Ludovik I. Anžuvinac
Grb Ludovika I. Anžuvinskog
Ludovik I. Anžuvinac ulazi u Zadar. Prizor na škrinji Sv. Šimuna u Zadru.
**Ludovik I. Anžuvinac** (Višegrad, 5. ožujka 1326 – Nagyszombat, 10. rujna 1382). je bio Ugarski kralj od 1342. i Poljski kralj od 1370. pa do svoje smrti 1382. godine

Obitelj
-------

Ludovik je nazvan po svom stricu Svetom Ludoviku, a bio je najstariji preživjeli sin Karla Roberta Anžuvinca i Elizabete, kćeri poljskog kralja Vladislava i sestra Kazimira Velikog iz dinastije Pjastovića koja je vladala u Poljskoj. Bio je imenovan nasljednikom nakon rsmrti brata Ladislava 1329 godine kada je još bio dijete. Nakon oćeve smrti 1342 godine proglašen je hrvatsko-ugarskim kraljem, a okrunjen će biti 21. srpnja. Ludovik je često vodio ratove. Osim njegovih najpoznatijih kampanji, ratovao je u Bugarskoj, Bosni, Vlaškoj, i protiv Zlatne Horde. Prvi ugarsko-osmanlijski sukob se desio tijekom njegove vladavine.

Ratovi s Mlecima i Napuljem
---------------------------

Poražen od strane Venecije u ranijem pohodu protiv Zadra (1346), Ludovik se iskrcao na ekspediciji protiv Napulja da osveti ubojstvo svog brata Andrije, kneza Kalabrije, muža Ivane I. od Napulja. Okolnosti njegove smrti su vezane za dvorsku urotu u kojoj je sudjelovala i sama kraljica. Ludovik je došao u Italiju 3. studenog 1347. i poslije je dobio potporu mnogih mjesnih prinčeva, ušao je u Benevento rane 1348, zahvaljujući podršci napuljskog baruna. 15. siječnja, Ivana je otišla iz Napulja brodom za Provansu, uskoro će to isto napraviti i njen muž, Luj od Taranta. Postavio se za napuljskog kralja bez većih problema, usprkos tome Ludovik se morao brzo povući zbog dolaska kuge. U svojoj žurbi da napusti opustošenu Italiju, imenovao je dva ugarska službenika da zadrže prijestolje. Oni su uskoro izgubili potporu baruna i otvorili su put povratku Ivane i njenog muža.

Dvije godine kasnije, 1350. godine, Ludovik je došao u Manfredoniu i predstavljao je veliku opasnost Napulju. Međutim kasnije je morao prekinuti kampanju na inzistiranje njegovih iscrpljenih vojnika i odrekao se svih prava na napuljsku krunu. Prije negoli je napustio Italiju, papinska kurija iz Avignona počela je istragu o Andrijinom ubojstvu, ali papinski je sud proglasio Ivanu nevinom, uvelike zbog političkih razloga, zato što se Ivana složila da će svoja prava na grad Avignon predati papinstvu. Sukob s Napuljem je prestao 1381. godine, jednu godinu prije Ludovikove smrti. Papa je oduzeo kraljevsku titulu Ivani i ovlastio kralja Ludovika da izvrši svoju odluku. Bio je previše bolestan da ide sam, ali njegov nećak Karlo Drački potpomognut ugarskim zlatom sa svojim vojnicima se domogao prijestolja i ubio Ivanu.

Od 1356. do 1358. Ludovik je počeo novi rat protiv Venecije za vlast nad Dalmacijom. Poslije uspješnog organiziranja protumletačke lige, Ludovik je naredio dalmatinskim gradovima da pale i ubijaju sve Venecijance. Zadarskim mirom (1358), svi Ludovikovi zahtjevi za Jadransku regiju bili su prihvaćeni. Odmah je sagradio Jadransku flotu. Zadarskim mirom većina dalmatinskih gradova i obale došla je pod vlast Ludovika i hrvatskoga bana, osim Dubrovnika, koji je prizmnao vrhovnu vlast hrvatskoga bana i hrvatsko-ugarskog kralja, ali ostao samostalana, odnosno Zadarskim mirom je stvorena Dubrovačka Republika.

Doprinosi kulturi i pravne reforme
----------------------------------

Ludovik je osmislio nove pravne i feudalne sustave za Poljsku i Ugarsku. U Ugarskoj je otvorio prvo sveučilište, Pečuško sveučilište, te pridonio razvoju umjetnosti. Danas je u Mađarskoj zapamćen kao jedan od najvećih kraljeva.

Obitelj
-------

Bio je oženjen Elizabetom, kćerkom Stjepana II. Kotromanića. Slama otpor hrvatskog plemstva. Kralj Kazimir Lokietek ga je odredio za nasljednika poljskog prijestolja. Imali su dvije kćeri Hedvigu i Mariju. Marija se udala za Žigmunda Luksemburškog, hrvatskog i ugarskog vladara, a Hedviga je vladala Poljskom.

Vanjske veze
------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Ludovik I. Anžuvinac** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Ludovik I. Veliki (1342. - 1382.)** | Nasljednik: |
| **Karlo I. Robert (1307. - 1342.)** | **Marija (1382. - 1385.)** |

Vanjske veze
------------

***Ludovik I. Veliki*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Monarsi Poljske |
| --- |
| Legendarni i polulegendarni | Leh • Krak • Wanda • Popiel • Piast Kolar • Bolesłav Zaboravljeni |
| Pjastovići | Zemovit • Lestek • Zemomisl • Mješko I. • Boleslav I. Hrabri • Mješko II Lambert • Bezprym • Mješko II Lambert • Kazimir I Obnoviteklj • Boleslav II. Smjeli • Vladislav I. Herman • Zbigniew • Boleslav III. Krivousti |
| Period fragmentacije(Seniorski vojvode) | Vladislav II. Progonjeni • Boleslav IV Kovrčavi • Mješko III. Stari • Vladislav III. Tankonogi • Lešek I Bijeli • Vladislav III. Tankonogi • Vladislav Odonic • Mješko I Krivonogi • Konrad Mazovski • Henrik I. Bradati • Henrik II. Pobožni • Boleslav V Stidljivi • Lešek II Crni • Henrik IV Pravični • Przemysł II |
| Přemyslovići | Vaclav II • Vaclav III |
| Pjastovići | Vladislav I. Lokietek • Kazimir III. Veliki |
| Dinastija Capet-Anjou | Ludovik I • Jadwiga |
| Jagelovići | Vladislav II Jagelović • Vladislav I. • Kazimir IV • Jan Olbracht • Aleksander • Sigismund I Stari • Sigismund II August |
| Izabran | Henryk od Valoisa • Anna Jagelovićka • Stefan Batory • Sigismund III Vasa • Vladislav IV • Jan II Kazimir Vasa • Michał Korybut Wiśniowiecki • Jan III Sobjeski • August II Jaki • Stanisław Leszczyński • August III • Stanisław August Poniatowski |
| Dinastija Romanov | Aleksandar I • Nikolaj I • Aleksandar II • Aleksandar III • Nikolaj II |

| * p
* r
* u
Hrvatski kraljevi |
| --- |
| Kraljevina Hrvatska | 

|  |  |
| --- | --- |
| Trpimirovići | 
* Tomislav
* Tripmir II.
* Krešimir I.
* Miroslav
* Mihajlo Krešimir II.
* Stjepan Držislav
* Svetoslav Suronja
* Krešimir III.
* Stjepan I.
* Petar Krešimir IV.
* Dmitar Zvonimir
* Stjepan II.

 |
| Snačići | 
* Petar Svačić

 |

 |  |
| Kraljevi Mađarske | 

|  |  |
| --- | --- |
| Arpadovići | 
* Koloman
* Stjepan II.
* Béla II.
* Géza II.
* Stjepan III.
* Ladislav II.
* Stjepan IV.
* Béla III.
* Emeric
* Ladislav III.
* Andrija I.
* Béla IV.
* Stjepan V.
* Ladislav IV.
* Andrija III.

 |
| Přemyslovići | 
* Ladislav V.

 |
| Wittelsbach | 
* Oton III.

 |
| Anžuvinci | 
* Karlo I.
* Ludovik I.
* Marija
* Karlo II.
* Marija

 |
| Luksemburgovci | 
* Žigmund Luksemburški

 |
| Habsburgovci | 
* Albrecht II. Habsburški
* Ladislav V. Posmrtni

 |
| Jagelovići | 
* Vladislav I.

 |
| Hunyadi | 
* Matija Korvin

 |
| Jagelovići | 
* Vladislav II.
* Ludovik II.

 |
| Zapolje | 
* Ivan Zapolja

 |

 |
| Carevi iz Habsburške dinastije | 

|  |
| --- |
| 
* Ferdinand I.
* Maksimilijan II.
* Rudolf II.
* Matija II.
* Ferdinand II.
* Ferdinand III.
* Ferdinand IV.
* Leopold I.
* Josip I.
* Karlo III.
* Marija Terezija
* Josip II.
* Leopold II.
* Franz II.
* Ferdinand I.
* Franjo Josip
* Karlo I.

 |

 |
| Kraljevina Jugoslavija | 

|  |  |
| --- | --- |
| Karađorđevići | 
* Petar I. Karađorđević
* Aleksandar I. Karađorđević

 |

 |
| Nezavisna Država Hrvatska | 

|  |  |
| --- | --- |
| Savoie | 
* Tomislav II. Savojski

 |

 |