**Tbilisi** (gruzijski: თბილისი) nekadašnji **Tiflis** je glavni i najveći grad Gruzije, od 1,106.500 stanovnika.

Geografija
----------

Tbilisi leži u srednjem Zakavkazju u kotlini rijeke Kure i po obroncima masiva Trialeti i Kartli, koje rijeka na tom dijelu probija svojim kanjonom.

Historija
---------

Tbilisi je osnovan 458. (po nekim izvorima 455.), kad je u njega preseljena prijestolnica Kavkaske Iberije tadašnjeg gruzijskog kraljevstva iz stare prijestolnice Mcheta. Zbog svoje izuzetne strategijske pozicije na pravcu koji povezuje zapadno i istočno Zakavkazje grad je više puta bio meta brojnih osvajača; Perzijanaca u 6. vijeku, Bizanta i Arapa u 7. vijeku. 

Obnovitelj Gruzije kralj David IV zauzeo je grad 1122. i ponovno ga obnovio kao svoju prijestolnicu, ali su ga već 1234. zauzeli Mongoli, a 1386. opljačkao njihov vladar Timur. Seldžuci su zauzimali i gubili grad u nekoliko navrata, 1795. spalili su ga do zemlje Perzijanci, nakon tog je grad bio ponovno u rukama Turaka sve dok ga 1801. nije zauzela ruska carska vojska. Carska Rusija poboljšala je komunikacije prema gradu izgradivši gruzijsku vojnu magistralu preko Kavkaza iz Vladikavkaza do Tbilisija.

Veliki poticaj razvoju grada bio je dolazak željeznice iz Potija 1872. sa kojom je spojen sa Crnim morem i 1883. kad je izgrađena pruga do Bakua na Kaspijskim morem.

Tbilisi je 25. februara 1921. proglašen glavnim gradom Demokratske Republike Gruzije, ali je istog dana sovjetska Crvena armija ušla u grad i proglasila Gruzijsku Sovjetsku Socijalističku Republiku.

Znamenitosti, kultura i školstvo
--------------------------------

Tbilisi je živopisan grad, duž desne obale rijeke Kure proteže se široki bulevar, i moderni dio grada, dio grada leži u strmoj klisuri u kojoj se nalazi i hidroelektrana Ortačalskaja.

Odmah do rijeke, uzdiže se historijski centar grada, sa uskim, zavojitim ulicama, nad kojim dominiraju ruševine stare tvrđave i velika skulptura, na grebenu iznad nje, koja simbolizira Gruziju. U starom gradu nalaze se Katedrala Sioni, iz 5. vijeka, rekonstruirana više puta, Palača gruzijskih kraljeva Meteki i crkva Ančiškati iz 6. vijeka. Noviji dijelovi grada leži ispod brda Mtatsminda, do kojeg vozi žičara. Sjeverno od grada nalazi se veliko umjetno jezero, koje služi kao rezervar vode za piće, ali i za navodnjavanje, jer iz njega vode brojni kanali.
Tbilisi je glavni kulturni i obrazovni centar Gruzije sa univerzitetom, nekoliko visokoškolskih institucija i preko 100 naučnih institucija.

Privreda i transport
--------------------

Tbilisi je glavno industrijsko središte regije, sa tvornicama električnih lokomotiva, alatnih i poljoprivrednih strojeva, električne opreme i radionicama za popravak lokomotiva i vagona. Pored tog ima i tvornice niza prehrambenih proizvoda, tekstila, kože i obuće, namještaj]]a, pivovaru, špiritane i vinarije.

Tbilisi od 1883. ima tramvaj, a od 1966. i metro, ono što je kuriozitet i par žičara koje su također u funkciji javnog prijevoza.

Grad je dobro povezan magistralnim cestama (koje nisu baš u dobrom stanju) i željezničkim prugama sa gradovima u zemlji i okolnim zemljama u Zakavkazju. 

Sedamnest km jugoistočno od centra grada, nalazi se međunarodni *Aerodrom Tbilisi* (IATA: **TBS**, ICAO: **UGTB**) sa vezama prema svim većim gradovima u zemlji i svijetu.

Gradovi prijatelji
------------------

Tbilisi ima ugovore o prijateljstvu sa slijedećim gradovima; 

|  |  |
| --- | --- |
| * Njemačka, Saarbrücken (1975)
* Francuska, Nantes (1979)
* Slovenija, Ljubljana (1979)
* Austrija, Innsbruck (1982)
 | * SAD, Atlanta (1987)
* Ujedinjeno Kraljevstvo, Bristol(1988)
* Italija, Palermo (1988)
* Španjolska, Bilbao (1989)
 |

Galerija slika
--------------

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14   „*Tbilisi*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 12. 11. 2012.

Vanjske veze
------------

***Tbilisi*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice grada Arhivirano 2007-09-28 na Wayback Machine-u (`en`)
* *Tbilisi* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)

| * p
* r
* u
Glavni gradovi u Aziji |
| --- |
| 
Abu Dabi, *Ujedinjeni Arapski Emirati* • 
Amman, *Jordan* • 
Ankara, *Turska* • 
Astana, *Kazahstan* • 
Ašhabad, *Turkmenistan* • 
Bagdad, *Irak* • 
Baku, *Azerbejdžan* • 
Bandar Seri Begawan, *Brunej* • 
Bangkok, *Tajland* • 
Bejrut, *Libanon* • 
Biškek, *Kirgistan* • 
Colombo, *Šri Lanka* • 
Damask, *Sirija* • 
Dhaka, *Bangladeš* • 
Dili, *Istočni Timor* • 
Doha, *Katar* • 
Dušanbe, *Tadžikistan* • 
Džakarta, *Indonezija* • 
Hanoi, *Vijetnam* • 
Islamabad, *Pakistan* • 
Jeruzalem, *Izrael* • 
Kabul, *Afganistan* • 
Katmandu, *Nepal* • 
Kuala Lumpur, *Malezija* • 
Kuvajt, *Kuvajt* • 
Malé, *Maldivi* • 
Manama, *Bahrein* • 
Manila, *Filipini* • 
Muskat, *Oman* • 
Naypyidaw, *Mijanmar* • 
New Delhi, *Indija* • 
Nikozija, *Kipar* • 
Peking, *Kina* • 
Phnom Penh, *Kambodža* • 
Port Moresby, *Papua Nova Gvineja* • 
Pjongjang, *Sjeverna Koreja* • 
Rijad, *Saudijska Arabija* • 
Sana, *Jemen* • 
Seul, *Južna Koreja* • 
Singapur, *Singapur* • 
Sri Jayawardenepura Kotte, *Šri Lanka* (zakonodavni i sudski) • 
Taipei, *Tajvan* • 
Taškent, *Uzbekistan* • 
Tbilisi, *Gruzija* • 
Teheran, *Iran* • 
Thimphu, *Butan* • 
Tokijo, *Japan* • 
Ulan Bator, *Mongolija* • 
Vientiane, *Laos* 
 |

| * p
* r
* u
Svjetska prijestolnica knjige |
| --- |
| 

2001: Španija Madrid  **•** 
2002:Egipat Aleksandrija  **•** 
2003: Indija New Delhi  **•** 
2004: Belgija Antwerpen  **•** 
2005: Kanada Montréal  **•** 
2006:Italija Torino  **•** 
2007: Kolumbija Bogotá  **•** 
2008: Nizozemska Amsterdam  **•** 
2009: Libanon Beirut  **•** 
2010: Slovenija Ljubljana  **•** 
2011: Argentina Buenos Aires  **•** 
2012: Armenija Erevan  **•** 
2013: Tajland Bangkok  **•** 
2014: Nigerija Port Harcourt  **•** 
2015: Južna Koreja Incheon  **•** 
2016: Poljska Wrocław  **•** 
2017: Gvineja Conakry  **•** 
2018: Grčka Atena  **•** 
2019: Ujedinjeni Arapski Emirati Šardža  **•** 
2020: Malezija Kuala Lumpur  **•** 
2021: Gruzija Tbilisi  **•** 
2022: Meksiko Guadalajara  **•** 
2023: Gana Accra
 | Zastava UNESCO-a |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 158266506
* LCCN: n79104307
* GND: 4060146-8
* SUDOC: 027403017
* NKC: ge388960

 |