LN+SP

|  |
| --- |
|  *Ovo je glavno značenje pojma **Psi**. Za druga značenja, v. Psi (razvrstavanje).* |

**Psi** (*Canidae*) su porodica unutar natporodice psolikih životinja. U tu porodicu pripadaju lisice, razne vrste poznate pod imenom "šakali", kojoti, vukovi, ali i domaći psi. Danas su rasprostranjeni na svim kontinentima, ali ih prvobitno nije bilo u Australiji, na Novom Zelandu, Novoj Gvineji, Madagaskaru i Antarktici. Međutim, danas su gotovo svuda udomaćeni, i to uz pomoć čovjeka.

Psi su se razvili u oligocenu na području Sjeverne Amerike od životinje koja je bila veličine lisice a i potsjećala je na nju, samo što je još mogla uvlačiti pandže.

Izgled i građa tijela
---------------------

Građom tijela psi se na prvi pogled ne razlikuju bitno od mačaka. Svi psi su manji rastom od velikih mačaka. Tijelo im je vitko, a glava malena, izbočena njuška je tupa. Trup im je udubljen u slabinama, a noge visoke s malim šapama. *Canidae* imaju na stražnjim nogama po četiri potpuno razvijena prsta kao i četiri (*Lycaon*) odnosno pet (*Canis*, *Cyon*, *Icticyon*, *Otocyon*) prstiju na prednjim šapama. Snažne kandže ne mogu uvući u šape, pa su tupe. Rep im nije dugačak, a često je obrastao čupavom dlakom.

Imaju 42 zuba, pri tome uvijek po četiri pretkutnjaka s obje strane i u gornjoj i u donjoj vilici. Prema tome, potpuna zubna formula izgleda ovako:

|  |
| --- |
| **3.1.4.2** |
| **3.1.4.3** |

Formula prvih "mliječnih" zubi je: 3 1 3. Još mladi, članovi ove porodice nemaju kutnjake, dok kao odrasli imaju po dva u gornjoj i tri u donjoj čeljusti sa svake strane. 

Imaju krupne oči, a uši su im zašiljene i veće nego mačje. Ženke imaju brojne sise na prsima i trbuhu. Plodniji su od mačaka, i najčešće imaju četiri pa do devet mladunaca, iako su poznati i iznimni slučajevi od 18 pa i 23 mladunca u jednom okotu.

Ponašanje
---------

Jedva je moguće donijeti zaključke o ponašanju ove porodice koje bi bilo zajedničko svim vrstama, jer se pojedini rodovi i vrste previše međusobno razlikuju. Na primjer, sve vrste ove porodice su po definiciji mesojedi i stoga svi imaju nagon lova i ubijanja, no on se značajno razlikuje već između vukova i domaćih pasa. 

Razlike u ponašanju između na primjer vukova i lisica izražene su već kod mladunaca u dobi između četvrtog i petog tjedna starosti. Zoolog Erik Zimen je promatrajući mladunce opazio, da mladi lisičići komade hrane prvo uzmu, i u okolici zakopaju, a tek nakon toga počnu s jelom; mladi vučići pak prvo pojedu koliko god mogu, i tek nakon toga počinju zakapati ostatke hrane

Kao slično ponašanje kod svih Kanida Michael W. Fox opisuje uvod u socijalni susret pripadnika iste vrste. Susret počinje uzajamnim njušenjem genitalnog i analnog područja, kao dijelom i ušiju, njuške i analne žlijezde. Njušenje područja repne žlijezde opaženo je samo kod crvenih, arktičkih i sivih lisica, rjeđe kod prerijskih vukova, a nikada kod domaćih pasa, jer oni vrlo rijetko uopće imaju repnu žlijezdu.

Dijelom su prepoznati isti obrasci ponašanja i između različitih vrsta; tako Fox opisuje uspješan poziv na igru između chihuahue i prerijskog vuka, uzajamno pokazivanje podređenosti između mladih kojota i vukova, kao i trenuci igre odraslog vuka i odrasle crvene lisice.

Sistematika
-----------

Recentni psi mogu se podijeliti na tribus pravih lisica (Vulpini) i tribus pravih pasa (Canini). No, u tribusu pravih pasa ima više vrsta koje su vrlo slične lisicama.

Noviji rezultati istraživanja genskih sekvenci dovode u pitanje taksonomsku klasifikaciju pojedinih Kanida. Trenutno, prihvaćena je podjela kako slijedi:

* Tribus Vulpini
	+ Rod *Vulpes*
		- Crvena lisica (*Vulpes vulpes*)
		- Indijska lisica (*Vulpes bengalensis*)
		- Blanfordova lisica (*Vulpes cana*)
		- Kama (*Vulpes chama*)
		- Stepska lisica (*Vulpes corsac*)
		- Tibetska pješčana lisica (*Vulpes ferrilata*)
		- Blijeda lisica (*Vulpes pallida*)
		- Ruppelova lisica (*Vulpes rueppelli*)
		- Prerijska lisica (*Vulpes velox*)
		- Pustinjska lisica (*Vulpes zerda*)
		- Arktička ili polarna lisica (*Vulpes lagopus*)
	+ Rod *Urocyon*
		- Siva lisica (*Urocyon argenteus*)
		- Otočna siva lisica (*Urocyon littoralis*)
	+ Rod *Otocyon*
		- Dugouha lisica (*Otocyon megalotis*)
* Tribus Canini
	+ Rod *Dusicyon*
		- Falklandfuchs (Falklandski vuk) (*Dusicyon australis*)
	+ Rod *Pseudalopex*
		- Kolpeo (*Pseudalopex culpaeus*)
		- Južnoamerička siva lisica (*Pseudalopex griseus*)
		- Darwinova lisica (*Pseudalopex fulvipes*)
		- Pampaska siva lisica (*Pseudalopex gymnocercus*)
		- Sechuranska lisica (*Pseudalopex sechurae*)
		- Sitnozubi pas (*Pseudalopex vetulus*)
	+ Rod *Atelocynus*
		- Kratkouha lisica (*Atelocyon microtis*)
	+ Rod *Cerdocyon*
		- Maikong (*Cerdocyon thous*)\*\*\*\*
	+ Rod *Speothos*
		- Kolumbijski divlji pas (*Speothos venaticus*)
	+ Rod *Chrysocyon*
		- Grivasti vuk (*Chrysocyon brachyurus*)
	+ Rod *Nyctereutes*
		- Kunopas (*Nyctereutes procyonoides*)
	+ Rod *Cuon*
		- Azijski divlji pas (*Cuon alpinus*)
	+ Rod *Lycaon*
		- Afrički divlji pas (*Lycaon pictus*)
	+ Rod *Canis*
		- Sivi vuk (*Canis lupus*), uključuje domaći pas, dingo (*Canis lupus dingo*) i crveni vuk (*Canis lupus rufus*)
		- Kojot (*Canis latrans*)
		- Zlatni čagalj (*Canis aureus*)
		- Crnoleđi čagalj (*Canis mesomelas*)
		- Prugasti čagalj (*Canis adustus*)
		- Etiopski vuk (*Canis simensis*)
		- †*Canis dirus*

Kladogram prema McKenna i Bellu (*Classification of mammals: Above the species level*, 1997.):

```
Canidae (psi)
 |-- Vulpini
 |    |-- *Vulpes* (crvena lisica i drugi)
 |    `-- N.N.
 |         |-- *Alopex* (arktička lisica)
 |         `-- N.N.
 |              |-- *Urocyon* (sive lisica)
 |              `-- *Otocyon* (dugouha lisica)
 |
 `-- Canini
      |-- N.N.
      |    |-- *Dusicyon* 
      |    `-- *Pseudalopex*
      |
      `-- N.N.
           |-- *Chrysocyon* (grivasti vuk)
           `-- N.N.
                |-- *Cerdocyon* (Maikong)
                `-- N.N.
                     |-- *Nyctereutes* (kunopas)
                     `-- N.N.
                          |-- *Atelocynus* (kratkouha lisica)
                          `-- N.N.
                               |-- *Speothos* (kolumbijski divlji pas)
                               `-- N.N.
                                    |-- *Canis* (vukovi i šakali)
                                    `-- N.N.
                                         |-- *Cuon* (azijski crveni pas)
                                         `-- *Lycaon* (afrički divlji pas)
```

Kladogrami prema W. D. Matthewu (The Phylogeny of dogs, 1930) i R. H. Tedfordu (History of dogs and cats, 1978) dijelom u bitnom odstupaju od navedenog.

Izvori i dokazi
---------------

1. ↑  Vgl. St. G. Mivart: *Monograph of the canidae*. London: R. H. Porter and Dulan, 1890. citirano u: Fox 1975.
2. ↑  Vgl. o tome na primjer: Zimen 2003: 47-49 (Odjeljak *Unterschiede zwischen Wolf und Hund* - "Razlike između vuka i psa")
3. ↑  Zimen 2003: 40-42 (Abschn. *Unterschiede bei Wolf und Fuchs*).
4. ↑  Fox 1975: 66 f.
5. ↑  Fox 1975: 148 ff. (Odjeljak *Zwischenartliche Verbindungen bei Caniden* - "Veze između različitih vrsta kod Kanida")

Drugi projekti
--------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Psi** |
|  | Wikivrste imaju podatke o: **Psima** |