**Sergej Aleksandrovič Jesenjin** (rus. **Сергей Александрович Есенин**) (Konstatinovo, 3. listopada 1895. - Lenjingrad, 28. prosinca 1925.), ruski pjesnik.

Životopis
---------

U Petrograd je došao 1915. i ušao u književne krugove u kojima je pobudio zanimanje seoskim motivima u poeziji. Oduševljeno je pozdravio revoluciju. Kasnije se odao boemskom životu, oženio se balerinom Isadorom Duncan, a u jednom petrogradskom hotelu je razrezao lijevu ruku i vlastitom krvlju napisao pjesmu *"Do viđenja prijatelju, do viđenja"*. Iste noći počinio je samoubojstvo objesivši se o cijev centralnog grijanja.

Stvorio je pjesništvo posvećeno selu i prirodi, s mnogo metafora koje crpi iz seoskog života i vjerovanja. Njegov drugi ciklus ima karakter pjesnikovih osobnih ispovijesti. Staljinistička je kritika oštro osuđivala "jesenjštinu", pijanstvo, razbarušeni individualizam, kavanska raspoloženja i poetizaciju huliganstva. Jesenjinova poezija stekla je mnoge poklonike i izvan pjesnikove domovine.

Posljednje godine života, Jesenjin je u neprestanom stvaralačkom zanosu. "Ne mogu ih zaustaviti", "to je kao navijeni stroj", govorio je znancima. Prije toga, 1924. na Kavkazu, također je bilježio sve što je godinama gomilao u sebi. Nezaboravna ispovijest *Ana Snjegina* izlijeva se snagom bujice u divnu lirsku pjesmu. *Ana Snjegina* je pjesnikovo i najrealističnije ostvarenje, sa utiscima iz rodnog kraja 1918. gdje je Jesenjin proveo ljeto i bio očevidac mnogih događaja. Pred smrt Jesenjin se najviše sjeća ljubavi, koja za njega znači najveću sreću i čudo na svijetu. Njena prolaznost ga muči, on bi htio vječno sanjati svibanj i onu koju zauvijek voli i da nikada ne procvjeta. Ispovjesti smrtnika, tako bi se mogle nazvati posljednje Jesenjinove pjesme. Opraštajući se sa životom, on u njima, tonom intimnosti, uzbudljivih osjećanja ,tihih radosti i tuge, izražava najneposrednija osjećanja. U jesen 1925. pjesniku se teško moglo pomoći: "kada se u posljednje vrijeme govorilo", kaže Anatoly Mariengof, "Jesenjin pije", riječi su zvučale kao "udarci malja" i svi su bježali od opasnog, mahnitog i izgubljenog čovjeka. 

Navečer 23. prosinca, Jesenjin po bilješkama zeta Neasedkina, odlazi sestrama u Zamoskvorecje i ne pozdravlja se, ide u sobu i kupi sve svoje stvari. Stiže u Petrograd 24. prosinca ujutro, odsjeda u hotelu Angleter i tri dana juri obavljajući poslove. Bolesno uznemiren, Jesenjin se tih dana osjećao strahovito usamljen. U hotelskoj sobi br.5, koju je nekada dolazio sa Isidorom, atmosfera postaje sve teža, naročito navečer. Kad god bi pred spavanje otvorio prozor ulijetalo bi jato vrana koje dugo nije mogao istjerati. 

Njegovo stanje se pogoršavalo, i on je ujutro 27. prosinca, nemajući tinte - kako je sam pričao preko dana poznanicima - napisao pjesmu krvlju, iz rasječenih vena. To su bili stihovi "Do viđenja, prijatelju", predani navečer mladom pjesniku V. Erlihu, koji ih zaboravio pročitati i zavirio je u njih tek kasnije. 

Navečer 27. prosinca, u stanju jake potištenosti, i duševnog nemira, poslije ponoći izmedu noći 27. i 28. prosinca 1925. počinio je trostruko samoubojstvo: presjecenjem vena, vješanjem i izgaranjem uz cijev parnog grijanja.

Pokopan je u Moskvi 30. prosinca 1925. godine na Vaganjkovskom groblju.

Djela
-----

* *Breza* 1913.
* *Jesen* 1914.
* *Pjesma o keruši* 1915.
* *Mangup* 1919.
* *Ispovijest mangupa* 1920.
* *Ja sam posljednji pjesnik u selu* 1920.
* *Molitva za umrle* 1920.
* *Pugačov* 1921.
* *Pismo majci* 1924.
* *Kafana Moskva* 1924.
* *Ispovijest mangupa* 1924.
* *Tko sam, što sam?* 1925.
* *Snježno polje* 1925.
* *Crni čovjek* 1925.
* *Kačalovljevom psu* 1925.
* *Do viđenja, prijatelju, do viđenja* 1925.

Fiktivni portreti
-----------------

U biografskom filmu *Isadora*, lik Jesenjina je tumačio hrvatski glumac Zvonimir Črnko.

Vanjski linkovi
---------------

* 
* Izabrane pjesme Sergeja Aleksandroviča Jesenjina (hrvatski, ruski, engleski)

| * p
* r
* u
Književnici razdoblja 1857. - 1952. |
| --- |
| Moderna - Parnasovstvo - Simbolizam - Impresionizam -Secesija - Bečka moderna - Larpurlartizam | Leconte de Lisle - Stéphane Mallarmé - Arthur Rimbaud - Paul Verlaine - Charles Baudelaire - Sully Prudhomme - Hermann Bahr - Karl Kraus - Stefan Zweig - Arthur Schnitzler - Hugo von Hofmannsthal - Henrik Ibsen - Anton Pavlovič Čehov |
| Avangarda - Futurizam - Ekspresionizam - Dadaizam - Nadrealizam | Vladimir Majakovski - Georg Trakl - Franz Werfel - Georg Heym - Tristan Tzara - Andre Breton - Sergej Jesenjin - Federico García Lorca - Pablo Neruda - Marcel Proust - Franz Kafka - Luigi Pirandello - Ernest Hemingway |
| Kasni modernizam 1929. - 1952. | William Faulkner - James Joyce - Hermann Hesse - Albert Camus - Jean-Paul Sartre - Bertolt Brecht - Samuel Beckett - Eugène Ionesco - Meša Selimović |
| Hrvatska moderna: 1892. - 1916.Praška skupina - Bečka skupina | Janko Leskovar - Ivan Kozarac - Antun Gustav Matoš - Milan Begović - Dinko Šimunović - Janko Polić Kamov - Ivo Vojnović - Fran Galović - Dragutin Domjanić - Vladimir Vidrić - Vladimir Nazor - Milutin Cihlar Nehajev |
| Hrvatski književnici avangarde (20. stoljeće)Književnost od 1914. - 1952. - Druga moderna | Ivan Goran Kovačić - Nikola Pavić - Mate Balota - Drago Gervais - Šime Vučetić - Marin Franičević - Tin Ujević - Dobriša Cesarić - Dragutin Tadijanović - Ivo Andrić - Miroslav Krleža - Antun Branko Šimić - Ivana Brlić-Mažuranić - Ivan Slamnig - Marija Jurić Zagorka - Ranko Marinković - Slavko Mihalić - Slobodan Novak - Vesna Parun - Ivan Aralica |


***Sergej Jesenjin*** na Wikimedijinoj ostavi