**Zoogeografija** (zoo- + geografija), geografija životinja, grana zoologije koja proučava rasprostranjenost životinjskih vrsta na kopnu, pod zemljom i u vodama. Zadatak joj je da prouči uzroke i putove raseljivanja životinja u prostoru od davnih geoloških doba do danas i da pronađe zakonitosti u rasprostranjenju životinjskih vrsta.

Osnovni su elementi ove znanosti:

* areal (područje rasprostranjenja neke životinjske vrste ili svojte) i
* fauna (sve životinjske vrste na nekom području).

Svestranim proučavanjem areala pojedinih životinjskih vrsta (veličina, oblik, postanak i mijenjanje areala kao produkta skupnog djelovanja suvremenih uvjeta i povijesnih faktora) utvrđuju se osnovni genetski i geografski faunistički elementi, a na tome se temelji mogućnost znanstvene analize i karakterizacije faune pojedinih dijelova zemlje, a i razdioba cjelokupnog životinjskog svijeta na prirodna zoogeografska područja. Faunistički se podaci prikupljaju odavno, ali prvi znanstveni radovi iz tog područja potječu tek iz XVIII st. a zoogeografija se oformila kao samostalna znanost tek u XIX st. Širi je zamah doživjela pojavom Darwinova djela *O podrijetlu vrsta* (1859.), a posebno radovima A. R. Wallacea. Osobito se razvila u posljednja dva desetljeća. Moderna otkrića u genetici dala su zoogeografskoj znanosti sustavniji uvid u nastanjena područja Zemlje. Kako je poznato, genetske mutacije uvjetuju dijeljenje jedne vrste u više novih vrsta. Nastanak novih vrsta zbiva se onda kad uslijedi tzv. genetska izolacija. Najčešći put, a po nekim autorima, čak i jedini mogući da bi se učvrstila novonastala vrsta, jest geografsko odvajanje jedne populacije (vidi Izolacija). Životinjski svijet naseljuje biosferu naše planete, tj. površinski dio Zemljine kore s pripadajućim slojem zraka (*aerobij*), mora (*halobij*) i slatkih voda (*limnobij*). U moru, gdje je i nastao život, nalaze se predstavnici svih tipova životinjskog carstva, a kopneni i slatkovodni životni prostor imaju u tom pogledu samo fragmentaran karakter, što potvrđuje da se njihova fauna razvila iz morske.

Vidi još
--------

* Biogeografija
* Fitogeografija

| * p
* r
* u
Geografske teme |
| --- |
| Geografija • Historija geografije |
| Grane | 

|  |  |
| --- | --- |
| Antropogeografija(humanistička) | Bihevioralna • Demogeografija • Etnogeografija • Naselja (Ruralna • Urbana) • Ekonomska (Agrarna • Industrijska • Prometna • Razvojna) • Historijska • Kulturna (Feministička • Lingvistička • Regionalna • Religijska) • Medicinska • Politička • Socijalna • Strateška • Vojna • Vremenska |
| Fizička geografija | Biogeografija (Fitogeografija • Zoogeografija) • Ekološka • Geodezija • Geoekologija • Geomorfologija • Glaciologija • Hidrologija • Klimatologija • Krajobrazna ekologija • Kvartarna znanost • Limnologija • Matematička • Obalna • Oceanografija • Paleogeografija • Pedologija |

 |
| Tehnike | Daljinska istraživanja • Geografski informacijski sistemi (GIS) • Geostatistika • Globalni pozicijski sistem (GPS) • Kartografija • Kvalitativno istraživanje • Metodologija • Prostorna analiza |
| Društvai savezi | Američki savez (AAG) • Američko (AGS) • Evropski savez (EGEA) • Geografkinje (SWG) • Hrvatsko (HGD) • Internacionalna unija (IGU) • Iranski savez (IGA) • Kraljevsko (RGS) • Kraljevsko kanadsko (RCGS) • Kraljevsko škotsko (RSGS) • Nacionalno društvo (NGS) • Pariško (SD) • Rusko (RGO) • Saudijsko (SGS) • Savez (GA) • Srpsko (SGD) |
| Popisi | Geografi • Geografija država • Osnovne teme |