrste tog roda. Uhen 2004 su svrstali *D. atrox* u isti rod kao i *D. serratus* zbog sličnosti u veličini i morfologiji, ali su ih zadržali kao odvojene vrste zbog razlika u morfologiji zuba. Iako je *D. serratus* tipična vrsta, opis roda *Dorudon* većinom se zasniva na vrsti *D. atrox* jer je pronađen veći dio njenog skeleta. Kranijalna morfologija *D. atrox* izdvaja ju od svih ostalih arheoceta.

Opis
----

Isprva se smatralo da su dorudontini bili mlade jedinke *Basilosaurusa*, budući da su njihovi skeleti slični, ali manji. Kasnije se otkrićem mladunaca *Dorudona* pokazalo da oni čine odvojen rod. Iako mnogo sliče današnjim kitovima, bazilosaurini i dorudontini nisu imali čeonu izbočinu (melon), koji današnjim kitovima omogućava snalaženje u prostoru pomoću eholokacije. Kao i drugi bazilosauridi, imali su nosnice na pola razdaljine od njuške i vrha glave.

Moguće je da su mladunci *Dorudona* bili plijen gladnim *Basilosaurusima*, budući da na lubanjama nekih mladih jedinki postoje nezarasli tragovi ujeda.

U popularnoj kulturi
--------------------

*Dorudon* je prikazan u epizodi "Kit ubojica" BBC-jevog dokumentarnog filma *Šetnja sa zvijerima*, kao i u drugom dijelu serije *Morska čudovišta*. Prikazani su kao društvene životinje koje žive u grupama, te da su njihovi mladi plijen njihovog srodnika, *Basilosaurusa*.

Galerija
--------

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |
| --- |
| Zubi roda *Dorudon*
 |
| Zubi roda *Dorudon*
  |

|  |
| --- |
| Zadnji udovi *Dorudona*, primjer zakržljalih organa; primjerak iz Prirodoslovnog muzeja Smithsonian, Washington, DC
  |
| Zadnji udovi *Dorudona*, primjer zakržljalih organa; primjerak iz Prirodoslovnog muzeja Smithsonian, Washington, DC
   |

|  |
| --- |
| Vrsta *D. atrox*, glava, Kanadski muzej prirode (Canadian Museum of Nature)
  |
| Vrsta *D. atrox*, glava, Kanadski muzej prirode (Canadian Museum of Nature)
   |

|  |
| --- |
| Rekonstrukcija skeleta vrste *Dorudon atrox*, pogled odozgo i sa strane
 |
| Rekonstrukcija skeleta vrste *Dorudon atrox*, pogled odozgo i sa strane
  |

 |

Vanjske poveznice
-----------------

* BBC Wildfacts: Dorudon

***Dorudon*** na Wikimedijinoj ostavi