**Универзитет у Вилниусу** (литвански: *Vilniaus universitetas* ; руски: Вильнюсский университет ; немачки: *Universität Vilnius*; пољски: *Uniwersytet Wileński* ; латински: *Universitas Vilnensis*) је највећи јавни универзитет који се налази у главном граду балтичке државе Литве и један од најстаријих универзитета у сјеверној Европи и најстарији у три постсовјетске балтичке републике.

Универзитет је 1579. основао велики војвода Литве и краљ Пољске Стефан Батори под називом *Исусовачка академија у Вилниусу*. Академија је након Краковске академије и Албертине у данашњем руском Калињинграду била трећа најстарија у оквирима големе Државне заједнице Пољске и Литваније. У контексту Треће подјеле Пољске 1795. године и Новембарског устанка 1830-1831. године, универзитет је био затворен све до 1919. године. У периоду одмах послије Првог светског рата литванске су власти неуспјело 1918. године и совјетске 1919. године покушале да обнове рад универзитета. Рад је коначно обновљен у августу 1919. од стране Друге пољске републике. 1920. град се поново нашао под совјетском влашћу у периоду Пољско-совјетског рата да би затим био дио непризнате марионетске Републике Централне Литваније до 1922. године, а затим опет дио Пољске.

Након Совјетске инвазије Пољске у септембру 1939. универзитет се на кратко, од октобра 1939. до јуна 1940. поново нашао под влашћу Литваније да би затим и ова у јуну 1940. била окупирана од стране Совјетског Савеза. Након Операције Барбароса балтичке су земље биле под окупацијом Трећег Рајха (1941-1944). 1944. Литванија је ослобођена и универзитет је ушао у образовни систем Литванске Совјетске Социјалистичке Републике *(данашње власти у Литванији период након ослобођења сматрају периодом "совјетске окупације")*. 1945. пољски студенти и професори напустили су институцију и прешли на Универзитет Николе Коперника у Торуњу. Био је то дио ширег процеса који су се између осталога догодили и на Универзитету у Вроцлаву и Универзитету у Лавову.

Након распада Совјетског Савеза универзитет је постао главни универзитет у новој неовисној Литванији. Кампус универзитета широко је познат по својој атрактивности и богатству архитектонских стилова који укључују готичку архитектуру, ренесансу, барок и класицизам.

Извори
------

Вањске везе
-----------

***Универзитет у Вилниусу*** na Wikimedijinoj ostavi

* (`lt`) Службена страница

| * p
* r
* u
Institucionalna mreža univerziteta u evropskim glavnim gradovima |
| --- |
| 
* Nizozemska Amsterdam
* Turska Ankara (AU)
* Turska Ankara (ODTU)
* Grčka Atena
* Austrija Beč
* Srbija Beograd
* Njemačka Berlin (Freie)
* Njemačka Berlin (Humbolt)
* Slovačka Bratislava
* Belgija Bruxelles (francuski)
* Belgija Bruxelles (nizozemski)
* Rumunija Bukurešt
* Mađarska Budimpešta
* Danska Kopenhagen
* Irska Dublin
* Finska Helsinki
* Švicarska Lausanne
* Portugal Lisabon
* Slovenija Ljubljana
* Ujedinjeno Kraljevstvo London
* Španija Madrid (UAM)
* Španija Madrid (UAC)
* Rusija Moskva
* Kipar Nikozija
* Norveška Oslo
* Francuska Pariz I
* Francuska Pariz III
* Francuska Pariz VI
* Francuska Pariz-Dauphine
* Češka Prag
* Latvija Riga
* Italija Rim III
* Italija Rim-Sapienza
* Italija Rim-Tor Vergata
* Severna Makedonija Skopje
* Bugarska Sofija
* Švedska Štokholm
* Estonija Tallinn (TU)
* Estonija Tallinn (TTU)
* Albanija Tirana
* Litvanija Vilnius
* Poljska Varšava
* Hrvatska Zagreb

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 132258348
* LCCN: no95004334
* ISNI: 0000 0001 2243 2806
* GND: 5098579-6
* SUDOC: 027294560
* BNF: cb121895731 (podaci)
* NKC: ko2003200186

 |