recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Tuy** (španjolski: *Río Tuy*) je rijeka na sjeveru Venecuele, duga 293 km, najveća i najznačajnija rijeka u saveznoj državi Mirandi.

Karakteristike
--------------

Rijeka izvire u planinskom masivu Karipske Ande na obroncima planine u Državi Aragua, na nadmorskoj visini od 2.426 metara. Od izvora rijeka teče prema istoku, preko dubokih kanjon probijajući se kroz planinski teren Država Mirande u dužini od nekih 200 km. Zatim skreće prema sjeveru prema ušću u Karipsko more kod grada Río Chico.

Najveće pritoke su joj rijeke Guaire i Caucagua.

Dolina rijeke poznata je po proizvodnji kakaa. Gotovo polovicu venecuelanske proizvodnje daju regija Barlovento iz Mirande uz susjedne terene u Državi Anzoátegui.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5   „*Río Tuy*" (španjolski). EcuRed. Pristupljeno 26. 09. 2017.
2. ↑  „*Miranda*" (engleski). Encyclopedia Britannica. Pristupljeno 26. 09. 2017.

Vanjske veze
------------

***Tuy (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Río Tuy* na portalu Historia delos valles del tuy (`es`)
Položaj Proksime Kentauri na nebu
**Proksima Kentauri** je zvezda u sazvežđu Kentaura. Ona je najbliža zvezda Sunčevom sistemu. Udaljena je od Zemlje 4,28 svetlosnih godina, ili 1,3 parseka. Nalazi se u trojnom zvezdanom sistemu Alfa Kentauri. Alfa Kentauri, iako trojni sistem, vidi se kao sjajna zvezda, najsjajnija u sazvežđu Kentaura i nalazi se na južnom nebu. Ne vidi se sa teritorije Srbije.

Proksima Kentauri je najmanji član trojnog sistema, i udaljena je oko 10000 astronomskih jedinica od centra mase sistema. Pripada klasi crvenih patuljaka, prečnika je oko jedne sedmine prečnika Sunca, masa joj iznosi svega osminu mase Sunca, a gustina joj je oko 40 puta veća od Sunčeve. Iako mala zvezda, zbog svoje velike blizine, česta je meta astronomskih posmatranja.

Proksimu Kentaura je otkrio Robert Ajnes 1915. godine sa opservatorije u Južnoafričkoj republici.

24. avgusta 2016, Južna evropska opservatorija (ESO) saopštila je da je otkrila planetu nazvanu Proksima B. Ova planeta je nalik na Zemlju i orbitira u nastanjivoj zoni oko Proksime Kentauri na rastojanju od približno 0.05 astronomskih jedinica (oko 7 miliona kilometara). Masa joj je procenjena na oko 1,3 Zemljine, a krug oko Proksime Kentauri napravi za oko 11.2 zemaljska dana. Procenjena temperatura na površini planete omogućuje postojanje tekuće vode.

Izvori
------

1. 1 2  Anglada-Escudé, Guillem i dr.. (25. 8. 2016), „A terrestrial planet candidate in a temperate orbit around Proxima Centauri", *Nature* **536**: 437–440, DOI:10.1038/nature19106, pristupljeno 24. 8. 2016.
2. ↑  „Planet Found in Habitable Zone Around Nearest Star". European Southern Observatory. 24. 4. 2016.
3. ↑  „"A terrestrial planet candidate in a temperate orbit around Proxima Centauri"". Nature. 24. 4. 2016.
4. ↑  „"Found! Potentially Earth-Like Planet at Proxima Centauri Is Closest Ever "". Space.com. 24. 4. 2016.
5. ↑  Chang, Kenneth (24. 8. 2016). „One Star Over, a Planet That Might Be Another Earth". *New York Times*. Pristupljeno 24. 8. 2016.
6. ↑  Knapton, Sarah (24. 8. 2016). „Proxima b: Alien life could exist on 'second Earth' found orbiting our nearest star in Alpha Centauri system". Telegraph Media Group. Pristupljeno 24. 8. 2016.

***Proxima Centauri*** na Wikimedijinoj ostavi
**Sveta Afra** (? - 304?) je kršćanska mučenica rodom iz današnjeg Augsburga koja je, prema predaji, pogubljena za vrijeme Dioklecijanovih progona. O njoj umjesto vjerodostojnih historijskih izvora postoje tek legende koje datiraju vijekovima nakon njene smrti, pa je njena historijska utemeljenost predmet rasprave. 

Najpopularnija legenda, koja potiče iz doba Karolinza, navodi da je bila prostitutka u tadašnjoj rimskoj provinciji Reciji. Kada je za vrijeme progona biskup Narcis iz Girona došao u Augsburg, Afra mu je pružila smještaj u svojoj kući. Narcis ispočetka nije znao kojom se profesijom bavi, ali kada je doznao, uspio ju je preobratiti na kršćanstvo. Rimske vlasti su doznale da u svojoj kući krije kršćane te su je uhapsile i osudile na smrt spaljivanjem na lomači. Njena majka i sluškinje su kasnije isto tako spaljene nakon što su, suprotno volji vlasti, Afrine ostatke sahranili u porodičnoj kripti.

Danas se slavi kao svetica u Rimokatoličkoj crkvi, relikvije joj se danas čuvaju u Opatiji sv. Ulricha i sv. Afre u Augsburgu. Po njoj je nazvano i selo Täferrot u njemačkoj pokrajini Baden-Württemberg.

Eksterni linkovi
----------------

* Catholic Encyclopedia
* Shorter Biography
* Short Fact List Arhivirano 2005-04-21 na Wayback Machine-u


***Sveta Afra*** na Wikimedijinoj ostavi
**Ždala** je naseljeno mjesto u Prekodravlju, u Općini Gola. Na popisu 2001. imala je 718 stanovnika.

Nalazi se na samoj mađarskoj granici i zanimljivost je da gotovo svi stanovnici govore dijalektom mađarskoga jezika, iako se izjašnjavaju Hrvatima. Budući da je starijemu stanovništvu materinski jezik bio mađarski, hrvatski su jezik učili tek u školi, tako da je danas to mjesto jedina štokavska oaza u inače kajkavskom kraju. 

Ždala ima vrtić i osnovnu školu do, uključivo, 4. razreda, koji su područni odjeli matičnih ustanova iz Gole. Župna crkva posvećena je Presvetom Trojstvu. 

Krajobraz koji okružuje Ždalu čine poljoprivredna zemljišta rascjepkana kanalima, barama i nizama koje su obrasle grmovima i stablima na koje se nadovezuje pojas prirodnih šumskih sastojina hrasta lužnjaka i običnog graba znanih kao šuma Repaš. Na rubu te šume, uz rijeku Dravu i uz granicu s Republikom Mađarskom, nalazi se Značajni krajobraz Čambina, stari rukavac rijeke Drave. Zajedno sa šumom Repaš i poljoprivrednim površinama čini veliku biološku raznolikost, a time i veliko prirodno bogatstvo ovoga kraja.

Promet
------

Zapadnim rubom sela prolazi državna cesta D210, koja spaja selo s općinskim središtem Golom i susjednom Općinom Molve.

Šport
-----

* NK Prekodravac Ždala 2. ŽNL Koprivničko-križevačka

Vanjske poveznice
-----------------

* Stranice Rimokatoličke župe Presvetog Trojstva Ždala Arhivirano 2011-09-06 na Wayback Machine-u
**Prijelazni federalni parlament Somalske republike** (somalski: ; često nazivan *Baarlamaanka Federaalka Soomaaliya*) je privremeni parlament Somalije stvoren u susjednoj Keniji godine 2004.

Parlament je izabrao **Prijelaznu federalnu vladu Somalske republie** (*Dowalada Federaalka Ku Meel gaarka ah ee Jamhuuriyada Soomaaliya*) koju vodi premijer Ali Mohammed Ghedi. Abdullahi Yusuf Ahmed je izabran za predsjednika Somalije od strane Parlamenta godine 2004.

Prijelazna federalna vlada (TFG), Prijelazni federalni parlament (TFP), i Prijelazna federalna povelja (TFC) zajedno tvore Prijelazne federalne institucije (TFI) nove somalijske vlade. TFG je nasljednica Prijelazne nacionalne vlade.

Izvori
------

1. ↑  *The Transitional Federal Charter of the Somali Republic Arhivirano 2008-06-25 na Wayback Machine-u* and *Dastuurka Qaranka Soomaaliyeed Arhivirano 2007-02-09 na Wayback Machine-u* (Somali language version). Accessed 29 November 2006.
2. ↑  Can the Somali Crisis be Contained? UNHCR

Vanjski linkovi
---------------

* Official Federal government Website for Somalia
* Report of the UN Secretary-General on the situation in Somalia, 11 October 2001, United Nations Security Council
**Prsti leve i desne šake**, njihova numeracija i upotreba pri sviranju klarineta.
Svaki ton na klarinetu ima odgovarajući *raspored prstiju*, tzv. ***prstored*** ili ***prstomet*** (ital. *diteggiatura*, engl. , fr. *doigté*, nem. *fingersatz*) pri sviranju.

1. **Prsti desne ruke:**
Klarinet je oslonjen metalnom kukicom, koja se nalazi na njegovom donjem telu, o desni palac. Naredna tri prsta, jagodicama pokrivaju tri rupice, dok mali prst po potrebi pritiska dirke **2**, **4**, **1a** i **3a** (vidi slike *desno i dole*).

2. **Prsti leve ruke:**
Palac leve ruke pokriva jedinu rupicu zadnje strane gornjeg tela klarineta, kao i duodecim ili registar dirku (**12**).

Naredna tri prsta jagodicama pokrivaju tri rupice, dok mali prst pritiska dirke **1**, **3** i **2a** (vidi slike *desno i dole*).

Prstoredi Bemovog francuskog sistema
------------------------------------

Prikazani su prstoredi ili *grif-tabele* za klarinet ***Bemovog* *(francuskog) sistema*** *u opsegu od malog e do g3.*

**1. Prikaz prstoreda tonova od malog e do g2:**

Rasporedi tonova na klarinetu **Bemovog (francuskog) sistema** od malog e do g2.
**2. Prikaz prstoreda tonova od g2 do g3:**

Rasporedi tonova na klarinetu **Bemovog (francuskog) sistema** od g2 do g3.

Veze
----

***Prstoredi tonova na klarinetu*** na Wikimedijinoj ostavi

* Klarinetska literatura u Srbiji
* Duvački instrumenti
* Aerofoni instrumenti
* Nega i čuvanje klarineta
* Klarinetisti u Srbiji
* Trska za klarinet
* Tehnika daha
* Klarinetista

Izvori
------

1. ↑  Vlastimir Peričić, *Višejezični rečnik muzičkih termina*
2. ↑  Radivoj Lazić, Škola za klarinet: *Učim klarinet I - IV*.
3. ↑  Karakteristike klarineta *Bemovog (francuskog) sistema*.

Vanjske veze
------------

* R. Lazić - V. Peričić, *Grif tabele na klarinetu Bemovog sistema*.
* Sve o klarinetu Arhivirano 2013-12-07 na Wayback Machine-u
Sveta Cecilija
**Sveta Cecilija** († Rim, 230.) - katolička svetica, mučenica, zaštitnica je glazbenika, pjesnika i slijepih.

  

Prema staroj predaji, smatra se, da je sv. Cecilija rođena u Rimu početkom 3. stoljeća od poganskih roditelja. Roditelji je udaše za plemenitog, ali poganskog mladića Valerijana. Cecilija je, upoznavši kršćansku vjeru, i njega s ljubavlju poučila o istoj. Zajedno su za Isusa svjedočili pred poganima, brinuli se za udovice i siročad, te sahranjivali mučenike u katakombe. Svoju vjernost Isusu zapečatili su mučeničkom smrću. Prema nekim izvješćima mučeništvo je podnijela u Rimu (oko 230.), a prema drugim na Siciliji (između 176. i 180.). Cecilija je pokopana u Kalistovim katakombama i to uz takozvanu "kriptu papa". Kasnije je njezino tijelo papa Paskal I. koji je bio vrlo pobožan prema svetici, dao prenijeti u kriptu bazilike u Trastavereu u Rimu. Krajem 16. stoljeća, sarkofag je svete Cecilije ponovno otvoren, a tijelo pronađeno u još dosta očuvanu stanju. 

Spomendan joj je 22. studenog.

Zaštitnica je glazbenika, pjesnika i slijepih.


***Sveta Cecilija*** na Wikimedijinoj ostavi
**Saguia el Hamra** (arapski: الساقية الحمراء‎ - Crveni kanal) je jedna od dvije geografske regije u Zapadnoj Sahari (druga je Río de Oro). Regija je ime dobila po istoimenom vadiju koji protiče kroz njen administrativni centar El Aaiún.

Geografija i historija
----------------------

Saguia el Hamra se proteže po sjeveru na površini od 82.000 km², od rta Bojador sve do marokanske granice koja de facto to više nije. Naime nakon što se Španjolska 1976. povukla iz Zapadne Sahare, Maroko je tu regiju jednostavno anektirao.

Pored El Aaiúna koji je glavni i najveći grad (217.732 st.) veći urbani centar je i Smara (57.035) koja leži u unutrašnjosti. Između njih vodi solidna asfaltna cesta. Ostatak stanovništva od oko 40.000 su nomadi.

Klima je pustinjska i prilično suha, s vrlo malo padavina i ponekad godinama ne padne ni kap kiše. Domicilno stanovništvo je nomadsko i islamske vjeroispovjesti, a dobar dio njih je krajem 1975. i početkom 1976. pobjegao u izbjegličke kampove koje vodi Polisario.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Saguia el-Hamra*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 12. 11. 2018.
2. 1 2  „*Western Sahara*" (engleski). City population. Pristupljeno 9. 11. 2018.

Vanjske veze
------------

* *Saguia el-Hamrar* (`en`)
**Quibdó** je općina od 130,825 stanovnika i grad od 113,124 stan. na zapadu Kolumbije u 
Departmanu Chocó čiji je administrativni centar.

Geografija
----------

Quibdó se prostire duž desne obale rijeke Atrato, jedne od glavnih plovnih puteva u zemlji. Smješten u pacifičkoj obalnoj 
ravnici, kraju ekvatorijalne klime sa najviše padavina na svijetu (10,700 mm godišnje).

Stanovnici Quibda još uvijek čuvaju svoje tradicijske legende, mitove i rituale kao što je onaj iz 1648 kojim 
odaju počast svom svecu zaštitniku Franji Asiškom na festival San Pacho, koju je UNESCO 2012. uvrstio na 
Listu nematerijalne svjetske baštine u Americi.

Historija
---------

Prvo naselje - *Citará* osnovao je 1648. franjevački redovnik Matías Abado, još 1648. misiiju - *Citará*, koju Indijanci više puta 
napali i palili, pa je napuštena. 
Obnovili su je Jezuiti Pedro Cáceres i Francisco de Orta - 1654. kao naselje Indijanaca kojim su upravljala dvoje indijanskih caciqua 
Guasebá i Quibdó.

Prvi španjolski kolonisti rudari počeli su se doseljavati krajem 17. vijeka.

Do 1702. godine broj doseljenika se povećao, pa je mjesto dobilo status sela (villa) pod imenom *San Francisco de Quibdó*.

Dekretom iz 1825. postavljen je za lokalni administrativni centar, a od juna 1948. je administrativni centar novoosnovanog Departmana Chocó

Veliki požar 1966. uništio je dio grada, koji je nakon tog obnovljen.

Danas je izrastao u jedan od najvažnijih gradova u kolumbijskoj pacifičkoj regiji.

Privreda i transport
--------------------

Današnji Quibdó je regionalni trgovačko- industrijski centar, grad sa pogonima; metalurške, drvne, tekstilne i prehrambene industrije (bezalkoholna pića).

U okolici ima rudnika zlata i platine i velika hidroelektrana.
Quibdó je i velika riječna luka, dobrom cestom povezan je sa Medellínom, koji je udaljen 230 km istočno.

Grad ima i aerodrom *El Caraño* (ICAO: SKUI, IATA: UIB)

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  „*Quibdó Municipality in Colombia*" (engleski). City population. Pristupljeno 27.12.2022.
2. 1 2 3  „*Quibdo, Colombia*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 27.12. 2022.
3. ↑  „*Historia Quibdó*" (španjolski). Asocapitales. Pristupljeno 27.12.2022.
4. 1 2 3 4 5  „*Reseña Histórica*" (španjolski). Alcaldía de Quibdó. Pristupljeno 27.12.2022.
5. ↑  „*El Caraño Airport*" (engleski). skybrary. Pristupljeno 26.12. 2022.

Vanjske veze
------------

***Quibdó*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Alcaldía de Quibdó* (Službene stranice grada) (`es`)

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Kolumbiji |
| --- |
|  | 
Historijski centar grada Cartagene • Kolumbijska polja kave • Nacionalni park Los Katíos • Rezervat prirode otoka Malpelo • Arheološki park San Agustín • Historijski centrar grada Santa Cruz de Mompox • Nacionalni arheološki park Tierradentro
 | Kolumbijska zastava |
| **Nematerijalna svjetska baština Kolumbije**
Karneval Barranquilla • Karneval Negros y Blancos • Procesija Velikog tjedna u Popayánu • Ambijent San Basilio de Palenque • Festival sv. Franje Asiškog u Quibdu |
**Ure** je rijeka na istoku Engleske u Grofoviji North Yorkshire duga oko 119 km, koja formira Rijeku Ouse.

Hidrološki gledano Rijeka Ouse je samo nastavak Rijeke Ure, pa one zajedno imaju 208 km, i po tom bi bile šesta rijeka po dužini u Ujedinjenom Kraljevstvu.

Karakteristike
--------------

Rijeka Ure izvire na obrocima Penninesa u Nacionalnom parku Yorkshire Dales. Od tamo teče prema jugu do sela Linton-on-Ure u Grofoviji North Yorkshire, gdje prima potok Ouse Gill Beck i mijenja ime u Ouse.

Svega desetak km uzvodno prima najveću pritoku Swale, druga veća pritoka joj je Skell.

Ure je najveći vodotok koji se slijeva iz Nacionalnog parka Yorkshire Dales i njegovih močvarišta.

Rijeka je prvi put dokumetirana oko 1025. pod imenom *Earp*.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*River Ure*" (engleski). Sussle. Pristupljeno 06. 05. 2017.
2. 1 2 3  „*River Ouse, Yorkshire*" (engleski). Sussle. Pristupljeno 06. 05. 2017.

Vanjske veze
------------

***Ure (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *River Ure* (`en`)
**Sun Cheng** (孫程) (? - 132) bio je kineski eunuh u službi dinastije Han, poznat kao jedan od rijetkih eunuha koji je svoj položaj na dvoru nastojao iskoristiti za dobrobit cara i države, a ne za vlastito bogaćenje. Na dvoru je bio u vrijeme vladavine cara Ana te imao prilike vidjeti kako jača položaj carice Yan Ji čiji je nasilni i korumpirani klan počeo preuzimati vlast u državi. Nakon Anove smrti je 125. tako carica Yan Ji tako čak zaobišla legitimnog nasljednika, princa Liu Baoa i umjesto njega novim carem proglasila markiza od Beixianaga. Nakon što je i markiz za nekoliko mjeseci umro, carica majka je planirala postaviti novog kandidata, ali ju je u tome spriječio Sun Cheng, organiziravši dvorski puč prilikom koga je carica svrgnuta, a njen klan pobijen. Sun Cheng je nakon toga princa Baoa proglasio carem Shunom. Njegovo nastojanje da iskorijeni korupciju ga je, međutim, dovelo u sukob sa drugim eunusima. Car nije imao razumijevanja za njegovu politiku, ali mu je u znak zahvalnosti dao na upravu jednu provinciju, u kojoj je i umro.
Južna Italija nekoliko decenija pred normansku aneksiju Napulja (čije je područje označeno ljubičastom bojom).
**Vojvodstvo Napulj** (latinski: ; italijanski: ) je bila bizantska provincija u ranosrednjovjekovnoj Južnoj Italiji sa sjedištem u istoimenom gradu, osnovana nakon langobardske invazije u 6. vijeku, a od sredine 9. vijeka *de facto* nezavisna država. Nezavisnost se održala sve do 1137. kada je posljednji vojvoda Sergije VII (*Sergio*) predao vlast Rogeru II, normanskom kralju Sicilije. Napulj je tada bio jedan od posljednjih južnoitalijanskih gradova-država koji su Normani stavili pod svoju vlast.

Literatura
----------

* Skinner, Patricia. *Family Power in Southern Italy: The Duchy of Gaeta and its Neighbours, 850-1139*. Cambridge University Press: 1995.
* Naples in the Dark Ages Arhivirano 2007-03-10 na Wayback Machine-u by David Taylor and Jeff Matthews.
* Chalandon, Ferdinand. *Histoire de la domination normande en Italie et en Sicilie*. Paris, 1907.
* *Dizionario Biografico degli Italiani*. Rome, 1960–Present.
* Oman, Charles. *The Dark Ages 476-918*. Rivingtons: London, 1914.

***Vojvodstvo Napulj*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 204148874633649622807
* GND: 1126472255

 |
**Ušata** (*Oblada melanura*) pripada obitelji ljuskavki (*Sparidae*). Ostali hrvatski nazivi za ovu ribu su: oćada, crnorep, češalj, mrkulja, ukuljata, ušatka, ušetka, usata, čarnorep, crnošiljac, črnorep, osata, ukuljat, hlamina i ušati crnorep. Jedna je od najčešćih i najbrojnijih riba iz skupine tzv. bijele ribe. 

Izduženog je jajolikog oblika, bočno stisnuto. Ima kratka mala usta na kojima je donja čeljust isturena ispred gornje. Oči su joj dosta velike i okrugle. Na tijelu joj se ističe jaka repna peraja. Boje je tamnomodrastosive do smeđaste. Duž bokova ima desetak neupadljivih vodoravnih modrikastocrvenkastih pruga. Donji dio tijela je sivosrebrnaste boje. Na korijenu repne peraje ima crnkasti sedlasti pojas. Dobar je i brz plivač i vrlo pokretljiv. Ušata je usprkos nerazvijenom zubalu i nevelikim ustima izrazita grabežljivica i spada u red vrlo grabežljive ribe. Naraste do 30 cm u duljinu i može postići težinu od 0,60 kg. Prosječni primjerci su teški oko 0,10 kg.

Nalazimo je uzduž čitave jadranske obale. Nastanjuje se nad kemenitim i šljunkovitim dnima i dnima obraslim posidonijom, odnosno morskom travom. Ne drži se isključivo dna već se kreće između dna i površine. Najčešća je na dubinama između 5 do 20 metara, ali zađe i do 70 metara dubine. Voli čisto more pa je rijetko možemo naći u većim lukama. Ne ulazi rado ni u lučice ali se zna naći u njihovoj neposrednoj blizini. Mrijesti se tijekom lipnja i prve polovice srpnja.

Osim u Jadranskom moru, ušatu nalazimo u čitavom Mediteranu, Crnom moru i istočnom Atlantiku. U Jadranu je učestala u priobalnom moru gotovo svugdje.

Izvori
------

* Aldo Ivanišević, *Sportski ribolov na moru*, Zagreb: Mladost, 1987. ISBN 86-05-00152-6
* Neven Milišić, *Sva riba Jadranskoga mora (prvi dio)*, Split: Marijan tisak, 2007. ISBN 978-953-214-406-2 (sv. 1)
* Riblje Oko - Sparidi[*mrtav link*]

Vanjski linkovi
---------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak na temu: **Ušata** |
|  | Wikivrste imaju podatke o: **Ušata** |
**VTV televizija** utemeljena je 1992. godine sa svrhom proizvodnje i emitiranja televizijskog programa; do 1999. uspješno posluje kao produkcijska kuća i marketinška agencija. 1. veljače 1999. započinje emitiranje vlastitog programa s koncesijom za područje Varaždinske županije, a vrlo brzo VTV televizija postaje jedan od najutjecajnijih medija sjeverozapadne Hrvatske.

Studio VTV televizije je u centru Varaždina u vlastitoj poslovnoj zgradi površine 1000 kvadrata. VTV emitira 24 sata programa dnevno, od čega više od 12 sati vlastite produkcije. VTV broji 32 stalno zaposlena djelatnika i 15 vanjskih suradnika.

Pokrivenost signalom
--------------------

Signalom sa odašiljača na Ivanščici i u Koprivnici unutar multipleksa D na K36 UHF-a Varaždinska televizija se može pratiti na cijelom području digitalne regije D3 koji obuhvaća Međumursku, Varaždinsku, dio Koprivničko-križevačke i dio Bjelovarsko-bilogorske županije.

Vanjske poveznice
-----------------

* VTV

| * p
* r
* u
Zemaljska televizija u Hrvatskoj |
| --- |
| Nacionalni | 

|  |  |
| --- | --- |
| Javni programi | HRT 1 • HRT 2 • HRT 3 • HRT 4 |
| Privatni programi | RTL • Nova TV • RTL 2 • Doma TV • Sportska televizija • RTL Kockica • Croatian Music Channel |

 |
| Regionalni | 

|  |  |
| --- | --- |
| D01 | Plava Vinkovačka • Televizija Slavonije i Baranje • Osječka televizija |
| D02 | Slavonskobrodska televizija • Plava TV |
| D03 | Varaždinska Televizija |
| D04 | Jabuka TV • Mreža TV-Zagreb • Z1 |
| D05 | Kanal Ri • TV Nova |
| D07 | Diadora TV |
| D08 | TV Jadran • Mreža TV-Split |
| D09 | Dubrovačka televizija • Libertas TV |

 |
| Lokalni | 

|  |  |
| --- | --- |
| d044-d045-d046 | Trend TV • Laudato TV |
| d072 | Televizija Šibenik |
| L-ZA | Televizija Zapad |

 |
Ovo je članak o nizozemskoj radiodifuznoj kompanjiji.  Za Intelovu platformu, v. Intel vPro.  

**VPRO** (što je originalno bila skraćenica za *Vrijzinnig Protestantse Radio Omroep*, a što na nizozemskom znači "Liberalna protestanska radiodifuzna kompanija") je javna radiodifuzna kompanija koja djeluje u Nizozemskoj. Osnovana je godine 1926. kao religijska radio-kompanija koja je, u sistemu tadašnje pilarizacije nizozemskog društva, trebala emitirati program za liberalno orijentirane protestante. 1950-ih i 1960-ih je VPRO, međutim, počela sve više gubiti svoj religijski karakter te je postala sekularna organizacija "čisto" liberalne orijentacije. To je najviše došlo do izražaja 1960-ih kada je prigrlila kontrakulturu te danas uživa reputaciju najradikalnijih i najprovokativnijih od svih nizozemskih radio-difuznih kompanija.

Vanjske veze
------------

***VPRO*** na Wikimedijinoj ostavi

* VPRO
* Youtube: Dutch / English
* 3voor12

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 139715458
* LCCN: n95048332
* ISNI: 0000 0001 0665 7888
* GND: 512960-6
* NKC: xx0150706

 |
Portret kineskog službenika Jiang Shunfua (1453–1504) iz diba dinastije Ming; dva ždrala na njegovim grudima označavaju tzv. "mandarinski kvadarat", odnosno najviši rang državnog službenika.
**Učenjaci-službenici**, također označavani i kao **učenjaci-plemići**, **učenjaci-birokrati** ili **učenjaci-džentlmeni** (kineski: ; pinyin: *shì dàfū*) je izraz koji se u carskoj Kini koristio za službenike imenovane od strane cara za obavljanje poslova državne uprave. Pod time se podrazumijevaju ličnosti koje bi prije toga uspjele dobiti akademska zvanja (npr. *xiucai*, *juren* ili *jinshi*) preko polaganja rigoroznih carskih ispita, pri čemu je naglasak stavljan na kaligrafske vještine i poznavanje konfucijanskih klasika. Sistem ispita, koji je prva uvela dinastija Sui godine 605. a potom usavršila dinastija Song je bio meritokratskog karaktera i, uz određena ograničenja (muški spol, ne-pripadnost "nečistim" kastama i sl.) načelno otvoren svim carskim podanicima, mada su iz praktičkih razloga većinu kandidata i učenjaka-službenika činili pripadnici zemljoposjedničkog plemstva kao jedini s dovoljno vremena i resursa da studiraju za ispit. Učenjaci-službenici su sve do samog kraja carske Kine dominirali državnom politikom; na provincijskoj razini su se, osim javnim poslovima, bavili i obrazovnim radom te uživali ugled. Na Zapadu se za njih dugo vremena uvriježio izraz mandarin.

Literatura
----------

* Max Weber, *The Religion of China: Confucianism and Taoism* (1916; transl. 1951)
* Jerry Bentley and Herb Ziegler. *Traditions and Encounters - A Global Perspective on the Past*.

Vanjske veze
------------

* Late Qing China: Reform and Rebellion (1898 -1900)
* Reunification and Renaissance in Chinese Civilization: The Era of the Tang and Song Dynasties Arhivirano 2007-07-16 na Wayback Machine-u
**Pruga Semizovac - Čevljanovići** je prva rudnička uskotračna pruga u Bosni i Hercegovini dužine oko 22 km, izgrađena u austro-ugarskom periodu, kao odvojak od željezničke linije u dolini rijeke Bosne. Pruga je puštena u saobraćaj 26. januara 1885. godine. Izgrađena je za potrebe rudnika mangana u Gornjim Čevljanovićima, današnja opština Ilijaš.

Pruga je prvobitno bila vlasništvo *Rudničke zadruge Bosnia* (Gewerkschaft Bosnia), koja je eksploatisala rudnik. U finansiranju njene izgradnje učestvovala je i Zemaljska vlada.

Izgradnja produžetka pruge do susjednog naselja Ivančića, dugog oko 2 km, takođe je finansirala zadruga „Bosnia". Taj dio pušten je za teretni saobraćaj 15. januara 1894, a u javni saobraćaj (putnički) tokom 1899. godine, kada je pruga već bila većinsko vlasništvo države. Promet na njoj vodile su "Bosansko-hercegovačke državne željeznice", na liniji Vogošća - Ivančići.

Opis
----

Izgrađeni krak trase željezničke pruge od Semizovca do Donjih Čevljanovića dug je: do Ljubine 9 km +523 m, do Srednjeg 16+169 i do Donjih Čevljanovića 20+252. Najmanji radijus krivina je 40 metara. Uspon i pad pruge je: do Srednjeg 20, a do Čevljanovića 26 ‰. Vožnja do Čevljanovića na usponu trajala je oko 83 minute, a nazad (pad pruge) oko 61 minuta. Broj kolosijeka po stanicama bio je: Semizovac 6, Ljubina, Srednje i Čevljanovići po dva, s tim što je u stanici Čevljanovići izgrađena posebna rampa i kolosijek za utovar iskopane rude u teretne vagone („Erzewerks"). Nijedna stanica nije imala okretnicu, a ni trianglu (okretanje tendera lokomotive). 

Stanica Semizovac za potrebe prevoza putnika imala je jedna kola tipa De (Troosovinska službena kola) i tri para kola tipa BCns (dvoosovinska 2 i 3 razreda sa hodnikom po sredini kola). Za potrebe manevrisanja i vuče vozova u stanici Semizovac snabdijevanje sa lokomotivama tražilo se iz Ložioničke ispostave u Podlugovima. 

Pruga Semizovac – Ivančići ukinuta je za željeznički saobraćaj 25. maja 1963. godine. Stara željeznička zgrada uzane pruge u Semizovcu adaptirana je u stambenu zgradu sa više stambenih jedinica koji su proglašeni „službenim" (kadrovskim) stanovima.
**Međusobno ukrštanje populacija**,  
 predstavljeno crvenim blokovima
**Galebovi roda *Larus* se prstenasto ukrštaju oko Arktika**   
 1:. *Larus argentatus argentatus* ,  
 2: *Larus fuscus*  (*sensu stricto* ),   
3: *Larus fuscus heuglini* ,   
4: *Larus argentatus birulai* ,   
5: *Larus argentatus vega* ,  
 6: *Larus argentatus smithsonianus* ,   
7: *Larus argentatus argenteus* 
**Prstenaste vrste** ili **ring vrste** su posebni tipovi klina, gdje je njihova geografska distribucija takva da se dva njena kraja međusobno prekrivaju, ali, iako su susjedne – rijetko hibridiziraju. To je posljedica kumulativnog efekta mnogih fenotipskih promjena duž kline. Na ostalim područjima preklpanja susjednih populacija duž kline, susjedne populacije se ukrštaju – svaka sa svojim geografski susjednim populacijama, kao i u standardnoj klini.

U primjeru galebova *Larus*, okoliši populacija se cirkumpolarno preklapaju na krajevima svake od njih, što nameće problem šta ovdje čini vrstu: nigdje se duž kline ne može povući međupopulacijska granica, ali se krajnje ne mogu ukrštati. Međutim nedavna istraživanja su dala genetičke dokaze da je ovaj primjer daleko složeniji od pomenutih pretpostavki i da ovaj primjer vjerovatno ne predstavlja tipske prstenaste vrste.

Problem definicije
------------------

Prstenaste vrste predstavljaju zanimljiv problem za taksonome, koji žele podijeliti živi svijet u diskretne vrste, čak i kada se radi o lancu vrsta koje su usko povezane sa specijacijom (u ovom slučaju, parapatričnom).

Uostalom, sve što razlikuje prstenaste vrste od dvije odvojene vrste je lančano povezivanje populacija - ako dovoljno za poprekine vezu uzgoj, polazna i distalna populacija prstenaste vrste će biti prepoznate kao dvije različite vrste.

Problem je, dakle, da li da kvantificirati cijeli prsten kao jedinstvenu vrstu (bez obzira na činjenicu da se jedinke mogu međusobno ukrstiti) ili klasificirati svaku populaciju kao posebnu vrstu (bez obzira na činjenicu da se može ukrštati sa jedinkama bliskosusjedne populacije). Ring vrste pokazuju da koncept vrste nije tako jasan kao što se često misli da jeste.

Vidi još
--------

* Klina
* Vrsta
* Podvrsta
* Ekotip
**Svetinja** je naselje u Republici Hrvatskoj u Požeško-slavonskoj županiji, u sastavu općine Jakšić.

Zemljopis
---------

Svetinja se nalazi zapadno od Jakšić, na cesti prema Požegi, susjedna naselja su Bertelovci i Treštanovci na sjeveru, Dervišaga na jugu te Eminovci na zapadu.

Stanovništvo
------------

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine Svetinja je imala 68 stanovnika.

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2001.***  

  

**Napomena**: Svetinja se iskazuje kao dio naselja od 1890. a kao samostalno naselje od 1991. Nastalo izdvajanjem istoimenog dijela naselja iz naselja Eminovci.

Izvor
-----

1. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Svetinja (Jakšić)** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*


| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Općine Jakšić |
| --- |
| Bertelovci • Cerovac • Eminovci • Granje • Jakšić • Radnovac • Rajsavac • Svetinja • Tekić • Treštanovci |
**Yorke** (engleski: *Yorke Peninsula*) je veliki poluotok na južnoj obali Australije u državi Južna Australija, koji duboko ulazi u Južni ocean.

Geografija
----------

Yorke je dug oko 260 km od luke Port Pirie do rta Spencer, a širok je od 32 do 56 km. Poluotok razdvaja dva velika zaljeva, Spencer na zapadu od zaljeva sv. Vincent na istoku.

Teren poluotoka je blag, postepeno se penje do visine 120 m na sjeveru, na njemu se najviše uzgaja ječam i pšenica. To je glavna privredna aktivnost na poluotoku uz nešto kamenoloma, eksploatacije gipsa i solane. Najveći grad uz njegove obale je Wallaroo, iz kog se transportiraju žitarice sa poluotoka. 

Do poluotoka Yorkea prvi je doplovio britanski pomorac Matthew Flinders 1802. godine. Poluotok je dobio ime po tadašnjem lordu britanskog admiraliteta Charlesu Yorku.

Izvori
------

1. 1 2  „*Gulf Saint Vincent*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 23. 1. 2013.

Vanjske veze
------------

***Yorke (poluotok)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Gulf Saint Vincent* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 315127748

 |
*Za ostala značenja, v. Zodijak (razvrstavanje).*
**Zodijak** (životinjski krug) je pojas na nebeskoj sferi koji se rasprostire 8° sjeverno i 8° južno od ekliptike, a po njemu se prividno gibaju Sunce, Mjesec i većina planeta Sunčevog sustava. Pojas zodijaka se sastoji od 13 zviježđa (osim 12 zviježđa po kojima su nazvani horoskopski znakovi, tu je i trinaesto zviježđe Zmijonosac - Ophiuchus).

Zodijački znakovi (horoskopski znakovi)
---------------------------------------

U astrologiji je zodijački krug od 360° podijeljen u 12 segmenata, svaki po 30°, počevši od proljetnog ekvinocija. Svaki je segment dobio ime po astronomskom zviježđu, i s njima su se približno i podudarali u 12. st. pne. kad su Babilonci uveli ovu podjelu zodijaka na zviježđa. Uslijed precesije ekvinocija i točnije definicije zviježđa znakovi zodijaka i zviježđa se ne podudaraju.

***Zodijak*** na Wikimedijinoj ostavi

Vanjske poveznice
-----------------

* Zodijakalni znakovi Arhivirano 2011-11-06 na Wayback Machine-u
* Dnevni horoskop za znakove zodijaka Arhivirano 2011-10-31 na Wayback Machine-u
**Veljko Žibret** (Zagreb, Hrvatska, 3. lipnja 1978.) hrvatski je profesionalni hokejaš na ledu. Igra na poziciji lijevog krila, a trenutačno je član hrvatskog KHL Medveščaka koji se natječe u EBEL-u i njegove podružnice KHL Medveščak II koja se natječe u Slohokej ligi.

Karijera
--------

### KHL Medveščak (1995.-danas)

Žibret karijeru započinje 1995. godine u KHL Medveščak, ali tek u sezoni 2000./01. upisuje prve službene nastupe. Do 2009. godine za klub je odigrao preko 200 utakmica u hrvatskoj hokejaškoj ligi, Interligi i Slohokej ligi. Tijekom sezone 2005./06. odigrao je nekoliko utakmica za tada novonastali ljubljanski klub Alfa. U sezoni 2009./10. igra u Slohokej ligi za KHL Medveščak II, dok u EBEL-u nije imao prilike zaigrati.

Statistika karijere
-------------------

*Bilješka: OU = odigrane utakmice, G = gol, A = asistencija, Bod = bodovi, +/- = plus/minus, KM = kaznene minute, GV = gol s igračem više, GM = gol s igračem manje, GO = gol odluke*

| Sezona | Klub | Liga |   | Regularna sezona |   | Doigravanje |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OU | G | A | Bod | +/- | KM | GV | GM | GO | OU | G | A | Bod | +/- | KM | GV | GM | GO |
| 2009./10. | KHL Medveščak | EBEL |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 2009./10. | KHL Medveščak II | Slohokej |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

Vanjske poveznice
-----------------

* Profil na Eurohockey.net

| * p
* r
* u
Trenutačni sastav Medveščak Zagreba |
| --- |
| 
Robert Kristan |
Michael Ouzas |
Andrej Vasiljević |
Vjačeslav Truhno |
David Brine |
Alan Letang |
Kenneth MacAulay |
Andy Sertich |
Dario Kostović |
Ivan Šijan |
Saša Martinović |
Frank Banham |
Sasha Pokulok |
Joel Prpic |
Mislav Blagus |
Ryan Kinasewich |
Geoff Waugh |
Greg Day |
Dominik Kanaet |
Donald MacLean |
Matt Siddall |
Tom Zanoški |
Mario Sertić |
Pascal Morency |
Sašo Rajsar |
Gal Koren |
trener: Marty Raymond
 |
Za ostale ličnosti sa istim imenom, v. Sétna (disambiguation).
**Sétna Airt**, sin Artríja sina Ébera sina Íra sina Míl Espáinea, bio je, prema irskim srednjovjekovnim legendama i tradiciji, veliki kralj Irske. Na prijestolje je došao nakon smrti prethodnog kralja Rothechtaid mac Maina koga je, prema jednoj verziji, ubio u dvoboju u Cruachanu, nastojeći zaštiti svog sina Fíachu Fínscothacha. Vladao je pet godina prije nego što ga je Fíachu, vrativši se iz egzila, ubio u Cruachan. Geoffrey Keating dodaje kako se Fíachu u Cruachan na čelu "crnonogih", a *Annals of the Four Masters* navode da mu je u ubistvu Sétne pomogao budući veliki kralj Muinemón.

Izvori
------

1. ↑  R. A. Stewart Macalister (ed. & trans.), *Lebor Gabála Érenn: The Book of the Taking of Ireland Part V*, Irish Texts Society, 1956, pp. 229-231
2. ↑  Geoffrey Keating, *Foras Feasa ar Éirinn* 1.26
3. ↑  *Annals of the Four Masters* M3842-3842

| Kraljevske titule |
| --- |
| Prethodi: **Rothechtaid mac Main**  |  **veliki kralj Irske** AFM 1358-1353. pne.FFE 980-975. pne. | Slijedi: **Fíachu Fínscothach**  |
**Sírna Sáeglach** ("dugovječni"), sin Dian mac Demala, sin Demal mac Rothechtaida, sina Rothechtaid mac Maina, bio je, prema irskim srednjovjekovnim legendama i tradiciji, veliki kralj Irske. Digao je ustanak kojim se provincija Ulster otcijepila od vlasti velikih kraljeva, a nakon čega je protiv Ulaida, koji su bili ubili njegovog pradjeda, ratovao čak sto godina prema *Lebor Gabála Érennu*, odnosno 150 godina prema *Annals of the Four Masters*, dok Geoffrey Keating, navodi da je to trajalo samo dvadeset jednu godinu. Prema jednoj verziji *Lebor Gabále*, Ulaidi su se udružili sa Fomorijancima kako bi protiv njega vodili bitku kod Móin Trógaidea u Meathu, ali je obje vojske obuzela kuga i oba vojskovođe su umrla. Prema drugoj verziji, sa kojom se slažu Keating i Four Masters, Sírnu je ubio Rothechtaid Rotha kod Alinda. Lebor Gabála *navodi da mu je vladavina počela u doba medijskog kralja Dejoka (694–665. pne.), a da je umro u doba njegovog nasljednika Fraorta (665–633. pne.). Kronologija Keatingove* Foras Feasa ar Éirinn *mu vladavinu datira u period 814–794. pne. a* Annals of the Four Masters *u period 1181–1031. pne.*

Sin mu je bio Ailill Olcháin.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Ailill mac Slánuill**  |  **veliki kralj Irske** LGE 7. vijek pne.FFE 814-794. pne.AFM 1181-1031. pne. | Slijedi: **Rothechtaid Rotha**  |

Izvori
------

1. ↑  *Dictionary of the Irish Language* (DIL), Compact Edition, Royal Irish Academy, 1990, p. 515
2. ↑  R. A. Stewart Macalister (ed. & trans.), *Lebor Gabála Érenn: The Book of the Taking of Ireland Part V*, Irish Texts Society, 1956, pp. 241-245, 459-461
3. ↑  *Annals of the Four Masters* M4019-4169
4. ↑  Geoffrey Keating, *Foras Feasa ar Éirinn* 1.26
***Rodhocetus*** je bio jedan od izumrlih rodova kitova koji su posjedovali osobine kopnenih sisara, time pokazujući evolutivni prijelaz sa kopna u more.

Opis
----

*Rodhocetus* (iz srednjeg eocena) je dobio naziv prema jednoj strani Rhodoa, golog dijela antiklinorija Zinda Pir na istočnoj strani planinskog lanca Sulejman u Pakistanu. Prva otkrivena vrsta (*Rodhocetus kasrani*) imala je osobine kao što su velika karlica spojena sa pršljenima, zadnje noge, te zubi različitih oblika. U pronađene dijelove nedavno otkrivene vrste (*Rodhocetus balochistanensis*) spadaju kosti članka, čime je dodatno ojačana već dobro utvrđena veza između parnoprstaša i kitova, a oslabljena je veza sa mezonihidima.

Smatra se da vrsta *Rodhocetus balochistanensis* zapravo pokazuje direktnu evolutivnu vezu sa parnoprstašima (kao što su nilski konj, koji se smatra najbližim srodnikom kitova). Struktura kostiju članka vrste *R. balochistanensis'* pokazuje da je *trochlea* bila dvostruko namotana. Ta osobina može se vidjeti samo još kod parnoprstaša, dok sisari iz ostalih redova imaju jednostruko namotane. To potvrđuje istraživanja genetske srodnosti kitova i drugih životinja. Zbog toga su stare hipoteze da su kitovi potomci mezonihida, zasnovane na fosilnim ostacima i anatomskim sličnostima zuba i lubanja tih dviju skupina, pretežno odbačene.

Kosti uha kod roda *Rodhocetus* već su bile jako slične onima kod kitova, mada je njegov način plivanja bio mnogo drukčiji. *Rodhocetus* je očito bio više prilagođen životu u vodi od ranijih rodova (npr. *Ambulocetusa*) i imao je velika stopala na zadnjim nogama kojima se kretao kroz vodu. Imao je i snažan rep kojim se možda služio kao kormilom.

Philip Gingerich je 2003. metodom glavnih komponenti pokazao da su proporcije njegovih udova bile sličnije istima kod sibirske vodenkrtice.

Fosili
------

Philip Gingerich je 2001. pronašao prve fosile vrste *R. kasrani* u provinciji Balučistan (Pakistan). Sa starošću od oko 47 miliona godina, oni spadaju među nedavno otkrivene fosile, (u koje spadaju i fosili pakicetida) koji su bacili dosta svjetlosti na nekada nejasno evolutivno porijeklo kitova.

Galerija
--------

* Karlica, pršljeni i zadnji udoviKarlica, pršljeni i zadnji udovi
* Lubanja roda Rodhocetus, University of Michigan Museum of Natural HistoryLubanja roda *Rodhocetus*, University of Michigan Museum of Natural History

Izvori
------

1. ↑  Gingerich, Philip (2003). „Land-to-sea transition in early whales: evolution of Eocene Archaeoceti (Cetacea) in relation to skeletal proportions and locomotion of living semiaquatic mammals". *Paleobiology* **29** (3): 429–54. DOI:10.1666/0094-8373(2003)029<0429:LTIEWE>2.0.CO;2.
2. ↑  Gingerich, Philip D. „Research on the Origin and Early Evolution of Whales (Cetacea)". Pristupljeno January 2013.
Utvrda Imperial na brdu Srđ
**Utvrda Imperial** fortifikacijski je objekt na vrhu brda Srđ. Namjena utvrde je bila obrana sjevernih prilaza gradu Dubrovniku. Imperial je glavna utvrda fortifikacijskog sustava brda Srđ, a u istom sustavu se nalaze i utvrde Strinčjera, Gradci i Žarkovica.

Povijest
--------

Gradnja utvrde izravno je vezana uz razdoblje francuske vlasti u Dubrovniku koja je trajala od 1806. do 1814. godine. Francuzi 1806. godine na prijevaru zauzimaju Dubrovačku Republiku. Razdoblje okupacije traje 2 godine, a 1808. godine Republika se i formalno ukida. Da bi osigurali svoje položaje, čim su došli u lipnju 1806. Francuzi počinju s gradnjom utvrde na Srđu. Nisu imali vremena za brzu gradnju jače utvrde, no već tada se ukopavaju te počinju graditi bedem prema istoku i prema sjeveru prema Otomanskoj granici i Žarkovici, na mjestu stare crkve Sv. Srđa. Naime, iz tih su pravaca očekivali napad Rusa i Crnogoraca. Tvrđava se u današnjem obliku počela intenzivno izgrađivati kamenom 1810. godine. Gradnju je vodio general Auguste Marmont. Budući da je Napoleon bio car, pojedina je područja carstva podijelio svojim podanicima. 

U gradnji utvrde sudjelovali su stanovnici šireg dubrovačkog područja i klesari s Korčule jer se odatle donosio kamen.

Tvrđava Imperial zapravo je bila glavni stožer francuske vojske na dubrovačkom području. Izgled utvrde Imperial se vremenom promijenio. Nakon poraza Francuza i pada Napoleona te nakon Bečkog kongresa 1815. Dubrovnik i Dalmacija, kao i čitava Hrvatska, potpadaju pod austrijsku vlast. Tada austrijska vojska preuzima utvrdu Imperial i tu smješta svoje trupe. U nekoliko navrata austrijska vojska proširuje i nadograđuje tvrđavu tako da je njen konačni izgled izmijenjen, bastioni su pojačani, a tvrđava je proširena. 

Tvrđava je bila u vojnoj funkciji do 1882. jer se Dubrovnik smatrao utvrđenim gradom, a bio je na samoj granici s Otomanskim Carstvom. Austrijanci su iz te utvrde pratili zbivanja na granici. Nakon austro-ugarske okupacije Bosne i Hercegovine utvrda Imperijal gubi svoju namjenu pogranične utvrde.

Utvrda nije napadana od svoje izgradnje pa sve do 1991. godine i Domovinskog rata, odnosno opsade Dubrovnika. U utvrdi su malobrojni branitelji Dubrovnika uspješno odoljevali svim napadima JNA i dragovoljaca iz svih krajeva istočne Hercegovine i Crne Gore. Utvrda Imperial i njeni branitelji su 6. prosinca 1991. godine doživjeli najteži napad otkad je utvrda izgrađena. Tijekom napada utvrda je pretrpila velika oštećenja.

Utvrda Imperijal danas
----------------------

Dio muzejskih eksponata Muzeja Domovinskog rata
U utvrdi se danas nalazi muzej posvećen obrani Dubrovnika tijekom Domovinskog rata. Dio utvrde je dodijeljen u koncesiju, a predviđena je gradnja ugostiteljskih i smještajnih jedinica. S Dubrovnikom je povezana obnovljenom žičarom koja je tijekom rata u potpunosti uništena. Na utvrdi se također nalazi televizijski odašiljač.

Vanjske poveznice
-----------------

Odašiljač na utvrdi Imperial[*mrtav link*]

Galerija
--------

* 
* 
* 
* 

***Utvrda Imperijal*** na Wikimedijinoj ostavi
Ovo je članak o rimskom vojskovođi koji je umro oko 249. pne..  Za rimskog političara koji je umro oko 52. pne. v. Publius Clodius Pulcher.  
**Publije Klaudije Pulher** (*Publius Claudius Pulcher*, ? - cca. 248. pne.) bio je Rimska Republika|rimski vojskovođa porijeklom iz porodice Klaudijevaca. Otac mu je bio Gaius Claudius. Bio je brat znamenitog rimskog političara Apija Klaudija Kaudeksa te prvi Klaudijevac koji je uzeo nadimak (cognomen) "Pulcher" ("zgodni"). 

Godine 253. pne. je izabran za kurulskog edila, a godine 249. pne. za konzula. U tom svojstvu je za vrijeme prvog punskog rata komandirao flotom koja je pokušala uništiti kartaginsku flotu usidrenu kod grada Drepana na Siciliji. Tada je ignorirao loše znamenje, odnosno svete piliće koji su pred bitku odbili jesti. Prema Valeriju Maksimu, Svetoniju  i Ciceronu, Klaudije ih je bacio u more rekavši *ut biberent, quando esse nollent* ("neka stoga piju, kada su odbili jesti"). Klaudijev napad je doveo do bitke u kojoj su Rimljani doživjeli katastrofalan poraz. Nakon nje je opozvan u Rim, gdje mu je naređeno da odstupi sa dužnosti i imenuje diktatora. Klaudije je imenovao sebi podređenog Marka Klaudija Gliciju, ali je Senat to poništio i imenovao Aula Atilija Katilina. Klaudiju je potom suđeno zbog vojne nesposobnosti i bogohuljenja, te je proglašen krivim i osuđen na globu od 120.000 asa. Ubrzo nakon toga je umro, a dio historičara smatra da je izvršio samoubistvo.

Njegov sin Apije Klaudije Pulher je izabran za konzula 212. pne.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Gaius Atilius Regulus i Lucius Manlius Vulso Longus**  |  **Konzul Rimske Republike** *zajedno s Lucijem Junijem Pulom* 249. pne. | Slijedi: **Gaius Aurelius Cotta i Publius Servilius Geminus**  |
Koordinate: 43°30′31″N 16°25′33″E﻿ / ﻿43.5085031°N 16.4259338°E﻿ / 43.5085031; 16.4259338

Magarci u splitskom zoološkom vrtu.
**Prirodoslovni muzej i zoološki vrt grada Splita** se nalazi na brdu Marjanu. Površine je 0,65 hektara. 

Prirodoslovni muzej je osnovan 1924. a zoološki vrt 29. ožujka 1926. godine. 

Imao je oko 55 životinjskih vrsta. Ukupno je 450 jedinki. Sredinom ožujka 2014. zbog neprimjerenih uvjeta zoološki vrt je zatvoren. Medvjedi će biti udomljeni u Lici, a majmuni i ostale egzotične životinje u zoološkim vrtovima u Njemačkoj i drugdje u Europskoj uniji.

Zanimljivosti
-------------

Splitski zoološki vrt je poznat i po tome što su u njemu životinje postizale rekorde u dugovječnosti, a najpoznatiji je aligator *Spavalo*, koji je doživio 68 godina. Rečena životinja bi bila osuđena na sigurnu smrt, da ga nije udomio maleni splitski zoološki vrt.

Splitski zoološki vrt je poznat i po tome što su se pojedine vrste, čak i u svjetskim okvirima mjereno, iznimno uspješno uspijevale razmnožavati u zatočeništvu, što je nerješiv problem brojnim poznatim zoološkim vrtovima u svijetu. Najpoznatiji primjer uspješnog razmnožavanja u zatočeništvu su splitski tigrovi.

Izvori
------

1. ↑  www.index.hr, "Split ostaje bez Zoološkog vrta", objavljeno 13. ožujka 2014. pristupljeno 18. ožujka 2014.

Vanjske veze
------------

***Prirodoslovni muzej i zoološki vrt grada Splita*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službena stranica
* O Prirodoslovnom muzeju Arhivirano 2006-05-28 na Wayback Machine-u
**Utorak** je treći dan u sedmici, koji se nalazi između ponedeljka i srede.

Utorak je obično dan za izbore u Sjedinjenim Državama. Federalni izbori se odigravaju na utorak posle prvog ponedeljka u novembru; ovaj datum je uspostavio zakon iz 1845. za predsedničke izbore (posebno za odabir Izbornog kolegijuma), a proširen je na izbore za Dom zastupnika 1875. godine i na Senat 1914. godine. Utorak je najraniji dan sedmice koji je bio praktičan za anketiranja u ranom 19. veku: građani su možda morali da putuju na ceo dan da bi glasali, a nisu želeli da idu u nedelju, koja je bila dan odmora za veliku većinu njih. Mnoge američke države održavaju predsedničke i druge primarne izbore utorcima.

**Crni utorak**, u Sjedinjenim Državama, odnosi se na 29. oktobar 1929, početak velike panike oko berze. Ovo je bio utorak posle Crnog četvrtka, koji je označio početak Velike depresije.

U grčkom svetu, utorak (dan sedmice kada je bio Pad Konstantinopolja) se smatra za nesrećan dan. Isto važi i za zemlje koje pričaju španskim jezikom, gde postoji poslovica *En martes, ni te cases ni te embarques* (Utorkom se ne ženi, ni ne počinji putovanja).

Vanjske veze
------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Tuesday** |
|  | Potražite izraz ***utorak*** u W(j)ečniku, slobodnom rječniku. |

* Gde je utorak dobio svoje ime
* Danas je utorak Arhivirano 2007-03-12 na Wayback Machine-u

| **Stranica Šablon:Hlist/styles.css nema sadržaj.*** p
* r
* u
Dani u sedmici |
| --- |
| 
ponedjeljak **·**
utorak **·**
srijeda **·**
četvrtak **·**
petak **·**
subota **·**
nedjelja
 |