**Demografija Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije** utvrđivala se putem popisa stanovništva koji se provodio jednom svakog desetljeća, i to u razdoblju od 1948. do 1991. putem kojeg su se žitelji evidentirali radi statistike po prebivalištu u jednoj od šest republika, dobi, spolu, narodnosti, zaposlenosti i gustoči naseljenosti, dok se religiozni popis proveo jedino 1953. Pošto je Jugoslavija bila sastavljena od šest republika, bila je multi-etnička federacija sa nekoliko naroda bez apsolutne većine. Prema zadnjem službenom popisu stanovništva Jugoslavije, 1991. ta je država imala 23.528.230 stanovnika.  Prosječna gustoća naseljenosti bila je 92 stanovnika na km2. Kasnije se, iste godine, ponovio taj popis u nekim bivšim republikama koje su stekle neovisnost da bi se utvrdio njihov službeni rezultat. Primjerice, Hrvatska je prema jugoslavenskom popisu tada imala 4.760.344 stanovnika od kojih su Hrvati činili 77,9 % stanovništva, da bi prema novoj verziji hrvatske vlada taj broj stanovnika bio zapravo 4.784.265 od kojeg su Hrvati činili zapravo 78,1 % stanovništva.

Stanovništvo države se neravnomjerno mijenjao: od 1921. kada je imala 12 milijuna, do 1991. kada je imala 23 milijuna stanovnika, broj žitelja Jugoslavije se udvostručio. 1950. bila je 29. najmnogoljudnija država svijeta. Ipak, primjerice, u Sloveniji se broj stanovnika u tom razdoblju povećao samo za 80 %, dok se na Kosovu gotovo učetverostručio. U istom razdoblju, broj nepismenih pao je sa četvrtine stanovništva na manje od 6%. Očekivani prosječni životni vijek muškaraca povećao sa u razdoblju 1948.-1981. sa 48,6 na 67,7 godina, a ženski sa 53 na 73,2 godine. Udio poljoprivrednog u ukupnom broju stanovništva Jugoslavije smanjio sa 1948. sa 67,2% na samo 19,9% 1981. godine. Srbi, Hrvati i Slovenci su bilježili stagnaciju po stopi plodnosti, dok su Bošnjaci i Albanci bilježili velik rast, najviše u 1960-ima i 1970-ima. Do 1990-ih, Albanci su po udjelu stanovništva prestigli Slovence i Makedonce. Zabilježen je i porast Jugoslavena koji su 1981. dosegli brojku od preko 1,2 milijuna, da bi se potom njihov broj smanjivao te se oni opredjeljivali za druge narodnosti. Zadnji popis iz 1991. zabilježio je vrhunac broja stanovnika te države. Nakon raspada SFRJ, sve republike su zabilježile trend pada nataliteta a tri trend negativnog prirodnog prirasta, izuzev Slovenije, Crne Gore i Sjeverne Makedonije, makar je i kod njih povećanje stanovništva vrlo nisko.

Uvod
----

Posljednji popis prije uspostave Federativne Narodne Republike Jugoslavije (1963. godine ime države je promijenjeno u Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija) održan je 1931. godine u tadašnjoj Kraljevini Jugoslaviji. Prema tom popisu, na teritoriju Kraljevine Jugoslavije koja nije obuhvaćala područja Istre i slovenskog primorja oko Trsta, koji su bili dio Italije, živjelo je 13.934.038 stanovnika, od toga: 6.785.501 pravoslavnih, 5.217.847 rimokatolika, 231.169 evangelika, 1.561.166 muslimana i 138.355 drugih. Do 1940. stanovništvo je uspjelo da naraste do 15.811.000 stanovnika.Podaci o nacionalnosti nisu bili popisivani. Što se tiče vitalne statistike, u periodu između dva svjetska rata u Kraljevini se svake godine rađalo više od 400 tisuća djece, a stopa nataliteta je dvadesetih godina bila oko 35 promila, da bi do 1939. godine pala na 25,9 promila. Stopa smrtnosti je bila izuzetno visoka za današnje okolnosti. 1919. godine ona je iznosila 22,1 promila, ali je do 1939. uspjela da se smanji na 15 promila. Najveća stopa prirodnog prirasta je zabilježena 1930. godine i iznosila je 16,5 promila, tj. stanovništvo se na osnovu prirodnog priraštaja povećalo za 227.773 ili 1,65% stanovnika. 1939. rast je iznosio 1,09 %. Stopa razvoda u međuratnoj Jugoslaviji je bila mnogo manja nego u kasnijem razdoblju za vrijeme SFRJ. Svake godine se u prosjeku razvodilo oko 5 do 6 tisuća brakova, a stopa razvoda je bila konstantna i iznosila je oko 50 razvoda na 1000 brakova svake godine, dok je u SFRJ ta stopa varirala od 120 do 140 razvoda na 1000 brakova. Poslije popisa iz 1931. godine, usljed ratnih okolnosti, naredni je održan tek 1948. godine u FNRJ.

### Vitalna statistika Kraljevine Jugoslavije od 1919. do 1940.

|  | Stanovništvo sredinom godine | Živorođeni | Umrli | Prirodna promjena | Stopa nataliteta | Stopa mortaliteta | Prirodni priraštaj | Stopa ukupnog fertiliteta | Žensko fertilno stanovništvo (15-49 godina) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1919** | 11.706.957 | **347.748** | 258.638 | **89.110** | **29,7** | 22,1 | **7,6** |  |  |
| **1920** | 11.881.764 | **422.267** | 250.090 | **172.177** | **35,5** | 21,0 | **14,5** |  |  |
| **1921** | 12.059.178 | **442.530** | 252.104 | **190.426** | **36,7** | 20,9 | **15,8** |  |  |
| **1922** | 12.239.245 | **420.910** | 254.478 | **166.432** | **34,4** | 20,8 | **13,6** |  |  |
| **1923** | 12.421.997 | **432.779** | 252.543 | **180.236** | **34,8** | 20,3 | **14,5** |  |  |
| **1924** | 12.607.480 | **442.835** | 254.527 | **188.308** | **35,1** | 20,2 | **14,9** |  |  |
| **1925** | 12.795.732 | **437.070** | 239.429 | **197.641** | **34,2** | 18,7 | **15,4** |  |  |
| **1926** | 12.986.796 | **459.035** | 244.761 | **214.274** | **35,3** | 18,8 | **16,5** |  |  |
| **1927** | 13.180.709 | **451.617** | 276.294 | **175.323** | **34,3** | 21,0 | **13,3** |  |  |
| **1928** | 13.377.523 | **437.523** | 272.606 | **164.917** | **32,7** | 20,4 | **12,3** |  |  |
| **1929** | 13.577.272 | **452.544** | 286.249 | **166.295** | **33,3** | 21,1 | **12,2** |  |  |
| **1930** | 13.780.006 | **489.270** | 261.497 | **227.773** | **35,5** | 19,0 | **16,5** |  |  |
| **1931** | 13.982.000 | **470.275** | 276.840 | **193.435** | **33,6** | 19,8 | **13,8** |  |  |
| **1932** | 14.174.000 | **465.935** | 272.180 | **193.755** | **32,9** | 19,2 | **13,7** |  |  |
| **1933** | 14.369.000 | **452.229** | 243.717 | **208.512** | **31,5** | 17,0 | **14,5** |  |  |
| **1934** | 14.566.000 | **460.913** | 248.882 | **212.031** | **31,6** | 17,1 | **14,6** |  |  |
| **1935** | 14.767.000 | **441.728** | 248.978 | **192.750** | **29,9** | 16,9 | **13,1** |  |  |
| **1936** | 14.970.000 | **435.861** | 240.879 | **194.982** | **29,1** | 16,1 | **13,0** |  |  |
| **1937** | 15.172.000 | **424.448** | 242.337 | **182.111** | **28,0** | 16,0 | **12,0** |  |  |
| **1938** | 15.384.000 | **411.381** | 240.303 | **171.078** | **26,7** | 15,6 | **11,1** |  |  |
| **1939** | 15.596.000 | **403.938** | 233.196 | **170.742** | **25,9** | 15,0 | **10,9** |  |  |
| **1940** | 15.811.000 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | Stanovništo sredinom godine | Živorođeni | Umrli | Prirodna promjena | Stopa nataliteta | Stopa mortaliteta | Prirodni priraštaj | Stopa ukupnog fertiliteta | Žensko fertilno stanovništvo (15-49 godina) |
|

### Brakovi i razvodi u Kraljevini Jugoslaviji od 1919. do 1940.

|  | Stanovništo sredinom godine | Broj sklopljenih brakova | Broj razvoda | Stopa sklopljenih brakova | Stopa razvoda | Stopa razvoda na 1000 sklopljenih brakova |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1919** | 11.706.957 | **225.605** |  | 19,3 |  |  |
| **1920** | 11.881.764 | **185.954** | **5.687** | 15,7 | 0,5 | **30,6** |
| **1921** | 12.059.178 | **157.055** | **6.720** | 13,0 | 0,6 | **42,8** |
| **1922** | 12.239.245 | **131.776** | **6.548** | 10,8 | 0,5 | **49,7** |
| **1923** | 12.421.997 | **129.796** | **6.492** | 10,4 | 0,5 | **50,0** |
| **1924** | 12.607.480 | **114.896** | **5.508** | 9,1 | 0,4 | **47,9** |
| **1925** | 12.795.732 | **123.005** | **5.481** | 9,6 | 0,4 | **44,6** |
| **1926** | 12.986.796 | **124.249** | **4.940** | 9,6 | 0,4 | **39,8** |
| **1927** | 13.180.709 | **124.104** | **5.254** | 9,4 | 0,4 | **42,3** |
| **1928** | 13.377.523 | **121.334** | **5.580** | 9,1 | 0,4 | **46,0** |
| **1929** | 13.577.272 | **128.120** | **6.070** | 9,4 | 0,4 | **47,4** |
| **1930** | 13.780.006 | **138.322** | **5.826** | 10,0 | 0,4 | **42,1** |
| **1931** | 13.982.000 | **126.072** | **6.393** | 9,0 | 0,5 | **50,7** |
| **1932** | 14.174.000 | **111.059** | **5.231** | 7,8 | 0,4 | **47,1** |
| **1933** | 14.369.000 | **111.503** | **5.500** | 7,8 | 0,4 | **49,3** |
| **1934** | 14.566.000 | **99.704** | **5.520** | 6,8 | 0,4 | **55,4** |
| **1935** | 14.767.000 | **110.129** | **5.561** | 7,5 | 0,4 | **50,5** |
| **1936** | 14.970.000 | **109.528** | **5.022** | 7,3 | 0,3 | **45,9** |
| **1937** | 15.172.000 | **117.717** | **6.547** | 7,8 | 0,4 | **55,6** |
| **1938** | 15.384.000 | **121.605** | **6.466** | 7,9 | 0,4 | **53,2** |
| **1939** | 15.596.000 | **123.817** | **7.103** | 7,9 | 0,5 | **57,4** |
| **1940** | 15.811.000 |  |  |  |  |  |
|  | Stanovništvo sredinom godine | Broj sklopljenih brakova | Broj razvoda | Stopa sklopljenih brakova | Stopa razvoda | Stopa razvoda na 1000 sklopljenih brakova |

Popis stanovništva 1948.
------------------------

Narodni sastav FNRJ prema popisu iz 1948.
*Glavni članak: Popis stanovništva 1948. u FNRJ*
Prema popisu stanovništva obavljenom 15. ožujka 1948. Jugoslavija je imala 15.772.098 stanovnika te je bio vidljiv demografski gubitak tijekom Drugog svjetskog rata. Prema rezultatima istraživanja iz 1964. Jugoslavija u Drugom svjetskom ratu izgubila 597.323 osoba, civila i partizana. Po republikama, najviše žrtava je imala Hrvatska: 194.749 poginulih ili nestalih civila i partizana ili 32,6% ukupno stradalih. Bosna i Hercegovina je imala 177.045 žrtava (29,6%), uža Srbija 97.728 (16,4%), Vojvodina 41.370 (6,9%), Slovenija 40.791 (6,8%), Makedonija 19.706 (3,3%), Crna Gora 16.903 (2,8%) a Kosovo 7.927 (1,3%), dok se za 1.744 nije znalo porijeklo republike. Po udjelu postotka poginulih, najviše je imala Bosna i Hercegovina, oko 7% ukupnog stanovništva, a najmanje Kosovo, oko 1%. Savezni statistički ured navodi da bi bez rata Jugoslavija imala oko 18,3 milijuna stanovnika, ali da je broj žitelja od zadnjeg popisa iz 1931. ipak povećan za 1,3 milijuna stanovnika ili 9,1%.

Procjenjen broj ubijenih kvislinških i kolboracionisičkih snaga je 125.000. Time se broj ubijenih penje na 750.000 do 800.000 osoba. Jugoslavija time izgubila 5,9–6,6 % svoje ukupne populacije u ratu. Ivo Banac procjenjuje da su Srbi su izgubili 487.000 osoba ili 6,9 % ukupne narodne populacije, Hrvati 207.000 ili 5,4 %, Muslimani 86.000 ili 6,8 % a Židovi 60.000 ili 77,9 %. Jugoslavija je uz to dodatano zbog negativne migracije izgubila 600.000 do 700.000 ljudi koji su izbjegli iz države, uglavnom Nijemaca, Talijana, Mađara, ali i drugih, uglavnom antikomunista koji su pobjegli u zapadne države. Zbog rata je uništeno i 20 % ukupnih stambenih jedinica, čime je 3.000.000 osoba postalo beskućnicima. 

Popis iz 1948. je po prvi put uključio i područja Istre i slovenskog primorja oko Trsta, koje je prije pripadalo Italiji. Zadnji popis prije toga obavljen je 1931. u Kraljevini Jugoslaviji, prema kojem je tada imala 14.534.000 stanovnika, bez gore spomenutih teritorija. Obrazac je sadržavao 13 pitanja i uputstvo za popunjavanje. Bilo je predviđeno da muslimani jugoslavenskog etničkog porekla daju neki od neki od odgovora: Srbin-musliman, Hrvat-musliman ili neopredijeljen-musliman, s tim što su Srbi-muslimani uključeni u Srbe, Hrvati-muslimani u Hrvate i Makedonci-muslimani u Makedonce, dok su neopredijeljeni-muslimani iskazani posebno, što je izazvalo poneke konfuzije. Kasnijim popisima muslimanima je priznat status naroda. Izuzev Hrvatske (14.545 manje osoba), sve ostale republike su zabilježile rast stanovništva. Od ukupno 15,77 milijuna žitelja, najviše je otpalo na Srbiju: 6.527.966 ili 41,4%. Kosovo je imalo 727.820 žitelja (498.242 Albanci ili 68,4%, 171.911 Srbi ili 23,6%), Vojvodina 1.663.212 žitelja (Srbi 841.246 ili 50,6%, Mađari 428.932 ili 25,8%, Hrvati 134.232 ili 8,1%) a uža Srbija 4.134.934 žitelja (Srbi 3.810.573 ili 92,2%, Albanci 33.289 ili 0,8% i drugi).

Na Hrvatsku je otpalo 3.779.858 ili 24% stanovništva Jugoslavije. Hrvata je bilo 2.975.339 ili 78,7%, Srba 543.795 ili 14,4%. Bosna i Hercegovina je imala 2.565.277 žitelja, od toga 1.136.116 Srba (44,3%), 788.403 Muslimana/Bošnjaka (30,7%), 614.123 Hrvata (23,9%) i drugih. Makedonija je brojala 1.152.986 stanovnika (789.648 Makedonci ili 68,4%, 197.389 Albanci 17,1%), Slovenija 1.391.873 (1.350.459 Slovenci ili 97%, 16.069 Hrvati ili 1,2%) a Crna Gora 377.189 (342.008 Crnogorci ili 90,7%, 19.425 Albanci ili 5,1% i drugi).

Radno aktivnog stanovništva bilo je 46,3%. Jugoslavija je zabilježila pet gradova većih od 100.000 stanovnika, šest od preko 50.000 i 17 s preko 20.000. Ukupan broj gradskog stanovništva bio je 1,94 milijuna ili 12,3%, a seoskog 13,83 milijuna ili 87,7%. Najveći gradovi bili su Beograd (367.816 stanovnika), Zagreb (279.623 stanovnika), Ljubljana (115.095 stanovnika) i Sarajevo (113.769 stanovnika).

Popis stanovništva 1953.
------------------------

Narodni sastav FNRJ prema popisu iz 1953.
*Glavni članak: Popis stanovništva 1953. u FNRJ*
Prema popisu stanovništva iz 1953. Jugoslavija je imala 16.936.573 stanovnika, što ju je tada svrstavalo na visoko 29. mjesto na listi najmnogoljudnijih država svijeta. Najviše je opet imala Srbija: 6.979.154 stanovnika ili 41,2%. Kosovo je imalo 808.141 žitelja (524.559 Albanci ili 64.9%, 189.969 Srbi ili 23.5%, 34.583 Turci ili 4.3% i drugi), Vojvodina 1.699.545 žitelja (Srbi 865.538 ili 50,9%, Mađari 435.179 ili 25,6%, Hrvati 127.027 ili 7,5% i drugi) a uža Srbija 4.471.468 žitelja (Srbi 4.088.724 ili 91,4%, Muslimani 64.303 ili 1,4%, Albanci 39.989 ili 0,9% i drugi).

Hrvatska je brojala 3.936.022 stanovnika (Hrvati 3.128.661 ili 79,5%, Srbi 588.756 ili 15%). Bosna i Hercegovina brojala je 2.847.459 stanovnika (Srbi 1.264.372 ili 44,4%, Muslimani-Bošnjaci 891.800 ili 31,3%, Hrvati 654.229 ili 23%), Slovenija 1,5 milijuna (96,5% Slovenci), Makedonija 1,3 milijuna (Makedonci 66%, Turci 15,6%, Albanci 12,5%, Srbi 2,7%) a Crna Gora 419.873. Prosječna starost u Jugslaviji bila je 23,8 godina.

Jugoslavija je te godine imala 7.848.857 radno aktivnog stanovništva, ili 46% ukupne populacije. Od toga broja, 5.182.521 (66%) je radilo u poljoprivredi, 812.702 (10%) u industriji, 478.222 (6%) u upravi, 365.770 (5%) u zanatu, 240.431 (3%) u prometu i drugim. Uža Srbija je imala 52%, Hrvatska i Slovenija imale su po 48%, Vojvodina 45%, BiH 42%, Makedonija 41%, Crna Gora 36% a Kosovo samo 33% radno aktivnog stanovništva. Među radnim stanovništvom bilo je samo 2.680.265 žena ili 34%. 8.545.935 ljudi je bilo uzdržavano (djeca, mladež, umirovljenici, nemoćni, nezaposleni). 

Vjeroispovijest je istražena samo tijekom popisa iz 1953. kada se 41,2% stanovništva izjasnilo kao pravoslavcima, 31,7% katolicima, 12,3% muslimanima, 12,6% nije bilo religiozno a 0,9% bili su protestanti. Udio nepismenih bio je 25,4%, ili gotovo četvrtina stanovništva.

Popis stanovništva 1961.
------------------------

*Glavni članak: Popis stanovništva 1961. u FNRJ*
Prema popisu stanovništva iz 1961. Jugoslavija je imala 18,55 milijuna stanovnika, što ju je tada svrstavalo na osmo mjesto najmnogoljudnijih država Europe, iza SSSR-a, Britanije, Zapadne Njemačke, Francuske, Italije, Španjolske i Poljske. Popis se obavljao između 1. i 8. travnja 1961. Srbija je prema tim rezultatima imala 7.642.227 stanovnika ili 41,2% ukupnog stanovništva Jugoslavije. Prosječna gustoča naseljenosti bila je 87 stanovnika/km2, što je bilo iznad jugoslavenskog prosjeka od 73 stanovnika/km2. Prirodni priraštaj stanovništva Srbije bio je 11,3‰ (uža Srbija 9,5‰, Vojvodina 11‰ a Kosovo 21,2‰). Etnički sastav Srbije bio je sljedeći: Srbi 5.704.740 (74,6%), Albanci 699.799 (9,2%), Mađari 449.586 (5,9%), Hrvati 196.411 (2,6%), Slovaci 77.873 (1%) i drugi. Na Kosovu je bilo 646.605 Albanaca (67,1%), 227.016 Srba (23,6%) i drugih, a u Vojvodini je narodni sastav bio sljedeći: Srbi 1.017.717 (54,9%), Mađari 442.561 (23,9%), Hrvati 145.341 (7,8%) i drugi. U naseljima od preko 5.000 stanovnika živjelo je 33% stanovništva, a u naseljima preko 50.000 12% stanovništva. Radno-aktivnog stanovništva bilo je 50,5%.

Druga najmnogoljudnija republika bila je Hrvatska sa 4.159.696 žitelja ili 74 stanovnika/km2, u rangu prosjeka Jugoslavije. Narodni sastav bio je sljedeći: Hrvati 3.339.890 (80,3%), Srbi 624.990 (15%), Mađari 42.347 (1%), Slovenci 39.103 (0,9%) i drugi. Na radno aktivno stanovništvo otpadalo je 1.954.269 stanovnika ili 47%, od toga na industriju i rudarstvo 353.000, trgovinu i ugostiteljstvo 99.500, građevinarstvo 83.900, promet 79.600, poljoprivreda i ribarstvo 72.200 i druge. Narodni dohodak ostvaren u Hrvatskoj 1964. bio je 1.470.501 milijuna jugoslovenskih dinara ili preko četvrtine ukupnog dohotka Jugoslavije.

Treća najmnogoljudnija republika bila je Bosna i Hercegovina sa 3.277.948 žitelja ili 64 stanovnika/km2, ispod prosjeka Jugoslavije. Od 1853. do 1961. njeno stanovništvo je utrostručeno. Narodni sastav bio je sljedeći: Srbi 1.406.057 (42,9%), Bošnjaci 842.248 (25,7%), Hrvati 711.665 (21,7%) i drugi. Više od 76% stanovništvo bilo je zaposljeno u poljoprivredi, a samo 11% u industriji. Makedonija je imala 1.406.003 stanovnika (1.000.866 Makedonaca ili 71,2%, 183.103 Albanaca ili 13%, 131.481 Turaka ili 9,4% i drugih), Slovenija 1.591.523 (Slovenci 1.522.248 ili 95,6%, Hrvati 31.429 ili 2%, Srbi 13.609 ili 0,9%).

Kretanje godišnjeg narodnog dohotka po stanovniku se gotovo utrostručio: 1939. bio je tek 210$ po stanovniku, 1953. bio je 250$, 1962. već 480$ da bi 1965. dosegnuo razinu od 570$, što je tada Jugoslaviju svrstavalo među srednje razvijene zemlje. Broj stranih turista povećan je sa pola milijuna 1957. na 3,6 milijuna 1967. čime je prihod od stranih valuta povećan sa 4,5 milijuna$ na 133 milijuna.

Popis stanovništva 1971.
------------------------

Grafikon koji pokazuje broj živorođenih i umrlih u Jugoslaviji, kao i ukupni prirodni prirast stanovništva od 1953. do 1986. Uočljiva je stagnacija broja rođenih i stoga prirodnog prirasta
*Glavni članak: Popis stanovništva 1971. u SFRJ*
Prema popisu stanovništva iz 1971. Jugoslavija je imala 20,52 milijuna stanovnika. Srbi su činili 71,2% stanovništva Srbije, Hrvati 79,4% stanovništva Hrvatske, Slovenci 94,0% stanovništva Slovenije, Makedonci 69,3% stanovništva Makedonije, Crnogorci 67,2% stanovništva Crne Gore dok su Bošnjaci činili 39,6%, Srbi 37,2% a Hrvati 20,6% stanovništva Bosne i Hercegovine. Na Kosovu, 73,7% stanovništva bili su Albanci, 18,4% Srbi, 2,5% Crnogorci. U Vojvodini, 55,8% stanovništva bili su Srbi, 21,7% Mađari, 3,7% Slovaci i drugi. Srbija je imala preko osam milijuna stanovnika, Hrvatska preko četiri milijuna, Bosna 3,75 milijuna stanovnika, Slovenija i Makedonija su imali 1,7 milijuna stanovnika, a Crna Gora ponovno jedina imala manje od milijun, odnosno 529.604.

U usporedbi sa 1961. broj domaćinstava koji 1971. nije imao izvore od poljoprivrede je porastao sa 43,4% na 60,3%. Udio nepismenih bio je 15,1%.

SFRJ je 1971. imala 27.568 naselja, od čega su 127 bili gradovi veći od 10.000 žitelja. Od toga, samo je 21 grad imao više od 50.000, devet više od 100.000 a dva grada (Zagreb i Beograd) više od 500.000 stanovnika. U šest glavnih gradova republika i dva glavna grada pokrajina bilo je sveukupno 2.382.000 žitelja ili 11% ukupnog stanovništva države. U razdoblju od 1921.-1971. glavni gradovi su porasli za 438,5 % dok se ukupno stanovništvo SFRJ povećalo za samo 62,5%. SFRJ je tada imala i 5.042.514 stanova, od čega je 901.011 sagrađeno do 1918. 1.026.390 između dva svjetska rata, 1.241.874 između 1946-1960. a čak 1.741.793 stanova (35%) je sagrađeno iza 1960.

1971. SFRJ je od ukupnog broja stanovnika imala 62,6% radno sposobnog stanovništva (Srbija je imala 64,1 % radno sposobnih, Hrvatska 64,2% a BiH 58,9%). U primarnom sektoru (poljoprivreda i šumarstvo) je radilo 48,7% radno sposobnih žitelja, u sekundarnom sektoru (proizvodnja, trgovina, obrt) 28,7% a u tercijarnom sektoru (prijevoz, komunikacije, usluge) 21,7% žitelja.

Deset najvećih gradova SFRJ bili su:

| grad | stanovništvo | grb | zastava | slika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beograd | 746.105 |  |  |  |
| Zagreb | 566.224 |  |  |  |
| Skopje | 312.980 |  |  |  |
| Sarajevo | 243.980 |  |  |  |
| Ljubljana | 173.853 |  |  |  |
| Split | 152.905 |  |  |  |
| Novi Sad | 141.375 |  |  |  |
| Rijeka | 132.222 |  |  |  |
| Niš | 127.654 |  |  |  |
| Kragujevac | 97.167 |  |  |  |

Popis stanovništva 1981.
------------------------

*Glavni članak: Popis stanovništva 1981. u SFRJ*
Tablica promjena udjela glavnih naroda SFRJ prema popisima od 1948. do 1991. izražene u postocima
Prema popisu stanovništva iz 1981. Jugoslavija je imala 22.424.711 stanovnika ili 88 stanovnika/km2. Nakon 1970. prirodni prirast lagano se povećao sa 8,9‰ and 9,7‰ 1976. ali je do 1986. opet spao na 6,4‰. U razdoblju 1948.-1981. broj domaćinstava je povećan za 71,6%. Najveći prirodni prirast 1986. imalo je Kosovo sa 24,5‰, a najmanji Vojvodina sa 0,3‰. 1981. bilo je registrirano 173.036 sklopljenih brakova (od toga 42.021 u užoj Srbiji (24,3%), 36.631 u BiH (21,2%), 33.855 u Hrvatskoj (19,6%), 16.303 u Makedoniji (9,4%), 15.542 u Vojvodini (9%) i dr.). Pozitivnu migraciju u razdoblju 1971.-1981. imali su uža Srbija (115.529 stanovnika ili 2,07%), Slovenija (48.469 stanovnika ili 2,63%), Vojvodina i Makedonija, a negativnu migracijsku bilancu imale se sve ostale republike, od toga najviše iz BiH (odlazak 135.163 stanovnika ili -3,2%), Kosova (odlazak 58.972 stanovnika ili -3,6%) i Hrvatske (odlazak 31.262 stanovnika ili -0,7%).

Očekivani prosječni životni vijek muškaraca povećao sa u razdoblju 1948.-1981. sa 48,6 na 67,7 godina, a ženski sa 53 na 73,2 godine. Jugoslavija je imala 8.779.735 radno aktivnog stanovništva ili 39,2% ukupnog stanovništva. Najviše je od toga broja bilo zaposleno u poljoprivredi i ribarstvu (2,6 milijuna ili 29,6%), industriji i rudarstvu (2,21 milijuna ili 25,1%), građevinarstvu (0,69 milijuna ili 7,9%), trgovini (0,59 milijuna ili 6,7%), prometu (0,445 milijuna ili 5,1%) i drugim djelatnostima. Najviše su zaposlenih imali Uža Srbija - 2.664.648 ili 46,8% ukupnog stanovništva - i Slovenija - 888.018 ili 47% ukupnog stanovništva - a najmanje Kosovo - 305.151 ili 19,3% ukupnog stanovništva. Hrvatska je tada imala 1.891.741 zaposlenih ili 41,1% ukupnih žitelja. Udio poljoprivrednog u ukupnom broju stanovništva Jugoslavije smanjio sa 1948. sa 67,2% na samo 19,9% 1981. godine. Broj nepismenih bio je 9,5%

Po dobnoj strukturi, naviše je bilo osoba u starosti između 25-29 godina (1.894.128 ili 8,4% stanovništva) i između 0-4 godine (1.862.656 ili 8,3% stanovništva). Međutim, to se dosta razlikovalo od republike do republike. Primjerice, u BiH je najviše bilo osoba u starosti između 15-19 godina (433.304 ili 10,5% stanovništva) a na Kosovu naviše između 0-4 godine (235.912 ili 14,9% stanovništva).

Prirodni priraštaj četiri najveća naroda u SFRJ po desetljeću, od 1953. do 1991.
Od ukupnog broja stanovnika, najviše je bilo Srba: 8.140.452 ili 36,3%, ali ih je bilo za 2.794 pripadnika manje u odnosu na popis iz 1971. vjerojatno zbog izjašnjavanja dijela kao Jugoslaveni. Od ukupnog broja, Srba je u užoj Srbiji bilo 4.865.283 ili 85,4% stanovništva; u Vojvodini 1.107.375 ili 54,4% stanovništva; na Kosovu 209.497 ili 13,2% stanovništva; u BiH 1.320.738 ili 32% stanovništva; u Hrvatskoj 531.502 ili 11,6% stanovništva; u Makedoniji 44.468 ili 2,3% stanovništva; u Sloveniji 42.182 ili 2,2% stanovništva; te u Crnoj Gori 19.407 ili 3,3% stanovništva.

Hrvata je bilo 4.428.005 ili 19,7% stanovništva, ali ih je bilo za 98.777 pripadnika manje u odnosu na zadnji popis, vjerojatno jer su se i oni dijelom izjašnjavali kao Jugoslaveni. Od ukupnog broja, Hrvata je u Hrvatskoj bilo 3.454.661 ili 75% stanovništva; u BiH 758.140 ili 18,4% stanovništva; u Vojvodini 109.203 ili 5,4% stanovništva; u Sloveniji 55.623 ili 2,9% stanovništva; u užoj Srbiji 31.447 ili 0,6% stanovništva; na Kosovu 8.718 ili 0,6% stanovništva; u Crnoj Gori 6,904 ili 1,2% stanovništva te u Makedoniji 3.307 ili 0,2% stanovništva.

Bošnjaka je bilo 1.999.957 ili 8,9% stanovništva, što je povećanje za 270.025 pripadnika u odnosu na zadnji popis. Od ukupnog broja, Bošnjaka je bilo u BiH 1.630.033 ili 39,5% stanovništva; u Srbiji 215.166 ili 2,3% stanovništva; u Crnoj Gori 78.080 ili 13,4% stanovništva; u Makedoniji 39.513 ili 2,1% stanovništva; u Hrvatskoj 23.740 ili 0,5% stanovništva te u Sloveniji 13.425 ili 0,7% stanovništva.

Bilo je još i 1.753.554 Slovenaca ili 7,8% stanovništva (najviše u Sloveniji, 1.712.445 ili 90,5% stanovništva); 1.730.364 Albanaca ili 7,7% stanovništva (najviše na Kosovu, 1.226.736 ili 77,4% stanovništva); 1.339.729 Makedonaca ili 6% stanovništva (najviše u Makedoniji, 1.279.323 ili 67% stanovništva); 579.023 Crnogoraca ili 2,6% stanovništva (najviše u Crnoj Gori, 400.488 ili 68,5% stanovništva); 426.866 Mađara ili 1,9% stanovništva (najviše u Vojvodini, 385.356 ili 18,9% stanovništva); 1.219.045 Jugoslavena ili 5,4 % stanovništva (najviše u Srbiji, 441.941 ili 4,7% stanovništva) i drugih.

Popis stanovništva 1991.
------------------------

Narodni sastav SFRJ prema popisu iz 1948.
*Glavni članak: Popis stanovništva 1991. u SFRJ*
*Stanovništvo*

* Slovenija - 1.962.606
* Hrvatska - 4.760.344
* BiH - 4.364.574
* Crna Gora - 615.267
* Makedonija - 2.033.964
* Srbija - 9.791.475 (Kosovo 1.954.747, Uža Srbija 5.824.211, Vojvodina 2.012.517)
* **Jugoslavija** - 23.528.230

Od ukupnog broja stanovnika, narodni sastav bio je sljedeći: Srbi 8.526.872 (36,2 %), Hrvati 4.636.700 (19,7 %), Bošnjaci 2.353.002 (10,0 %), Albanci 2.178.393 (9,3 %), Slovenci 1.760.460 (7,5 %), Makedonci 1.372.272 (5,8 %), Crnogorci 539.262 (2,3 %), Mađari 378.997 (1,6 %), Jugoslaveni 710.394 (3,0%) i drugi.

Ipak, zbog prilika usred raspada SFRJ, i sam popis bio je kaotičan tako da su pojedine republike objavile tek preliminarne rezultate bez detaljnijih analiza, dok su Albanci na Kosovu bojkotirali popis.

### Nadopunjen popis 1991.

*Stanovništvo*

* Slovenija - 1.965.986
* Hrvatska - 4.784.265
* BiH - 4.377.033
* Crna Gora - 615.035
* Makedonija - 2.033.964 (1994. ponovljen popis, 1.936.877 stanovnika)
* Srbija - 9.778.991 (Uža Srbija 5.808.906, Vojvodina 2.031.992)
* **Jugoslavija** - 23.542.815

Broj ljudi po domaćinstvima u SFRJ od 1948. do 1981.
----------------------------------------------------

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječan broj članova | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. |
| BiH | 5,15 | 5,04 | 4,64 | 4,41 | 4,00 |
| Crna Gora | 4,51 | 4,56 | 4,43 | 4,34 | 4,09 |
| Hrvatska | 4,94 | 3,81 | 3,56 | 3,43 | 3,23 |
| Sjeverna Makedonija | 5,27 | 5,30 | 5,02 | 4,68 | 4,39 |
| Slovenija | 3,78 | 3,66 | 3,47 | 3,35 | 3,18 |
| Srbija | 4,39 | 4,32 | 3,96 | 3,76 | 3,63 |
| Jugoslavija | 4,37 | 4,29 | 3,99 | 3,82 | 3,62 |

Popisi stanovništva po republikama od 1948. do 1981.
----------------------------------------------------

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Republike | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. |
| BiH | 2.563.767(16,2%) | 2.847.459(16,8%) | 3.277.948(17,6%) | 3.746.111(18,3%) | 4.124.256(18,4%) |
| Crna Gora | 377.189(2,4%) | 419.873(2,5%) | 471.894(2,5%) | 529.604(2,6%) | 584.310(2,6%) |
| Hrvatska | 3.779.858(24%) | 3.936.022(23,2%) | 4.159.696(22,4%) | 4.426.221(21,6%) | 4.601.469(20,5%) |
| Sjeverna Makedonija | 1.152.986(7,3%) | 1.304.514(7,7%) | 1.406.003(7,6%) | 1.647.308(8%) | 1.909.136(8,5%) |
| Slovenija | 1.439.800(9,1%) | 1.504.427(8,8%) | 1.591.523(8,6%) | 1.727.137(8,4%) | 1.891.864(8,4%) |
| Srbija | 6.527.966(41,4%) | 6.979.154(41,2%) | 7.642.227(41,2%) | 8.446.591(41,2%) | 9.313.676(41,5%) |
| Jugoslavija | 15.841.566 (100%) | 16.991.449 (100%) | 18.549.291 (100%) | 20.522.972 (100%) | 22.424.711 (100%) |

Narodni sastav od 1948. do 1981.
--------------------------------

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Narodnosti | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. |
| Srbi | 6.547.117(41,5%) | 7.065.923(41,7%) | 7.806.152(42,1%) | 8.143.246(39,7%) | 8.140.452(36,3%) |
| Hrvati | 3.784.353(24%) | 3.975.550(23,5%) | 4.293.809(23,1%) | 4.526.782(22,1%) | 4.428.005(19,7%) |
| Bošnjaci | 808.921(5,1%) | 998.698(5,9%) | 972.940(5,2%) | 1.729.932(8,4%) | 1.999.957(8,9%) |
| Slovenci | 1.415.432(9%) | 1.487.100(8,8%) | 1.589.211(8,6%) | 1.678.032(8,2%) | 1.753.554(7,8%) |
| Albanci | 750.431(4,8%) | 754.245(4,5%) | 914.733(4,9%) | 1.309.523(6,4%) | 1.730.364(7,7%) |
| Makedonci | 810.126(5,1%) | 893.247(5,3%) | 1.045.513(5,6%) | 1.194.784(5,8%) | 1.339.729(6%) |
| Jugoslavija | 15.772.098 (100%) | 16.936.573 (100%) | 18.549.291 (100%) | 20.522.972 (100%) | 22.424.711 (100%) |

Vitalna statistika
------------------

### Vitalna statistika SFRJ od 1947. do 1991.

|  | Stanovništvo sredinom godine | Živorođeni | Umrli | Prirodna promjena | Stopa nataliteta | Stopa mortaliteta | Prirodni priraštaj | Stopa ukupnog fertiliteta | Žensko fertilno stanovništvo (15-49 godina) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1947** | 15.679.000 | **416.799** | 199.902 | **216.897** | **26,6** | 12,7 | **13,8** |  |  |
| **1948** | 15.901.032 | **446.634** | 214.015 | **232.619** | **28,1** | 13,5 | **14,6** |  |  |
| **1949** | 16.133.000 | **483.663** | 217.180 | **266.483** | **30,0** | 13,5 | **16,5** |  |  |
| **1950** | 16.339.860 | **492.993** | 212.165 | **280.828** | **30,2** | 13,0 | **17,2** | **3,77** | 4.411.195 |
| **1951** | 16.578.223 | **446.254** | 234.689 | **211.565** | **26,9** | 14,2 | **12,8** | **3,32** | 4.455.670 |
| **1952** | 16.793.498 | **498.172** | 197.520 | **300.652** | **29,7** | 11,8 | **17,9** | **3,65** | 4.500.131 |
| **1953** | 17.048.601 | **484.139** | 211.790 | **272.349** | **28,4** | 12,4 | **16,0** | **3,41** | 4.544.601 |
| **1954** | 17.284.632 | **493.567** | 187.521 | **306.046** | **28,6** | 10,8 | **17,7** | **3,40** | 4.600.326 |
| **1955** | 17.522.438 | **471.394** | 199.982 | **271.412** | **26,9** | 11,4 | **15,5** | **3,18** | 4.656.054 |
| **1956** | 17.690.580 | **460.235** | 198.497 | **261.738** | **26,0** | 11,2 | **14,8** | **3,04** | 4.711.776 |
| **1957** | 17.865.515 | **426.701** | 190.334 | **236.367** | **23,9** | 10,7 | **13,2** | **2,77** | 4.745.520 |
| **1958** | 18.034.999 | **432.399** | 166.801 | **265.598** | **24,0** | 9,2 | **14,7** | **2,79** | 4.749.438 |
| **1959** | 18.226.203 | **424.276** | 180.747 | **243.529** | **23,3** | 9,9 | **13,4** | **2,76** | 4.708.379 |
| **1960** | 18.402.257 | **432.595** | 182.693 | **249.902** | **23,5** | 9,9 | **13,6** | **2,83** | 4.689.628 |
| **1961** | 18.592.567 | **422.180** | 167.447 | **254.733** | **22,7** | 9,0 | **13,7** | **2,78** | 4.670.880 |
| **1962** | 18.815.935 | **413.093** | 186.843 | **226.250** | **22,0** | 9,9 | **12,0** | **2,68** | 4.766.916 |
| **1963** | 19.036.409 | **407.406** | 169.744 | **237.662** | **21,4** | 8,9 | **12,5** | **2,64** | 4.804.648 |
| **1964** | 19.260.364 | **401.104** | 181.255 | **219.849** | **20,8** | 9,4 | **11,4** | **2,62** | 4.861.010 |
| **1965** | 19.489.605 | **408.158** | 170.549 | **237.609** | **20,9** | 8,8 | **12,2** | **2,69** | 4.938.773 |
| **1966** | 19.739.122 | **399.802** | 159.570 | **240.232** | **20,3** | 8,1 | **12,2** | **2,64** | 5.043.670 |
| **1967** | 19.960.120 | **389.640** | 174.060 | **215.580** | **19,5** | 8,7 | **10,8** | **2,55** | 5.176.374 |
| **1968** | 20.121.246 | **382.543** | 174.800 | **207.743** | **19,0** | 8,7 | **10,3** | **2,47** | 5.291.934 |
| **1969** | 20.251.498 | **382.764** | 188.693 | **194.071** | **18,9** | 9,3 | **9,6** | **2,43** | 5.421.866 |
| **1970** | 20.386.272 | **363.278** | 181.843 | **181.435** | **17,8** | 8,9 | **8,9** | **2,27** | 5.492.906 |
| **1971** | 20.579.890 | **375.762** | 179.113 | **196.649** | **18,3** | 8,7 | **9,6** | **2,38** | 5.458.432 |
| **1972** | 20.797.221 | **380.743** | 190.578 | **190.165** | **18,3** | 9,2 | **9,1** | **2,36** | 5.518.843 |
| **1973** | 21.008.154 | **379.051** | 180.997 | **198.054** | **18,0** | 8,6 | **9,4** | **2,31** | 5.575.065 |
| **1974** | 21.223.359 | **382.947** | 177.691 | **205.256** | **18,0** | 8,4 | **9,7** | **2,29** | 5.596.395 |
| **1975** | 21.441.297 | **388.037** | 184.907 | **203.130** | **18,1** | 8,6 | **9,5** | **2,28** | 5.651.830 |
| **1976** | 21.674.043 | **392.364** | 182.965 | **209.399** | **18,1** | 8,4 | **9,7** | **2,26** | 5.684.130 |
| **1977** | 21.900.681 | **384.637** | 182.803 | **201.834** | **17,6** | 8,3 | **9,2** | **2,19** | 5.706.563 |
| **1978** | 22.121.687 | **381.387** | 191.087 | **190.300** | **17,2** | 8,6 | **8,6** | **2,16** | 5.720.058 |
| **1979** | 22.297.376 | **378.803** | 190.304 | **188.499** | **17,0** | 8,5 | **8,5** | **2,13** | 5.748.224 |
| **1980** | 22.359.500 | **382.120** | 197.369 | **184.751** | **17,1** | 8,8 | **8,3** | **2,14** | 5.776.387 |
| **1981** | 22.499.154 | **369.047** | 201.201 | **167.846** | **16,4** | 8,9 | **7,5** | **2,09** | 5.706.892 |
| **1982** | 22.646.153 | **378.814** | 203.272 | **175.542** | **16,7** | 9,0 | **7,8** | **2,14** | 5.686.451 |
| **1983** | 22.800.697 | **374.610** | 218.980 | **155.630** | **16,4** | 9,6 | **6,8** | **2,11** | 5.704.798 |
| **1984** | 22.954.868 | **377.362** | 214.725 | **162.637** | **16,4** | 9,4 | **7,1** | **2,11** | 5.729.944 |
| **1985** | 23.121.383 | **366.629** | 212.883 | **153.746** | **15,9** | 9,2 | **6,6** | **2,05** | 5.764.187 |
| **1986** | 23.259.342 | **359.626** | 213.149 | **146.477** | **15,5** | 9,2 | **6,3** | **2,00** | 5.830.545 |
| **1987** | 23.393.494 | **359.338** | 214.666 | **144.672** | **15,4** | 9,2 | **6,2** | **2,00** | 5.820.653 |
| **1988** | 23.526.195 | **356.268** | 213.466 | **142.802** | **15,1** | 9,1 | **6,1** | **1,98** | 5.838.991 |
| **1989** | 23.594.157 | **336.394** | 215.483 | **120.911** | **14,3** | 9,1 | **5,1** | **1,88** | 5.895.545 |
| **1990** | 23.657.623 | **335.152** | 212.148 | **123.004** | **14,2** | 9,0 | **5,2** | **1,87** | 5.922.912 |
| **1991** | 23.532.279 | **325.922** | 221.929 | **103.993** | **13,8** | 9,4 | **4,4** | **1,94** | 5.669.046 |
|  | Stanovništvo sredinom godine | Živorođeni | Umrli | Prirodna promjena | Stopa nataliteta | Stopa mortaliteta | Prirodni priraštaj | Stopa ukupnog fertiliteta | Žensko fertilno stanovništvo (15-49 godina) |
|

### Brakovi i razvodi u SFRJ od 1947. do 1991.

|  | Stanovništvo sredinom godine | Broj sklopljenih brakova | Broj razvoda | Stopa sklopljenih brakova | Stopa razvoda | Stopa razvoda na 1000 sklopljenih brakova |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1947** | 15.679.000 | **205.835** | **20.915** | 13,1 | 1,3 | **101,6** |
| **1948** | 15.901.032 | **203.822** | **24.586** | 12,8 | 1,5 | **120,6** |
| **1949** | 16.133.000 | **184.078** | **16.985** | 11,4 | 1,1 | **92,3** |
| **1950** | 16.339.860 | **185.965** | **17.879** | 11,4 | 1,1 | **96,1** |
| **1951** | 16.578.223 | **170.133** | **15.538** | 10,3 | 0,9 | **91,3** |
| **1952** | 16.793.498 | **176.055** | **12.359** | 10,5 | 0,7 | **70,2** |
| **1953** | 17.048.601 | **167.940** | **16.020** | 9,9 | 0,9 | **95,4** |
| **1954** | 17.284.632 | **171.547** | **16.053** | 9,9 | 0,9 | **93,6** |
| **1955** | 17.522.438 | **162.711** | **19.389** | 9,3 | 1,1 | **119,2** |
| **1956** | 17.690.580 | **156.379** | **19.336** | 8,8 | 1,1 | **123,6** |
| **1957** | 17.865.515 | **154.970** | **20.421** | 8,7 | 1,1 | **131,8** |
| **1958** | 18.034.999 | **170.242** | **21.856** | 9,4 | 1,2 | **128,4** |
| **1959** | 18.226.203 | **163.572** | **21.483** | 9,0 | 1,2 | **131,3** |
| **1960** | 18.402.257 | **168.120** | **22.085** | 9,1 | 1,2 | **131,4** |
| **1961** | 18.592.567 | **168.510** | **21.532** | 9,1 | 1,2 | **127,8** |
| **1962** | 18.815.935 | **162.672** | **21.198** | 8,6 | 1,1 | **130,3** |
| **1963** | 19.036.409 | **157.909** | **21.328** | 8,3 | 1,1 | **135,1** |
| **1964** | 19.260.364 | **166.998** | **21.405** | 8,7 | 1,1 | **128,2** |
| **1965** | 19.489.605 | **174.301** | **21.649** | 8,9 | 1,1 | **124,2** |
| **1966** | 19.739.122 | **168.789** | **23.042** | 8,6 | 1,2 | **136,5** |
| **1967** | 19.960.120 | **169.282** | **20.840** | 8,5 | 1,0 | **123,1** |
| **1968** | 20.121.246 | **170.470** | **20.984** | 8,5 | 1,0 | **123,1** |
| **1969** | 20.251.498 | **174.507** | **20.178** | 8,6 | 1,0 | **115,6** |
| **1970** | 20.386.272 | **182.704** | **20.473** | 9,0 | 1,0 | **112,1** |
| **1971** | 20.579.890 | **183.916** | **21.347** | 8,9 | 1,0 | **116,1** |
| **1972** | 20.797.221 | **186.156** | **22.040** | 9,0 | 1,1 | **118,4** |
| **1973** | 21.008.154 | **183.665** | **23.221** | 8,7 | 1,1 | **126,4** |
| **1974** | 21.223.359 | **181.192** | **24.802** | 8,5 | 1,2 | **136,9** |
| **1975** | 21.441.297 | **180.046** | **25.137** | 8,4 | 1,2 | **139,6** |
| **1976** | 21.674.043 | **174.918** | **24.431** | 8,1 | 1,1 | **139,7** |
| **1977** | 21.900.681 | **178.783** | **22.990** | 8,2 | 1,0 | **128,6** |
| **1978** | 22.121.687 | **178.819** | **24.180** | 8,1 | 1,1 | **135,2** |
| **1979** | 22.297.376 | **176.310** | **21.952** | 7,9 | 1,0 | **124,5** |
| **1980** | 22.359.500 | **171.439** | **22.583** | 7,7 | 1,0 | **131,7** |
| **1981** | 22.499.154 | **173.036** | **22.557** | 7,7 | 1,0 | **130,4** |
| **1982** | 22.646.153 | **172.359** | **22.715** | 7,6 | 1,0 | **131,8** |
| **1983** | 22.800.697 | **171.906** | **22.127** | 7,5 | 1,0 | **128,7** |
| **1984** | 22.954.868 | **167.789** | **22.260** | 7,3 | 1,0 | **132,7** |
| **1985** | 23.121.383 | **163.022** | **23.952** | 7,1 | 1,0 | **146,9** |
| **1986** | 23.259.342 | **160.277** | **22.557** | 6,9 | 1,0 | **140,7** |
| **1987** | 23.393.494 | **163.469** | **22.907** | 7,0 | 1,0 | **140,1** |
| **1988** | 23.526.195 | **160.419** | **23.127** | 6,8 | 1,0 | **144,2** |
| **1989** | 23.594.157 | **158.544** | **22.761** | 6,7 | 1,0 | **143,6** |
| **1990** | 23.657.623 | **146.975** | **20.551** | 6,2 | 0,9 | **139,8** |
| **1991** | 23.532.279 | **134.826** | **17.551** | 5,7 | 0,7 | **130,2** |
|  | Stanovništvo sredinom godine | Broj sklopljenih brakova | Broj razvoda | Stopa sklopljenih brakova | Stopa razvoda | Stopa razvoda na 1000 sklopljenih brakova |

Promjene
--------

Tablica demografskih promjena Jugoslavije od 1961.
Stanovništvo Jugoslavije jako se neravnomjerno mijenjalo a bilo je i složene narodne strukture bez ijednog većinskog naroda (Srbi su bili najbrojniji narod, ali bez apsolutne većine. Najveći udio u Jugoslaviji su imali 1961. kada ih je bilo 42,1 %). Najviše se promijenio udio Albanaca, čiji se broj skoro utrostručio za samo 43 godine, tako da ih je 1948. bilo samo 750.431, da bi ih 1991. bilo više od 2,17 milijuna. Albanci su 1991. bojkotirali popis stanovništva na Kosovu, tako da je njihov točan broj na području bivše Jugoslavije sporan, no postoje procjene da ih je tada u cijeloj Srbiji bilo 1.674.353.Skladno s time, pokrajina u kojoj je bilo najviše albanaca, Kosovo, je imalo najveći natalitet populacije u cijeloj Europi, preko 20 promila, ali je i ono doživjelo velik pad stope plodnosti u 21. stoljeću. Jugoslavensko stanovništvo polagano je starjelo: prosječna starost stanovnika je bila je samo 24 godine 1950-ih da bi 1980-ih bila deset godina više.

Najmanje povećanje stanovnika po republikama u te 43 godine zabilježen je u Sloveniji i Hrvatskoj, koji je iznosio samo 4, odnosno 3 % u razdoblju od 1981. do 1991. godine. U te 43 godine njihov broj stanovnika povećao se za 26 % (Hrvatska), odnosno 35 % (Slovenija), a u Kosovu za čak 166 %. Od 1921. kada je imala 12 milijuna, do 1991. kada je imala 23 milijuna stanovnika, broj žitelja Jugoslavije se udvostručio.

1981. najveći gradovi su bili Beograd (1.087.915 stanovnika), Zagreb (648.586 stanovnika), Skopje (408.143 stanovnika), Sarajevo (319.017 stanovnika) i Ljubljana (224.817 stanovnika). Broj stambenih jedinica i/ili kuća povećao se sa 2,4 milijuna 1921. na 6,1 milijuna 1981. godine.

Od 22,4 milijuna stanovnika, Srpskohrvatski jezik je govorilo 16.342.885 stanovnika ili 72.9 % stanovništva, Slovenski 1.761.393 stanovnika ili 7,9 %, Albanski 1.756.663 stanovnika ili 7,8 %, Makedonski 1.373.956 stanovnika ili 6,1 % a ostalih 5,3 % je govorilo drugm jezicima. Nepismenih je 1953. bilo 25,4 %, 1971. 15,1 % da bi 1981. taj udio smanjen na 9,5 %. Najveći udio nepismenih 1981. imali su Kosovo sa 17,6 % i Bosna sa 14,5 % stanovništva.

### Nakon raspada SFRJ

Iako su neki demografski analitičari početkom 1980-ih procjenjivali da će stanovništvo Jugoslavije do 2000. narasti do 25,65 milijuna stanovnika, počevši od 1990-ih i prelaska država u neovisnost i kapitalistički sustav, primjećen je trend smanjivanja nataliteta kod većine naroda, tako da je, primjerice, broj Srba čak i smanjen 2002. na području uže Srbije (1991. ih je bilo 5.108.683, a 2002. samo još 4.891.031). Nakon raspada SFRJ i ratova, broj stanovnika na području bivše Jugoslavije se smanjio, što zbog velikog broja mrtvih, što zbog emigracije u druge zemlje. Borislav Radović procjenjuje da su ratovi prouzročili 3.725.300 izbjeglica ili raseljenih, od kojih je jedan dio trajno napustio područje bivše Jugoslavije i otišao živjeti u inozemstvo.Tako se procjenjuje da se na teritoriju te bivše države 2002. nalazilo samo oko 22,3 do 23 milijuna stanovnika, što je smanjenje za 2 do 6 % (u usporedbi sa 23,5 milijuna prije 10 godina): Srbija (bez Kosova) je brojala 7.498.001 stanovnika,Hrvatska 4.437.460, Slovenija 1.964.036, Sjeverna Makedonija 2.022.547, Crna Gora 620.145 dok popis za BiH i Kosovo nije obavljen. 

Procjene o broju stanovnika BiH 2001. su različite. Prema siteu GeoHive, Federacija Bosne i Hercegovine je 2001. imala 2.312.397 stanovnika, distrikt Brčko 43.516 a Republika Srpska 1.447.477, što je sveukupno 3.803.390 žitelja. *Nationsencyclopedia* procjenuje, uz opasku da se može raditi o značajnoj pogrešci, da je cijela BiH u srpnju 2001. imala 3.922.205 stanovnika *The World Factbook* je također procjenila da je BiH imala tada 3.922.205 stanovnika. S druge strane, Svjetska banka i Međunarodna Energetska Agencija procjenile da je BiH 2001. imala oko 4,06 milijuna stanovnika, zasnovano na analizi podataka o potrošnji energije te države.

BBC procjenjuje da je Kosovo 2001. imalo oko 2 milijuna stanovnika. S druge strane, Organizacija za evropsku bezbjednost i saradnju daje procjenu da je tada Kosovo imalo do 2,4 milijuna žitelja.

Ako bi se uzele najniže procjene o stanovništvu BiH i Kosovu - 3,8 milijuna i 2 milijuna stanovnika - na području bivše Jugoslavije se 2001. nalazilo oko 22.345.000 stanovnika. Ako bi se uzele najviše procjene - 4,06 milijuna i 2,4 milijuna - ukupan broj stanovnika je bio oko 23.000.000.

Ekonomsko stanje država uglavnom se pogoršalo. Hrvatska je u socijalizmu SFRJ bila zemlja visoke zaposlenosti i niske nezaposlenosti, dok je – otkako je prešla na liberalni kapitalizam – postala zemljom niske zaposlenosti i visoke nezaposlenosti. 1952. zaposlenih je bilo oko 500.000 osoba, a nezaposlenih samo 14.000. 1971. godine nezaposlenih je u Hrvatskoj bilo 40.000, (iako su mnogi posao nalazili i na "privremenom radu" u inozemstvu), a 1990. samo 160.000 osoba. 2011. samostalna Hrvatska imala je oko 300.000 nezaposlenih. Zbog loše ekonomske situacije, na prostorima bivše Jugoslavije zabilježen je sve veći broj odlaska stanovništva na rad u inozemstvo, što je dodatno pogoršalo demografsku sliku republika.

#### Vitalna statistika od raspada SFRJ

          

|  | Stanovništvo sredinom godine | Živorođeni | Umrli | Prirodna promjena | Stopa nataliteta | Stopa mortaliteta | Prirodni priraštaj | Stopa ukupnog fertiliteta | Žensko fertilno stanovništvo (15-49 godina) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **19921)** | 19.093.910 | **241.009** | 193.027 | **47.982** | **12,6** | 10,1 | **2,5** | **1,81** | 4.587.453 |
| **19931)** | 19.028.602 | **241.687** | 193.845 | **47.842** | **12,7** | 10,2 | **2,5** | **1,82** | 4.599.657 |
| **19941)** | 18.967.461 | **239.163** | 189.950 | **49.213** | **12,6** | 10,0 | **2,6** | **1,80** | 4.614.649 |
| **19951)** | 18.906.042 | **241.820** | 193.377 | **48.443** | **12,8** | 10,2 | **2,6** | **1,82** | 4.644.106 |
| **1996** | 22.418.439 | **288.279** | 222.215 | **66.064** | **12,9** | 9,9 | **2,9** | **1,84** | 5.529.314 |
| **1997** | 22.386.266 | **282.599** | 227.208 | **55.391** | **12,6** | 10,1 | **2,5** | **1,80** | 5.535.115 |
| **1998** | 22.254.224 | **266.468** | 229.710 | **36.758** | **12,0** | 10,3 | **1,7** | **1,71** | 5.514.073 |
| **1999** | 22.131.334 | **253.555** | 230.670 | **22.885** | **11,5** | 10,4 | **1,0** | **1,63** | 5.491.127 |
| **2000** | 22.012.836 | **252.432** | 233.138 | **19.294** | **11,5** | 10,6 | **0,9** | **1,64** | 5.464.536 |
| **2001** | 21.905.623 | **247.883** | 226.415 | **21.468** | **11,3** | 10,3 | **1,0** | **1,61** | 5.438.762 |
| **2002** | 21.832.507 | **244.577** | 232.015 | **12.562** | **11,2** | 10,6 | **0,6** | **1,60** | 5.415.880 |
| **2003** | 21.760.178 | **238.054** | 238.117 | **-63** | **10,9** | 10,9 | **0,0** | **1,56** | 5.378.295 |
| **2004** | 21.686.268 | **236.589** | 234.872 | **1.717** | **10,9** | 10,8 | **0,1** | **1,55** | 5.341.344 |
| **2005** | 21.651.961 | **233.114** | 242.763 | **-9.649** | **10,8** | 11,2 | **-0,4** | **1,53** | 5.300.025 |
| **2006** | 21.607.654 | **228.716** | 236.171 | **-7.455** | **10,6** | 10,9 | **-0,3** | **1,51** | 5.266.493 |
| **2007** | 21.602.063 | **226.270** | 240.402 | **-14.132** | **10,5** | 11,1 | **-0,7** | **1,50** | 5.233.557 |
| **2008** | 21.587.543 | **234.278** | 238.583 | **-4.305** | **10,9** | 11,1 | **-0,2** | **1,56** | 5.201.891 |
| **2009** | 21.590.089 | **237.747** | 241.825 | **-4.078** | **11,0** | 11,2 | **-0,2** | **1,59** | 5.169.753 |
| **2010** | 21.574.677 | **232.918** | 240.801 | **-7.883** | **10,8** | 11,2 | **-0,4** | **1,57** | 5.136.236 |
| **2011** | 21.518.638 | **218.047** | 239.896 | **-21.849** | **10,1** | 11,1 | **-1,0** | **1,49** | 5.066.856 |
| **2012** | 21.493.322 | **222.150** | 242.318 | **-20.168** | **10,3** | 11,3 | **-0,9** | **1,53** | 5.035.415 |
| **2013** | 21.458.433 | **217.095** | 237.659 | **-20.564** | **10,1** | 11,1 | **-1,0** | **1,50** | 4.996.561 |
| **2014** | 21.400.256 | **214.380** | 240.030 | **-25.650** | **10,0** | 11,2 | **-1,2** | **1,50** | 4.955.821 |
| **2015** | 21.299.117 | **208.503** | 250.585 | **-42.082** | **9,8** | 11,8 | **-2,0** | **1,47** | 4.900.318 |
| **2016** | 21.216.274 | **206.588** | 243.510 | **-36.922** | **9,7** | 11,5 | **-1,7** | **1,48** | 4.854.833 |
| **2017** | 21.136.897 | **204.340** | 250.723 | **-46.383** | **9,7** | 11,9 | **-2,2** | **1,48** | 4.807.719 |
| **2018**  | 21.063.396 | **201.191** | 247.312 | **-46.121** | **9,6** | 11,7 | **-2,2** | **1,48** | 4.760.976 |
| **2019** | **21.003.163** | **196.920** | **248.548** | **-51.628** | **9,4** | **11,8** | **-2,5** | **1,47** | **4.710.257** |
|  | Stanovništvo sredinom godine | Živorođeni | Umrli | Prirodna promjena | Stopa nataliteta | Stopa mortaliteta | Prirodni priraštaj | Stopa ukupnog fertiliteta | Žensko fertilno stanovništvo (15-49 godina) |
| **1) Statistika od 1992. do 1995. godine ne uključuje podatke za Bosnu i Hercegovinu.** |
|

#### Brakovi i razvodi od raspada SFRJ

|  | Stanovništvo sredinom godine | Broj sklopljenih brakova | Broj razvoda | Stopa sklopljenih brakova | Stopa razvoda | Stopa razvoda na 1000 sklopljenih brakova |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **19921)** | 19.093.910 | **110.205** | **13.356** | 5,8 | 0,7 | **121,2** |
| **19931)** | 19.028.602 | **109.168** | **14.659** | 5,7 | 0,8 | **134,3** |
| **19941)** | 18.967.461 | **107.819** | **14.170** | 5,7 | 0,7 | **131,4** |
| **19951)** | 18.906.042 | **108.778** | **14.493** | 5,8 | 0,8 | **133,2** |
| **1996** | 22.418.439 | **124.066** | **15.332** | 5,5 | 0,7 | **123,6** |
| **1997** | 22.386.266 | **125.473** | **16.698** | 5,6 | 0,7 | **133,1** |
| **1998** | 22.254.224 | **124.267** | **17.029** | 5,6 | 0,8 | **137,0** |
| **1999** | 22.131.334 | **123.738** | **16.213** | 5,6 | 0,7 | **131,0** |
| **2000** | 22.012.836 | **127.536** | **18.702** | 5,8 | 0,8 | **146,6** |
| **2001** | 21.905.623 | **124.876** | **19.754** | 5,7 | 0,9 | **158,2** |
| **2002** | 21.832.507 | **129.179** | **22.118** | 5,9 | 1,0 | **171,2** |
| **2003** | 21.760.178 | **127.019** | **20.395** | 5,8 | 0,9 | **160,6** |
| **2004** | 21.686.268 | **127.410** | **21.208** | 5,9 | 1,0 | **166,5** |
| **2005** | 21.651.961 | **121.375** | **20.406** | 5,6 | 0,9 | **168,1** |
| **2006** | 21.607.654 | **122.956** | **20.162** | 5,7 | 0,9 | **164,0** |
| **2007** | 21.602.063 | **129.528** | **21.183** | 6,0 | 1,0 | **163,5** |
| **2008** | 21.587.543 | **126.441** | **19.805** | 5,9 | 0,9 | **156,6** |
| **2009** | 21.590.089 | **125.209** | **20.542** | 5,8 | 1,0 | **164,1** |
| **2010** | 21.574.677 | **119.129** | **19.490** | 5,5 | 0,9 | **163,6** |
| **2011** | 21.518.638 | **116.577** | **22.210** | 5,4 | 1,0 | **190,5** |
| **2012** | 21.493.322 | **114.573** | **21.599** | 5,3 | 1,0 | **188,5** |
| **2013** | 21.458.433 | **111.595** | **22.704** | 5,2 | 1,1 | **203,4** |
| **2014** | 21.400.256 | **114.548** | **23.368** | 5,4 | 1,1 | **204,0** |
| **2015** | 21.299.117 | **117.066** | **24.824** | 5,5 | 1,2 | **212,1** |
| **2016** | 21.216.274 | **114.489** | **25.170** | 5,4 | 1,2 | **219,8** |
| **2017** | 21.136.897 | **116.669** | **24.750** | 5,5 | 1,2 | **212,1** |
| **2018**  | 21.063.396 | **116.843** | **25.019** | 5,5 | 1,2 | **214,1** |
| **2019** | **21.003.163** | **115.604** | **25.732** | **5,5** | **1,2** | **222,6** |
|  | Stanovništvo sredinom godine | Broj sklopljenih brakova | Broj razvoda | Stopa sklopljenih brakova | Stopa razvoda | Stopa razvoda na 1000 sklopljenih brakova |
| **1)Statistika od 1992. do 1995. godine ne uključuje podatke za Bosnu i Hercegovinu.** |

### 2011. godine

Trend smanjivanja stanovništva nastavljen je i 2011. Slovenija je te godine imala 2.050.189 stanovnika, Hrvatska 4.284.889, Srbija (bez Kosova) 7.182.862 stanovnika, Kosovo 1.739.825 a Crna Gora 620.029 stanovnika. Prema podacima popisa stanovništva iz 2013. Bosna i Hercegovina je imala 3.531.159 stanovnika. U okviru BiH , prema podacima Agencije za statistiku BiH, Federacija Bosne i Hercegovine je prema rezultatima popisa imala 2.219.220 stanovnika, Republika Srpska 1.228.243 stanovnika, dok je Brčko Distrikt imao 83.516 stanovnika. Republika Srpska nije priznala rezultate popisa, pa je odlučila da objavi sopstvene podatke o broju stanovnika za svoju teritoriju, pa prema podacima koje je objavio Republički zavod za statistiku u Srpskoj je živjelo 1.170.342 stanovnika. Jedina država za čiji se broj stanovnika još uvijek ne zna točan broj je Sjeverna Makedonija, u kojoj je prekinut popis stanovništva 2011. zbog optužbi za falsificiranje broja stanovnika albanske zajednice.Procjenjuje se da je Sjeverna Makedonija 2011. godine brojala 2.058.539 žitelja. Prema tim podacima, na području bivše Jugoslavije je 2011.-2013. živjelo oko 21.467.500 stanovnika, ili oko četiri do sedam % manje nego prije 10 godina.

### 2018. godine

Tijekom druge decenije 21. stoljeća nastavljen je trend opadanja stanovništva na prostoru bivše Jugoslavije. To se dešava kroz, s jedne strane, ubrzan pad nataliteta i stoga povećanje negativne stope prirodnog priraštaja i s druge strane, kroz ubrzano iseljavanje tijekom ove decenije. Prema procjenama zavoda za statistiku zemalja koje su nastale raspadom Jugoslavije, sredinom 2018. godine u Sloveniji je živjelo 2.070.050 stanovnika, Hrvatska je imala 4.087.843 stanovnika, Srbija (bez Kosova) 6.982.604 stanovnika, Kosovo 1.797.086, Crna Gora 622.227 stanovnika, BiH 3.427.369 (Federacija BiH 2.196.233, Republika Srpska 1.147.902, a Brčko Distrikt 83.234 stanovnika), a Sjeverna Makedonija 2.076.217 stanovnika. Prema tim podacima, na području bivše Jugoslavije je 2018. godine živjelo 21.063.396 stanovnika, što predstavlja za oko 2,5 milijuna stanovnika manje nego na popisu 1991. godine. Tačan broj stanovnika zemalja bivše Jugoslavije će se saznati na popisima koji su planirani za 2021. godinu u svim zemljama osim u Bosni i Hercegovini u kojoj popis neće biti održan prije 2023. godinu.

U 2018. godini na prostoru bivše Jugoslavije rođeno je 201.191 beba i broj rođenih se iz godine u godinu smanjuje. 1950. godine rođene su 492.993 bebe, što je za oko 2,5 puta više nego što se rodilo 2018. godine. 1950. stopa nataliteta u SFRJ je iznosila 30,2 promila, stopa prirodnog priraštaja je iznosila 17,2 promila , a stopa fertiliteta je iznosila 3,77. U 2018. godini stopa nataliteta je iznosila 9,2 promila, stopa prirodnog priraštaja je bila negativna i iznosila je -2,2 promila, a stopa fertiliteta 1,48 što je nedovoljno za prosto obnavljanje stanovništva. 

Veliki pad nataliteta dogodio se u svim zemljama bivše SFRJ. U Srbiji se 1950. godine rodilo 163.297 djece, dok je 2018. rođeno skoro 100.000 djece manje, 63.975. U Hrvatskoj je broj rođenih 1950. bio 95.174, a 2018. samo 36.945 beba, u Sjevernoj Makedoniji 1950. 49.560, a 2018. 21.333, dok je u BiH 1950. rođeno 102.680, a 2018. samo 29.328 rođene djece. Kosovo je imalo nagli pad rođenih u posljednjih 30 godina. 1988. rodilo se 56.283 beba, i ta godina je bila godina sa najvećim brojem rođenih beba na Kosovu. Međutim, 30 godina kasnije, 2018. godine, rodilo se samo 22.761 beba, što je pad za oko 60% rođenih. Na Kosovo je početkom pedesetih godina svaka žena rađala u prosjeku oko sedmoro djece sa stopom rađanja od preko 45 promila, osamdesetih oko četvoro djece sa stopom rađanja od 30 promila, dok je 2018. stopa fertiliteta iznosila samo 1,6 djece po ženi, a stopa rađanja 12,7 promila. Zemlja sa najvišom stopom fertiliteta je Crna Gora i ona iznosi 1,76 djece po ženi. Najniža stopa fertiliteta zbilježena je u Bosni i Hercegovini i iznosi 1,29. 

Jedna od stvari koja dodatno opterećuje lošu demografsku situaciju je drastično povećana stopa razvoda brakova. U 2018. zabilježena su ukupno 116.843 braka i 25.019 razvoda, a stopa razvoda je iznosila 214,1 na 1000 brakova. U Kraljevini Jugoslaviji je stopa razvoda u prosjeku iznosila oko 50 na 1000 brakova, a u SFRJ u prosjeku oko 120-140 na 1000 brakova. Najveća stopa razvoda u 2018. godini je zabilježena u Sloveniji i Hrvatskoj i iznosi 323,5 na 1000 brakova za Sloveniju , odnosno 307,5 na 1000 brakova za Hrvatsku. Najmanja stopa razvoda je na Kosovu i iznosi 59,2 na 1000 brakova, što je ujedno i najniža stopa razvoda u Evropi. 

**Vitalna statistika 2018. godine**| Države | Stanovništvo sredinom godine | Živorođeni | Umrli | Prirodna promjena | Stopa nataliteta | Stopa mortaliteta | Prirodni priraštaj | Stopa ukupnog fertiliteta | Žensko fertilno stanovništvo (15-49 godina) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Bosna i Hercegovina** | 3.427.369 | 29.328 | 37.237 | -7.909 | 8,6 | 10,9 | -2,3 | 1,29 | 789.815 |
| *Federacija Bosne i Hercegovine* | 2.196.233 | 18.899 | 21.442 | -2.543 | 8,6 | 9,8 | -1,2 | 1,25 | 522.788 |
| *Republika Srpska* | 1.147.902 | 9.568 | 14.763 | -5.195 | 8,3 | 12,9 | -4,5 | 1,37 | 247.599 |
| *Brčko Distrikt*  | 83.234 | 861 | 1.032 | -171 | 10,3 | 12,4 | -2,1 | 1,58 | 19.428 |
| **Crna Gora** | 622.227 | 7.264 | 6.504 | 760 | 11,7 | 10,5 | 1,2 | 1,76 | 144.894 |
| **Hrvatska** | 4.087.843 | 36.945 | 52.706 | -15.761 | 9,0 | 12,9 | -3,9 | 1,47 | 875.747 |
| **Kosovo** | 1.797.086 | 22.761 | 8.998 | 13.763 | 12,7 | 5,0 | 7,7 | 1,60 | 489.345 |
| **Sjeverna Makedonija** | 2.076.217 | 21.333 | 19.727 | 1.606 | 10,3 | 9,5 | 0,8 | 1,43 | 507.275 |
| **Slovenija** | 2.070.050 | 19.585 | 20.485 | -900 | 9,5 | 9,9 | -0,4 | 1,61 | 430.225 |
| **Srbija**  | 6.982.604 | 63.975 | 101.655 | -37.680 | 9,2 | 14,6 | -5,4 | 1,48 | 1.523.675 |
| Jugoslavija | 21.063.396 | 201.191 | 247.312 | -46.121 | 9,6 | 11,7 | -2,2 | 1,48 | 4.760.976 |

**Brakovi i razvodi u 2018. godini**| Države | Stanovništvo sredinom godine | Broj sklopljenih brakova | Broj razvoda | Stopa sklopljenih brakova | Stopa razvoda | Stopa razvoda na 1000 sklopljenih brakova |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Bosna i Hercegovina** | 3.427.369 | 19.659 | 3.084 | 5,7 | 0,9 | 156,9 |
| *Federacija Bosne i Hercegovine* | 2.196.233 | 13.061 | 1.823 | 5,9 | 0,8 | 139,6 |
| *Republika Srpska* | 1.147.902 | 5.966 | 963 | 5,2 | 0,8 | 161,4 |
| *Brčko Distrikt* | 83.234 | 632 | 298 | 7,6 | 3,6 | 471,5 |
| **Crna Gora** | 622.227 | 3.321 | 849 | 5,3 | 1,4 | 255,6 |
| **Hrvatska** | 4.087.843 | 19.921 | 6.125 | 4,9 | 1,5 | 307,5 |
| **Kosovo** | 1.797.086 | 16.871 | 999 | 9,4 | 0,6 | 59,2 |
| **Sjeverna Makedonija** | 2.076.217 | 13.494 | 1.620 | 6,5 | 0,8 | 120,1 |
| **Slovenija** | 2.070.050 | 7.256 | 2.347 | 3,5 | 1,1 | 323,5 |
| **Srbija** | 6.982.604 | 36.321 | 9.995 | 5,2 | 1,4 | 275,2 |
| Jugoslavija | 21.063.396 | 116.843 | 25.019 | 5,5 | 1,2 | 214,1 |

**Prosječna starost stanovništva 2018. godine po republikama**| Države | **Slovenija** | **Hrvatska** | **Srbija** | **Bosna i Hercegovina** | **Crna Gora** | **Sjeverna Makedonija** | **Kosovo** |
| Prosječna starost (u godinama) | 44,5 | 43,0 | 42,6 | 42,1 | 40,7 | 37,9 | 29,1 |

Uz ubrzani pad nataliteta, drugi razlog pada broja stanovnika je i visoka stopa iseljavanja iz zemalja bivše Jugoslavije. Prema podacima Eurostata, u 2018. godini u zemlje Evropske Unije emigriralo je 53.500 stanovnika BiH, 51.000 stanovnika Srbije, 34.500 stanovnika Kosova, 24.300 stanovnika Sjeverne Makedonije i 3.000 stanovnika Crne Gore.  Prema podacima Državnog zavoda za statistiku u 2018. u Republiku Hrvatsku iz inozemstva se doselilo 26.029 osoba, a u inozemstvo se odselilo 39.515 osoba. Saldo migracije stanovništva Republike Hrvatske s inozemstvom bio je negativan i iznosio je -13.486. Prema podacima Statističkog ureda Republike Slovenije u 2018. u Republiku Sloveniju iz inozemstva se doselilo 28.455 osoba, a u inozemstvo se odselilo 13.527 osoba. Saldo migracije stanovništva Republike Slovenije s inozemstvom bio je pozitivan i iznosio je +14.928 osoba, što znači da je Slovenija jedina zemlja u bivšoj Jugoslaviji koja ima pozitivan migracioni saldo. Zbog velike emigracije, posebno mladih, došlo je do smanjenja stope nezaposlenosti, koja je bila vrlo visoka. Ali također, uslijed velikih emigracija i lošeg nataliteta, došlo je do drastičnih promjena u starosnoj strukturi stanovništva, što je rezultiralo da se prosječna starost stanovništva, zajedno sa udjelom starijih osoba i umirovljenika, drastično povećala. Skoro u svim zemljama bivše SFRJ prosječna starost je preko 40 godina. Sve to je dovelo do toga da se u određenim zanimanjima javio deficit radne snage, pa su neke zemlje odlučile da uvoze radnu snagu iz inozemstva. Taj je proces najizraženiji u Sloveniji, koja uvozi radnu snagu, uglavnom iz BiH, ali i iz ostalih zemalja bivše SFRJ. Hrvatska je također posljednjih godina počela uvoziti radnu snagu, uglavnom iz zemalja regiona. Te su dvije zemlje počele u manjoj mjeri da uvoze radnu snagu i iz drugih regiona svijeta, kao što su Azija,Latinska Amerika i Afrika, u kojima je stanovništvo u porastu i taj proces imigracije strane radne snage će se povećati u budućnosti. Druge zemlje bivše Jugoslavije ne uvoze radnu snagu u većoj mjeri, ali zbog nedostatka radne snage i starenja stanovništva, procjena je da će u skorijoj budućnosti i one morati da uvoze radnike iz raznih dijelova svijeta.

Bilješke
--------

1. 1 2 3  Baltic 2007, str. 25-26
2. ↑  FAO 1996, str. 4 sfn error: no target: CITEREFFAO1996 (help)
3. ↑  Eberhardt 2003, str. 382
4. ↑  „Popis 1931. godine".
5. ↑  „Statistički godišnjak Kraljevine Jugoslavije, 1929".
6. ↑  „Statistički godišnjak Kraljevine Jugoslavije, 1937".
7. ↑  „Statistički godišnjak Kraljevine Jugoslavije, 1938-1939".
8. ↑  „Statistički godišnjak Kraljevine Jugoslavije, 1940".
9. ↑  Vladimir Žerjavić. „Yugoslavia: Manipulations with the Numbers of Second World War Victims". Hrvatski informativni centar. Arhivirano iz originala na datum 2012-07-16. Pristupljeno 23. kolovoza 2013.
10. 1 2 3  Šimek-Škoda 1948, str. 153
11. ↑  Mitologija, politika i istorija na blajburškom polju Milivoj Bešlin 13. maj 2017. Pristupljeno 30. juni 2017.
12. 1 2  Thomas 2014: str. 24
13. 1 2 3  Myers & Campbell 1954: str. 20
14. ↑  Yugoslav Survey 1992, str. 3
15. 1 2 3  Petričević 1983, str. 165
16. 1 2 3  Petričević 1983, str. 127
17. 1 2  Petričević 1983, str. 146
18. 1 2  Jordan 1989, str. 27
19. ↑  Kasapović 2005, str. 81
20. 1 2  Eberhardt 2003, str. 410
21. 1 2 3  Feldbauer 1988. str. 117
22. ↑  Šimek-Škoda 1948, str. 155
23. 1 2  Seferagić 1988, str. 96
24. ↑  Bierbaum, str. 278
25. ↑  Bieber 1999, str. 75
26. 1 2  Iwańska 1955, str. 39
27. ↑  „FNRJ - Aktivno stanovništvo po vrstama djelatnosti". stat.si. Pristupljeno 4. listopada 2013.
28. ↑  David 1962, str. 42
29. 1 2  Centar za demografsko istraživanje 1974. str. 40
30. 1 2 3  Feldbauer 1988. str. 118
31. ↑  Rakičević 1968, str. 33
32. 1 2  Krleža (VI) 1969, str. 114
33. 1 2 3  Krleža (III) 1969, str. 95
34. ↑  Krleža (I) 1969, str. 125
35. ↑  Krleža (IV) 1969, str. 196
36. ↑  Statistički ured Slovenije (2002). „7. Population by ethnic affiliation, Slovenia, Census 1953, 1961, 1971, 1981, 1991 and 2002". stat.si. Pristupljeno 22. kolovoza 2013.
37. ↑  Krleža (III) 1969, str. 335
38. ↑  Allcock 2000, str. 82
39. ↑  Centar za demografsko istraživanje 1974. str. 42
40. ↑  Centar za demografsko istraživanje 1974. str. 52
41. ↑  Centar za demografsko istraživanje 1974. str. 53
42. ↑  „1-3. Stanovi prema godini izgradnje i kvalitetu". stat.si. Pristupljeno 9. rujna 2013.
43. ↑  Centar za demografsko istraživanje 1974. str. 56
44. ↑  Centar za demografsko istraživanje 1974. str. 63
45. ↑  Danmarks statistik 1984, str. 570
46. ↑  Feldbauer 1988. str. 113
47. ↑  Feldbauer 1988. str. 114
48. ↑  Feldbauer 1988. str. 115
49. ↑  Feldbauer 1988. str. 120
50. 1 2 3 4  Feldbauer 1988. str. 123
51. ↑  Lozny 2011, str. 378
52. ↑  Yugoslav Survey 1992, str. 12
53. ↑  Feldbauer 1988. str. 119
54. ↑  Feldbauer 1988. str. 124
55. ↑  „Statistički godišnjak FNRJ, 1954".
56. ↑  „Statistički godišnjak FNRJ, 1955".
57. ↑  „Statistički godišnjak FNRJ, 1960".
58. ↑  „Statistički godišnjak SFRJ, 1965".
59. ↑  „Statistički godišnjak SFRJ, 1970".
60. ↑  „Statistički godišnjak SFRJ, 1975".
61. ↑  „Statistički godišnjak SFRJ, 1980".
62. ↑  „Statistički godišnjak SFRJ, 1985".
63. ↑  „Statistički godišnjak SFRJ, 1990".
64. ↑  „Demografska statistika 1990, Jugoslavija".
65. ↑  „Statistički godišnjak SFRJ, 1991".
66. ↑  Feldbauer 1988. str. 124, 125, 126
67. ↑  Allcock 2000, str. 355
68. ↑  Feldbauer 1988. str. 124
69. ↑  Feldbauer 1988. str. 118
70. ↑  Feldbauer 1988. str. 114
71. ↑  „Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2001.". Državni zavod za statistiku RH.
72. ↑  Magone 2010, str. 134
73. ↑  „Population". Statistički ured Republike Sjeverne Makedonije. Pristupljeno 22. kolovoza 2013.
74. ↑  Ujedinjeni narodi 2010, str. 10
75. ↑  Valentin Hadjiyski. „BOSNIA AND HERZEGOVINA - Country overview". Nationsencyclopedia. Pristupljeno 1. lipnja 2011.
76. ↑  Powell 2009, str. 32
77. ↑  „Energy and Environment Data Reference Bank (EEDRB): Bosnia and Herzegovina". Međunarodna atomska energetska agencija. 2007. Arhivirano iz originala na datum 2010-01-16. Pristupljeno 2013-08-22.
78. ↑  BBC News (23. prosinca 2005). „Muslims in Europe: Country guide". bbc.co.uk. Pristupljeno 1. lipnja 2011.
79. ↑  Ivo Jakovljević (17. rujna 2011). „Hrvatska u Jugoslaviji ostvarivala bolje gospodarske rezultate nego danas". Novi list. Arhivirano iz originala na datum 2013-06-01. Pristupljeno 24. kolovoza 2013.
80. ↑  „Eurostat/Database/Population and social conditions/Demography and migration(demo)".
81. ↑  „Agencija za statistiku Bosne i Hercegovine - novi sajt".
82. ↑  „Agencija za statistiku Bosne i Hercegovine - stari sajt". Arhivirano iz originala na datum 2020-05-11. Pristupljeno 2020-05-17.
83. ↑  „Federalni zavod za statistiku".
84. ↑  „Zavod za statistiku Republike Srpske".
85. ↑  „Državni zavod za statistiku - Republika Hrvatska".
86. ↑  „Agencija za statistiku Kosova". Arhivirano iz originala na datum 2020-06-01. Pristupljeno 2020-05-17.
87. ↑  „Zavod za statistiku Crne Gore - MONSTAT".
88. ↑  „State Statistical Office of the Republic of North Macedonia".
89. ↑  „Zavod za statistiku Republike Srbije".
90. ↑  „Statistical Office of the Republic of Slovenia (SURS)".
91. ↑  „Slovenija v začetku leta s 2.050.189 prebivalci".
92. ↑  „STANOVNIŠTVO PREMA STAROSTI I SPOLU, POPIS 2011".
93. ↑  „Popis 2011".
94. ↑  „STANOVNIŠTVO PREMA POLU I NACIONALNOSTI NA NIVOU NASELJA,2011". Arhivirano iz originala na datum 2020-09-30. Pristupljeno 2020-05-09.
95. ↑  „Podaci na nivou Crne Gore".
96. ↑  „Republika Srpska objavila rezultate popisa stanovništva".
97. ↑  „Popis 2013,BiH".
98. ↑  „Statistical Yearbook, 2013-Population".
99. ↑  „On 1 July 2018 Slovenia's population 2,070,050 or 3.170 more than six months earlier".
100. ↑  „DEMOGRAFSKI POKAZATELJI U HRVATSKIM ŽUPANIJAMA".
101. ↑  „Процене становништва, 2018.".
102. ↑  „PROCENA Stanovništvo Kosova 2018". Arhivirano iz originala na datum 2021-06-26. Pristupljeno 2020-05-17.
103. ↑  „Procjene stanovništva i osnovni demografski pokazatelji,2018. godina".
104. ↑  „Procjena ukupnog broja stanovnika u Federaciji BiH po kantonima, 2018, stanje sredina godine".
105. ↑  „Procjena stanovništva 2013-2018".
106. ↑  „BiH neće imati popis stanovništva prije 2023. godine".
107. ↑  „DEMOGRAFSKA STATISTIKA 2018".
108. ↑  „ДЕМОГРАФСКА СТАТИСТИКА 2019".
109. ↑  „Статистички годишњак Републике Српске 2019". Arhivirano iz originala na datum 2020-07-11. Pristupljeno 2020-05-17.
110. ↑  „DEMOGRAFIJA u Brčko distriktu BiH 2014-2018.godina".
111. ↑  „Statistički godišnjak 2019".
112. ↑  „Hrvatska u brojkama 2019".
113. ↑  „Statistički Godišnjak Republike Kosova 2019". Arhivirano iz originala na datum 2022-05-06. Pristupljeno 2020-05-17.
114. ↑  „Statistical Yearbook, 2019".
115. ↑  „Demographic events, Slovenia, 2018".
116. ↑  „Демографска статистика 2018".
117. ↑  „Countries by Median Age 2018". Arhivirano iz originala na datum 2020-05-27. Pristupljeno 2020-05-17.
118. ↑  „2019. godina: bijeg sa Balkana".
119. ↑  „First permits issued for education reasons by reason, length of validity and citizenship/View table".
120. ↑  „"Egzodus" sa Zapadnog Balkana u brojkama".
121. ↑  „MIGRACIJA STANOVNIŠTVA REPUBLIKE HRVATSKE U 2018.".
122. ↑  „In 2018, every week 126 Slovenian citizens and 133 foreigners emigrated from Slovenia".
123. ↑  „Nedostatak radne snage u Sloveniji ozbiljniji nego prije krize".
124. ↑  „Hrvatska uvozi najviše radnika od zemalja EU".
125. ↑  „NOVA PRAVILA Hrvatska prelazi na slovenski model - nema više nikakvog ograničenja na uvoz stranih radnika".
126. ↑  „"Budite svesni - nema više radnika ni u Srbiji"".
127. ↑  „Da li će Srbija morati da uvozi radnu snagu?".

Literatura
----------

* Allcock, John B. (2000). *Explaining Yugoslavia*. C. Hurst & Co. Publishers. ISBN 9781850652779.
* Baltic, Nina (2007). *Theory and Practice of Human and Minority Rights under the Yugoslav Communist System*. Human and Minority Rights in the Life Cycle of Ethnic Conflicts. Arhivirano iz originala na datum 1. juli 2017.
* Bieber, Florian (1999). *Bosnien-Herzegowina und der Libanon im Vergleich: historische Entwicklung und politisches System vor dem Bürgerkrieg*. Pro Universitate Verlag. ISBN 9783932490507.
* Bierbaum, Rosina M.. *Changing by degrees : steps to reduce greenhouse gases*. United States, Office of Technology Assessment, Diane Publishing. ISBN 9781428921467.
* Danmarks statistik (1984). *Statistisk Arbog 1984: statistical yearbook*. Danmarks Statistik. ISBN 9788750106272.
* *The Population of Yugoslavia*. Beograd: Centar za demografsko istraživanje. 1974.
* David, Marcel (1962). *Adult education in Yugoslavia - Opseg 1*. UNESCO.
* Eberhardt, Piotr (2003). *Ethnic Groups and Population Changes in Twentieth-century Central-Eastern Europe: History, Data, and Analysis*. M.E. Sharpe. ISBN 9780765618337.
* Feldbauer, Božidar (1996). „Country Report to the FAO International Technical Conference on Plant Genetic Resources". Zagreb: Hrvatska banka biljnih gena.
* *Atlas svijeta*. Zagreb: Leksikografski zavod Miroslav Krleža. 1988. ISBN 8670530041.
* Iwańska, Alicja (1955). *Contemporary Poland: society, politics, economy - Opseg 22*. University of Chicago for the Human Relations Area Files.
* Jordan, Peter (1989). *Atlas Ost- und Südosteuropa: Bevölkerung aktuelle Karten zu Ökologie, Bevölkerung und Wirtschaft. Population : up-to-date ecological, demographic and economic maps, Opseg 2*. Österreichisches Ost- und Südosteuropa-Institut. ISBN 9783443285265.
* Kasapović, Mirjana (2005). *Bosna i Hercegovina: podijeljeno društvo i nestabilna država*. Politička Kultura. ISBN 9789536213948.
* Krleža (I), Miroslav (1969). *Enciklopedija Leksikografskog Zavoda (I. svezak - A-Ćus)*. Zagreb: Jugoslavenski leksikografski zavod.
* Krleža (III), Miroslav (1969). *Enciklopedija Leksikografskog Zavoda (III. svezak - Heliodor-Lagerlof)*. Zagreb: Jugoslavenski leksikografski zavod.
* Krleža (IV), Miroslav (1969). *Enciklopedija Leksikografskog Zavoda (III. svezak - Laghouat-Oživljavanje)*. Zagreb: Jugoslavenski leksikografski zavod.
* Krleža (VI), Miroslav (1969). *Enciklopedija Leksikografskog Zavoda (VI. svezak - Skadar-Žvale)*. Zagreb: Jugoslavenski leksikografski zavod.
* Lozny, Ludomir R. (2011). *Comparative Archaeologies: A Sociological View of the Science of the Past*. Springer. ISBN 9781441982254.
* Magone, José (2010). *Contemporary European Politics: A Comparative Introduction*. Routledge. ISBN 9780203846391.
* Myers, Paul F.; Campbell, Arthur A. (1954). *The Population of Yugoslavia* (5 izd.). Michigan: U.S. Government Printing Office.
* Thomas, Raju G.C (2014). *The South Slav Conflict: History, Religion, Ethnicity, and Nationalism*. Routledge. ISBN 9781135597177.
* Petričević, Jure (1983). *Nacionalnost stanovništva Jugoslavije: nazadovanje Hrvata i manjina, napredovanje Muslimana i Albanaca: Opseg 5 iz Knjižnica Sloboda*. Verlag Adria.
* Powell, John (2009). *Encyclopedia of North American Immigration: Facts on File library of American history*. Infobase Publishing. ISBN 9781438110127.
* Rakičević, Tomislav L. (1968). *Yugoslavia: Land and People*.
* Seferagić, Dušica (1988). *Kvaliteta života i nova stambena naselja: Knj.6 iz Biblioteka Revije za sociologiju*. Sociološko društvo Hrvatske. ISBN 9788681175040.
* Šimek-Škoda, K (1948). „Popis stanovništva Jugoslavije godine 1948.". Hrvatski geografski glasnik, Vol.11.-12. No.1. Lipanj 1950..
* Ujedinjeni narodi (2010). *Population and Vital Statistics Report*. Hidden Spring. ISBN 9789211615401.
* Yugoslav Survey (1992). *Yugoslav Survey: Opseg 33*. Beograd: Publicističko-izdavački zavod "Jugoslavija".

Vanjske veze
------------

* Demografija Bosne i Hercegovine
* Demografija Crne Gore
* Demografija Hrvatske
* Demografija Kosova
* Demografija Sjeverne Makedonije
* Demografija Slovenije
* Demografija Srbije
* Stanovništvo Jugoslavije 1991. Španjolski jezik
* Stanovništvo Slovenije
* Stanovništvo Srbije 1991.
* Stanovništvo Makedonije 1991.
* Stanovništvo Hrvatske Arhivirano 2009-02-05 na Wayback Machine-u Engleski jezik
* Državni zavod za statistiku u Hrvatskoj
* Promjena populacije u Crnoj Gori od 1909. do 2003.
* Promjena populacije u BiH od 1948. do 1991.

| * p
* r
* u
Popisi stanovništva Jugoslavije |
| --- |
| Kraljevina Srba Hrvata i Slovenaca (1918-29) | 1921 |
| Kraljevina Jugoslavija (1929-1944) | 1931 |
| FNRJ (1945-1963) | 1948 • 1953 • 1961 |
| SFRJ (1963-1992) | 1971 • 1981 • 1991 |
| Savezna Republika Jugoslavija (1992-2003) | 2002 |