Уколико сте тражили тврђаву код Пријепоља, погледајте чланак Ковин (тврђава).
За другу употребу, погледајте чланак Српски Ковин.

  
Координате: 44° 44′ 31" СГШ, 20° 58′ 20" ИГД
**Ковин** је град и седиште истоимене општине у јужном Банату, у Војводини. Према попису из 2011. године 13.515 становника. Налази се 3 километра удаљен од Дунава, а рукавац Дунава, Дунавац, долази до ивица града и на њему је пристаниште. Надморска висина лесне терасе на којој је Ковин саграђен је 79 метара. Налази се на 13 километара удаљености од Смедерева, 34 километара од Панчева и 50 километара од Београда. После Панчева је најзначајнији град у банатском Подунављу.

Називи
------

Ковин је познат по још неким називима на другим језицима: рум. *Cuvin*, мађ. *Kevevára*, нем. *Kubin*.

Историја
--------

Историја Ковина говори да се први земљорадници и сточари насељавају у Банат у млађем каменом добу - неолиту. Налазишта неолита су пронађена код Ковина, Гаја и Дубовца, а остаци бронзаног доба откривени су код Ковина, Гаја, Дубовца и Мраморка.

Ово подручје било је и на удару келтских племена која су се насељавала у Подунављу и доносила латенску културу. Део келтских племена Скордисци, стално се насељавају у Подунављу, а из латенског доба у општини Ковин откривена су налазишта код Плочице, Ковина и Дубовца. Из римског доба трагови римских утврђења откривени су између Дунавца и Поњавице, а на териорији Ковина предмети из римског доба. Утврђење, које се данас зове Стари Град, је постојало још у римско доба јер су ту пронађени новчићи са разним ликовима укључујући и Јулија Цезара. Опека од које је сазидано утврђење је носила жиг VII Клаудијеве легије, а претпоставља се да се утврђење звало Контра Маргум (лат. *Contra Margum*) јер је било смештено насупрот ушћа Мораве у Дунав, где је било утврђење под називом Маргум. Постоје писани трагови да је утврђење током времена имало назив *Castra Augusto Flaviciusa* и *Constantin*.

Под данашњим именом се први пут помиње у 12. веку и касније, променом господара се мењао и назив града. Мађари су га звали Кеве, Кевин, Кев, а у 19. веку Темеш-Кубин, док је 1910. добио званичан назив Кевевара; Немци су га звали Кубин, а Срби увек - Ковин.

На месту прелаза преко Дунава је настало земљано па камено утврђење, а у његовој близини се формирала и варош. Тако је функционисао град са утврђењем у доба угарских и турских владара. 
Ковин је 1518. године добио статус слободног града.

Почетком 18. века је као последица мировног споразума између Аустрије и Турске срушена ковинска тврђава а страдала је и варош. После тога губи на значају мада је овде било седиште граничне компаније, а почетком 19. века постаје и среско средиште.

Железница је дошла 1894. године када је саграђена пруга Вршац-Алибунар-Ковин. Пруга се завршавала код Дунава и роба се претоварала на скеле и превозила преко. Зграда железничке станице још увек постоји али пруга већ дуго времена није у употреби.

Измисливши вест, да су Срби отворили ватру на аустроугарску војску код Ковина, аустроугарски министар иностраних дела, гроф Берхтолд, узео је то као повод за рат и објавио га је 28. јула 1914.

Друмски мост преко Дунава је саграђен 1976. године и од тада Ковин постаје транзитно место и саобраћајна раскрсница а Ковин све више осећа гравитационе утицаје Смедерева, које је ближе од Панчева.

### Средњовековни Ковин

Средњовековни град Ковин подигнут је на левој обали Дунава, на насутом вештачком узвишењу које доминира ширим простором. Ковина је тада имао велики значај за одбрану јужне границе угарске државе. Тврђава постоји све до његовог рушења одредбом Београдског мира 1739. године. Изглед основе утврђења, односно његове најмлађе фазе, сачуван је на Марсиљијевом цртежу из XVIII века. Чинила су га два дела одвојена одбрамбеним јарком. Јужни део, који је скоро уништен, имао је основу неправилног троугаоног облика, а северни део утврђења је правоугаони простор димензија 130x150 m.

Остаци тврђаве су од 1995. године уписани као споменик културе од великог значаја у Републици Србији.

Румунска православна црква

Географија
----------

Ковин је смештен на рту дилувијалне терасе које дубоко задире према кориту Дунава, изнад алувијалне терасе која се простире од Иванова до Дубовца и према подели коју је сачинио Бранислав Букуров представља Банатско насеље ивичног типа.

Ковин је град четвртог ранга и представља локални гравитациони центар у панчевачком мезоподручју.

Становништво
------------

Велике промене у броју и етничкој структури становништва јужног Баната настају током 18. века. Колонизација Немаца је почела после Пожаревачког мира, масовније насељавање Срба извршено је 1739. године након Београдског мира. Интензивније насељавање Мађара почело је после 1779. године, а планско насељавање Румуна било је у другој половини 18. века.
Крајем 18. и почетком 19. века насељавају се Чеси, Словаци, Пољаци и други народи. Године 1919. на почетку живота Краљевине СХС варош Ковин је имао 6.720, a село Баваниште 6.173 житеља. Више од 4000 становника имали су Мраморак, Делиблато и Скореновац, a у Острову које сада припада општини Пожаревац, у то време живело је само 1.208 становника.

Према попису из 1900. године Ковин је имао 7,345 становника и током читавог 20. века број је растао уз два прекида због ратова.

### Структура

У насељу Ковин живи 11362 пунолетна становника, а просечна старост становништва износи 39,0 година (37,7 код мушкараца и 40,4 код жена). У насељу има 4663 домаћинства, а просечан број чланова по домаћинству је 2,98.

Ово насеље је углавном насељено Србима (према попису из 2002. године).

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 8309 |  |
| **1953.** | 9766 |  |
| **1961.** | 11986 |  |
| **1971.** | 12408 |  |
| **1981.** | 13779 |  |
| **1991.** | 13669 | 13408 |
| **2002.** | 14872 | 14250 |
|  |  |  |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 11.513 | 80,79% |
| Мађари |    | 786 | 5,51% |
| Румуни |    | 418 | 2,93% |
| Роми |    | 286 | 2,00% |
| Југословени |    | 180 | 1,26% |
| Црногорци |    | 132 | 0,92% |
| Македонци |    | 72 | 0,50% |
| Хрвати |    | 66 | 0,46% |
| Словаци |    | 33 | 0,23% |
| Бугари |    | 28 | 0,19% |
| Словенци |    | 27 | 0,18% |
| Немци |    | 22 | 0,15% |
| Муслимани |    | 14 | 0,09% |
| Чеси |    | 13 | 0,09% |
| Власи |    | 13 | 0,09% |
| Руси |    | 5 | 0,03% |
| Украјинци |    | 4 | 0,02% |
| Русини |    | 2 | 0,01% |
| Буњевци |    | 2 | 0,01% |
| Бошњаци |    | 2 | 0,01% |
| Албанци |    | 2 | 0,01% |
| непознато |    | 185 | 1,29% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 38 |    |    | 30 |
| 80+ | 84 |    |    | 150 |
| 75-79 | 135 |    |    | 248 |
| 70-74 | 261 |    |    | 346 |
| 65-69 | 335 |    |    | 422 |
| 60-64 | 326 |    |    | 427 |
| 55-59 | 348 |    |    | 388 |
| 50-54 | 598 |    |    | 579 |
| 45-49 | 638 |    |    | 645 |
| 40-44 | 544 |    |    | 570 |
| 35-39 | 471 |    |    | 472 |
| 30-34 | 470 |    |    | 425 |
| 25-29 | 497 |    |    | 454 |
| 20-24 | 539 |    |    | 487 |
| 15-19 | 514 |    |    | 502 |
| 10-14 | 455 |    |    | 456 |
| 5-9 | 401 |    |    | 374 |
| 0-4 | 320 |    |    | 301 |
| просек | 37.7 |  |  | 40.4 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 2439 | 2563 | 3262 | 3573 | 4292 | 4452 | 4663 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 873 | 1096 | 922 | 1148 | 387 | 175 | 40 | 12 | 4 | 6 | 2.98 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 5798 | 1983 | 3289 | 248 | 231 | 47 |
| Женски | 6145 | 1433 | 3338 | 996 | 344 | 34 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 2896 | 387 | 9 | 18 | 797 | 116 | 226 | 358 | 68 | 230 |
| Женски | 1991 | 105 | - | 1 | 440 | 39 | 25 | 385 | 83 | 49 |
| Оба | 4887 | 492 | 9 | 19 | 1237 | 155 | 251 | 743 | 151 | 279 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | 27 | 55 | 248 | 73 | 139 | 57 | - | - | 88 |
| Женски | 58 | 59 | 128 | 153 | 380 | 46 | 6 | - | 34 |
| Оба | 85 | 114 | 376 | 226 | 519 | 103 | 6 | - | 122 |

Галерија
--------

* Поглед на Дунавац, ка шљункариПоглед на Дунавац, ка шљункари
* Поглед на Дунавац, ка шећераниПоглед на Дунавац, ка шећерани
* Остаци старог града, средњовековног утврђењаОстаци старог града, средњовековног утврђења
* Католичка цркваКатоличка црква
* Румунска православна цркваРумунска православна црква
* Српска православна црква св. АрханђелаСрпска православна црква св. Арханђела
* Католичка црква свете Терезе од АвилеКатоличка црква свете Терезе од Авиле
* Ковин на карти из 1769-72Ковин на карти из 1769-72

Види још
--------

* Тврђава Ковин, средњовековна тврђава у близини Пријепоља
* Српски Ковин (мађ. *Rác-Keve*), место у Мађарској
* Банат
* Манастир Баваниште

Референце
---------

1. ↑  Тада је слободан град био још само Стари Сланкамен.
2. ↑  Ћоровић, Владимир. *Историја српског народа*. Београд. Pristupljeno 19. 3. 2013.
3. ↑  Остаци тврђаве града Ковина[*mrtav link*] Национални центар за дигитализацију
4. ↑  *Насеља Баната, географске карактеристике*, Слободан Ђурић, Матица српска, 2004, Нови Сад
5. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
6. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
7. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |


***Ковин*** na Wikimedijinoj ostavi

* Сајт општине Ковин ()
* Локална радио станица - Радио Бус Arhivirano 2019-11-14 na Wayback Machine-u ()
* Локалне новине - Ковин Експрес ()
* Центар за културу Ковин ()

Географске референце
* Мапа и раздаљине до најближих насеља
* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* План насеља на мапи (Mapquest)

| * p
* r
* u
Насељена места општине Ковин |
| --- |
| 

**Ковин** (13.515)+++  **•**  Баваниште (5.820)+  **•**  Делиблато (2.939)+  **•**  Гај (2.929)+  **•**  Мраморак (2.690)+  **•**  Скореновац (2.354)+  **•**  Плочица (1.794)+  **•**  Дубовац (1.188)+  **•**  Мало Баваниште (332)+  **•**  Шумарак (161)+ |
| + сеоска насеља • • • ++ градска насеља • • • +++ административно седиште града  **Извор**: Попис становништва, домаћинстава и станова у Републици Србији 2011 – Старост и пол - Републички завод за статистику, Београд, 2012. година. ISBN 978-86-6161-028-8. Становнишптво-старост и пол (подаци по насељима) |