Konak u Sarajevu
**Konak** (*tur. konak - dom, dvorac, prenoćište*), rezidencijalno je zdanje u sarajevskom naselju Bistrik, u općini Stari grad.
Sagrađena u vrijeme Osmanskog Carstva za potrebe sultanovih namjesnika u Sarajevu. U to vrijeme je bila sjedište valije i uprave Bosanskog vilajeta.

Povijest
--------

Sultanovi namjesnici u Bosni su svoja sjedišta imali u: Sarajevu (1463.–1553.), zatim u Banjoj Luci (1553.–1638.), potom opet u Sarajevu (1638.–1703.), u Travniku (1669.–1851.), pa, po treći put, u Sarajevu, nakon 1851. godine. 

Rezidencije namjesnika su se za vrijeme osmanske uprave nazivale saraji, begluk-saraji (bejluk-saraj), odnosno konaci. U Sarajevu se, na mjestu današnje kasarne na Bistriku, nalazio stari begluk-saraj, sagrađen između 1453. i 1462, a koji je stradao prilikom upada vojske Eugena Savojskog, 1697. godine. 

Današnji konak podignut je po preseljenju sjedišta namjesnika iz Travnika u Sarajevo, za uprave Topal Osman-paše, između 1867. i 1859. godine. To je reprezentativna trokatna građevina podignuta 1869. godine. Nalazi se u naselju Bistrik, između zgrade ANUBiH na zapadu, Careve džamije na sjeveru, ulice Konak na istoku i Franjevačke ulice na jugu. Kada je izgrađena, bila je jedina zgrada u Sarajevu na tri kata.

U duhu historcizma palaču, uz koju je podignuta i manja zgrada u kojoj je bio haremluk (vezirov stan), projektovali su je Splićani Franje Linardov i Franjo Moise. Za vrijeme austrougarske vladavine na objektu i njegovoj neposrednoj okolini izvršeni su 1906. godine izvjesni građevinski radovi, te je urađen dvorišni prostor i postavljene po dvije u kamenu uklesane figure lavova. Enterijer karakterizira funkcionalan raspored prostorija, opremljenih vrhunski izrađenim namještajem i ukrašenih umjetninama izuzetne umjetničke vrijednosti. 

Konak je do 1878. bio sjedište vlade, tu su se održavale audijencije kod vezira, a jedanput godišnje i zasjedanja Zemaljske skupštine. U Konaku je nakon Berlinskog kongresa 1878. na kojem je Austro-Ugarskoj povjerena uprava nad Bosnom i Hercegovinom, formirana Narodna vlada.

Tijekom austro-ugarske uprave u Konaku su boravili poglavari zemlje, tu je u svibnju 1910. spavao austrougarski car Franjo Josip I. a nakon atentata 28. lipnja 1914. godine tamo su dovezena tijela austrougarskog prestolonasljednika Franza Ferdinanda i njegove supruge Sofije. Kako piše u pojedinim zapisima, oboje su bili živi kada su ih dovezli u rezidenciju, no preminuli su od povreda. O tome postoje i zapisi ljekara koji ih je pregledao i proglasio smrt. Franz je bio ranjen u vrat, a Sofija u stomak. U objektu je izvršena i njihova obdukcija, te izložen njihov posmrtni odar.

Od 1918. do 1941. u kompleksu su boravili generali, veliki župani i banovi, a za Kraljevine Jugoslavije korišten je i kao kraljevska rezidencija. Prvi medicinski fakultet u Bosni i Hercegovini, otvoren 22. studenog 1944. godine u Sarajevu, bio je smješten u Konaku i okolnim zgradama. Poslije Drugog svjetskog rata Konaku je vraćena rezidencijalna funkcija, u njemu je povremeno boravio predsjednik SFR Jugoslavije Josip Broz Tito i visoki strani gosti prilikom zvaničnih posjeta.

Iako je okružena zgradama i zidovima, tokom rata u BiH je pretrpjela manja oštećenja, ali s obzirom na to da nikada nije restaurirana u potpunosti (rađene pojedinačne popravke do 2000. godine), počela je propadati. Ipak, u njoj su se sve do 2013. godine održavali bitni sastanci, a boravili su i ambasadori. Tako je prvi trojni sastanak šefova država Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Savezne Republike Jugoslavije, održan u ovoj rezidenciji 15. srpnja 2002. godine.

Konak je Nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine i nalazi se u vlasništvu Predsjedništva Bosne i Hercegovine.

Spoljašnje veze
---------------

* Konak

| * p
* r
* u
Građevine u Sarajevu |
| --- |
| Osmansko razdoblje | Alipašina džamija • Baščaršijska džamija • Bijela džamija • Careva džamija • Džamija Ferhadija • Gazi Husrev-begova džamija • Saborna crkva presvete Bogorodice • Stara pravoslavna crkva • Stari židovski hram • Kozja ćuprija • Latinska ćuprija • Principov most • Bijela tabija • Brusa bezistan • Gazi Husrev-begov bezistan • Kuršumli medresa • Kapi kula na Ploči • Konak na Bistriku • Morića han • Sahat-kula Gazi Husrev-begove džamije • Sebilj • Svrzina kuća • Turbe sedam braće • Višegradska kapi kula • Zgrada Ministarstva obrane na Bistriku |
| Austrougarsko razdoblje | Crkva Kraljice sv. krunice • Crkva sv. Ćirila i Metoda • Franjevačka crkva sv. Ante Padovanskog • Katedrala Srca Isusova • Aškenaška sinagoga u Sarajevu • Ajfelov most • Careva ćuprija •Čobanija • Ćumurija • Drvenija • Akademija likovnih umjetnosti • Evangelistička crkva • Despića kuća • Dom Armije • Fakultet islamskih nauka (Šerijatska sudačka škola) • Franjevački samostan sv. Ante na Bistriku • Gradska tržnica Markale • Hotel Evropa • Inat kuća • Jajce (kasarna) • Muzički paviljon • Narodno pozorište • Palača Marijin dvor • Zgrada Predsjedništva BiH • Rektorat Sveučilišta • Sarajevska pivovara • Umjetnička galerija Bosne i Hercegovine • Vijećnica • Zemaljski muzej • Zgrada glavne pošte • Zgrada Napretka • Zgrada OSCE |
| Od 1918. do 1945. | Crkva sv. Josipa • Crkva sv. preobraženja • Centralna banka BiH |
| Moderno doba | Higijenski zavod • Pozorište lutaka • Povijesni muzej • Skenderija • Zgrada RTV Bosne i Hercegovine • Zgrada Elektroprivrede BiH • Zgrada Oslobođenja • Hotel Holiday Inn • Olimpijska dvorana Zetra • UNIS-ovi tornjevi |
| Postdaytonsko razdoblje | Bosmalov gradski centar • Avaz Twist Tower |