**Čiope** (lat. Apodidae) su porodica ptica izuzetno prilagođenih životu u zraku. Veoma su slične lastavicama, ali uopće nisu u srodstvu ni sa jednom vrapčarkom; čiope su svrstane u odvojeni red Apodiformes, koji dijele sa kolibrijima. Ćubaste čiope su srodne pravim čiopama, ali tvore odvojenu porodicu, Hemiprocnidae.

Sličnosti između čiopa i lastavica nastale su usljed konvergentne evolucije; i jedne i druge love kukce u letu.

Znanstveni naziv ove porodice potiče od starogrčkog απους, *apus*, što znači "bez stopala", budući da čiope imaju veoma kratke noge i nikada ne slijeću na tlo, već umjesto toga na vertikalne površine. Tradicija prikazivanja čiopa bez stopala nastavila se u Srednji vijek i ponekada se prikazivala na grbovima.

Opis
----

*Apus pallidus* u Grčkoj
Čiope su među pticama najprilagođenije životu u zraku. Veće vrste, poput *Hirundapus caudacutus*, su među najbržim letačima u životinjskom carstvu. Čak i crna čiopa leti na 5 do 14 metara u sekundi, a može dostići 60 metara u sekundi (216 km/h). Tijekom jedne godine, crna čiopa pređe barem 200 000 km.

Neke čiope su razvile jedan oblik eholokacije za snalaženje u mračnim pećinama gdje se odmaraju. Nedavno je otkriveno da jedna vrsta, *Aerodramus papuensis*, također koristi eholokaciju i izvan pećina.

Čiope nastanjuju sve kontinente i mnoge otoke, osim dalekog sjevera i pustinja. Poput lastavica i bregunica, čiope iz predjela sa umjerenom klimom su selice i zimuju u tropima. Neke vrste mogu preživjeti zimu padanjem u torpor, stanje slično hibernaciji.

Mnoge od njih imaju karakterističan oblik, sa kratkim i račvastim repom i vrlo dugim krilima koja podsjećaju na bumerang. Let nekih vrsta karakterizira prepoznatljivo "treperenje", koje je sasvim različito od onog kod lastavica. Čiope mogu biti duge od 9 cm do 25 cm, a težiti od 5,4 g do 184 g.

Mnoge vrste lijepe svoje gnijezdo za vertikalnu površinu, a rod *Aerodramus* koristi samo taj materijal za njegovo pravljenje; ljudi skidaju ta gnijezda i od njih prave supu. Ptići se izlegu nakon 19 do 23 dana, a mladi napuštaju gnijezdo nakon još šest do osam nedelja. Oba roditelja pomažu u podizanju mladih.

Sistematika i evolucija
-----------------------

Čiope i ćubaste čiope se već dugo smatraju srodnicima kolibrija, što je potvrđeno otkrićem Jungornithidae, koji su čiopama slični srodnici kolibrija, i primitivnih kolibrija poput *Eurotrochilus*. Tradicionalna taksonomija svrstava porodicu kolibrija (Trochilidae) u isti red kao i čiope i ćubaste čiope (i nijedne druge ptice); Sibley-Ahlquist taksonomija tretira ovu grupu kao nadred u kojem se red čiopa naziva Trochiliformes.

Taksonomija čiopa je većinom komplikovana, a granice između vrsta i rodova se mnogo disputiraju, posebno među rodovima *Aerodramus*, *Hydrochous*, *Schoutedenapus* i *Collocalia*. Analiziranje ponašanja i vokalizacije je komplikovano zbog česte paralelne evolucije; analize različitih morfoloških osobina i DNK sekvenci dovele su do dvomislenih i djelomično kontradiktornih rezultata (Thomassen *et al.*, 2005).

Čiopašice su postale raznovrsnije tijekom eocena, na čijem kraju su postojale sve današnje porodice; fosilni rodovi pronađeni su u cijeloj umjerenoj Europi, između današnje Danske i Francuske, poput primitivnog *Scaniacypselusa* (rani-srednji eocen) i modernijeg *Procypseloidesa* (kasni eocen/rani oligocen - rani miocen). Jedan pretpovijesni rod koji se često pripaja čiopama, *Primapus* (rani eocen, Engleska), možda je dalji predak.

### Taksonomija

**Tribus Cypseloidini**

* Rod *Cypseloides* (9-10 vrste)
* Rod *Streptoprocne* (3-4 vrste)

**Tribus Collocalini**

* Rod *Collocalia* (3-4 vrste)
* Rod *Aerodramus* (oko 25 vrsta, ponekada se svrstavaju u *Collocalia*)
* Rod *Hydrochous*
* Rod *Schoutedenapus* (2 vrste)

**Tribus Chaeturini**

* Rod *Mearnsia* (2 vrste)
* Rod *Zoonavena* (3 vrste)
* Rod *Telacanthura* (2 vrste)
* Rod *Rhaphidura* (2 vrste)
* Rod *Neafrapus* (2 vrste)
* Rod *Hirundapus* (4 vrste)
* Rod *Chaetura* (12 vrsta)

**Tribus Apodini**

* Rod *Aeronautes* (3 vrste)
* Rod *Tachornis* (3 vrste)
* Rod *Panyptila* (2 vrste)
* Rod *Cypsiurus* (2 vrste)
* Rod *Apus* (oko 17 vrsta)

Izvori
------

1. ↑  Piper, Ross (2007), *Extraordinary Animals: An Encyclopedia of Curious and Unusual Animals*, Greenwood Press.
2. 1 2 3 4  Collins, Charles T. (1991). Forshaw, Joseph. ur. *Encyclopaedia of Animals: Birds*. London: Merehurst Press. str. 134–136. ISBN 978-1-85391-186-6.
3. ↑  Martins, Thais; Mead, Christopher J. (2003). „Swifts". u: Perrins, Christopher. *The Firefly Encyclopedia of Birds*. Firefly Books. str. 346–350. ISBN 1-55297-777-3.

***Čiope*** na Wikimedijinoj ostavi

* **Chantler**, Phil & **Driessens**, Gerald (2000): *Swifts : a guide to the swifts and treeswifts of the world*. Pica Press, Mountfield, East Sussex. ISBN 978-1-873403-83-9
* **Thomassen**, Henri A.; Tex, Robert-Jan; de Bakker, Merijn A.G. & Povel, G. David E. (2005): Phylogenetic relationships amongst swifts and swiftlets: A multi locus approach. *Molecular Phylogenetics and Evolution* **37**(1): 264-277. DOI:10.1016/j.ympev.2005.05.010 (HTML abstract)

Vanjske poveznice
-----------------

* Crna čiopa.org
* Glasanje čiopa na xeno-canto.org
* Grupe posmatrača ptica Arhivirano 2011-01-09 na Wayback Machine-u