Pedesetnički kalendar - латиницом
**Педесетнички календар** или **Пентеконтадни календар** је јединствени пољопривредни календарски систем, за који се мисли да је Аморитског порекла, у коме је година подељена у седам периода од по педесет дана, са годишњом допуном од петнаест или шеснаест дана. Открили су га и реконструисали *Hildegaard* и *Julius Lewy* током 1940-тих. Употреба календара сеже уназад бар до 3. миленија п.н.е. у западној Месопотамији и околним подручјима. Коришћен је све до модерног доба, његови облици су пронађени у несторијанизму и међу феласима у савременој Палестини.

Преглед
-------

Педесетнички календар је на акадском био познат као *hamšâtum* а период од петнаест дана на крају године Вавилонцима је био познат као *shappatum*. Религијски налог да се "поштује сабат" по неким мишљењима потиче од налога да се прослави *shappatum*, период жетве на крају сваке године по пентеконтадском календарском систему.

Сваки 50-дневни период је обухватао седам седмица са седам сабата, са додатним педесетим даном, познатим као *atzeret*.

Овај календар су доста користили разна кананитска племена у Палестини, а мисли се да су га користили и Израелити, док у време краља Соломона није званично прихваћен нови тип соларног календара.

Литургијски календар Есена у Кумрану био је педесетнички календар, означен фестивалима последњег дана сваког 50-дневног периода, нпр. Прослава Новог вина, Прослава уља и Прослава Нове пшенице итд.

Филон је изричито повезао "врлине без премца" пентеконтадског календара са Питагорином теоремом, даље описујући број педесет као "савршени израз правоуглог троугла, врховни принцип стварања у свету и 'најсветији' од бројева".

Tawfiq Canaan (1882-1964) је описао употребу таквог календара међу Палестинцима у јужној Палестини, а такође и његов савременик Gustaf Dalman који је писао о обичајима муслиманских пољопривредника који су користили хришћанске ознаке за педесети дан, "што је, опет, прекривало далеко старије пољопривредне праксе: чување грожђа, муљање грожђа, сетву, итд.".

*Julius Morgenstern* је тврдио да календар Јубилеја има старо порекло као донекле модификовани остатак пентеконтадског календара.

Такође погледати
----------------

* Четвртак мртвих

Референце оригинала
-------------------

1. ↑  Roger Thomas Beckwith (2005). *Calendar, Chronology and Worship: Studies in Ancient Judaism and Early Christianity*. BRILL. str. 26. ISBN 9004125264.
2. ↑  Hebrew Union College (1924). *Hebrew Union College Annual*. str. 75.
3. 1 2  Lance Latham (1998). *Standard C Date/Time Library: Programming the World's Calendars and Clocks*. Focal Press. str. 37. ISBN 0879304960.
4. ↑  Pi Gamma Mu (1981). Social Sciences. str. 25.
5. ↑  Eviatar Zerubavel (1989). The Seven Day Circle: The History and Meaning of the Week. University of Chicago Press. str. 8. ISBN 0226981657.
6. ↑  Julian Morgenstern (1966). The Rites of Birth, Marriage, Death, and Kindred Occasions Among the Semites. Hebrew Union College Press. str. 282.
7. ↑  Geza Vermes (1995). The Dead Sea Scrolls in English. Continuum International Publishing Group. str. 54. ISBN 1850755639.
8. ↑  André Dupont-Sommer (1956). The Jewish Sect of Qumran and the Essenes: New Studies on the Dead Sea Scrolls. Macmillan. str. 1.
9. ↑  Joan E. Taylor (2003). Jewish Women Philosophers of First Century Alexandria. Oxford University Press. ISBN 0199259615.
10. ↑  Millar Burrows (1955). The Dead Sea Scrolls. Viking Press. str. 241.