Mikroskopski pećinski puž *Zospeum tholussum*, nađen na dubini od 743 do 1392u Lukinoj jami pećinskom sistemu u Hrvatskoj. Puž je posve slijep i s prozirnom ljušturom.
**Podzemna fauna** su životinje koje su prilagođene za život u podzemlju. S obzirom na evolucijsku povijest života, razlikuju se dvije skupine podzemne faune: troglofauna i stigofauna. Obje skupine povezane su s podzemnim sredinama: troglofauna s pećinama i prostorima iznad razine vode, a stigofauna pak s podzemnim vodama ili vodonosnicima. 

Životinje iz podzemne faune razvile su mnoge prilagodbe (adaptacije) na podzemni okoliš: pojačani osjećaj sluha, dodira i mirisa; gubitak slabo korištenih ili nepotrebnih osjetila kao što su nedostatak pigmentacije i gubitak vida kod većine vrsta podzemne faune.

Spiljska fauna
--------------

Iako spiljama na prvi pogled vladaju uvjeti (mrak, hladnoća i sl.) koji ne bi mogli podržati živi svijet, spilje su također stanište nekim životinjskim vrstama. S obzirom da su spilje najčešće međusobno nepovezane, u njima često nalazimo endeme. Životinje koje naseljavaju spilje, prvotno su živjele iznad zemlje. No, tijekom dugog vremenskog perioda, evoluirali su i prilagodili se životu u spilji ili oko spilje. Spiljske životinje često imaju neka dodatna obilježja, u odnosu na vrste iz kojih su se razvile, a neka su, kao redundantna, i izgubila. Ta se pojava, redukcija nekih stečenih osobina, tj. razvijanje morfološki jednostavnijih oblika od morfološki složenijih, naziva regresivna evolucija. Neke od glavnih prilagodbi na podzemlje su:

* gubitak organa za vid
* gubitak pigmenta
* produljenje dijelova tijela i razvoj ostalih osjetila
* usporen metabolizam
* dugovječnost
* nizak stupanj reprodukcije
* nakupljanje rezerva masti
* smanjenje agresivnosti
* prestanak dnevno/noćnog ritma aktivnosti
* prestanak sezonskih promjena i aktivnosti

Prema tome koliki dio vremena provode u spilji i iz kojih potreba u nju zalaze, možemo ih podijeliti na sljedeće kategorije:

* pravi stanovnici spiljskih staništa (**troglobionti** na kopnu i **stigobionti** u vodi)
* stanovnici djelomično prilagođeni spiljskim staništima (**troglofili** na kopnu i **stigofili** u vodi)
* povremeni stanovnici spiljskih staništa (**subtroglofili** na kopnu i **substigofili** u vodi) zbog:
	+ hibernacije
	+ razmnožavanja
	+ odgajanja mladih
	+ sklanjanja od nepovoljnih uvjeta
* slučajni stanovnici spiljskih staništa (**troglokseni** na kopnu i **stigokseni** u vodi).

Kako u podzemlju nema biljaka, ekosustav je bitno različit od onog nadzemnog, a jedini primarni proizvođači su bakterije. Organska tvar u podzemlje dolazi isključivo iz nadzemnih ekosustava. Na dnu spiljskog hranidbenog lanca nalaze se razni oblici razlagača ili detritofaga, tj. životinje koje se hrane mrtvom organskom tvari, igrajući ulogu koju u vanjskom svijetu imaju biljke. S obzirom na skromne izvore hrane, životinje iz podzemnih ekosustava su morale evoluirati na način da povećaju iskoristivost energije, tj. da što iskorištavaju unesenu hranu.

Izvori
------

* HBSD - Biospeleologija: Spiljska fauna Arhivirano 2014-04-07 na Wayback Machine-u (Literatura na izvoru: Bedek, J. Bilandžija, H. Hamidović, D. Cvitanović, H. Dražina, T. Jalžić, B. Jalžić, V. Kovač konrad, P. Lukić, M. Miculinić, K. Ozimec, R. & Pavlek, M. 2009: Svijet ispod svijeta (World under World), Zagreb, p. 1-79.)