Ignjat Đurđević
**Ignjat Đurđević**, poznat i kao **Ignazio Giorgi** (Dubrovnik, 13. veljače 1675. – Dubrovnik, 21. siječnja 1737), hrvatski barokni pjesnik i prevoditelj, povjesničar, astronom, biograf. 

Rodom iz bogate i ugledne dubrovačke obitelji, provodio je neobuzdan i često raskalašen život. Ljubavne avanture stajale su ga kneževske časti na Šipanu, a zbog nesretne ljubavi prema dubrovačkoj "diklici", Mari Boždarevoj i malo slobodnije pjesme koju joj je napisao morao se za neko vrijeme čak i ukloniti iz Grada.

Obnašao je dužnost kneza Šipana. Zapovijedao je tvrđavom Lovrijencem.

Bio je pjesnik dubokih osjećaja, njih ni crkvena stega nije uspijevala zatomiti, pa njegove vrele *"Ljuvene pjesni"* ulaze u red biranih lirskih vrijednosti pjesničkog Dubrovnika, s prepoznatljivim iskustvima Bunićeva stiha, a njegove *"Suze Marunkove"*, spjev o Mljećaninu Marunku koji neuslišeno uzdiše za prelijepom "djevičinom" Pavicom, ne može zatajiti da je nastao na tragu *"Derviša"* prezimenjaka Stijepe Đurđevića, samo što ga je u nekim elementima slobodnijeg izražavanja i nadmašio. Više od dvadeset godina dotjerivao je poemu *"Uzdasi Mandaljene pokornice"*, najljepše svoje pjesničko djelo što ga je 1728. tiskao u Mletcima, zajedno s ciklusom *"Pjesni razlike"*. Ciklus je to neobično razgranat temama i oblicima, a hrvatska je znanost o književnosti (Mihovil Kombol, Ivo Frangeš) već uočila da između tih pjesama Đurđevićevih i pjesama Frankopanovih ima i motivskih i formalnih dodira. Osim svjetovnih i duhovnih pjesama na hrvatskom jeziku, pisao je duhovne i svjetovne pjesme na latinskom. Prevodio je basne.

Sljedeće godine, 1729. također u Mletcima, izlazi i *"Saltijer slovinski"*, to su Đurđevićevi prijevodi, ili parafraze, psalama kralja Davida. Koliko god se one odlikovale jezikom i dikcijom kao samosvojno djelo unatoč mnogim sličnim prepjevima kojima su se isticali dubrovački pjesnici, nema dvojbe da su *"Uzdasi Mandalijene pokornice"* najreprezentativnije Đurđevićevo djelo.

Ignjatu Đurđeviću (Đorđiću) pripisuje se rukopis *Fizikalno-matematička pitanja*, tipičan za prvu polovicu XVIII. st. koji se temelji na Aristotelovoj peripatetičkoj filozofiji, ali navodi i Kopernikovu i Braheovu teoriju, no ograđuje se od Kopernika i Galilea, jer su u suprotnosti sa Svetim pismom. Za povijest astronomije značajni su njegovi rukopisi *Kronografija* i *O pravim i točnim gibanjima Sunca i Mjeseca*.

Neko je vrijeme boravio u Rimu. Tad je pristupio isusovcima. Kad se je vratio u Dubrovnik, pristupio je i benediktincima.

Među prvim je hrvatskim biografima.

Izvori
------

1. ↑  Tereza Buconić Gović, Dubrovačke povijesne minijature, vlast. nakl. Dubrovnik, 1997. str. 180.
2. ↑  Hrvatska znanstvena bibliografija[*mrtav link*] Marko Dragić: Književnost katoličke obnove i prvoga prosvjetiteljstva (hrvatska barokna književnost)
3. ↑  [*nedostaje referenca*]
4. ↑  Tereza Buconić Gović, Dubrovačke povijesne minijature, vlast. nakl. Dubrovnik, 1997. str. 181.
5. ↑  Hrvatski biografski leksikon, 1983. Uredništvo - predgovor

Vanjske veze
------------

* Uzdasi Mandaljene pokornice, izdanje 1851.
* Piesni razlike, izdanje 1855.

| * p
* r
* u
Barokni književnici: 16. 17. i 18. stoljeće |
| --- |
| Hrvatski barokni književnici | Ivan Gundulić - Ivan Bunić Vučić - Ignjat Đurđević - Stijepan Đurđević - Junije Palmotić - Fran Krsto Frankopan - Petar Zrinski - Katarina Zrinska - Ivan Belostenec - Pavao Ritter Vitezović - Juraj Habdelić - Matija Divković - Bartol Kašić - Petar Kanavelić |
| Ostali barokni književnici | Luis de Góngora y Argote - Giambattista Marino - Pedro Calderón de la Barca - Torquato Tasso - Lope de Vega |
|  << Renesansa Prosvjetiteljstvo, Klasicizam >>  |

| * p
* r
* u
Hrvatska književnost |
| --- |
| Renesansa | Džore Držić - Šiško Menčetić - Dominko Zlatarić - Hanibal Lucić - Dinko Ranjina - Mikša Pelegrinović - Mavro Vetranović - Nikola Nalješković - Marko Marulić - Juraj Šižgorić - Petar Hektorović - Marin Držić - Brne Karnarutić - Petar Zoranić - Jeronim Vidulić - Marin Kaboga - Nikola Dimitrović |  |
| Barok | Ivan Gundulić - Ivan Bunić Vučić - Ignjat Đurđević - Stijepan Đurđević - Junije Palmotić - Fran Krsto Frankopan - Petar Zrinski - Katarina Zrinska - Ivan Belostenec - Pavao Ritter Vitezović - Juraj Habdelić - Matija Divković - Bartol Kašić - Petar Kanavelić - Antun Kanižlić - Katarina Patačić - Adam Žigmund Domjanić |
| Prosvjetiteljstvo | Matija Antun Reljković - Andrija Kačić Miošić - Filip Gotovac - Matija Petar Katančić - Tituš Brezovački |
| Romantizam | Dimitrija Demeter - Ljudevit Gaj - Ivan Mažuranić - Matija Mažuranić - Petar Preradović - Pavao Štoos - Stanko Vraz |
| Realizam | August Šenoa - Eugen Kumičić - Ante Kovačić - Ksaver Šandor Gjalski - Vjenceslav Novak - Josip Kozarac - Silvije Strahimir Kranjčević - Musa Ćazim Ćatić |
| Modernizam i postmodernizam | Ivo Vojnović - Antun Gustav Matoš - Vladimir Vidrić - Dragutin Domjanić - Milan Begović - Vladimir Nazor - Janko Polić Kamov - Fran Galović - Vladimir Čerina - Tin Ujević - Miroslav Krleža - Antun Branko Šimić - Ivan Goran Kovačić - Marija Jurić Zagorka - Vladan Desnica - Dragutin Tadijanović - Mak Dizdar - Ranko Marinković - Tomislav Ladan |