|  |
| --- |
|  *Ovo je glavno značenje pojma **Cuenca (Ekvador)**. Za druga značenja, v. Cuenca (razdvojba).* |

**Cuenca** je sa svojih 361,524 stanovnikatreći po veličini grad u Ekvadoru. On se nalazi na jugozapadu zemljea u Provinciji Azuay u kojoj je administrativni centar.

Geografske karakteristike
-------------------------

Grad se prostire u kotlini rijeke Tomebamba, na nadmorskoj visini od 2,550 metaraudaljen 196 km jugoistočno od Guayaquila.

Historija
---------

Cuenca je osnovana kao španjolska kolonija (*entroterra*) 1557. Izgrđena po strogim urbanističkim pravilima koje je 30 godina ranije izdao Karlo V. car Svetog Rimskog Carstva. Grad i danas poštuje formalni ortogonalni plan koji postoji već 400 godina. Kao poljoprivredni i administrativni centar cijele regije, Cuenca je bila mjesto miješanja lokalnih stanovnika i doseljenika. Arhitektura Cuence, čiji velik dio datira iz 18. vijeka, "modernizirana" je u tz. "republikanskom stilu" zahvaljujući ekonomskom prosperitetu u 19. vijeku kad se industrijalizirao. Zbog svega navedenoga, stara gradska jezgra Cuence je vrštena na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Amerikama 1999. godine.

Stara katedrala iz 16. st.
Nova katedrala Bezgrešnog Začeća u parku Calderon
Cuencu je osnovao 12. aprila 1557. guverner i kapetan-general Gil Ramírez Davalos Quito pod imenom **Santa Ana de los Rios de Cuatro Cuenca**, po naredbi 3. potkralja Perua, Andresq Hurtadoq de Mendoze primili. cilj je bio pretvoriti grad u poljoprivredno središte područja okolnih ravnica povoljnih za uzgoj i gajenje stoke, ali i administrativni centar za brojno indijsko stanovništvo Andske regije. Grad je osnovan u blizini starijeg Inka naselja *Pumpapungo (Pumapunku)* koji je ležao u ruševinama zbog rata vladara Tupac Yupanquija protiv lokalnih Cañari indijanaca od prije 50 godina ranije. Na temeljima Inka palače i Wiraqucha hrama, koje je otkrio njemački arheolog dr. Max Uhle 1925. god. danas se nalazi Muzej ekvadorske unutrašnjosti.

U Cuenci je Simon Bolivar u u novembru 1820. objavio proglas za nezavisnost od španjolske krune. Četrdeset godina kasnije, oko 2000 francuskih jezuita se mirno doselilo u Cuencu. Nastupila je industrijapizacija grada koji je postao veliki izvoznik kinina, slamnatih šešira i drugih proizvoda. Taj razvoj mu je omogućio da postane relativno bogatiji, što je pratila izgradnja nekih važnijih objekata, uključujući i univerzitet u Cuenci 1867. godine.

Dana 11. jula 1983. godine, putnički avion Boeing 737 se nakon eksplozije srušio u blizini grada, pri čemu je svih 119 putnika poginulo.

Znamenitosti
------------

Andski planina lanci su dugo izolirali grad, ali su mu omogućili bliski kontakt s prirodnim okolišem. On je uzgrađen u strogoj mreži okomitih ulica koje se protežu od glavnog trga, parka Abdon Calderón, u obliku 200 identičnih gradskih blokova. Na trgu se nalazilo 
Sjedište Gradskog vijeća, Ured guvernera, i dvije katedrale okružene sudovima. Ulice su široke i obasjane suncem, a za urbano tkivo grada su značajni i brojni parkovi, trgovi, crkve, samostani i druge javne površine.

Mnoge jednostavnije kolonijalne kuće su pretvorene u važnije rezidencije, osobito tijekom razdoblja ekspanzije u 19. st. To je rezultiralo neobičnom arhitekturom na koju su utjecali domaći, ali i europski stilovi. Nekoliko važnih zdanja su:

* Stara katedrala (*Antigua Catedral de Cuenca*) iz 1557. godine je danas muzej.
* Nova katedrala Bezgrešnog Začeća (*Catedral Metropolitana de la Inmaculada Concepción*), koja je započeta 1880. godine u neogotičkom stilu, je svojim plavim kupolama postala simbolom grada. Njezino pročelje s nedovršenim tornjevima (zbog greške arhitekta u proračunu) je pokriveno alabasterom i lokalnim mramorom, dok su podovi optočeni ružićastim mramorom iz Carrare (Italija). Kada je dovršena u nju je moglo stati 9.000 ljudi od ukupno 10.000, koliko je tada Cuenca imala stanovnika.
* Karmelićanski samostan *El Carmen de Asuncion* ima atrij u kojoj se nalazi tržnica cvijeća koja dodatno ukrašava prekrasnu arhitekturu s raskošnim pročeljem i pozlaćenom propovjedaonicom.
* Crkva sv. Dominika (*Santo Domingo*)

* Panorama središta Cuence noćuPanorama središta Cuence noću
* Stara gradska vijećnica (Alcaldía de Cuenca)Stara gradska vijećnica (*Alcaldía de Cuenca*)
* Republikanska arhitektura CuenceRepublikanska arhitektura Cuence
* Kupole nove katedraleKupole nove katedrale
* Crkva sv. DominikaCrkva sv. Dominika

Administracija
--------------

Kanton Cuenca se sastoji od slijedećih župa:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Baños
* Chaucha
* Checa (Jidcay)
* Chiquintad
* **Cuenca**
* Cumbe
* Llacao
* Molleturo
 | * Nulti
* Octavio Cordero Palacios (Santa Rosa)
* Paccha
* Quingeo
* Ricaurte
* San Joaquín
* Santa Ana
* Sayausi
 | * Sidcay
* Sinincay
* Tarqui
* Turi
* Valle
* Victoria del Portete (Irquis)
 |

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „Cuenca (Tumipampa)" (engleski). City Population. Pristupljeno 16.04.2024.
2. ↑  Povijesno središte grada Santa Ana de los cuatro ríos de Cuenca na službenim stranicama UNESCO-a () Preuzeto 19. siječnja 2012.

Vanjske veze
------------

***Cuenca (Ekvador)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Neslužbena stranica grada Cuenca, Ekvador Arhivirano 2006-05-26 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Ekvadoru |
| --- |
|  | Kulturna dobra (3) | 
* Historijski centar grada Cuenca (1999)
* Andski sistem puteva Qhapaq Ñan1 (2014)
* Stari dio grada Quito (1978)

 | Zastava Ekvadora |
| Prirodna dobra (2) | 
* Arhipelag Galápagos (1978)
* Nacionalni park Sangay (1983)

 |
| Nematerijalna svjetska baština (3) | 
* Muzika marimba i tradicionalni napjevi južnopacifičke obale Kolumbije2 (2010)
* Tradicionalno pletenje šešira od trstike Toquilla (2012)
* Usmena baština i kulturne manifestacije naroda Zápara (2009)

 |
| 1 Zajednička svjetska baština Čilea, Bolivije, Argentine, Ekvadora, Kolumbije i Perua; 2 Zajedno s Kolumbijom; \* Svjetska baština u opasnosti |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 313409835
* LCCN: n50046723
* GND: 4197713-0
* BNF: cb12010606c (podaci)

 |