recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**373. hrvatska legionarska divizija** Vermahta (zvana "Tigar") formirana je tokom poslednjih meseci 1942. na poligonu Delershajm u Nemačkoj od nemačkih oficira, podoficira i vojnika specijalističkih struka, i hrvatskih regruta. Nakon formalnog proglašenja, 25. januara 1943, prebačena je na teritoriju NDH, gde je učestvovala u operacijama protiv NOVJ.

Od avgusta 1943, divizija je u sastavu 15. brdskog korpusa Druge oklopne armije, u dolinama Une, Sane i Vrbasa, između Save i Dinare. Zajedno sa potčinjenim ustaškim i domobranskim snagama, vodila je brojne operacije protiv snaga Petog, uz povremeno sadejstvo u operacijama protiv Četvrtog i Osmog korpusa NOVJ.

Tokom operacije Reselšprung 1944. ojačana borbena grupa 383. puka 373. divizije imala je ključni zadatak da u najkraćem roku prodre iz Srba u Drvar i deblokira desantne SS jedinice u Drvaru.

U periodu 20. jun - 4. jul 1944. godine divizija je imala vrlo dobru saradnju sa četnicima:

> „373. pješadijska divizija: Saradnja sa četnicima vrlo dobra (1. lički korpus sa sjedištem u Gračacu). [...] Oni su jedini stvarno korisni saborci. Jedino od njih dolaze korisna obavještenja o neprijatelju [...]. Jedan četnički komandat [s kojim sam razgovarao] odaje utisak potpuno pouzdanog saborca, koji je i neprijateljski nastrojen prema Englezima. [...] Četnici su vrlo častoljubivi i drago im je kada Nijemci primjete njihove podvige. [...] [Najbolja taktika protiv partizana sastoji se u upotrebi specijalnih jedinica] i kombinovanju četnika u jedinice snage jednog bataljona sa jednim njemačkim vodom sa radio stanicom i, po mogućnosti, teškim oružjem." 
> 
> 

383. puk razbijen je i znatnim delom uništen tokom Kninske operacije. Divizija je potom popunjena i sređena. Divizija je poražena i uništena tokom Ličko-primorske i Karlovačke operacije između 20. marta i 4. maja 1945.

Hrvati u sastavu Wehrmachta 1. 7. 1943.: 24000 u hrvatskoj SS-diviziji, 20000 u redarstvu (žandarmeriji), 27000 u legionarskoj diviziji u Stockerauu, 3000 u zrakoplovstvu, 1000 u ratnoj mornarici, svega 75000. U oružanim snagama NDH osam lovačkih i gorskih brigada, svega 68000 ljudi: Poglavnikov tjelesni sdrug i Ustaška vojnica 22000, brze postrojbe 4000, zrakoplovstvo 9000, postrojbe za osiguranje željeznica 24000, oružništvo 12000. Povrh toga, postoje i odredi rezervista koji postupno imaju prerasti u pukove za osiguranje. U talijanskim oružanim snagama 6000 ljudi.

Literatura
----------

* Franz Schraml: KRIEGSSCHAUPLATZ KROATIEN, Kurt Vowinckel Verlag, Neckargemünd 1962

Spoljašnje veze
---------------

* **373. (Kroatische) Infanterie-Division** - Axis History Factbook ()
* **373rd Infantry Division** - vojska.net ()
* **Croatian Volunteers in the German Wehrmacht in WWII** by Allen Milcic - feldgrau.com ()
**Intraduktalni papilom dojke** (*Papilloma intraductale mammae*) je benigni epitelni tumor dojke porijeklom od epitela. Javlja se najčešće kod žena između 30. i 50. godine.

Makroskopski izgled
-------------------

To je pojedinačni tumor smješten u završnom dijelu izvodnog kanala dojke **odmah ispod bradavice**. Veličine je od **par mm do 1 cm**. Ne dovodi do deformacije niti do uvlačenja bradavice. Može se napipati i često se javlja krvarenje iz bradavice. 
Plavičaste je boje, gladak i mekan. Na presjeku se vidi da je resičast, rastresit i da se nalazi u cistično promijenjenom lumenu izvodnog kanala dojke.

Mikroskopski izgled
-------------------

Mikroskopski se vide papilarne (resičaste) formacije koje prominiraju u lumen izvodnog kanala. U njihovoj osnovi nalazi se izražena fibrovaskularna stroma koja je jednim krajem vezana za zid izvodnog kanala. Stromu oblaže očuvana bazalna membrana na kojoj se nalazi red mioepitelnih ćelija, a preko njega red pravilnih kockastih epitelnih ćelija, sa oblinom citoplazmom i pravilnim jedrima. Nije prisutan ćelijski pleomorfizam, kao ni patološke mitoze.

Tumor uglavnom **nije** sklon malignoj alteraciji.

Povezano
--------

* Ostali tumori dojke
Ова Исусова изрека је служила као охрабрење хришћанима током разних прогона (слика: Jean-Léon Gérôme, *Кршћански мученици*).
**Не бојте се од оних који убијају тело** је Исусова изрека забележена у еванђељима по Матеју и Луки.

Изрека
------

### По Матеју

> И не бојте се оних који убијају тело, а душу не могу убити; него се бојте оног који може и душу и тело погубити у паклу.
> 
> – Исус

### По Луки

> Али вам кажем, пријатељима својим: не бојте се од оних који убијају тело и потом не могу ништа више учинити. Него ћу вам казати кога да се бојите: бојте се оног који има власт пошто убије бацити у пакао; да, кажем вам, оног се бојте.
> 
> – Исус

Тумачења
--------

Исус овом изреком охрабрује ученике се не плаше земаљских сила и власти већ само Бога, који једини има власт над људском душом.

Изрека је током хисторије служила као охрабрење хришћанима да издрже разне прогоне.

Извори
------

1. ↑  Јеванђеље по Матеју, 10:28
2. ↑  Јеванђеље по Луки, 12:4-5

Види још
--------

* Исусове изреке
* Исусове параболе
**264. pešadijska divizija** Vermahta tokom novembra uključena je u sastav 15. brdskog korpusa Druge oklopne armije. Uz 1. puk Brandenburg, 92. motorizovani puk, obalske i mornaričke jedinice, bila je borbeno zadužena za oblast Dalmacije severno od ušća Cetine. Učestvovala je u brojnim operacijama protiv 19. i 20. dalmatinske divizije Osmog korpusa NOVJ.

264. pješadijska divizija je rabila četnike za borbu protiv partizana u NDH. Divizija je sredinom lipnja 1944. gotovo u cijelosti bila raspoređena na jadranskoj obali, a uloga četnika je bila da joj "štite istočni bok divizije i obezbjeđuju linije snabdijevanja."

Nakon prodora Crvene armije u Panonsku niziju, štab Druge oklopne armije predvideo je u oktobru 1944. izvlačenje ove divizije iz borbe u Dalmaciji i njeno prebacivanje u Srem. Ofanziva Osmog korpusa sprečila je ostvarenje ovog plana. 264. pešadijska divizija gotovo u celosti je uništena u Kninskoj operaciji.

3. decembra 1944 general Alois Windisch, komandant 264. divizije, priključio se u povlačenju vojvodi Đujiću sa svega 200 preostalih vojnika. O tome govori njemački povjesničar Franz Schraml: 

> »373. div. je pretrpjela težak udar, a 264. div. se mogla smatrati uništenom. Jednoj grupi od dvije stotine ljudi — ovo je možda bila jedina iz ove divizije — pošlo je za rukom da se pod ličnim vodstvom k-danta div. general-majora Windischa slijedećih dana duž željezničke pruge probije ka sjeveru. Inače, kasnije, češće su u diviziju dolazili pojedini vojnici ili odjeljenja (uvijek s vodičima iz četničkih jedinica) poslije avanturističkih marševa preko neprijateljske teritorije, a medu njima neki i fantastično obučeni kao napr. goniči magaraca, kao partizani, kao starice i slično...« 
> 
> 

U decembru 1944. štab divizije je rasformiran i izbrisana je iz registra Vermahta.

Izvori
------

1. ↑  NAW, T-314, Roll 565, 001201-2: Izvještaj 15. brdskog korpusa o rezultatima i poteškoćama u stvaranju „Hrvatskih borbenih grupa" (11. juni 1944.).
2. ↑  Jovo Popović, Marko Lolić, Branko Latas: Pop izdaje, Stvarnost, Zagreb, 1988.
3. ↑  Franz Schraml, Kriegsschauplatz Kroatien, die deutsch- kroatischen Legionsdivisionen, Kurt Vowinckel Verlag, Neckargemünd, 1962, 199-213

Spoljašnje veze
---------------

* **264. Infanterie-Division**  - Axis History Factbook ()
* **264. Infanterie-Division** - Lexikon der Wehrmacht ()
* **264th Infantry Division** - vojska.net ()
Hunski luk
**Hunski luk** je vrsta kompozitnog luka.

Drugi o hunskom luku
--------------------

Poštovanje, koje su Goti imali prema ovom oružju, se iskazuje u činjenici da su vekovima spominjali hunski luk u narodnim pričama a takođe je predmet usmenih predanja među germanskim plemenima. Isto tako njegove legendarne osobine se spominju u skandinavskoj sagi Hervarar.

Gotski kralj Gizur koji je predvodio Gotske snage u borbi protiv Huna, da bi ohrabrio svoje ratnike, je rekao: 
Mi se ne plašimo ni Huna, niti njihovih lukova (*Eigi gera Húnar oss felmtraða né hornbogar yðrir*).

Izrada i način korištenja
-------------------------

Svoju snagu luk dobija po načinu na koji je savijen i po načinu izrade, a napravljen je od više tankih slojeva različitih materijala zalepljenih jedni za druge. Luk ima jak otpor prema unutrašnjem naponu, što mu povećava domet i daje veliku probojnu moć. Ova vrsta luka nije simetrična, donji deo je nešto kraći od gornjeg, razlog je praktične prirode. Kada su Huni napadali na konjima u trku i odapinjali strele, dugački donji deo im je samo smetao i pokazao se nepraktičim za takvu vrstu borbe. Huni su to rešili sa jednostavnim skraćivanjem donjeg dela luka.

Koristiti ovakvo oružje bez uvežbanosti je nemoguće, isto tako je potrebna i snaga da bi se strela odapela. Huni, koji su odrastali sa konjima i strelom, su za to bili sposobni i zato su postali čuveni i strah za okolne narode.

Poboljšanje ovog oružja su napravili Mađari, taj luk je poznat kao Mađarski luk.

Vidi još
--------

* Spisak oružja u srednjem veku

### Eksterni linkovi

* Stranica o lukovima i strelama
* Dugi i kratki lukovi: Efekat u streljaštvu Arhivirano 2005-04-24 na Wayback Machine-u
* PDF:Studija o tradicionalnom streljaštvu
* Streljaštvo u SAD  Arhivirano 2017-08-22 na Wayback Machine-u
* Sve o tradicionalnom streljaštvu u Aziji
* Kolekcija Arhivirano 2006-12-12 na Wayback Machine-u
**Operacija Dinara** je bila niz operacija koje su njemačke, talijanske, snage NDH i četnici u jesen 1942. izvele protiv partizana u zapadnoj BIH. Sama operacija je dogovorena 13. rujna 1942. na sastanku talijanskog generala Maria Roatte i poglavnika NDH Ante Pavelića.

Angažovane snage
----------------

Za operaciju »Dinara« italijanska Viša komanda oružanih snaga "Slovenija-Dalmacija" (*Supersloda*) je raspolagala većim brojem formacija MVAC, odnosno četnika. Komanda VI armijskog korpusa je računala na ukupno 6000—7000 sigurnih četnika i 3000—4000 nezavisnih četnika. Takođe, XVIII armijski korpus je raspolagao sa 5100 naoružanih četnika, što je ukupno iznosilo oko 15.000 četnika na koje se može računati za predstojeću osovinsku operaciju. Uoči operacije, četnicima je razdeljeno još 1500 pušaka i 10 puškomitraljeza.

Tok operacija
-------------

### Operacija Alfa

*Glavni članak: Operacija Alfa*
### Operacija Beta

*Glavni članak: Operacija Beta*

> 
> IV. — Snage: od Prozora, koji će biti posednut jednim bataljonom VI. arm. korpusa, dejstvovaće druge jedinice pomenutog arm. korpusa, antikomunističke formacije (prim: Baćović), uz podršku 1—2 druga vaša pojačana bataljona. Od Tomislav-Grada: ustaške jedinice koje će biti određene sporazumom s komandom hrvatskog arm. korpusa u Sarajevu. Od oblasti Aržano i od Sinja: ukupno bar 3—4 bataljona XVIII arm. korpusa, 1 ustaški bat. iz Imotskog, koji će zatim posetiti Livno, antikomunističke formacije XVIII (prim: Đujić) i eventualno VI arm. korpusa (prim: Baćović).
>   
> \*\*\*  
> 
> VIII. — Ukazujem na potrebu da se usvoje sve mere u cilju izbegavanja sukoba između ustaških i antikomunističkih formacija i na opravdane represalije protiv stanovništva.
> 
> 
> – NAREĐENJE VIŠE KOMANDE ORUŽANIH SNAGA »SLOVENIJA — DALMACIJA« OD 9. OKTOBRA 1942. KOMANDANTU 18. ARMIJSKOG KORPUSA ZA PREBUZIMANJE DRUGE FAZE OPERACIJE »DINARA« (ZAUZIMANJE LIVNA)

### Operacija Gama

*Glavni članak: Operacija Gama*
### Operacija Jajce 1

*Glavni članak: Operacija Jajce 1*
### Operacija Jajce 2

*Glavni članak: Operacija Jajce 2*

Izvori
------

1. ↑  Zbornik, tom XIII (ital. dokumenti), knj. 2, dokument 100.
2. ↑  NAREĐENJE VIŠE KOMANDE ORUŽANIH SNAGA »SLOVENIJA — DALMACIJA« OD 9. OKTOBRA 1942. KOMANDANTU 18. ARMIJSKOG KORPUSA ZA PREBUZIMANJE DRUGE FAZE OPERACIJE »DINARA« (ZAUZIMANJE LIVNA)

Vidi još
--------

* Italijanske jedinice u Jugoslaviji u Drugom svetskom ratu
* Spisak osovinskih operacija u Jugoslaviji

Vanjske veze
------------

* Operation Dinara

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **bitkama i ratovima** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Podesta** (od latinskog: *potestat*, *potestas* - snaga ) je bio u srednjovjekovnim talijanskim komunama visoki sudski i vojni funkcioner.
Ta funkcija je uglavnom odgovarala uredu magistrata u ostalim evropskim gradovima državama (koji su se zvali i *rettori*, *rektori*).

Historija
---------

Tu funkciju prvi je pokrenuo car Svetog Rimskog Carstva Friedrich I Barbarossa, kako bi upravljao buntovnim lombardijanskim gradovima. Od kraja 12. vijeka kad su talijanske komune postale nešto autonomnije prema caru, počele su birati svoje vlastite *podeste*, koji su postepeno zamijenili kolektivnu vlast izabranih vijećnika.

*Podeste* su obično birali iz drugog grada ili iz nepoznate feudalne porodice kako bi osigurali njihovu neutralnost u lokalnim sporovima. *Podesta* je često bio školovani plemić koji je radio na toj funkciji jednu godinu (kasnije je to skraćeno na šest mjeseci). Njegova funkcija je bila da saziva skupštinu, vodi vojsku komune, i provodi sudovanje. Iako je ured *podeste* bio podložan strogim zakonskim ograničenjima, on je ponekad poslužio pojedinim *podestama* kao odskočna daska za uspostavu despotske vlasti, ili signoria.

Nakon 13. vijeka funkcija *podeste* počela je gubiti na važnosti. Tako se u 15. vijeku u Firenci osnovna zadaća *podeste* svodila na sudovanje.

*Podesta* je bio naziv za gradonačelnika po Apeninskom poluotoku u područjima pod austrijskom vlašću od 1815. - 1918. a isto tako i za gradonačelnike za vrijeme fašističkog režima.

Povezano
--------

* Gonfaloniere
* Signoria

Izvori
------

1. ↑  „*Podesta*" (engleski). Merriam Webster. Pristupljeno 24. 08. 2013.
2. 1 2 3 4 5  „*Podesta*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 24. 08. 2013.

Vanjske veze
------------

* *Podesta* na portalu Encyclopædia Britannica ()
**Kukra** (Cucra), danas nestalo pleme Misuluan Indijanaca nekad nastanjeno u obalnom području Nikaragve uz zaljev Bahía de Bluefields i Lagunu de perlas te na otocima Las Islas del Maíz, a na sjever su se izgleda širili sve do ušća Rio Grande. Kukuruzni otoci ili Las Islas del Maíz svojevremeno su nazivani o Otocima kostura jer su Kukra Indijanci bili na glasu kao ljudožderi ;. Kukre su nestali negdje do 1800. godine (Roberts 1966), čemu je sredinom 18. stoljeća prethodilo osnivanje engleskog naselja English Bank, kasniji Laguna de Perlas, i dolazak Miskito skupina koje prodiru sa juga, sa Sandy Baya, i osnivaju svoja naselja u području lagune. Dobro naoružani Miskiti počinju hvatati Kukre i prodavati ih stanovnicima English Banka i trgovcima iz Jamajke (Roberts 1965) .

Izvori
------

1. ↑  „Corn Islands - Nicaragua". Arhivirano iz originala na datum 2008-09-19. Pristupljeno 2014-08-06.
2. ↑  „Paradise unveiled at the Corn Islands". Arhivirano iz originala na datum 2008-09-25. Pristupljeno 2021-08-30.
3. ↑  „Mark Jamieson". Arhivirano iz originala na datum 2008-04-04. Pristupljeno 2014-08-06.
Lorenski križ, koga je Charles De Gaulle odabrao kao simbol francuskog otpora.
Pripadnici francuskog pokreta otpora 14. septembra 1944, Boulogne.
**Francuski pokret otpora**, doslovno **Francuski otpor** (fr. *La Résistance française*) je naziv kojim se zajednički označava nekoliko različitih organizacija pokreta otpora koje su djelovale u Francuskoj za vrijeme Drugog svjetskog rata pod njemačkom okupacijom od 1940. do 1944. godine. Aktivnosti pokreta otpora su uključivale propagandu, demonstracije, štrajkove, sabotaže i terorističke napade na ljudstvo, materijalna sredstva i simbole njemačkog okupatora i pro-osovinskog režima tzv. Vichyjske Francuske, kao i prikupljanje obavještajnih podataka za Saveznike i skrivanje oborenih savezničkih pilota i odbjeglih ratnih zarobljenika. Francuski pokret otpora se odlikovao izuzetnom raznorodnošću članstva, uključujući ideološku, pa su se njegovi pripadnici mogli naći u širokom rasponu od rojalista i katoličkih konzervativaca na desnici do komunista na ljevici; u organizacijskom smislu se sastojao od konspirativnih mreža u gradovima i naseljenim mjestima pa sve do gerilskih paravojnih formacija zvanih *maquis* koje su djelovale u zabačenim planinskim područjima. Organizacije pokreta otpora su dugo vremena bile malobrojne i marginalizirane, a aktivnosti su počele ozbiljnije koordinirati tek 1942. godine. Usprkos toga, pripadnici pokreta otpora su dali značajan doprinos savezničkom iskrcavanju u Normandiji, odnosno oslobođenju Francuske kada su zajedno sa savezničkim snagama pod imenom Francuske snage unutrašnjosti (FFI) sudjelovale u borbama protiv njemačkih trupa. Početkom 1945. su se te snage zajedno sa snagama Slobodnih Francuza integrirale u obnovljenu francusku vojsku.

Akcije otpora
-------------

1940. započeli su u Parizu prvi studentski prosvjedi protiv njemačke okupacije, i Višijske vlade, koja je osnovana kao organ suradnje s njemačkom vladom na čelu s maršalom Philippe Pétainom.

1942. su Gaullisti u Londonu s članovima pokreta otpora uskladili koordiniraciju aktivnosti protiv rastuće njemačke i državne represije. Do jačanja organizacija došlo je nakon ujedinjenja političkih snaga otpora: Delegat de Gaullea Jean Moulin koji je bio sposoban organizator, imenovan je predsjednikom pokreta otpora.

> Primećena pojačana aktivnost francuskog porketa otpora, koji vrše sabotaže i to na prostoru Savojskih Alpa. Taj pokret stoji pdo jakim komunističkim uticajem. Italijani su do sada veoma malo poduzeli kako bi stali naput tim sabotažama Francuza.
> 
> – Ratni dnevnik Vrhovne komande Vermahta od 9. avgusta 1943.

V. također
----------

* *Chant des Partisans*
* Pobuna u Villefrancheu

Izvori
------

1. ↑  Nikola Živković, Srbi u Ratnom dnevniku Vrhovne komande Vermahta
**Anan ben Anan** (Hebrew: חנן בן חנן *Hanan ben Hanan* "Anan sin Anana"; umro 68.) je bio prvosvećenik Jeruzalema koji je naredio pogubljenje Jakova Pravednog.

Nakon smrti rimskog prokuratora Judeje Festusa 62. godine, vazalni judejski kralj Agripa II smeni prvosveštenika Josifa i postavi Anana za prvosvećenik Izraela. Anan ben Anan je tada sazvao Sanhedrin i osudio Jakova i još nekolicinu hrišćana na smrt kamenovanjem, zbog čega je ubrzo smenjen. O tome Josif Flavije piše sledeće: 

> „Car, saznavši o smrti Festa, posla Albina za prokuratora Judeje. (...) Anan, o kome smo govorili, uzeo je prvosveštenstvo. On beše čovek hrabar i veoma drzak. Pripadao je sadukejima, koji su bili stroži u osuđivanju protivnika od svih ostalih Jevreja. Taj Anan pomisli da je tada došao dobar tren jer Fest beše mrtav, a Albin je još bio na putu, te sazva Sinedrion, i optuži pred njim Jakova, brata Isusovog, i još neke sa njim za kršenje zakona. Tada je odlučeno da oni budu kamenovani. Ali oni koji su bili uzdržaniji i koji su bolje poznavali Zakon, teško prihvatiše te optužbe, te tajno poslaše poruku imperatoru, tražeći da Ananu zapreti i da ukaže na njegov prestup. Neki tada izadjoše u susret Albinu, koji je krenuo iz Aleksandrije, i izvestiše ga da nije je zakonito što je Anan sazivao Sinedrion bez njegovog dopuštenja. Albin, složivši se sa njihovim rečima, posla prekorno pismo Ananu, preteći mu kaznom zbog toga što je učinio. Kralj Agripa lišio ga je prvosvešteničkog čina, koji je on nosio tri meseca, a umesto njega postavi Isusa, sina Damejevog."
> 
> 

Većina naučnika smatra ovaj tekst autentičnim.

Izvori
------

1. ↑  Josephus. „VIII and IX". *Antiquities of the Jews*.
2. ↑  Josephus. „20.9.1". *The Antiquities of the Jews*.
3. ↑  Van Voorst 2000: str. 83 sfn error: no target: CITEREFVan\_Voorst2000 (help)
4. ↑  Richard Bauckham states that although a few scholars have questioned this passage, "the vast majority have considered it to be authentic" (Bauckham 1999, pp. 199–203).
5. ↑  Feldman & Hata 1987: str. 54–57 sfn error: no target: CITEREFFeldmanHata1987 (help)
6. ↑  Flavius Josephus & Maier 1995: str. 284–285 sfn error: no target: CITEREFFlavius\_JosephusMaier1995 (help)
**Sorta** – u botanici i agronomiji – je prirodna, odnosno kultivirana populacija sa karakteristikama koje ju čine prepoznatljivom, unatoć slobodnoj hibridizaciji sa drugim populacijama iste vrste. To je taksonomski rang ispod podvrste, a iznad forme. U zoološkoj nomenklaturi izjednačena je sa rangom rase.

Status sorte je uređuje Međunarodni kodeks botaničke nomenklature. Nije moguće sve gajene biljke uključiti u botaničku klasifikaciju, ali se sve mogu botanički svrstati do određenog stepena.

Sorta ili varijetet je također legalni termin, prema Konvenciji Međunarodne unije za zaštitu novih biljnih varijetata (*International Union for the Protection of New Varieties of Plants*: UPOV). Kod kultiviranih biljaka se prepoznaje kao kultivar, odnosno kao "varijetet", u smislu *križanac*, sa posebnom zaštitom, zvanom pava proizvođača biljnih križanaca (*plant breeders' rights*), što zavisi od unutrašnje i/ili vanjske legislative.

Ovaj „varijetet" (koji se razlikuje od pravnog statusa) nije taksonomski rang u botanici, koji je reguliran Međunarodnim kodeksom algi, gljiva i biljaka (*International Code of Nomenclature for algae, fungi, and plants*), niti terminom "sorta" (regulirao Međunarodni kodeks nomenklature gajenih biljaka). Neki voćari koriste termin "sorta" neprecizno; na primjer, vinari gotovo uvijek se odnose na varijante grožđa kao "sorte.

Povezano
--------

* Taksonomija
* Međunarodni kodeks botaničke nomenklature

Vanjski linkovi
---------------

* International Union for the Protection of New Varieties of Plants (UPOV) Arhivirano 2007-06-13 na Wayback Machine-u
* Community Plant Variety Office (CPVO) Arhivirano 2008-04-17 na Wayback Machine-u
* Arhivirano 2013-09-22 na Wayback Machine-u
Srednjevjekovni prikaz pada (oko 1264).
**Prvobitni**, **prvorodni**, **praroditeljski** ili **istočni grijeh** (latinski: *peccatum originale originatum*), prema jevrejskom mitu, sastoji se u tome što Adam i Eva nisu poslušali božju zabranu već su jeli plodove sa Drveta spoznaje dobra i zla. Taj događaj sa njegovim posledicama se naziva Pad čovjeka.

Po tradicionalnoj hrišćanskoj teologiji, u praroditeljskom grijehu se rađaju svi ljudi jer, potječući od Adama, participiraju u njegovu neposluhu prema Bogu. Po rečima Valentina Svenickog, "prvorodni greh je narušavanje onoga zakona Božijeg koji je dat praroditelju Adamu u Raju i koji je od njega prešao na sve ljude, pa se svi začinjemo i rađamo sa tim grehom". Krist donosi oslobođenje od istočnog grijeha za sve čovječanstvo općenito, a pojedinac se oslobađa vjerom i sakramentom krštenja.

Crkve koje su proizašle iz Reformacije na drugačiji način tumače pad prvog čovjeka i njegov utjecaj na kasnije čovječanstvo. Protestanti smatraju da ne participiraju u Adamovom grijehu, već da od Adama nasljeduju grešnu narav.

Gnostička verzija mita
----------------------

Prema gnostičkoj verziji mita, vladari koji stvoriše Adama i Evu su imali "oblik zvijeri", a zabraniše im jesti sa drveta spoznaje iz ljubomore:

> Potom je došlo najmudrije od stvorenja, koje se zove Zvijer. I kada je vidjela obličje njihove majke Eve, ona joj reče, "Što vam je Bog re­kao? Je li rekao 'ne jedite sa drveta znanja'?" Ona reče "Rekao je 'ne samo da ne smiješ jesti sa njega, nego ga i ne dotiči, jer ćeš umri­jeti". A ona joj reče "Ne boj se. Nećeš smrću umrijeti. Jer on zna da će, budete li jeli od njegova ploda, vaši umovi postati bistri, i da ćete i sami postati nalik bogovima, prepoznajući razliku između zlih ljudi i onih dobrih. Doista, to vam je rekao u ljubomori, kako ne biste od plo­da tog drveta jeli."
> 
> Eva je povjerovala učiteljevim riječima. Pogledala je drvo, vidjela kako je prekrasno i zamamno, i ono joj se svidje; uzela je plod sa nje­ga i jela; i isto tako dala ga je svome mužu, i on je također jeo. I njiho­vi umovi se otvoriše. Jer, kada su jeli, svjetlo znanja ih je obasjalo. Ka­da su se zaodjenuli stidom, spoznaše da su lišeni znanja. Kada su se otri­jeznili, vidješe da su nagi, i zaljube se jedno u drugo. Kada su vidjeli da oni koji su ih oblikovali imaju oblik zvijeri, prezreli su ih: bili su veo­ma svjesni.
> 
> – O poreklu sveta

Izvori
------

1. ↑  Valentin Svenicki, O promislu i slobodi volje Arhivirano 2008-05-13 na Wayback Machine-u, Pristupljeno 24. 4. 2013.
2. ↑  O poreklu sveta

Vidi još
--------

***Praroditeljski grijeh*** na Wikimedijinoj ostavi

* Adam
* Eva
* Pad čovjeka
**Stablo parsiranja** ili **konkretno sintaksno stablo** ili **generativno stablo** je stablo koje predstavlja sintaksnu strukturu niza znakova (simbola) prema nekoj formalnoj gramatici. Program koji proizvodi takva stabla se zove parser. Stabla parsiranja mogu biti generisana za rečenice prirodnih jezika, kao i prilikom prevođenja jezika, poput npr. programskih jezika.

Osnovni opis
------------

Stablo parsiranja čine čvorovi i grane. Donja slika predstavlja lingvističko stablo parsiranja koje predstavlja valjanu rečenicu engleskog jezika. Stablo parsiranja je prikazana stablasta struktura, počinjući od korijena *S* i završavajući u svakom od listova (*John*, *ball*, *the*, *hit*).

Jednostavno stablo parsiranja
U stablu parsiranja čvor može biti **korijenski čvor** ili **korijen**, **čvor grananja**, te **listovni čvor** ili kraće **list**. U gornjem je primjeru *S* korijen, *NP* i *VP* su čvorovi grananja, dok su listovi *John*, *ball*, *the* i *hit*.

Pozicijski odnos čvorova stabla može biti ustanovljen korištenjem termina roditelj i dijete. **Roditeljski čvor** ili **roditelj** je čvor koji ima bar jedan čvor povezan granom u nivou ispod njega u stablu. U gornjem primjeru, *S* je roditelj čvorova *NP* i *VP*. **Dijete** je onaj čvor koji ima barem jedan čvor nivo iznad sebe u stablu i s kojim je povezan odgovarajućom granom. U našem primjeru, *hit* je dijete čvora *V*.

Povezano
--------

* kompjuterska lingvistika
* Parsiranje
**Željka Fattorini** (djevojački Marković; Zagreb, 1945.) hrvatska je novinarka, spikerica, televizijska i radijska voditeljica, najpoznatija kao voditeljica popularne TV-emisije *Nedjeljom popodne*.

Životopis
---------

Željka Fattorini dugogodišnja je voditeljica HRT-ove jutarnje emisije "Dobro jutro, Hrvatska". Kao djevojčica vodila je dječju emisiju koja se emitirala jednom tjedno. Vodila je i emisiju "Nedjeljom u 7" s Ratkom Buljanom i Vojom Šiljkom. Sredinom 70-ih godina radila je novinarske priloge za emisiju "Dnevnik 10", a bila je uključena i u dnevni program kao najavljivačica i spikerica. 80-ih je vodila "Nedjeljno poslijepodne".

Privatni život
--------------

Željka je u braku s liječnikom Ivanom Fattorinijem s kojima ima dvoje djece, kćer Ivu i sina Renza.

Izvori
------

1. ↑  Željka Fattorini - dobri duh Hrvatske televizije Arhivirano 2014-05-17 na Wayback Machine-u. Nacional.hr. Objavljeno 19. prosinca 2005. Pristupljeno 16. svibnja 2014.

Vanjske veze
------------

* Željka Fattorini na sajtu IMDb
**Danica Obrenić** (Mladenovac, 21. oktobar 1920 – Beograd, 30. oktobar 2004) je bila srpska pevačica Radio Beograda za repertoar pesama Južne Srbije, Makedonije i starogradskih.

Biografija
----------

Rođena je u Mladenovcu od oca Miloša Jovanovića, železničara poreklom iz Niša, i majke Draginje rođene Đorđević, domaćice iz Mladenovca. Osnovnu školu je završila u Mladenovcu, a šest razreda gimnazije u Smederevskoj Palanci, gde se porodica preselila zbog očevog posla. Neposredno pred Drugi svetski rat preselili su se u Beograd. Za vreme rata pohađala je muzičku školu „Stanković" na odseku za solo pevanje u klasi Žarka Cvejića (1907-1994), na završnom ispitu je pevala jednu od arija iz opere Rigoleta.

Primljena je 1948. u Hor Radio Beograda kao solista, u stalni radni odnos kao voklani solista prešla je 1955. sa još četvoro pevača: Anđelijom Milić, Zorkom Butaš, Radmilom Dinić i Ljubivojem Vidosavljevićem. Bili su to prvi pevači stalno zaposleni u Radio Beogradu.

Pevala je južnosrbijanske (vranjanske) i makednoske pesme, kao i starogradske. U fonoteci Radio Beograda čuvaju se 133 njena snimka za 111 pesama, neke su snimane više puta. Prvi snimak je za pesmu „Da znaješ, mori mome", uz Narodni orkestar radio Beograda, pod upravom Vlastimira Pavlovića Carevca, a poslednji „Sedela Magda na čardaku", iz novembra 1974, uz Narodni orkestar radio Beograda, pod upravom Miodraga Jašarevića.

Snimila je preko 40 zajedničkih ploča sa izvornim narodnim i starogradskim pesmama. Snimila je i jednu samostalnu long-plej ploču 1976. godine u izdanju PGP RTS.

Neke od nagrada koje je osvojila su: 1. nagrada Stučnog žirija na „Beogradskom proleću 1969" u okviru Večeri starogradskih pesama, 1. nagrada Stručnog žirija na 10. „Beogradskom saboru 1972", Zlatni mikrofon Radio Beograda, Estradna nagrada Srbije, Plaketa grada Beograda, Orden rada sa srebrnim vencem i „Vitez narodne pesme" koga joj je dodelilo Udruženje starih Čukaričana iz Beograda 24. maja 2001. godine.

Neke od poznatijih pesama koje je izvodila su „Magla padnala v dolina", „Lastavice, lasto", „Gde si dušo, gde si rano", „Moj dilbere, kud se šećeš" i druge. Pojavljivala se u filmu Čudotvorni mač (1950) kao pevačica, kao i u TV serijama „Selo bez seljaka" (1970) i „Siluete" (1984).

Udala se 1949. za Vojislava Obrenića (umro 1966), profesora u Ekonomoskoj školi u Beogradu. Imali su ćerku Draganu koja živi u Londonu.

Poslednje godine života je provela u bežanijskom Staračkom domu (Gerontološki centar „Bežanijska kosa"), gde je i umrla 30. oktobra 2004. godine. Sahranjena je 4. novembra na Novom groblju u Beogradu, oproštajni govor je održao Radoslav Graić.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  Aco Dogandžić: Danica Obrenić, u godišnjaku „Danica 2011", str. 341-359, izdaje Vukova zadužbina, Beograd 2010.

Vanjske veze
------------

* Danica Obrenić na sajtu IMDb
* Danica Obrenić
* Danica Obrenić
* Slika LP ploče Danice Obrenić
*Za ostala značenja, vidi Molitva (razvrstavanje).*
Muslimani u molitvi u Meki, svetom mestu u Saudijskoj Arabiji
**Molitva** je uspostavljanje odnosa s Bogom ili drugim oblikom duhovnoga bića. Moliti znači razgovarati s Bogom i zadržavati se s njim, zahvaljivati, klanjati se, iznositi svoja razmišljanja i osećaje, moliti ga nešto i davati zadovoljštinu.

Čitava se vjera zasniva na molitvi. Ona je održava i utvrđuje u privatnom i javnom životu. Katolici se osim Bogu, mole i Blaženoj Djevici Mariji, svecima i anđelima čuvarima. Na kraju molitve kaže se amen, kao reč potvrđivanja.

Među najpoznatijim molitvama su: kršćanska molitva Oče naš, koju je prvi molio Isus Krist, katoličke molitve Zdravo Marijo, Slava Ocu, Nicejsko-carigradsko vjerovanje, pravoslavna molitva Kyrie, islamska molitva Tekbir: Allahu ekber, Alah akbar = Bog je velik i budističke mantre.

O molitvi
---------

> Moliti i od Boga očekivati sve, a ne činiti ništa – to nije molitva. To je lijenost i otuđenost. To je pasivnost i oportunizam. Prošla su vremena, draga sestre i braćo, kad se nije činilo ništa i govorilo da je to volja Božja. Mnogo toga što se događa nije po Božjoj volji. Kad je čovjek sa svoje strane u stanju pridonijeti poboljšanju prilika te moli Boga da mu dadne hrabrosti da to i učini – to je onda molitva.
> 
> – biskup Romero

Izvori
------

1. ↑  Život i smrt biskupa Romera (1)

***Molitva*** na Wikimedijinoj ostavi
Isus i apostoli, staklopis.
***Ko ima daće mu se, a ko nema uzeće mu se i ono što ima*** je čuvena Isusova izreka zabeležena u mnogim kanonskim  i nekanonskim izvorima.

U evanđeljima po Mateju i Luki ova izreka je povezana sa pričom o talantima.

Izreka
------

### Evanđelje po Mateju

> Jer ko ima, daće mu se, i preteći će mu; a koji nema, uzeće mu se i ono što ima.
> 
> – Evanđelje po Mateju, 13:12

### Evanđelje po Marku

> Jer ko ima, daće mu se; a koji nema, uzeće mu se i ono što ima.
> 
> – Evanđelje po Marku, 4:25

### Evanđelje po Luki

> Gledajte, dakle, kako slušate; jer ko ima, daće mu se, a ko nema, uzeće se od njega i ono što misli da ima.
> 
> – Evanđelje po Luki, 8:18

### Evanđelje po Tomi

> Isus reče: „Ko ima u ruci, daće mu se još. A onome ko nema uzeće se i ono malo što ima."
> 
> – Evanđelje po Tomi, izreka 41.

### Otkrivenje po Petru

Gnostičko otkrivenje po Petru koristi ovu Isusovu izreku u kontekstu rasprave o smrtnosti i besmrtnosti:

> Jer, neće biti časti u smrtnim ljudima, nego samo (u) onima koje je izabrala besmrtna tvar, sposobna da sadrži onoga koji daje svoje obilje. Stoga, kažem: "Svakomu tko ima dat će se još pa će obilovati'. Ali, onomu ko nema, odnosno, čoveku ovoga mesta, koji je sasvim mrtav, koji je udaljen od stvaranja onoga što je rođeno, za kojeg, ako se pojavi onaj od besmrtne biti, misle da ga poseduju - biće oduzeto i dodato onome koji jeste.
> 
>

Tumačenja
---------

U Jevanđeljima po Mateju (Matej 25:29) i Luki (Luka 19:26) ona je izrečena kao zaključak priče o talantima. Priča govori o tome da će oni koju budu svoje darove dobro koristili dobiti još, a oni koji ih ne budu koristili, biće kažnjeni.

Na drugom mestu kod Mateja (Matej 13:12), Isus ovom izrekom objašnjava razliku između njegovih učenika, kojima je dato da razumeju tajne carstva nebeskog, i običnog naroda, kojima mora govoriti u poređenjima (Matej 13:10-13).

|  |
| --- |
|  |

Izvori
------

1. ↑  Matej 13:12, Matej 25:29, Marko 4:25, Luka 8:18, Luka 19:26
2. ↑  Toma 41
3. ↑  The Apocalypse of Peter

Vidi još
--------

* Isusove parabole
* Priča o talantima
**Konačnost** je ograničenost u prostoru, vremenu, broju, itd. Konačno jeste ono što ima kraj, granicu, što je izmerljivo ili prebrojivo. suprotan pojam je beskonačno.

U teoriji saznanja i prirodnoj filozofiji iskrsava problem da li je svet prema prostiranju, vremenu, materiji konačan ili beskonačan. U geometriji i fizici konačnost označava svojstvo neke veličine koja za celokupnu oblast veličine poseduje objašnjeno merno određenje ako ni na jednom mestu njenog definisanog područja ne raste bezgranično.

U filozofiji
------------

Prema Spinozi, konačno je ono što može biti ograničeno drugom stvarju:

> Konačnom u svojoj vrsti naziva se ona stvar koja može biti ograničena drugom stvari iste prirode. Na primer, jedno telo naziva se konačnim, zato što uvek zamišljamo drugo veće telo. Tako je jedna misao ograničena drugom mišlju. A telo nije ograničeno mišlju, niti misao telom.
> 
> – Spinozoa

Prema Hegelu, sve što postoji ima neki kvalitet kojim je ne samo određeno, već i ograničeno; njegov je kvalitet njegova granica. Kada o stvarima kažemo da su konačne, to znači ne samo da imaju neku određenost, da su ograničene, već naprotiv, da njihovu prirodu, njihovo biće sačinjava nebiće. Konačne stvari postoje, ali istina njihovog bića jeste njihov kraj. Ono što je konačno ne samo što se menja, ono nestaje. Konačne stvari imaju klicu nestajanja kao svoje biće u sebi; čas njihovog rođenja jeste čas njihove smrti.

Vidi još
--------

* Postojanje
* Beskonačnost

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **filozofiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |

1. ↑  Spinoza, Etika (str. 3), Beograd, 1983.
2. ↑  Hegel, Nauka logike (str. 128), Beograd, 1976.
**Dinastija Saud** (arap. ), također poznata kao **al-Saud**, vladajuća je kraljevska porodica u Saudijskoj Arabiji i jedna od najbogatijih i najmoćnijih dinastija u svijetu. Sastoji se od više hiljada članova i sačinjavaju je potomci Muhameda ibn Sauda i njegove braće, mada vladajuću frakciju porodice uglavnom predvode potomci Abdul-Aziza ibn Abdula Rahmana al-Sauda. Dinastija Saud se zalaže za arabijski salafizam (vahabizam) i panarabizam.

Najmoćniji član dinastije je kralj Saudijske Arabije. Redoslijed nasljeđivanja saudijskog trona nije po liniji otac – sin, već po liniji brat – brat za sinove kralja Abdul-Aziza. Procjenjuje se da porodicu čini 7000 članova. Najveći dio vlasti drži oko 200 potomaka kralja Abdul-Aziza.

Dinastija Sauda je prošla kroz tri faze: prvu saudijsku državu (Emirat Dirija), drugu saudijsku državu (Emirat Nadžd), te modernu Saudijsku Arabiju. Prva saudijska država je označila širenje salafizma (vahabizma). Drugu saudijsku državu su potresali stalni unutrašnji sukobi. Moderna Saudijska Arabija je najveća i ima veliki utjecaj na Bliskom Istoku. Dinastija Sauda je imala sukobe sa Osmanskim Carstvom, šarifom Meke kao i dinastijom al-Rašid iz Haila.

Porodično stablo dinastije:

Izvori
------

1. ↑  "Saudi Arabia's Fall on Our Radar?" AhlulBayt News Agency - ABNA - Shia News. AhlulBayt News Agency, 28 Feb. 2011. Web. 19 Mar. 2011.  Arhivirano 2012-07-23 na Wayback Machine-u.
2. ↑  „Al Jazeera". Pristupljeno 19. 6. 2007.
3. ↑  Vidi npr.:   Arhivirano 2011-08-09 na Wayback Machine-u  , Pristupljeno 8. 4. 2013.

### Literatura

* () Alexei Vassiliev, *The History of Saudi Arabia*, London, UK: Al Saqi Books, 1998
* () David Holden & Richard Johns, *The House of Saud*, Pan, 1982, ISBN 0-330-26834-1
* () Madawi Al-Rasheed, *A History of Saudi Arabia*, Cambridge University Press, 2002, ISBN 0-521-64412-7

Vanjske veze
------------

* () Kronologija: Kuća Sauda (PBS)
* () Kuća Sauda - Pregled moderne saudijske dinastije: Kraljevsko porodično stablo (PBS)
* () Struktura dinastije na *Global Security*
Sariputta
**Sariputta** ili Šariputra (pali: *Sāriputta*, sanskrit: *Śāriputra*) je bio jedan od glavnih Budinih učenika, koji se često pominje u budističkim spisima Pali kanona. Sāriputta se isticao kao najinteligentniji učenik Budin.

Sariputto je bio učeni brahman i vjerovatno glavni sistematizator Buddhina učenja po tradicionalnoj indijskoj metodi mnemotehničkih šablona. Ta je metoda šablonizacije u slučaju Buddhinih govora dosegla usavršenje jedinstveno u ranoj buddhističkoj književnosti. U istoj knjizi iste zbirke ponavlja se i u nekoliko Buddhinih neposrednih razgovora doslovno ista argumentacija o istoj temi.

Sariputto je umro prije Buddhe.

Veličanje Bude
--------------

Pali kanon prenosi da je Šariputra imao toliko visoko mišljenje o Budi, da je Buda morao da ga ubeđuje da je takvo mišljenje neosnovano. Nakon što je Sariputa rekao Budi da "nikada nije bio, ne postoji sada, niti će postojati asketa ili braman više uznapredovao u prosvetljenju" od njega, Buda mu odgovara nizom kontrapitanja, kojima ukazuje da Sariputa ne zna sve blažene ljude iz prošlosti, niti prosvetljene ljude iz budućnosti, niti zna sve o Budinoj vrlini, meditaciji, mudrost i oslobođenosti. Na kraju Buda završava pitanjem: "Pa kako se onda usuđuješ da govoriš tako?"

> "Moje je povjerenje takvo, gospodine", kazao je Siriputta, "da mi se čini, da nikad nije bilo, niti će biti, niti sada ima drugog većeg ni mudrijeg učitelja od Plemenitoga." 
> "Naravno, Sariputta, ti si poznavao sve Buddhe u prošlosti." - "Ne, gospodineJ" - Onda poznaješ one buduće?" - "Ne, gospodine!" - "Onda barem mene poznaješ tako, da si temeljito pronikao moj duh." - "Nisam ni to, gospodine!" - "Zašto onda, Sariputta, upotrebljavaš tako velike i smione riječi?"
> 
> – Razgovor Saripute i Bude

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Nedovršeni članak* **Sariputta** *je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |

1. 1 2  Čedomil Veljačić, Filozofija istočnih naroda 1 (str. 251), Zagreb 1979.
2. 1 2
3. ↑  Maha-parinibbāna sutta
43°18′N 27°09′E﻿ / ﻿43.300°N 27.150°E﻿ / 43.300; 27.150

**Madarski konjanik** je veliki kameni reljef isklesan na platou Madara istočno od Šumena u sjeveroistočnoj Bugarskoj. Reljef prikazuje veličanstvenog konjanika 23 m iznad nivoa zemlje na jednoj gotovo vertikalnoj 100 m visokoj stijeni. Konjanik baca koplje na lava koji leži ispred konjskih nogu, dok pas trči za konjanikom.

Ovaj spomenik se obično pripisuje Protobugarima, nomadskom plemenu ratnika koji su se naselili u sjeveroistočnoj Bugarskoj krajem 7. stoljeća, i poslije mješanja sa lokalnim Slavenima stvorili modernu bugarsku naciju.

Oko spomenika su pronađena tri natpisa na grčkom koje profesor Veselin Beševljev u djelu "Prvobugarski natpisi" tumači kao:

* Prvi natpis kana Tervela (695.-721.):

> [...] Bugara [...] i dođoše Tervelu. Moji ujaci u Salonskoj oblasti nisu vjerovali nosatom Caru i vratiše se u Kišinas [...] njegov jedan [...] sporazumom je kralj Tervel dao Caru [...] 5 tisuća [...] Car je zajedno sa mnom dobro pobijedio.
> 
> 

* Drugi i treći natpisi kana Omurtaga (814.-831.):

> ...] zlatnika [...] dao je [...] zlatnika vladar [...] vojnika [...] vladar [...] Grci [..] što vam dajem svake godine, davat ću vam, jer ste mi pomogli [...] svake godine davat ćemo vam i Car posla vladaru [...] i molio je vladara Kroumesisa [...] vladar [...] kad podijeli zlatnike [...] započeše [...] dao od [...] vladar Kroumesis nadaren [...] ovo jezero [...] ti si [...] vladar [...] prekinuo sporazume [...] rat [...] u to vrijeme [...] ime [...]
> 
> 

> [...] bi nahranjen [...] slomljen od Boga i vladara Omourtaga [...] poslan [...] pomoći mi [...]
> 
> 

Spomenik je datiran u oko 710. god. i na UNESCO-voj je listi svjetske baštine od 1979. godine.

Vanjske veze
------------

***Madarski konjanik*** na Wikimedijinoj ostavi

* Tekstovi s Madarskog konjanika (na srednjovjekovnom grčkom s prijevodom na bugarski)
* Magdalina Stančeva, *THE MADARA HORSEMAN* Arhivirano 2009-05-05 na Wayback Machine-u, 1996. Antos. ISBN 954-8901-06-4.

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Bugarskoj |
| --- |
|  | Bojanska crkva u Sofiji • Kamene crkve u Ivanovu • Tračka grobnica u Kazanlaku • Madarski konjanik • Stari grad Nеsebăr • Nacionalni park Pirin • Rilski manastir • Tračka grobnica u Sveštariju • Rezervat Srebarna | Bugarska zastava |
| **Bugarska nematerijalna svjetska baština**
Bistrica arhajski polifoni ritualni plesovi oblasti Šopluk • Nestinarstvo stari paganski vatreni ritual na dan sv. Konstantina i Helene
 |
**Robert Rothbart** (rođen: ***Boris Kajmaković***) (Sarajevo, 16. 6. 1986), košarkaški reprezentativac Izraela i igrač Hapoela iz Tel Aviva rođen u SFR Jugoslaviji.

Biografija
----------

### Porodica i privatni zivot

Robert Rothbart je rođen 16. 6. 1986 u Sarajevu. Roberova porodica je u maju 1992 zbog rata napustila Sarajevo. Nakon dvije godine u Izraelu, 1994 se preselio sa porodicom u Sjedinjene Američke Države.

Robert je diplomirao medjunarodnu ekonomiju na Arizona State University u Sjedinjenim Američkim Državama 2017. godine. Oženjen je sa dvoje djece.

### Košarkaška karijera

U SAD-u Robert je pohađao privatnu osnovnu školu Harker u San Joseu, Kalifornija. Tokom srednjoškolske izobrazbe igrao je košarku za tri kalifornijske srednje škole: Saint Francis u Mountain Viewu, Monta Vistu u Cupertinu i Natomas u Sacramentu. Tijekom boravka u Sacramentu za Roberta se brinuo Vlade Divac sa kojim je ostao u bliskim odnosima. 2004 odlučio je ne sudjelovati u NBA draftu. Iste godine Robert je napustio SAD, iako je trebao početi igrati za momčad Univreziteta u Indiani, i preselio se u Europu. Na NBA draftu 2005 godine ostao je bez angažmana. U Europi je do 2006 igrao za Paris Basket Racing, te se potom preselio u Izrael gdje je igrao za Hapoel Galil Elyon. Od 2007 do 2008 igrao je za banjalučki KK Borac. U BiH ligi Robert je imao najbolju statistiku uz najviše skokova, te je na kraju prvenstva bio pozicioniran 3 mjestu po broju zabijenih koševa. 2008 vratio se u Izrael kada je potpisao za Ironi iz Nahariye. Od 2009 do 2010 igrao je za Barak Netanju sa kojom je došao do polufinala izraelskog Kupa, od 2010 do 2011 za Maccabi Haifu, od 2011 do 2012 za ljubljansku KK Olimpiju, od 2012 do 2013 za Start Gdyniju, te od 2013 do 2013 za turski Denizli Basket. U 2014 godini Robert je igrao za KK Leotar iz Trebinja i KK Igokeu iz Aleksandrovca. Od 2014 do 2015 igrao je za Ironi Nahariya. Robert je aktualni reprezentativac Izraela. 2015 potpisao je dvogodišnji ugovor za Hapoel iz Tel Aviva.

Robert je diplomirao medjunarodnu ekonomiju na Arizona State University 2017. godine.
**Daniel Ivin** (pravo ime **Danko Goldstein** [~ gǒldʃtajn]) (Karlovac, 16. travnja 1932.), jugoslavenski i hrvatski publicist, književnik i aktivist za ljudska prava. Jedan od osnivača Hrvatskog helsinškog odbora (HHO) i Hrvatske socijalno-liberalne stranke (HSLS).

Biografija
----------

Danijel Ivin se rodio 16. 4. 1932. u porodici karlovačkih Židova. Odrastao je uz starijeg brata Slavka. Danijelov otac, Ivo (Izchak) Goldstein, je bio ugledni karlovački knjižar i nakladnik. 1941. godine, po uspostavi Nezavisne Države Hrvatske (NDH), oca su mu ubile ustaše u Koncentracijskom logoru Jadovno u Lici. Danijel se kao dječak pridružio partizanima gdje je služio kao kurir. U partizanima je, između ostalog, krajem 1942. bdjeo nad zarobljenim i smrtno ranjenim Jurom Francetićem kako bi partizanski štab obavještavao o njegovom zdravstvenom stanju. Nakon rata promijenio je ime i prezime iz Danko Goldstein u Danijel Ivin. Od 1949. do 1952. je živio u Izraelu gdje je služio vojni rok u Izraelskim obrambenim snagama (IDF). Po povratku u FNR Jugoslaviju bavio se novinarstvom, a potom je radio u Institutu za historiju radničkog pokreta (*danas Hrvatski institut za povijest*) pod Franjom Tuđmanom. 1966. godine je zbog pokušaja pokretanja ne-komunističkih novina "Slobodna riječ" nekoliko mjeseci bio u zatvoru, pod optužbom za organiziranje atentata na predsjednika Josipa Broza Tita. Ta optužba je kasnije bila odbačena. Poslije puštanja na slobodu živio je povremeno u Švicarskoj i u Velikoj Britaniji. 1989. je zajedno s bratom Slavkom osnovao HSLS. HSLS, kao i aktivno bavljenje politikom, je napustio samo nekoliko mjeseci kasnije kada mu je, prema vlastitim tvrdnjama, neposredno pred prve višestranačke izbore 1990. godine, saopćeno da su se "*Tuđman i Račan sve dogovorili*". 1993. je bio jedan od osnivača HHO-a kojim je predsjedavao do 2007. 2012. je izazvao pažnju zahtjevom da Hrvatski sabor i drugi državni organi prestanu sudjelovati u komemoracijama Blajburškog masakra u samom Bleiburgu. Iste godine je bio izabran za novog predsjednika Savjeta antifašista Hrvatske.

Djela
-----

* *Hrvatsko pitanje*, Nakladni zavod Matice hrvatske, Zagreb 1999
Louis Delluc
**Louis Delluc** (14. oktobar 1890 – 22. mart 1924) je bio francuski filmski režiser, scenarist i kritičar, poznat kao jedan od pionira moderne filmske kritike i filmske teorije, kao i najvažnijih ličnosti za razvoj tzv. impresionističkog pravca u francuskoj kinematografiji 1920-ih.

Prije nego što se bavio filmom, pisao je književne kritike. Filmu ga je privukla, između ostalog, belgijska glumica Ève Francis, s kojom se oženio, i koja će kasnije nastupati u mnogim njegovim ostvarenjima. Godine 1917. je počeo pisati filmske kritike, zatim uređivati filmske časopise *Le Journal du Ciné-club* i *Cinéa* te osnivati prve francuske i svjetske kino klubove. Godine 1921. je objavio prvu knjigu posvećenu Charlieju Chaplinu. Potom je u četiri godine snimio sedam filmova, čija je karakteristika bila da su se gotovo isključivo bavili običnim ili "banalnim" događajima i likovima. Snimanje posljednjeg od njih, *L'Inondation*, su obilježile loše vremenske prilike. Tada se Delluc razbolio od upale pluća i umro nekoliko tjedana prije premijere.

Godine 1937. je njemu po prozvana godišnja filmska Nagrada Louis Delluc.

Filmografija
------------

* 1920 : *Fumée noire*
* 1920 : *Le Silence*
* 1920 : *Le Chemin d'Ernoa*
* 1921 : *Fièvre*
* 1921 : *Le Tonnerre*
* 1922 : *La Femme de nulle part*
* 1924 : *L'Inondation*

Izvori
------

Vanjske veze
------------

* Louis Delluc na sajtu IMDb