**Walter Gropius** (Berlin, 18. maj 1883. - Boston, 5. jul 1969.), bio je njemački arhitekt i teoretičar arhitekture, osnivač prve škole dizajna Bauhaus.

Uz Ludwiga Mies van der Rohea i Le Corbusiera najznačajniji arhitekt 20. vijeka - pionir modernizma u arhitektura.

Biografija
----------

I otac Gropiusa bio je arhitekt, tako je i Walter krenuo očevim stopama studirati arhitekturu, prvo u München (1903) a zatim u Berlin (1905-1907). Od 1908 do 1910 radi u birou arhitekta Petera Behrensa, nakon tog otvorio je vlastiti projektni biro u Berlinu, u kojem je zajedno s njim sve do 1925 radio i arhitekt Adolf Meyer.

Za služenja vojnog roka u Prvom svjetskom ratu (bio je major i skoro je poginuo) 1915, oženio se sa famoznom femme fatale - udovicom Gustava Mahlera Almom Mahler. S njom je imao dvoje djece; Manon, koja je u 18 godini umrla od dječje paralize 1935. Drugo dijete Carl Martin, rodio se teško bolestan i umro je sa deset mjeseci, nakon toga pukao je njegov brak sa Almom 1920. jer je ona pronašla novog ljubavnika Franza Werfela.

Manon, Walter i Alma Gropius
Nakon rastave sa Almom, Gropius se 1923 oženio sa Ise (Ilse) Frank (umrla 1983), s kojom je u braku ostao do kraja života, nisu imali djece, već su usvojili Beate Gropius, poznatu kao Ati.

### Gropiusova arhitektura

Već prije Prvog svjetskog rata projektirao je tvornice i stambena naselja, koja se odlikuju funkcionalnošću i primjenom novih građevnih materijala. U Weimaru je 1919. osnovao **Bauhaus**, visoku školu za arhitekturu i dizajn. Gropius je 1923. dizajnirao slavnu kvaku za vrata koja se i dan danas smatra jednim od najbolje dizajniranih predmeta iz Bauhausa. 

Neboder Pan Am (danas MetLife u New Yorku
U svom berlinskom ateljeu je od 1928. godine projektirao je mnoge stambene zgrade, radnička naselja, javne zgrade, sva su ta djela obilježena strogom jednostavnošću. Nakon dolaska nacista na vlast i zabrane daljnjeg rada Bauhausa uz pomoć prijatelja engleskog arhitekta Maxwella Frya, emigrirao je 1934. godine u London, tu je zajedno sa Fryom radio u njegovoj grupi Isokon. Ali je već 1937, emigrirao u Ameriku. U gradu Lincolnu, u Massachusettsu, podigao je vlastitu kuću, koja je danas poznata kao Kuća Gropius, to je bio prvi objekt internacionalnog funkcionalizma u Americi i izvršio je velik uticaj na američke arhitekte. Gropius se skromno branio rekavši da si je on podigao kuću u skladu sa tradicijama Nove Engleske koja je usput trebala zadovoljiti njegove osnovne životne potrebe.
Gropius i njegov bauhauski kolega i miljenik Marcel Breuer dobili su zajedničku šansu da predaju arhitekturu i dizajn na Univerzitetu Harvard u Cambridgu i projektiraju za kompaniju Pittsburgh Reduction Company koja je proizvodila aluminijske prozore i vrata, veliki ogledni projekt
Aluminum City Terrace u New Kensingtonu, Pennsylvania. U razradi tog projekta su se i posvadili i zauvjek razišli. Gropius je 1944, dobio američko državljanstvo, nakon tog je 1945, zajedno s kolegama; Normanom Fletcherom, Jean Fletcher, Johnom Harknessom, Sarah Harkness, Robertom MacMillanom, Louise MacMillen i Benjaminom Thompsonom osnovao u Cambridgu projektnu kompaniju - The Architects' Collaborative (akronim TAC). Za njegova života to je bio jedan od najcjenjenih projektih biroa na svijetu, nakon njegove smrti je bankrotirao 1995.

### Izbor najvažnijih radova

* 1910-1911 Tvornica obuće Fagus, Alfeld, Njemačka
* 1914 Uredi i tvornička postrojenja na izložbi Deutscher Werkbunda, u Kölnu, Njemačka
* 1921 Kuća Sommerfeld, Berlin, Njemačka
* 1922 natječajni rad za čikaški Tribune Tower
* 1925 -1932 Školske zgrade i radionice za Bauhaus u Dessau, Njemačka
* 1936 Village College, Impington, Cambridge, Engleska
* 1937 Gropius House, Lincoln, Massachusetts, Amerika
* 1942-1944 Aluminum City Terrace, New Kensington, Pennsylvania, SAD
* 1949-1950 Zgrade arhitektonskog fakulteta na Univerzitetu Harvard, Cambridge, Massachusetts, SAD (TAC)
* 1945-1959 Bolnica Michael Reese, Chicago, Illinois, SAD
* 1957-1960 Univerzitet Bagdad, Bagdad, Irak
* 1963-1966 Federalna zgrada John F. Kennedy, Boston, Massachusetts, SAD
* 1948 Visoka škola Peter Thacher, SAD
* 1958-1963 Pan Am Building, New York, SAD, zajedno sa Pietrom Belluschijem i projektnom kućom Emery Roth & Sons
* 1957 Interbau, stambeni blok , Kvart Hansa, Berlin, Njemačka (zajedno sa TAC-om i Wils Ebertom)
* 1960 Hram Oheb Shalom, Baltimore, Maryland, SAD
* 1960 Gropiusstadt, kompleks, Berlin, Njemačka
* 1961 Visoka škola Wayland Wayland, Massachusetts, SAD
* 1959-1961 Ambasada Sjedinjenih Američkih Država u Ateni, Grčka (TAC i arhitekt konzultant Pericles Sakellarios)
* 1968 Staklena katedrala, Amberg, Njemačka
* 1967-69 Tower East, Shaker Heights, Ohio, SAD

Bibliografija
-------------

* "Nova arhitektura i Bauhaus", Walter Gropius, 1955.
* "Sinteza u arhitekturi", Walter Gropius, 1956.

Galerija djela
--------------

* Sjedište Bauhausa u DessauSjedište Bauhausa u Dessau
* Radionice Bauhausa DessauRadionice Bauhausa Dessau
* Kuća Gropius u LinkolnuKuća Gropius u Linkolnu
* Berlinski kvart HansaBerlinski kvart Hansa

Izvori
------

1. ↑  „Walter Adolph Gropius 1883 - 1969". British Broadcasting Corporation. Pristupljeno 02. 08. 2006.
2. ↑  La lunga vita di Alma Mahler, "musa del secolo"
3. ↑  Gropius House by Walter Gropius
4. ↑  Harvard Graduate Center - Walter Gropius - Great Buildings Online

Vanjske poveznice
-----------------

* Masters of Modernism
* Walter Gropius' house, Lincoln, Massachusetts Arhivirano 2004-09-27 na Wayback Machine-u
* Interbau, stambeni blok, Hansa, Berlin
* Impington Village College (jedini izvedeni projekt u Engleskoj)
* Bauhaus in America Arhivirano 2007-06-02 na Wayback Machine-u

***Walter Gropius*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 24663766
* LCCN: n80076591
* ISNI: 0000 0001 1022 7952
* GND: 118542443
* SELIBR: 188726
* SUDOC: 027382206
* BNF: cb12282423p (podaci)
* BIBSYS: 13030401
* ULAN: 500028112
* NLA: 35153366
* NDL: 00441799
* NKC: jn20000602572
* BNE: XX1139912
* CiNii: DA00647522
* KulturNav: id
* RKD: 238763
* CONOR.SI: 17419363
* NSK: 000198312

 |