**Avaš** (engleski : **Awash**; afarski: **Veajot**) je najduža rijeka u Etiopiji, koja u cjelosti teče unutar granica Etiopije, i povezuje u lanac jezera na svom toku, od južnog Jezera Gemeri do krajnjeg slanog Jezera Abe, na granici s Džibutijem, oko 100 km od Zaljeva Tadjora. Slijev rijeke Avaš pokriva dijelove etiopskih regija Amhara, Oromija i Somali, kao i južni dio Afara.

Hidrografija
------------

Avaš izvire na južnim padinama Planine Varke, zapadno od Adis Abebe u woredi (regija Oromija). Odale Avaš teče prema jugu do okuke kod Planine Zukuala, zatim mjenja smjer te teče u pravcu istoka prolazeći kroz Nacionalni park Avaš, tu prima s lijeve strane glavnu pritoku rijeku Germama (ili Kasam), potom teče u pravcu sjeveroistoka i utječe u Jezero Gemeri. Rijeka Avaš je duga oko 1200 km.  U svom srednjem toku rijeka teče kroz uske kanjone, široke oko 60 m. za suše vodotok padne do dubine od svega 1, 2 m, ali za kiša naraste do 15-20 metara i pretvara se u divlju bujicu koja nosi sve pred sobom i valja ogromne kamene stijene.

Najvažnije pritoke rijeke Avaš pored spomenutog Germama su: Logija, Mile, Borkana, Ataje, Havadi, Kabena i Durkham. Rijeka Avaš protječe pored naselja; Metehara, Avaš, Gevane i Asaita.

Historija uz rijeku Avaš
------------------------

Srednji tok rijeke Avaš i njegova okolica bio je stanište prvih hominida, tu su pronađeni najstariji ostatci hominidnih kostiju - australopithecusa afarensisa poput Lucy (kod Harara). Zbog toga je rijeka Avaš uvrštena u UNESCO-ov popis svjetske baštine 1980 kao kulturno dobro čovječanstva.

Dolina rijeke Avaš u svom donjem dijelu, je historijski dom naroda Afari. Za srednjeg vijeka tu su se razvila kraljevstva; Davaro, Fatakar, Ifat i Šoa.

Prvi evropljanin koji je istražio tok rijeke Avaš od izvora do njegova kraja u oazi Ausa bio je Wilfred Thesiger, kojem je to pošlo za rukom 1933 /1934.
Prije njega je to pokušao L.M. Nesbitt, ali je on uspio samo dijelomično slijediti tok rijeke za ekspedicije 1928 od rijeke Asaita, sjeverno kroz kanjon Afar do Crvenog mora. )

* Na rijeci Avaš, je izgrađena 1960 godine *Brana Koka* oko 75 kilometara od Adis Abebe, za potrebe hidroelektrane, koja je postala glavni izvor električne energije u tom kraju. Tako je nastalo *Jezero Koka* koje ima površinu od oko 180 km2.

Izvori
------

1. ↑  „"Climate, 2008 National Statistics (Abstract)"". Arhivirano iz originala na datum 2010-11-13. Pristupljeno 2010-10-04.
2. ↑  Richard Pankhurst, *The Ethiopian Borderlands* (Lawrenceville: Red Sea Press, 1997), str. 61
3. ↑  As related in his memoirs, *Hell-Hole of Creation: The Exploration of Abyssinian Danakil* (New York: Alfred A. Knopf, 1935.)

Bibliografija
-------------

* \* Zewdu Tememew Molla, "Dam Safety Evaluation on Koka Dam, Ethiopia". M.Sc. thesis, 2005.abstract Arhivirano 2007-03-10 na Wayback Machine-u

Vanjske veze
------------

* Portal Middle Awash Project Arhivirano 2012-06-16 na Wayback Machine-u (`en`)

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Etiopiji |
| --- |
|  | 
Aksum • Utvrda Fasil Gebi kod Gondara • Harar Jugol, utvrđeni historijski grad • Dolina na donjem toku rijeke Avaš • Dolina na donjem toku rijeke Omo • Lalibela, crkve isklesane u stijeni • Nacionalni park Planina Semien • Nekropola Tija
 | Etiopska zastava |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 315135226

 |