Координате: 44° 52′ 20" СГШ, 21° 28′ 26" ИГД
**Кусић** је насеље у Србији у општини Бела Црква у Јужнобанатском округу. Према попису из 2011. било је 1164 становника.

Географски положај
------------------

Насеље се налази уз саму државну границу са Румунијом, од које је удаљен само пола километара, а од Беле Цркве је удаљен око 5 километара.

Историја
--------

Кусић током своје историје више пута је мењало своје име.

* Године:
* 1383. Kuzik
* 1427. Kuzaak
* 1427. Kuzak
* У XVI.веку Kuszith
* 1716. Кусић
* 1872. Kussics
* 1918. Кусић

Kuzik се први пут помиње 1383. и 1384. године као посед породице Де Јанк у Крашованском комунитету. Према предању, Кусићани су пореклом из Србије. Већина данашњих родова у Кусићу било је насељено још у 18. веку. 
Недељу дана после проглашења Банатске републике основана и Кусићка република. Ова република је у потпуности представљала особен начин испољавања идеја Октобарске револуције на банатском простору.

Прва црква је саграђена већ 1747. године, а саградио ју је Вукмир Николајевић, оберкнез од Оршаве до Панчева, koja је 22.јуна (по старом календару ) 1747.г. освештена. Такође у Кусићу била су два свештеника. Вукмир је обновио и манастир Кусић, који је изграђен у XIV веку као метох манастира Студенице.   

Године 1774. Кусић је припојен Илирско-банатској, а 1776.г. постао седиште компаније и добио немачку школу, која је за време турског рата (1788 ) уништена пожаром. Тада је изгорела и црква и престала немачка школа. Услед упада Турака и број становника је опао. Док је 1782.г било 1601 становник, 1802.г има једва 1186 становника. А већ до 1810.г је бројни пораст становништва био врло велики, па је те исте године пописано 2435 душа. Али затим настала стагнација, а 1848.г било је свега 2339 душа. У лето 1848.г када су опколили Белу Цркву, извршили Срби, 20. и 30. августа, навале са кусићког редута на белоцркванске мађарске позиције. Али 17. октобра Мађари потисну Србе, који су жилаво бранили своје положаје, при чему су село и црква оштећени ватром.

Године 1854. пописане су у Кусићу само 2094 душе, а у компанији (5 села) 7478. Кусићани се од раније баве виноградарством. Године 1881. основао је Антон Улман радионицу челичних и гвоздених алата. Године 1893. пришао је велики део становништва цоцијалистичкој партији. Године 1921.пописан је 2501 становник, од којих је било: Срба-2128; Словака-28; Осталих Словена-14; Румуна-91; Немаца-22; Мађара-1; Остали већином Роми – 224 Становника Године 1918. ушла српска војска у Кусић, која је припојен Торонталској-тамишкој жупанији. Приликом повлачења границе припојена су Румунији кусићка брда <<Гочинац>> и <<Шевац>>.

Демографија
-----------

У насељу Кусић живи 1063 пунолетна становника, а просечна старост становништва износи 38,9 година (37,9 код мушкараца и 39,9 код жена). У насељу има 436 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 3,12.

Ово насеље је углавном насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 2057 |  |
| **1953.** | 2059 |  |
| **1961.** | 1912 |  |
| **1971.** | 1808 |  |
| **1981.** | 1622 |  |
| **1991.** | 1560 | 1428 |
| **2002.** | 1499 | 1361 |
|  |  |  |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 1.136 | 83,46% |
| Роми |    | 150 | 11,02% |
| Хрвати |    | 9 | 0,66% |
| Румуни |    | 7 | 0,51% |
| Црногорци |    | 5 | 0,36% |
| Немци |    | 3 | 0,22% |
| Чеси |    | 2 | 0,14% |
| Муслимани |    | 1 | 0,07% |
| Мађари |    | 1 | 0,07% |
| непознато |    | 6 | 0,44% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 0 |    |    | 5 |
| 80+ | 7 |    |    | 7 |
| 75-79 | 21 |    |    | 32 |
| 70-74 | 35 |    |    | 46 |
| 65-69 | 27 |    |    | 38 |
| 60-64 | 36 |    |    | 40 |
| 55-59 | 19 |    |    | 27 |
| 50-54 | 56 |    |    | 41 |
| 45-49 | 70 |    |    | 50 |
| 40-44 | 55 |    |    | 45 |
| 35-39 | 51 |    |    | 51 |
| 30-34 | 43 |    |    | 45 |
| 25-29 | 45 |    |    | 51 |
| 20-24 | 47 |    |    | 33 |
| 15-19 | 56 |    |    | 43 |
| 10-14 | 53 |    |    | 45 |
| 5-9 | 40 |    |    | 41 |
| 0-4 | 27 |    |    | 33 |
| просек | 37.9 |  |  | 39.9 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 519 | 513 | 502 | 495 | 459 | 440 | 436 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 88 | 87 | 84 | 95 | 48 | 20 | 9 | 2 | 2 | 1 | 3.12 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 568 | 171 | 352 | 22 | 20 | 3 |
| Женски | 554 | 90 | 352 | 104 | 6 | 2 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 326 | 179 | - | - | 34 | 3 | 24 | 16 | 1 | 8 |
| Женски | 197 | 124 | - | 1 | 19 | 1 | - | 15 | 1 | 1 |
| Оба | 523 | 303 | - | 1 | 53 | 4 | 24 | 31 | 2 | 9 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | - | 1 | 20 | 1 | 1 | 8 | 1 | - | 29 |
| Женски | 1 | 1 | 3 | 7 | 6 | - | - | - | 17 |
| Оба | 1 | 2 | 23 | 8 | 7 | 8 | 1 | - | 46 |

Референце
---------

1. ↑  Летопис Општина у јужном Банату: *Банатска места и обичаји* Марина М.(Беч 1999). :
2. ↑  Милекерови летописи Општина у јужном Банату ISBN 86-85075-04-1:82
3. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
4. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
5. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Коришћена Литература
--------------------

1. Историјиски преглад Подунавске Области Банатски део написао: Феликс Милекер библиотекар и кустос градске библиотеке и музеја у Вршцу 1928.
2. Летопис Општина у јужном Банату: *Банатска места и обичаји* Марина М.(Беч 1999).

Летопис период 1812 – 2009 г. Саставио од Писаних трагова, Летописа, по предању о Банатских места и обичаји настанак села ко су били Досењеници чиме се бавили мештани.

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |


***Кусић*** na Wikimedijinoj ostavi

* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* План насеља на мапи (Mapquest)

| * p
* r
* u
Насељена места општине Бела Црква |
| --- |
| 
**Бела Црква** • 
Банатска Паланка • 
Банатска Суботица • 
Врачев Гај • 
Гребенац • 
Добричево • 
Дупљаја • 
Јасеново • 
Кајтасово • 
Калуђерово • 
Крушчица • 
Кусић • 
Црвена Црква • 
Чешко Село
 |