**Augustinci  
Augustinski heremiti**  
Ordo Sancti Augustini| 

|  |
| --- |
| augustinski grb |
| (augustinski grb) |

 |
| Kratica naziva: | OESA |
| Godina osnivanja: | mart 1244 |
| Godina reorganiziranja: | 1963 |
| Reorganizator: | Papa Ivan XXIII. |
| Mjesto osnivanja: | Rim |
| papa Inocent IV. |
| utemeljitelj: | papa Inocent IV. |
| krilatica: *OSA* |
| Službeni jezik: | latinski |
| Sjedište: | Collegio di Santa Monica, Rim, Italija |
| augustinski Prior general: |  |
| augustinski čelni čovjek: | Prior general |
| Roditeljski red: | - |
| Redovi nastali iz ovog reda: |  |
| Podredovi: |  |
| Broj pripadnika: |  |
| Poznati pripadnici: | Erazmo Roterdamski, Martin Luther, Gregor Mendel |
| Odijelo: | crni habit i crna kapuljača |
| ... |

**Augustinci** ili **Red svetog Augustina** (latinski: *Ordo Sancti Augustini*, kratica: **OSA**) do 1963 znani kao **Augustinski heremiti (pustinjaci)** (latinski: *Ordo Eremitarum Sancti Augustini*, kratica: **OESA**).

Augustinci su bili četvrti veliki rimokatolički prosjački red kasnog srednjeg vijeka - nakon franjevca, dominikanca i karmelićana. Ime su dobili po svetom Augustinu (354-430) čija su monaška pravila prihvatili. Odjeća im se sastoji od crnog habita, kožnog remena i crne kapuljače. Papa Ivan XXIII. je 1963 napravio reformu reda i izbacio - heremiti (pustinjaci) iz naziva reda jer je red prestao to biti

Historija reda
--------------

Red je osnovan 16. decembra 1243, bulom pape Inocenta IV - *Incumbit nobis* kojom su udruženi svi dotadašnji toskanski augustinski redovi.

Augustinci su se osobito trudili proširiti kult Svete Marije koju su zvali Naša gospa savjetnica (*Mater boni consilii*). U Ameriku su prvi augustinci dospjeli 1533. godine.

### Historijske karakteristike reda

U užem smislu pojam "augustinci" označuje dva posebna reda: 

* *Redovnički augustinci* ili regularni kanonici
* *augustinci pustinjaci (eremiti)* OESA

Redovnički kanonici sv. Augustina živjeli su u regularnim zajednicama, a osnivanje takvih zajednica podudara se s težnjama za reformom Crkve u 11. vijeku. Augustinci - pustinjaci predstavljaju pak jedan od četiri velika prosjačka reda, osnovan 1256. godine kao ujedinjeni Red različitih pustinjačkih zajednica.

Kasnije su se augustinci podijelili u pet glavnih grupa:

1. *Red svetog Augustina*; fratri pod zapovjedništvom Generalnog priora
2. *Augustinske redovnice*
3. ostali augustinski redovi koji nisu pod direktnom upravom Generalnog priora poput Uršulinki i Augustinaca Rekolekta
4. vjerske kongregacije koje žive apostolskim životom (aktivne zajednice muškaraca i žena)
5. laička bratstva i društva osnovana pod imenom i učenjem sv. Augustina kao što su to laički Augustinci Rekolekti

Augustinci u južnoslavenskim zemljama
-------------------------------------

### Augustinci u Sloveniji

U Sloveniji su augustinci djelovali u Velikovcu (od 1256 nadalje), Muti (od 1271), Radgoni (1360), a bosonogi augustinci u Ljubljani (od 1625).

### Augustinci u Hrvatskoji

Regularni kanonici sv. Augustina kod nas prvi dolaze u Srijem krajem 12. vijeka, a Red braće pustinjaka sv. Augustina dolaze u Hrvatsku oko sredine 13. vijeka. Regularni kanonici su imali svoje samostane u Srijemu i to u Banoštoru, Vaški i Irigu. A Red braće pustinjaka sv. Augustina, osim gore spomenutih mjesta, u Dubici, Gariću, Križevcima, Sinju, Makarskoj te Svetoj Nedjelji na Hvaru u kojoj su redovnici augustinci pustinjaci u 14. vijeku imali svoj samostan i crkvu. Prosjački Red augustinaca bio je vrlo važan u 14. vijeku u Hrvatskoj, jer je tada imao brojne samostane, u Rijeci su djelovali do druge polovice 18. vijeka)

Svi augustinski samostani ukinuti su nakon vjerskih reformi cara Josipa II.

Život augustinca
----------------

Život u zajednici započinje kandidaturom koja traje oko šest mjeseci, a nastavlja se postulaturom koja traje do dvije godine. Ako postulant već ima uvjete za studij (poznavanje njemačkog jezika i maturu) već u postulaturi može započeti svoj teološki studij u Beču. Na početku postulature kandidat dobiva redovničko ime, te oblači augustinski habit. Nakon postulature je godina novicijata, koja se obavlja u Njemačkoj , trenutno u Berlin u. Nakon godine novicijata polažu se prvi zavjeti (siromaštvo, poslušnost i čistoća). Ovi se zavjeti svake godine obnavljaju, a na kraju studija teologije polažu se svečani tj. vječni zavjeti, te nakon toga slijedi đakonsko i na kraju svećeničko ređenje. Polaganjem svečanih - doživotnih zavjeta postaje se punopravni član Reda sv. Augustina.

Izvori
------

1. ↑  „Marian Library/International Marian Research Institute, Dayton, Ohio 45469-1390, Udayton.edu". Arhivirano iz originala na datum 2018-12-05. Pristupljeno 2011-04-05.
2. ↑  Mirjana Polić-Bobić - Rađanje hispanskoameričkog svijeta, Naklada LJEVAK d.o.o. Zagreb 2007. str. 98.

Vanjske veze
------------

* Službene stranice reda (`en`), (`it`), (`es`)

| * p
* r
* u
Katolički crkveni redovi |
| --- |
| 
Ančele • Augustinci • Barnabiti • Bazilijanke • Benediktinci • Bijeli Oci • Bosonoge karmelićanke • Bratstvo Jeruzalema • Cisterciti • Dehonijanci • Dominikanci • Družba misionara Krvi Kristove • Franjevci • Franjevci trećoredci glagoljaši • Ivanovci • Isusova mala braća • Malteški red • Kamaldolijanci • Kapucini • Karmelićani • Kartuzijanci • Kćeri Božje ljubavi • Kćeri Srca Isusova • Klanjateljice Krvi Kristove • Klarise • Konventualci • Lazaristi • Marijine sestre • Milosrdne sestre Sv. Križa • Misionari Presvetoga Srca Isusova • Misionarke ljubavi • Montfortanci • Oratorijanci • Oblati Bezgrješne • Palotinci • Pavlini • Pasionisti • Prebendari • Redemptoristi • Salezijanci • Sestre Kraljice svijeta • Sestre milosrdnice • Sestre Milosrdnog Isusa • Sestre Naše Gospe • Sestre pohoda Marijina • Sestre Presvetog Srca Isusova • Služavke Malog Isusa • Školske sestre franjevke Krista Kralja • Spiritanci • Teatinci • Templari • Teutonski viteški red • Trapisti • Uršulinke • Usmiljenke • Vasilijanke • Verbiti • Viteški Red Svetoga Groba u Jeruzalemu • Zajednica svetog Ivana
 |