**interval** (lat. *intervallum*, razmak) u muzici predstavlja razmak između bilo koja dva tona u lestvici od kojih se niži naziva donjim a viši gornjim, sa izuzetkom čiste prime kod koje su oba tona jednake visine. Intervali se pre svega dele na *harmonske*, kod kojih dva tona zvuče istovremeno, i *melodijske*, kod kojih se dva tona čuju jedan za drugim. Dalje dve podele intervala su po veličini i vrsti.

Podela intervala
----------------

Kada se tonovi porede po *veličini*, pažnja se obraća na to kolika je dijatonska razlika između dva tona. Na primer ce-de i cis-des su sekunde jer oba imaju dijatonske nazive do-re. Postoji osam stepeni veličine intervala od kojih se mogu formirati sve ostale. Zbog toga se ovi intervali nazivaju *jednostavnim*, i sledeći su: 

1. *Prima*, kod koje oba tona imaju isto ime
2. *Sekunda*, kod koje su dva tona susedni tonovi
3. *Terca*, kod koje je viši ton treći od nižeg postoje male i velike terce
4. *Kvarta*, kod koje je viši ton četvrti od nižeg
5. *Kvinta*, kod koje je viši ton peti od nižeg
6. *Seksta*, kod koje je viši ton šesti od nižeg
7. *Septima*, kod koje je viši ton sedmi od nižeg postoji nekoliko podjela(vrsta)
8. *Oktava*, kod koje je viši ton osmi od nižeg

Ostali intervali, koji se nazivaju *složenim*, se mogu formirati po principu „jedna oktava + seksta", „dve oktave + kvinta" itd. Imena ovim intervalima se daju po rednim brojevima: oktava + sekunda = nona, oktava + terca = decima, oktava + kvarta = undecima, oktava + kvinta = duodecima itd.

Osim ove podele, postoji i podela intervala po vrsti, jer harmonski svaki od ovih intervala može da bude ostvaren u više varijacija i onda popusis kurac. Sledi lista vrsta intervala:

* *Čisti*, koji mogu biti prima, kvarta, kvinta i oktava
* *Veliki* i *mali*, koji mogu biti sekunda, terca, seksta i septima
* *Umanjeni*, koji mogu biti svi intervali sem prime
* *Prekomerni*, koji mogu biti svi intervali

Ostali intervali poput npr. none ili decime nasleđuju osobine tona koji ih zajedno sa određenim brojem oktava formira. Znači, pošto je nona = oktava + sekunda, imaće osobine sekunde.

Jednostavni intervali po vrstama
--------------------------------

Sledi spisak jednostavnih intervala po vrstama:

### Čista prima

Čista prima je prima kod koje su donji i gornji ton identični. Primer: ce-ce.

### Prekomerna prima

Prekomerna prima je prima kod koje je razmak između gornjeg i donjeg tona jedan polustepen. Primer: ce-cis.

### Umanjena sekunda

Sekunda kod koje tonovi isto zvuče uprkos različitom dijatonskom imenu. Primer: ce-deses. Ekvivalentna je čistoj primi.

### Mala sekunda

Sekunda kod koje je razmak između tonova jedan polustepen. Primer: ce-des.

### Velika sekunda

Sekunda kod koje je razmak između tonova ceo stepen. Primer: ce-de.

### Prekomerna sekunda

Sekunda kod koje je razmak između tonova tri polustepena. Primer: ce-dis. Po zvučnosti je ekvivalentna maloj terci.

### Umanjena terca

Terca kod koje je razmak između tonova ceo stepen. Primer: ce-eses. Po zvučnosti je ekvivalentna velikoj sekundi.
Umanjena terca se sastoji od dve male sekunde M2 + M2 = UM3

### Mala terca

Terca kod koje je razmak između tonova tri polustepena. Primer: ce-es.

### Velika terca

Terca kod koje je razmak između tonova četri polustepena. Primer: ce-e.

### Prekomerna terca

Terca kod koje je razmak između tonova pet polustepena. Primer: ce-eis. Po zvučnosti je ekvivalentna čistoj kvarti.

### Umanjena kvarta

Kvarta kod koje je razmak između tonova četri polustepena. Primer: ce-fes. Po zvučnosti je ekvivalentna velikoj terci.

### Čista kvarta

Kvarta kod koje je razmak između tonova pet polustepena. Primer: ce-ef (obratiti pažnju na klavirsku konfiguraciju "izuzetka": ef-be - sve druge čiste kvarte na bijelim dirkama na klaviru imaju dvije bijele dirke između dva data intervala, osim intervala ef-be)

### Prekomerna kvarta

Kvarta kod koje je razmak između tonova šest polustepena. Primer: ce-fis.

### Umanjena kvinta

Kvinta kod koje je razmak između tonova šest polustepena. Primer: ce-ges. Po zvučnosti je ekvivalentna prekomernoj kvarti. Jedina umanjena kvinta bez predznaka je si-fa

### Čista kvinta

Kvinta kod koje je razmak između tonova sedam polustepena. Primer: ce-ge.

### Prekomerna kvinta

Kvinta kod koje je razmak između tonova osam polustepena. Primer: ce-gis. Po zvučnosti je ekvivalentna maloj seksti.

### Umanjena seksta

Seksta kod koje je razmak između tonova sedam polustepena. Prmier: ce-asas. Po zvučnosti je ekvivalentna čistoj kvinti.

### Mala seksta

Seksta kod koje je razmak između tonova osam polustepena. Primer: ce-as.

### Velika seksta

Seksta kod koje je razmak između tonova devet polustepena. Primer: ce-a.

### Prekomerna seksta

Seksta kod koje je razmak između tonova deset polustepena. Primr: ce-ais. Po zvučnosti je ekvivalentna maloj septimi.

### Umanjena septima

Septima kod koje je razmak između tonova devet polustepena. Primer: ce-heses. Po zvučnosti je ekvivalentna velikoj seksti.

### Mala septima

Septima kod koje je razmak između tonova deset polustepena. Primer: ce-be.

### Velika septima

Septima kod koje je razmak između tonova jedanaest polustepena. Primer: ce-ha.

### Prekomerna septima

Septima kod koje je razmak između tonova dvanaest polustepena. Primer: ce-his. Po zvučnosti je ekvivalentna čistoj oktavi.

### Umanjena oktava

Oktava kod koje je razmak između tonova jedanaest polustepena. Primer: ce1-ces2. Po zvučnosti je ekvivalentna velikoj septimi.

### Čista oktava

*Glavni članak: oktava (muzika)*
Oktava kod koje je razmak između tonova dvanaest polustepena. Primer: ce1-ce2.

### Prekomerna oktava

Oktava kod koje je razmak između tonova trinaest polustepena. Primer: Ce-cis² :)

Literatura i reference
----------------------

* *Osnovna teorija muzike*, Marko Tajčević, 1997*, pp. 113 — 118*
* (1912) - Essentials of Music Theory, p. 38.

Spoljašnje veze
---------------

***Interval (muzika)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Encyclopaedia Britannica, Interval
* Morphogenesis of chords and scales Chords and scales classification
* Lissajous Curves: Interactive simulation of graphical representations of musical intervals, beats, interference, vibrating strings
* Elements of Harmony: Vertical Intervals
* Visualisation of musical intervals interactive