|  |
| --- |
|  |

Pojam **azotni oksidi** se obično odnosi na binarna jedinjenja kiseonika i azota ili njihova jedinjenja:

* Azot-monoksid (NO), azot(II) oksid
* Azot-dioksid (NO2), azot(IV) oksid
* Azot-suboksid (N2O), azot (I) oksid
* Azot-trioksid (N2O3), azot(II, IV) oksid, anhidrid azotaste kiseline.
* Azot-tetroksid (N2O4), azot(IV) oksid
* Azot-pentoksid (N2O5), azot(V) oksid, anhidrid azotne kiseline

(Poslednja tri sa spiska su nestabilna jedinjenja.)

Hemijske reakcije koje dovode do nastanka azotnih oksida mogu proizvesti nekoliko različitih jedinjenja kiseonika i azota (različiti proporcionalni odnosi), u zavisnosti od uslova same reakcije. Ovo je jedan od razloga zašto su sporedni, nusproizvodi N2O nepoželjni; proizvodnja ostala dva stabilna oksida azota, koja su uzgred veoma otrovna, su zakonom regulisana.

* Azot-monoksid, NO**Azot-monoksid**, NO
* Azot-dioksid, NO2**Azot-dioksid**, NO2
* Azot-suboksid, N2O**Azot-suboksid**, N2O
* Azot-trioksid, N2O3**Azot-trioksid**, N2O3
* Azot-tetroksid, N2O4**Azot-tetroksid**, N2O4
* Azot-pentoksid, N2O5**Azot-pentoksid**, N2O5

NOx
---

**NOx** je uopštena forma za mono-azotne okside(NO i NO2). Ovi oksidi nastaju prilikom procesa sagorevanja, naročito prilikom procesa sagorevanja na visokim temperaturama.

Na normalnoj, ambijentalnoj, temperaturi kiseonik i azot ne reaguju međusobno. Prilikom rada motora sa unutrašnjim sagorevanjem, sagorevanje smeše vazduha i goriva proizvodi dovoljno visoku temperaturu da bi izazvalo endotermnu reakciju atmosferskog azota i kiseonika u plamenu. U gradovima gde je saobraćaj gust, količina azotnih oksida je primetna i može biti čak i štetna. 

U prisustvu viška kiseonika (O2), Azot-monoksid (NO) će reagovati i nastaće Azot-dioksid (NO2), a vremenski period ove reakcije zavisi od same koncentracije u vazduhu, vidi se na tabeli: 

| NO koncentracija u vazduhu 
(ppm) | Vreme potrebno da se polovina prisutnog NO 
oksiduje u NO2 
(min) |
| --- | --- |
| 20,000 | 0.175 |
| 10,000 | 0.35 |
| 1,000 | 3.5 |
| 100 | 35 |
| 10 | 350 |
| 1 | 3500 |

Kada su NOx i neke od organskih isparljivih smeša (VOC) zajedno u vazduhu, i uz prisustvo sunčeve svetlosti, one formiraju fotohemijski smog, koji daje veliki udeo u zagađenju prirode. Pored zagađenja ove komponente i negativno utiču na čovekovo zdravlje.

1. Azot-dioksid, ako se rastvori u vlagi iz vazduha, formira komponentu (azotnu kiselinu) kisele kiše:

**2NO2 + H2O → HNO2 + HNO3**
(Azot-dioksid + voda → azotasta kiselina + azotna kiselina).

2. Zatim se azotasta kiselina razlaže:

**3HNO2 → HNO3 + 2NO + H2O**
(azotasta kiselina → azotna kiselina + azot-monoksid + voda),

3. Gde azot-monoksid reaguje sa kiseonikom, oksiduje, i formira azot-dioksid koji opet reaguje sa vodom i opet stvara azotnu kiselina:

**4NO + 3O2 + 2H2O → 4HNO3**
(azot-monoksid + kiseonik + voda → azotna kiselina).

Azot-monoksid takođe učestvuje u stvaranju ozona u troposferi.

Biogenetičko poreklo
--------------------

U poljoprivredi fertilizacija i obogaćivanje zemljišta azotnim đubrivima takođe pripomaže obogaćivanju atmosferskih NO*x*, preko fertilizacije zemljišta pomoću mikroorganizmima koji pospešuju proces.

Izvori
------

1. ↑  Lide David R. ur. (2006). *CRC Handbook of Chemistry and Physics* (87th izd.). Boca Raton, FL: CRC Press. 0-8493-0487-3.
2. ↑  Susan Budavari, ur. (2001). *The Merck Index: An Encyclopedia of Chemicals, Drugs, and Biologicals* (13th izd.). Merck Publishing. ISBN 0-911910-13-1.
3. ↑  „NOx Removal". Branch Environmental Corp. Arhivirano iz originala na datum 2007-10-08. Pristupljeno 26. 12. 2007.
4. ↑  „Health and Environmental Impacts of NOx". United States Environmental Protection Agency. Pristupljeno 26. 12. 2007.
5. ↑  D. Fowler, *et al.* (1998). „The atmospheric budget of oxidized nitrogen and its role in ozone formation and deposition". *New Phytologist* **139**: 11-23. DOI:10.1046/j.1469-8137.1998.00167.x.
6. ↑  J.N. Galloway, *et al.* (Sep 2004). „Nitrogen cycles: past, present, and future". *Biogeochemistry* **70** (2): 153-226. DOI:10.1007/s10533-004-0370-0.
7. ↑  E.A. Davidson & W. Kingerlee (1997). „A global inventory of nitric oxide emissions from soils". *Nutrient Cycling in Agroecosystems* **48**: 37-50. DOI:10.1023/A:1009738715891.

Spoljašnje veze
---------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal Hemija***  |


***Azotni oksidi*** na Wikimedijinoj ostavi

* How Nitrogen Oxides Affect the Way We Live and Breathe :: US EPA Information