**Boljšoj teatar** (**Большой театр** [bɐlʲˈʂoj tʲɪˈatər]) (rus.: veliki teatar; službeno **Državni akademski Veliki teatar Rusije**, rus. *Государственный академический Большой театр России*), moskovski baletni i operni teatar, smješten na Teatarskom trgu. 

Rusi su za operne i baletne kuće gradili impozantnije građevine zato se i zove *Boljšoj* = *Veliki*, a za klasične teatarske kuće puno manje zgrade.

Historija
---------

Za službeni početak tog teatra se računa 28. mart (17. mart po julijanskom kalendaru) 1776. kad je carica Katarina Velika dodjelila knezu *Petru Urusovu* privilegiju organiziranja teatarskih predstave svih vrsta, uključujući i maškarade, plesove i druge oblike zabave, za razdoblje od deset godina.

Urusov je ubrzo ušao u dugove, pa si je uzeo patnera britanskog trgovca *Michaela Maddoxa*, koji je tad radio velike poslove po Carskoj Rusiji, na kraju je Urusov izašao iz tog posla, pa je i Maddox zapao u nepremostive dugove, koje je nakraju preuzela carska riznica. *Boljšoj* je svoju prvu zgradu dobio 1780. ona se nalazila na desnoj obali rijeke Neglinaja u ulici *Petrovka* (zbog tog su Moskovljani taj teatar zvali *Petrovski teatar*). Zgrada teatra je svečano otvorena 30. decembra 1780. i bila je u funkciji, do jeseni 1805. kad je izgorila. *Boljšoj* je ponovno postao beskućnik, i davao predstave po privatnim dvoranama. Od 1808. ponovo imaju dvoranu *Arbatov*, drvenu građevinu, koji je u rekordnom roku, izgradio Carlo Rossi, ali je i ona izgorila 1812. za vrijeme Napoleonovog zauzimanja Moskve.

Od 1806. *Boljšoj* je postao jedan od carskih teatara, a njegova teatarska škola, za baletane, pjevače i muzičare, dotad zvana - Teatarska škola Petrovski - *Moskovski teatarski carski licej* (ona je 1911. prezvana u *Moskovsku školu baleta*).

Natječaj za projekt nove dvorane proveden je 1819. na njemu je pobjedio *Andrej Mihalkov*, profesor na Umjetničkoj akademiji, ali je na kraju njegov projekt odbačen kao preskup. Zbog tog je tadašnji gradonačelnik Moskve Dmitrij Golicin naručio projekt od arhitekta *Osipa Bove* 1820. koji je novi *Boljšoj* projektirao kao klasicističku palaču, sa portikom na osam masivnih stupova, na novom trgu u čijoj sredini je podignuta veliki spomenik Apolonu.

Pogled na obnovljenu unutrašnjost 2011.
Nova zgrada otvorena je 1825. i služila je svrsi punih 30 godina, sve dok i nju nije zahvatio požar 11. marta 1853. nakon kojeg su od nje ostali samo kameni djelovi. 

Nakon tog proveden je natječaj za obnovu zgrade teatra, na natječaju je pobjedio *Alberto Cavos*, glavni arhitekt carskih teatara i profesor na Petrogradskoj umjetničkoj akadamiji. Obnovljena zgrada teatra, podignuta je kao potpuno nova građevina 1856. i bitno veća, tako da se u gledalištu novog teatra visokom 6 katova, moglo smjestiti više od 2300 gledaoca. Novi *Boljšoj* otvoren je svečano 20. augusta 1856. na dan krinidbe cara Aleksandra II. Bellinijevom operom Puritanci.

Krajem 19. vijeka *Boljšoj* je izrastao u moćnu teatarsku instituciju, čija je operna i baletna produkcija ruskih i drugih evropskih autora izvršila snažan uticaj na te umjetničke discipline u cijelom zapadnom svijetu. Nakon Oktobarske revolucije 1924. *Boljšoj* je dobio svoju drugu manju pozornicu, a 1961. i treću, nedaleku Kongresnu palača u Kremlju, kapaciteta 6 000 gledatelja, koja je adaptirana u pozornicu za velike spektakle.

*Boljšoj* je unatoč poteškoća uspio preživiti Oktobarsku revoluciju - 1917. oba svjetska rata i raspad Sovjetskog saveza 1990.- 1991. Za vrijeme Drugog svjetskog rata *Boljšoj* je djelomično evakuiran u sibirski Kujbišev, dio ansambla koji je ostao u Moskvi nastavio je davati predstave na njihovoj manjoj sceni, a dobar dio mlađih članova ansambla regrutiran je u Crvenu armiju da brani zemlju. Glavna zgrada teatra je oštećena - 22. oktobra 1941. kad je bomba udarila u portik, ali je unatoč ratu *Boljšoj* obnovljen za zimskih mjesci 1942.

Od sredine 1950-ih *Boljšoj* poduzima česta gostovanja po svijetu.

### Današnji Boljšoj

Glavna zgrada teatra restaurirana je u više navrata (prvi put 1921.), ali uvijek nabrzinu - nikad temeljito, iako je još 1987. tadašnja vladina komisija, da zgrada zaslužuje temeljnu rekonstrukciju. Nakon brojnih odgoda, rekonstrukcija glavne zgrade teatra započela je 1. jula 2005. i trajala je sve do 28. oktobra 2011.

Obnovljeni *Boljšoj* svečano je otvoren izvedbom opere Ruslan i Ljudmila Mihaila Glinke na kojoj su bili prisutni tadašnji predsjednik Rusije Medvjedev i predsjednik vlade Putin.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  „*History*" (engleski). State Academic Bolshoi Theatre of Russia. Pristupljeno 22. 1. 2013.
2. 1 2  „*Bolshoi Theatre*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 22. 1. 2013.

Vanjske veze
------------

***Boljšoj teatar*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice teatra* (`ru`) (`en`)
* *Bolshoi Theatre* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 148429446
* LCCN: n80004218
* ISNI: 0000 0001 2180 8971
* GND: 5197456-3
* SUDOC: 035023228
* BNF: cb131647942 (podaci)
* NKC: kn20050607002

 |