**Srčani zastoj** ili **klinička smrt** (lat. *Institio cordis*) je nagli prestanak normalne cirkulacije krvi usled nemogućnosti srca da se pravilno kontrakuje tokom sistole.

Srčani zastoj se razlikuje od srčanog udara, gde je prisutan poremećaj dotoka krvi u srčani mišić, iako srčani udar može biti uzrok srčanog zastoja.

Zaustavljena cirkulacija sprečava dostavljanje kiseonika u tkiva organizma. Cerebralna hipoksija, ili nedostatak kiseonika u mozgu, izaziva gubitak svesti i prestanak disanja, ponekad uz preostalo agonalno disanje. Povreda moždanih tkiva je verovatna u slučajevima zastoja srca dužim od 5 minuta, iako neke nove procedure mogu da produže ovo vreme (indukovana hipotermija). Da bis se poboljšale šanse za preživljavanje i oporavak neuroloških funkcija od najvećeg značaja je brza intervencija.

Srčani zastoj je urgentno stanje kod kojeg je izvestan postotak pacijenata moguće povratiti u normalno stanje, ako je medicinska intervencija brza. Kada srčani zastoj dovede do smrti, ova pojava se naziva iznenadna srčana smrt. Primarni oblik prve pomoći kod ovog stanja je mehanička stimulacija srca i disanja koja održava cirkulaciju do trenutka kada bude dostupna potpunija medicinska pomoć. Ona će zavisiti od vrste poremećaja, stanja srčanog ritma, i najčešće se sastoji od srčane defibrilacije ili primene medikamenata.

Vrste
-----

Ventrikularna fibrilacija je poremećaj u kontrakciji srčanog mišića. Rad srčanih mišićnih ćelija je nekoordinisan, stoga srce ne potiskuje krv.

Ventrikularna tahikardija je pojava gde srce kuca prebrzo, nedovoljno se puni, i stoga ne pumpa krv.

Elektromehanička disocijacija srca je stanje gde su električni impulsi u srcu pravilni, ali oni ne izazivaju mehaničke kontrakcije.

Asistola je potpuni prestanak električnih i mehaničkih dejstava u srcu.

Uzroci
------

Sve bolesti koje dovode do smrtnog ishoda dovode osobu u stanje srčanog zastoja. Stoga su mogući uzroci ovog stanja brojni. Mnogi od njih posredno uzrokuju zastoj rada srca (recimo: gušenje koje dovodi do hipoksije, koja izaziva srčani zastoj). Ponekad nije moguće sprečiti ovaj uzrok što dovodi do smrti.

Među odraslima, glavni uzrok srčanog zastoja je ishemijska bolest srca. Pri autopsiji 30% smrtnih slučajeva uzrokovanih zastojem srca pokazuje simptome nedavnog srčanog infarkta. Druga srčana oboljenja koja mogu dovesti do srčanog zastoja su: strukturalne anomalije, aritmije i kardiomiopatije. Uzroci nevezani za srčani mišić su: infekcije, trovanja lekovima, traume, rak i drugi.

#### Lista uzroka

* Hipovolemija - smanjena količina krvi, obično usled krvarenja
* Hipoksija - nedostatak kiseonika
* Acidoza - nenormalna pH vrednost krvi kao rezultat pojave mlečne kiseline (mogući uzroci su brojni)
* Hiperkalemija ili hipokalemija - previsok ili prenizak nivo kalijuma u krvi (tipično za bubrežne bolesnike).
* Hipotermija - niska telesna temperatura, koja se klinički definiše kao temperatura ispod 35 stepeni Celzijusa. Karakteristično za ove slučajeve je da pacijenti mogu da prežive duže vreme u stanju hipotermije i srčanog zastoja.
* Hipoglikemija ili hiperglikemija - nizak ili previsok nivo glikoze u krvi. Najčešće je izaziva nepravilna upotreba lekova.
* Tablete ili toksini - triciklični antidepresivi, fenotiazini, beta blokatori, blokatori kalcijumovih kanala, kokain, aspirin, acetominofen, itd.
* Bolest perikarda - sakupljanje krvi i drugih tečnosti u srčanoj maramici
* Pneumotoraks - sakupljanje vazduha u plućnoj maramici
* Tromboza srca
* Embolija pluća
* Fizička trauma - smanjena cirkulacija usled fizičke povrede srca i velikih krvih sudova.

Spoljašnje veze
---------------

* Udruženje za borbu protiv iznenadne srčane smrti
* Video koji ilustruje zastoj srca Arhivirano 2018-03-02 na Wayback Machine-u

***Srčani zastoj*** na Wikimedijinoj ostavi