recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| Izraelska plemena |
| --- |
| **Plemena*** Ruben
* Simeon
* Levi
* Juda
* Dan
* Naftali
* Gad
* Ašer
* Jisakar
* Zebulun
* Josip
	+ Manaše
	+ Efrajim
* Benjamin
 |
| **Srodne teme*** Djeca Izraela
* Deset izgubljenih plemena
 |
| p • r • u |

**Zebulun** (heb. **זְבוּלוּן** i **זְבוּלֻן**; grč. Ζαβουλών; samarijanski hebrejski: *zebulan*) je ime jednog od 12 izraelskih plemena, čiji je rodozačetnik, prema biblijskom izvještaju, Zebulun, šesti sin što ga je Lea rodila Jakovu. Ovo je pleme obitavalo područje zapadno i sjeverozapadno od brda Tabor u Galileji.

Etimologija
-----------

Narodna etimologija što je donosi Biblija poziva se na dva različita korijena: **זבד** (*zabad*), što znači „obdariti nekoga" i **זבל** (*zabal*), što znači „prebivati s kime". Čini se da je ovaj drugi glagol i vjerojatni izvor samog imena. Znanstvenici se razilaze oko pitanja prve uporabe ovog imena, to jest je li se pojavilo prvo kao toponim ili kao osobno ime, od kojih bi onda ime preuzeo i samo pleme.

Područje plemena Zebulun
------------------------

Vrlo detaljan opis granica Zebulunova područja nalazi se u biblijskoj Knjizi Jošuinoj (usp. Jš 19,10-16), a obuhvaćaju galilejsko gorje u tzv. Donjoj Galileji. Zebulun je, kao i Ašer i Naftali, prebivao u brdima i šumama, što mnoge navodi na zaključak da su se pripadnici ovog plemena smjestili na prostoru kanaanskih gradova-država koje su imale vlast nad dolinskim dijelovima. Čini se da su imali zajedničko vlasništvo s plemenom Jisakar na brdu Tabor. Neki biblijski teskstovi daju naslutiti da se u kasnijem razdoblju, osobito u doba Kraljevstva Izraela, područje ovog plemena proširilo sve do obale Sredozemnog mora, uz sjeverne obronke brda Karmel.

Povijest Zebuluna
-----------------

Pogled od Seforisa prema brdu Karmel; gorje koje je pripadalo Zebulunu.
Malo vijesti o Zebulunu imamo iz izvanbiblijskih izvora. Biblija ga spominje među plemenima koja uzimaju dijela u bitci protiv Hazora, predvođena Deborom i Barakom, kao i u bitci što su je Gideonci vodili protiv Amalečana i Midjanaca. Jedan od prpadnika ovog plemena bio je i Elon, jedan od „sudaca", to jest narodnih vođa u predmonarhijskom razdoblju. O njemu je poznato samo da je bio vođa deset godina.

Ovo je pleme u svim popisima i biblijskim izvještajima prikazano prilično brojno u odnosu na mali prostor što ga je zaposjelo, te mu je bilo moguće podići i najveću vojsku. Ipak, čini se da je početkom Kraljevstva Izraela pleme Zebulun već bilo sasvim nevažno, budući da se ne spominje u Salomonovoj upravnoj podjeli kraljevstva. Spominje se još u doba Ezekije, kralja Jude, u 8. st. pne. kad neki članovi ovog plemena traže mogućnost da dođu u Jeruzalem proslaviti Pashu. Nakon progonstva u Babilon više nema spomena Zebuluna.

Povezano
--------

* Židovi
* Povijest Izraela i Palestine
* Kraljevstvo Izrael
* Kraljevstvo Juda
* 12 izraelskih plemena
*Mozilla Firefox prikazuje spisak dodataka*
У рачунарству, **додатак** (енг. **plug-in**) је софтверска компонента која додаје специфично својство на већ постојећу апликацију. Када апликација подржава додатке, онда одобрава прилагођавање према корисничким потребама. Најчешћи примери су додаци коришћени у веб прегледачима, да додају нова својства као што су веб претраживачи, вирус скенерс, или могућност да употребимо нови тип датотеке као што је нови видео формат. Познати додаци прегледачима укључују Adobe Flash Player, QuickTime Player, и Јава додатак, који може да покрене Јава аплети на странице које се извршавају на локалној Јава виртуелној машини.

Теме су пакети који садрже додатне или промењене графичке детаље, које смо постигли коришћењем графичког корисничког интерфејса, које могу бити примењене на специфичан софтфер и веб странице, и тиме омогуће кориснику да промени изглед у складу са корисничким потребама и жељама.

Сврха и примери
---------------

Апликације подржавају додатке из много разлога. Неки од главних разлога укључују:

* омогућавање third-party developers који проширују апликацију
* подржавање лаког додавања нових својства
* редуковање величина апликација
* одвајање изворног кода од апликација због некомпатибилних софтверских лиценци

Типови апликација и зашто користе додатке:

* Аудио едитор користи додатке да генерише, процесуира и/или анализира звук (Ardour, Audacity)
* Клијенти електронске поште користе додатке да шифрују и дешифрују електронксу пошту(Pretty Good Privacy)
* Графички софтвер користе додатке да подрже формате дадотека и процесуира слике (Adobe Photoshop, GIMP)

Povezano
--------

Potraži značenje riječi ***plug-in*** u   
W(j)ečniku, slobodnom rječniku.

Potraži značenje riječi ***add-on*** u   
W(j)ečniku, slobodnom rječniku.
**Brusketa** (ital. *bruschetta*, IPA:  ( poslušajte)) italijanski je antipasto (predjelo). Pravi se od grilovanog hljeba namazanog bijelim lukom i prekrivenog maslinovim uljem i solju. Varijacije uključuju nadjeve kao što je paradajz, povrće, grah, meso ili sir. Popularno jelo su bruskete sa paradajzom; jedan recept popularan van Italije uključuje bosiljak, svježi paradajz, bijeli luk i crveni luk ili mocarelu. Bruskete se serviraju obično kao užina ili predjelo. U nekim zemljama, pripremljeni nadjev se prodaje kao brusketa; postoji i komercijalna verzija malih brusketa sa izborom suhih nadjeva (*Bruschette Maretti*).

U Italiji, brusketa se obično priprema koristeći brustolina roštilj. U regionu Abruco u Italiji varijacije brusketa prave se sa salamom koja se zove *ventricina*. Svježi svinjeći proizvodi i začini zatvoreni u svinjski mjehur ostare pa se mažu na otvorene kriške hljeba koje se ponekad peku na roštilju. Jelo je razvijeno kao način iskorištavanja hljeba koji bi inače postao bajat.
U Toskani se zove *fettunta* i obično se servira bez nadjeva, uglavnom u novembru, radi toga da se okusi prvo ulje sezone.

Historija
---------

Brusketa potiče iz Italije, 15. vijek. Kako god, osnove jela prate se i do vremena drevnog Rima, kada su uzgajivači maslina donosili svoje masline do lokalne prese za masline i kušali uzorak svježe cijeđenog ulja s kriške hljeba.

Etimologija
-----------

Imenica *bruschetta* (množina *bruschette*) dolazi iz glagola romanskog dijalekta, *bruscare*, što je ekvivalent italijanske riječi *abbrustolire* a znači „tostirati" ili „peći preko uglja". Tostiranje hljeba i namakanje u svježe cijeđenom maslinovom ulju „praksa je vjerovatno stara koliko i sam Rim".

U SAD-u, riječ se ponekad koristi za pripremljeni nadjev, koji se prodaje u teglama i obično je zasnovan na paradajzu, ne na hljebu, na način nepoznat Italijanima.

* Bruskete s nasječenim paradajzom i bosiljkomBruskete s nasječenim paradajzom i bosiljkom
* Bruskete s maslinovim uljem i pršutomBruskete s maslinovim uljem i pršutom

Vidi takođe
-----------

* Hljeb s bijelim lukom
* Krostini
* Kruton
* Popis jela s hljebom
* Popis jela s tostiranjem
* *Pa amb tomàquet*, slično jelo u katalonskoj kuhinji

Vanjski linkovi
---------------

***Brusketa*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Food Timeline*: Brusketa
Tipičan izgled pečurke.
**Pečurka** (gljiva sa listićima) je životna forma gljive čije stablo raste iznad zemlje i sastoji se iz drške i šešira, a micelijum se nalazi u podlozi. Ukoliko je mesnati šešir sa porama, tada se govori o vrganjima, a ukoliko rastu po drveću, tada su to rupičari ili gube. Postoje još i puhare, pupavci itd. U svakom slučaju se ne radi o filogenetskoj grupi, već o izgledu gljive.

Ciklus razvića
--------------

Ciklus razvića počinje tako što klijaju dve spore, od kojih svaka sadrži polovinu naslednog materijala. Prilikom klijanja stvaraju hife, končaste ćelije koje obrazuju micelijum koji prodire u hranljivu podlogu. Bez obzira na način postanka plodonosnog tela (karpofora) uvek dolazi do spajanja dva komplementarna končića. Kod *Basidiomycota* na naličju šešira su listići prekriveni bazidijama, odnosno ćelijama koje imaju četiri oštra produžetka (sterigme). Svaki od njih nosi na vrhu jednu bazidiosporu koja će kasnije klijanjem dati novi micelijum. Pečurke proizvode veliki broj spora. Na primer pečurka prečnika 10 cm za šest dana može da stvori oko 16 miliona spora. Spore se raznose na različite načine; uz pomoć kišnih kapi, vetra ili životinja.

Vilinski krugovi
----------------

*Glavni članak: Vilinski krugovi*
Vilinski ili veštičji krugovi predstavljaju pojavu da pečurke rastu u krugu. To se dešava jer se micelijum ravnomerno širi počevši od sredine. Unutar ovog kruga trava je oskudnija, verovatno zato što je micelijum zagušio vazdušne međuprostore u zemljištu, pa tako voda ne može da dospe do korenja biljaka ili zato što micelijum parazitira na korenju tog bilja. Sa unutrašnje i spoljašnje strane kruga pečuraka postoji plodni pojas sa mnogo trave jer hife razlažu proteine u osušenom bilju i tako obogaćuju zemljište mineralima. Sa spoljne strane zemljište se obogaćuje mineralima i verovatno zbog raspadanja starog micelijuma gljive. Oko tog pojasa, trećeg (i poslednjeg) kruga, nalazi se pojas koji je uobičajen za dati ekosistem.

Značaj za čoveka
----------------

Pečurke su značajne i za ljude i mogu biti jestive, nejestive i otrovne, od kojih neke vrste mogu prouzrokovati i smrt. Pravila postoje, pa se tako može reći da su vrganji jestivi osim ako nemaju crvene spore ili crvene „oznake" na dršci (stručku). Ipak, siguran način za razlikovanje ovih grupa ne postoji i mogu ih razlikovati samo stručnjaci. Takođe, prilikom pripremanja hrane, potrebno je dobro termički obraditi pečurke jer se mnogi otrovi uništavaju na visokim temperaturama.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  Grupa autora. 1982. Ilustrovana enciklopedija Priroda. Vuk Karadžić. Beograd.

Povezano
--------

* Amatoksin

Spoljašnje veze
---------------

***Pečurka*** na Wikimedijinoj ostavi

* DŽinovska pečurka Arhivirano 2009-07-09 na Wayback Machine-u
**Rekreacija** je korišćenje vremena na neprofitabilan način, a na mnogo načina predstavlja i terapeutsko osveženje za telo i duh. 
Rekreacija se često razlikuje od dokolice. 
Dok se za *dokolicu* smatra da je, ili bi trebala biti, odmarajuća, *rekreacija* je osvežavajuća i zabavna. 
Kako sve više i više vodimo sedeći način života, potreba za rekreacijom se povećava. 
To pokazuje i rast popularnosti takozvanih aktivnih odmora.

Rekreacija, igra i zabava nisu svojstvene samo ljudima, već im se gotovo sva bića donekle prepuštaju. Igra je neophodna za razvoj raznih sposobnosti, uključujući i one najosnovnije kao što su motoričke sposobnosti kod mladih.

Vikend je tipično vreme za rekreaciju, možda (u judeo-hrišćanskoj i islamskoj kulturi) zbog toga što sabat pada na vikend, a sabat je "dan odmora". 
Praznici su takođe često vreme za rekreaciju.

Tradicionalno, muzika i ples su sredstvo rekreacije u mnogim kulturama, kao što su i sportovi, hobiji, igre i turizam. 
Gledanje televizije i slušanje muzike su česti oblici rekreacije, ili pre dokolice.

Mnoge aktivnosti mogu biti funkcionalne i/ili rekreacione:

* jedenje i pijenje
* gledate teve
* kupovina
* lov i ribolov
* putovanje
* seksualni odnosi
* korišćenje interneta i telefona kao i razgovor sa ljudima licem u lice
* čitanje knjige

U skorije vreme, neki 'uzbudljiviji' oblici rekreacije uključuju: 
skijanje, skijanje na dasci, bandži džamp, skakanje padobranom, zmajarstvo, peint bol, planinarenje, bekpeking, kanjoning, speleologija, BASE skakanje, avanturistički turizam. 
  

Neki ljudi uživaju u oblicima rekreacije koje drugi smatraju nemoralnim, kao što su: upotreba droge, kockanje, nudizam i neki oblici seksa. 
Dok neki ljudi veruju da postoji određeno vreme kada se mogu ili ne mogu upražnjavati određeni oblici rekreacije, na primer, ne nedeljom, sabatom ili tokom ramazana.

Pošto se u velikoj meri ocenjuje kao neproduktivna, ili čak trivijalna aktivnost, preterana rekreacija se ne smatra zdravom, i može biti označena kao bekstvo od stvarnosti.

Povezano
--------

* Lista tema o igrama
* Lista hobija
Sa formiranja 6. južnomoravske brigade, 8.III 1944. Govori Živojin Nikolić Brka, komandant brigade.
Ustanak na jugu Srbije je kasnio za opštim ustankom u Srbiji 1941. godine, dobrim delom zbog uticaja četnika Koste Pećanca.

Dok je ustanak u zapadnoj Srbiji bio razbijen, na jugu je tek buknuo. Na levoj strani Južne Morave došlo je do masovnog ustanka krajem 1941. godine. Najjača ustanička baza u dolini Toplice nalazila se na Pasjači, Malom Jastrepcu i Vidojevici. Jug Srbije je nastavio partizansku borbu, obezbeđujući njen kontinuitet sve do 1943-1944. godine i konačnog oslobođenja Srbije. Dejstva Topličkog, Rasinskog i Jablaničkog odreda su objedinjena. Kukavički partizanski odred krajem 1941. brojao je oko 400 boraca. Jablanički partizanski odred povezivao je prostor između Kukavičkog i Topličkog odreda sa bazom na planini Radan. Vranjski partizanski odred nastojao je da utiče na širenje ustanka u Makedoniji, ali je rano razbijen od bugarskih snaga.

Stvorena je slobodna teritorija, koja će se u uslovima partizanskog ratovanja sa Bugarima, četnicima i Nedićevom žandarmerijom manje-više održavati kao trajna, sa ovim ili onim sužavanjima ili proširivanjima. Na desnoj obali Južne Morave bili su oslobođeni regioni Zaplanja, Babičke gore i Kruševice, a na levoj obali čitav prostor od Jastrepca do Kukavice, sa uporištima na Jastrepcu, Pasjači, Radanu i Kukavici. U tom prostoru delovalo je pet partizanskih odreda, usmerenih na saobraćajnice u dolinama Morave, Nišave i Toplice.

Izvori
------

1. 1 2 3  Branko Petranović: Srpski narod u ustanku

Vidi još
--------

* Ustanak u Srbiji 1941.
* Srbija u Narodnooslobodilačkoj borbi
* Bitka za Srbiju 1944.

| * p
* r
* u
Narodnooslobodilačka borba Jugoslavije |
| --- |
| Narodnooslobodilačka vojska  **•**  Narodnooslobodilački pokret  **•**  1941  **•**  1942  **•**  1943  **•**  1944  **•**  1945 |
| Republike i pokrajine | 
 Bosna i Hercegovina  **•**  Makedonija  **•**  Slovenija  **•**  Srbija (Vojvodina  **•**  Kosovo i Metohija)  **•**  Hrvatska  **•**  Crna Gora  |
| Regije | 
 Banat  **•**  Banija  **•**  Bačka  **•**  Bosanska krajina (Kozara)  **•**  Gorski kotar  **•**  Dalmacija  **•**  Istočna Bosna  **•**  Istra  **•**  Južna Srbija  **•**  Kordun (Petrova gora)  **•**  Lika  **•**  Sandžak  **•**  Slavonija  **•**  Srem  **•**  Hercegovina  **•**  Šumadija  |
| Gradovi | 
 Banja Luka  **•**  Beograd  **•**  Bihać  **•**  Drvar  **•**  Zagreb  **•**  Jajce  **•**  Karlovac  **•**  Kolašin  **•**  Korenica  **•**  Kragujevac  **•**  Ljubljana  **•**  Nikšić  **•**  Niš  **•**  Novi Sad  **•**  Prilep  **•**  Priština  **•**  Sarajevo  **•**  Sisak  **•**  Split  **•**  Užice  **•**  Foča  **•**  Cetinje  **•**  Čačak  **•**  Vis  |
| Ostalo | 
 AVNOJ  **•**  Bolnice  **•**  Diverzije  **•**  Slobodne teritorije  **•**  Jevreji  **•**  Žene  **•**  Omladina  **•**  Narodni heroji  **•**  Spomenici  |
| **Laoski jezikພາສາລາວ** |
| --- |
| Govori se u: | Laosu |
| Regija: | Jugoistočna Azija |
| Ukupno ljudi koji govore laoski: | 5,2 mioliona maternji, 20 miliona ukupno |
| Rangiran po broju ljudi koji ga govore u svetu: | 55. (maternji jezik) |
| Jezička grupa:Klasifikacija: | Tai-kadai jezici
 Kam-tai jezici
  Tai jezici
   Jugozapadni Tai jezici
    Lao Putai
    **Lao** |
| Status jezika |
| Zvanični jezik u: | Laosu |
| Regulisan od: |  |
| Kodovi i šifre laoskog jezika |
| ISO 639-1 | lo |
| ISO 639-2 | lao |

**Laoski jezik**, ili jezik **lao** (ລາວ), je jezik iz grupe tai-kadai jezika. Govori ga preko 5 miliona ljudi u Laosu i u okolnim zemljama. To je jezik najveće etničke grupe Laosa i ima pet najznačajnijih dijalekata, i zvanični je jezik države. 

Sa lingvističke tačke gledišta, lao je u direktnoj vezi sa tajlandskim jezikom isan koji se govori u sevoristočnom delu Tajlanda (iz tog razloga se ovaj jezik naziva "severoistočni tajlandski"), i predstavlja jednu podgrupu tajlandskih jezika koja se naziva "lao-putai". Isan i lao su dovoljno slični da predstavljaju jizički kontinuum u ovom delu tajlandsko-laoske granice.

Laoski jezik (ພາສາລາວ *pasa lao*) se može podeliti na pet dijalekata prema regionima u kojima se govore:

* lao iz Vijentijana
* severni lao (Luang Prabang)
* severoistočni lao (Ksieng Kuang)
* centralni lao (Kamuan)
* južni lao (Čampasak)

Lao koji se govori u glavnom gradu Vijentijanu je dijalekt sporazumevanja u čitavom Laosu.

Laoski jezik se zapisuje laoskim pismom koje je izvedeno iz kmerskog pisma. Laosko pismo je adaptirano tako da može da zapiše tonske akcente laoskog jezika. Ima 33 suglasnika i 28 samoglasnika. Piše se zdesna na levo. Neki samoglasnici se pišu iznad ili ispod linije suglasnika, ne postoje velika i mala slova, niti specifična interpunkcija.

Primer teksta
-------------

Član 1 Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima

```
''ມະນຸດທຸກຄົນເກີດມາມີກຽດສັກສີ, ສິດທິ, ເສຣີພາບແລະຄວາມສເມີພາບເທົ່າທຽມກັນ. 
ທຸກໆຄົນມີເຫດຜົນແລະຄວາມຄິດຄວາມເຫັນສ່ວນຕົວຂອງໃຜຂອງມັນ, ແຕ່ວ່າມະນຸດທຸກໆຄົນຄວນປະພຶດຕໍ່ກັນຄືກັນກັບເປັນອ້າຍນ້ອງກັນ.'' 

```

Spoljašnje veze
---------------

WikipediaWikipedia
***Laoski jezik*** nа Wikipediji

* O laoskom jeziku i kulturi Arhivirano 2021-02-25 na Wayback Machine-u ()
* Klasifikacija tai-kadai jezika
**Sistiana** (slovenski: *Sesljan*, njemački: *Seestein*) je gradić na obali Jadranskog mora, dio talijanske općine Duino-Aurisina u regiji Furlanija-Julijska krajina u Sjevernoj Italiji. Sistiana ima 2598 stanovnika i leži između Duina i Trsta.

Historija
---------

Ime naselja Sistiana izvedeno je iz latinskog imena Sextilianum, koje je vjerojatno bilo prvo rimsko naselje na tršćanskom području. Pored Sistiane je otkopana Rimska vila, dio latfundije okoji je bio u funkciji do 2. vijeka. U 16. vijeku Sistiana je bila mjesto gdje su se vodile borbe između duinskih grofova i grada Trsta.

Od kraja 19. vijeka je Sistiana (uz obližnji Grado i Opatiju) bila jedno od najpopularnijih ljetovališta u Austro-Ugarskoj i tada su izgrađeni veliki hoteli Strandhotel i Parkhotel. Sistiana je i danas poznato ljetovalište, u koje uglavnom dolaze Austrijanci i Nijemci.

Između Sistiane i Duina vodi Rilkejeva šetnica, restauirana 1987. godine, koja vodi po hridinama iznad mora, sa koje puca lijepi pogled na Tršćanski zaljev koji je bio inspiracija pjesniku Rilkeu za njegove stihove iz *Devinskih elegija*.

Šetnica je dio parka prirode Falesie di Duino (slovenski: Deželni naravni rezervat Devinskih sten) koji se proteže od Trsta do nekadašnje provincije Gorizie, na površini od 107 hektara, od čega 63 ha uz more.

Galerija
--------

* Pogled na zaljev i luku SistianaPogled na zaljev i luku Sistiana
* Pogled sa Rilkeove šetnicePogled sa Rilkeove šetnice
* Pogled sa Rilkeova šetnicaPogled sa Rilkeova šetnica
* Lučica u SistianiLučica u Sistiani

Povezano
--------

* Duino-Aurisina
* Duino
* Austrijska rivijera

Izvori
------

1. 1 2  Statistiche demografiche ISTAT, Comune: Duino-aurisina 31 Dicembre 2009

Vanjske veze
------------

***Sistiana*** na Wikimedijinoj ostavi

* baia di sistiana
* Vodič po Duinu i Sistiani
* duino tourism Arhivirano 2010-11-01 na Wayback Machine-u
**Predsjednik Republike Benin** (francuski: *Président de la République du Bénin*) je državni poglavar Benina i nositelj izvršne vlasti u toj zemlji; prava i ovlasti predsjednika Benina regulira Ustav iz 1990. godine. Predsjednik se bira na općim izborima na petogodišnji mandat, uz mogućnost jednog reizbora; izbori se provode većinskim sustavom uz eventualni drugi krug, ako nijedan kandidat u prvom krugu ne dobije natpolovičnu većinu glasova. Predsjednik Benina kao nositelj izvršne vlasti predstavlja Benin na međunarodnoj sceni, zadužen je za očuvanje nacionalnog jedinstva i integriteta te poštivanje međunarodnih sporazuma. Uz to, imenuje i vladu nakon savjetovanja s uredom Narodne skupštine. 

Predsjednik Benina može biti samo beninski državljanin po rođenju ili naturalizirani državljanin koji u zemlji živi barem deset godina. U doba kandidature, mora imati najmanje 40, a najviše 70 godina te mora biti osoba dobrog morala i ugleda, uživati sva politička i građanska prava te biti psihofizički zdrav i sposoban za obavljanje ove dužnosti. U trenutku izbora, kandidat mora imati prebivalište na teritoriju Benina. 

Aktualni predsjednik, od 6. travnja 2016. godine, je Patrice Talon.

Vidi i
------

* Spisak predsjednika Benina

| * p
* r
* u
Predsjednici Benina |
| --- |
| **Napomena:** *Italik* označava vršitelja dužnosti predsjednika |
| Republika Dahomej Republika Dahomej(1958–1975) | 
* Hubert Maga (1960–1963)
* *Christophe Soglo* (1963–1964)
* Sourou-Migan Apithy (1964–1965)
* *Justin Ahomadégbé-Tomêtin* (1965)
* *Tahirou Congacou* (1965)
* Christophe Soglo (1965–1967)
* *Jean-Baptiste Hachème* (1967)
* *Maurice Kouandété* (1967)
* *Alphonse Alley* (1967–1968)
* Émile Derlin Zinsou (1968–1969)
* *Maurice Kouandété* (1969)
* *Paul-Émile de Souza* (1969–1970)
* Hubert Maga (1970–1972)
* Justin Ahomadégbé-Tomêtin (1972)
* Mathieu Kérékou (1972–1975)

 |  |
| Benin NR Benin(1975–1990) | 
* Mathieu Kérékou (1975–1990)

 |
|  Benin(1990–*danas*) | 
* Mathieu Kérékou (1990–1991)
* Nicéphore Soglo (1991–1996)
* Mathieu Kérékou (1996–2006)
* Thomas Boni Yayi (2006–2016)
* Patrice Talon (2016–*danas*)

 |
**Profesor emeritus** je redovni profesor u penziji, koji se posebno istakao svojim naučnim, odnosno umjetničkim radom, stekao međunarodnu reputaciju i postigao rezultate u obezbjeđivanju nastavno-naučnog, odnosno nastavno-umjetničkog podmlatka u oblasti za koju je izabran. Profesor emeritus može učestvovati u izvođenju svih oblika nastave na akademskim studijama drugog i trećeg stepena, u užoj oblasti za koju je izabran. Postupak i uslovi dodijele zvanja i prava bliže se uređuju opštim aktom univerziteta.

Prava i obaveze lica koje je izabrano u zvanje člana uređuju se ugovorom o angažovanju za izvođenje nastave.

Ukupan broj profesora emeritusa ne može biti veći od 3% od ukupnog broja nastavnika univerziteta. Postupak za dodjelu zvanja profesor emeritus pokreće visokoškolska ustanova u kojoj je profesor proveo najmanje pet godina u radnom odnosu sa punim radnim vremenom

Univerzitet može, na prijedlog fakulteta ili druge visokoškolske jedinice, dodijeliti zvanje profesora emeritusa.

Vidi i
------

* Emeritus
**Sporazum iz Tartua** (estonski: *Tartu rahu*) mirovni je sporazum potpisan 2. veljače 1920. godine u Tartuu između Republike Estonije i Ruske SFSR, a kojim je okončan Estonski rat za nezavisnost. Sporazumom se sovjetska Rusija obvezala odreći se svih teritorijalnih pretenzija nad Estonijom te je priznala njezinu proglašenu nezavisnost. Ratifikacije sporazuma razmijenjene su 30. ožujka 1920. godine u Moskvi, a sporazum je 12. srpnja 1922. godine deponiran pri Ligi naroda.

Mirovni sporazum okončao je Estonski rat za nezavisnost i zajamčio rusko priznanje estonske nezavisnosti. Uz to, dogovorena je granica na rijeci Narvi, a estonskom je stanovništvu dozvoljen povratak u domovinu, kao i ruskom. Sva pokretna imovina koju su Rusi odnijeli iz Estonije tokom Prvog svjetskog rata trebala je biti vraćena Estoniji. Ruska SFSR također je pristala otpisati cjelokupni estonski carski dug te isplatiti Estoniji 15 milijuna zlatnih rublji kao njihov postotak zlatnih rezervi bivšeg Ruskog Carstva. Također, Rusija je pristala dati Estoniji koncesiju nad dijelom svojih šuma kako bi se izgradila pruga od estonske granice do Moskve.

Sprazum je imao značaj kako za Estoniju, kojom je ona i *de iure* međunarodno priznata, ali i za status Ruske SFSR, koja također nije bila međunarodno priznata; sam Lenjin bio je izrazito zadovoljan sporazumom. Ipak, sovjetska Rusija nikada nije ispunula sve obećane stavke sporazuma. Primjerice, muzejske zbirke Univerziteta u Tartuu još uvijek se nalaze u Voronježu, a i povratak Estonaca u domovinu bio je opstruiran. Također, tokom Drugog svjetskog rata, Sovjetski Savez nanovo je anektirao Estoniju i ostale Baltičke zemlje. Uz to, dio teritorija koji je prema sporazumu pripao Estoniji danas je dio Ruske Federacije.

Vidi i
------

* Estonski rat za nezavisnost
* Sovjetska aneksija baltičkih država

Vanjske veze
------------

* Text of the treaty
* Which Continuity: The Tartu Peace Treaty of 2 February 1920, the Estonian–Russian Border Treaties of 18 May 2005, and the Legal Debate about Estonia’s Status in International Law
**Kosinjska tiskara**, pretpostavlja se, najstarija je tiskara na slavenskom jugu nalazila se u Kosinju, arheološkom i povijesnom lokalitetu u blizini sela Donji i Gornji Kosinj.

Historija
---------

Kratko vrijeme pošto je u Nemačkoj izumljen tiskarski stroj osnovali su knezovi Frankopani u selu Kosinj prvu hrvatsku tiskaru. Pretpostavlja se da je u njoj tiskana 1483. godine također za crkvene potrebe i prva tiskana knjiga na hrvatskom jeziku, (točnije rečeno crkvenoslavenskom jeziku srpskohrvatske redakcije), Misal po zakonu rimskoga dvora. Predložak mu je bio Misal kneza Novaka, te glagoljski brevijari.

Kao druge lokacije tiskanja Misala iz 1483. godine navode se Venecija i Modruš ,

Zvonimir Kulundžić je zaslužan za postavljanje i dokazivanje teze da je u Kosinju postojala tiskara u kojoj su se otiskivale hrvatske inkunabule, misali i brevijari.

Povezano
--------

* Historija tiskarstva i nakladništva u Međimurju

Izvori
------

1. ↑  Zvonimir Kulundžić: Kosinj - kolijevka štamparstva slavenskog juga, Zagreb, 1960.; Zvonimir Kulundžić: 500. obljetnica kosinjskog misala - prve hrvatske tiskanje knjige, Zagreb, 1983.; Hrvatski enciklopedijski rječnik, Zagreb, Novi Liber, 2002. ISBN 953-6045-21-4
2. ↑  Ivo Goldstein, Hrvatska povijest, Europapress Holding, 2008. ISBN 978-953-300-034-3

* Službene stranice grada Gospića Arhivirano 2009-09-23 na Wayback Machine-u s uz dopusnicu

Ivan Mance: Kosinj izvorište hrvatske tiskane riječi, Split, 2013.

Eksterni linkovi
----------------

* NSK: Misal po zakonu rimskoga dvora Arhivirano 2011-08-23 na Wayback Machine-u
Learjet 60
 Learjet 60
**Learjet 60** je putnički avion kojeg proizvodi Bombardier Aerospace u SADu. Svoj prvi let je imao 1991. godine,a u sledećih 20 godina će biti prodano 400 komada ovog elitnog aviona kojeg koriste pre svega menadžeri, ali i vlada republike Makedonije. Najveća slabost aviona je njegov kratak domet zbog kojeg nije u stanju preletiti Atlantski okean.

Tehničke karakteristike
-----------------------

**Osnovne karakteristike**

* **Posada:** 2
* **Kapacitet:** 10 putnika
* **Dužina:** 17,88 m
* **Raspon krila:** 13,34 m
* **Visina:** 4,47 m
* **Masa zrakoplova:** 6.641 kg
* **Maksimalna masa uzlijetanja:** 10.660 kg

**Letne karakteristike**

* **Najveća brzina:** 839 km/h
* **Ekonomska brzina:** 778 km/h
* **Dolet:** 4.461 km
* **Motor:** dva Pratt & Whitney Canada PW305A turbofen motora
	+ **Snaga motora:** 20,46 kN svaki

Povezano
--------

* Falcon 50 - avion vlade Srbije
* Learjet 31 - avion vlade Srbije
* Learjet 45 - avion vlade Crne Gore
* Challenger 600 - avion vlade Hrvatske

***Learjet 60*** na Wikimedijinoj ostavi
**Neoliberalizam** je po kulturološkoj definiciji ideologija koja vodi sociološke, kulturološke, političke praktike što upravljaju trgovinom, efikasnošću i pojedinačnom razmišljanju da prebacuje rizik od država i korporacije na pojedince i da se proširi ta tržišna logika na kraljevstvo socijalnih prava i odnosa. Neoliberalizam traži prebacivanje kontrole ekonomije od države na privatni sektor  s uvjerenjem da će to dovesti do efikasnije države i poboljšano ekonomskog zdravlja. Općenito se smatra da internacionalne osnove neoliberalizma čini Washingtonski konsenzus  koji je prihvaćen i promoviran od Svjetske banke i MMFa.

Neoliberalizam se kao izraz počeo prvenstveno koristiti 1970-ih i 1980-ih kako bi opisao pojedince, pokrete i ideologije koji su se na planu ekonomske politike zalagali za povratak "čistom" laissez faire ekonomskom liberalizmu, odnosno odbacivanje u zapadnom svijetu dotada dominantnog kejnzijazma i državne intervencije u ekonomiju.

Povezano
--------

* Washingtonski konsenzus
* Treći put

Izvori
------

1. ↑  Ong, Aihwa (2006). *Neoliberalism as Exception: Mutations in Citizenship and Sovereignty*. Duke University Press.
2. ↑  Cohen, Joseph Nathan (2007) "The Impact of Neoliberalism, Political Institutions and Financial Autonomy on Economic Development, 1980–2003" Dissertation, Department of Sociology, Princeton University. 2007
3. ↑  Williamson, John (1990) "What Washington Means by Policy Reform" in John Williamson, ed. *Latin American Adjustment: How Much Has Happened?* (Washington, DC: Institute for International Economics
**Stvarne plate** su stvarno primljene plate usklađene s inflacijom. Osim ove definicije postoji još globalizacijski prijateljska definicije po kojoj je stvarna plata plata koju prima radnik usklađena s cijenom potrošnih dobara koja on može kupiti.

Razvoj stvarne plate
--------------------

Od početka industrijske revolucije radnici na području zapadne civilizije su bilježili konstantni rast stvarne plate koji bi bio poremećen samo ratovima ili drugim kratkotrajnim šokovima. To zlatno razdoblje po pitanje stvarne plate koje u zadnjih nekoliko desetaka godina tek počinje u bivšim komunističkim državama, azijskim zemljama u razvoju i Latinskoj Americi u zapadnoj evropi i SAD je početkom procesa globalizacije zaustavljeno tako da su glavne industrijske velesile odlukom elita o prihvaćanju ovog procesa i neoliberalne ideologije ušle u fazu smanjivanja stvarne plate koja je zamaskirana masivnom kreditnom ekspanzijom i propagandnim porukama o blagostanju i globalizaciji. Realne plate su svoj vrhunca u SAD imale sada već davne 1973. godine na visini od 331.59 američkih dolara (sedmična plata) samo da bi ona pala ispod 300 dolara još 1979. godine . Daljnjim padovima američke plate su još prije izbijanja recesije 2008. godine su činile najniži dio bruto domaćeg proizvoda od kada se on uopće mjeri  .

Slična situacija po padu realnih, stvarnih plata je i u ostatku razvijenog svijeta gdje se pad realnih plata događa u Nemačkoj  , Velikoj Britaniji , Japanu  .....

Izvori
------

1. ↑  The Labour market:real wages, productivity and unemployment
2. ↑  „Wages and Benefits: Real Wages (1964-2004)". Arhivirano iz originala na datum 2011-07-16. Pristupljeno 2011-04-07.
3. ↑  Real Wages Fail to Match a Rise in Productivity
4. ↑  What will happen with real wages?
5. ↑  Falling real wages, and still the bastards whinge about inflation
6. ↑  Real wages falling or flat as profits rise

Povezano
--------

* Plata
**Yecuana** (Mayongong, Maiongong, Maiongkong, Maiongom, Iekuana, Yékuana, Yekwana, Yekuana), jedna od dviju glavnih skupina Maquiritare Indijanaca naseljenih u brazilskoj državi Roraima i susjednoj Venezueli, poglavito uz rijeku Ventuari, danas na rezervatu Terra Indígena Yanomami (općine Rio Auaris i Rio Uraricoera), gdje ih ima oko 430. Yecuane se po dijalektu malo razlikuju od njihovih srodnika Decuana. Yecuane su  *'ljudi odozgor* ' za razliku od Decuana, ili  *' ljudi odozdol'* , a prema Gheerbrantu, kako mu je objasnio informant iz plemena Decuana, Katir, ove dvije skupine bile su dugo u ratu, u vrijeme dok još nisu dobili eskopete, te su se tukli strijelama i kijačama. Razlika u dijalektu je po Katiru u tome što su Decuane govorili na *d*, a Yecuane na *j* (y). Prema Gheerbrantu Yekuane su osim crvenog pojasa gvajako nosili još jedino ukrase i steznike oko članaka te bojili tijelo crvenim arabeskama. Od oružja nosili su lukove i strijele, puhaljke i koplja duga 3 do 4 metra. Uz lov i ribolov u koji su išli sa lukovima i dugim strijelama, uzgajali su i banane i manioku iz mojih su proizvodili razna opojna pića. U prehranu Yecuana ulazili su uz majmune i drugu divljač rep od krokodila, riba i razna opojna pića.

Povezano
--------

* Maquiritare
* Decuana
Tenk M-84 iz sastava GOMBR
SLRS S-10CRO
**Gardijska oklopno-mehanizirana brigada** Hrvatske kopnene vojske ustrojena je u skladu s Dugoročnim planom razvoja OSRH-a, a preustroj je započeo 2007. godine. Zajedno s Gardijskom motoriziranom brigadom, najveća je taktička postrojba kopnene vojske. Njezine postrojbe razmještene su na području osam županija, a zapovjedništvo je smješteno u vojarni "Bosut" u Vinkovcima. 

Glavninu snaga GOMBR-a čine pripadnici legendarnih, u Domovinskom ratu dokazanih Sokolova, Puma i Kuna. GOMBR je prošao dva velika preustroja, i to 2003. kad su se spajale dvije brojčano najjače gardijske brigade, Kune i Sokolovi, u novu 3. gardijsku oklopno-mehaniziranu brigadu, te 2007. godine.

Osnovna zadaća GOMBR-a jest obrana suvereniteta i državnog područja Republike Hrvatske, a osim toga najvažnija zadaća im je sudjelovanje u međunarodnim misijama pod okriljem NATO-a i UN-a. Tako su upravo pripadnici Gardijske oklopno-mehanizirane brigade prvi sudjelovali u misiji UNDOF, gdje su na području Golanske visoravni nadzirali primirje između Izraela i Sirije. Sudjelovanje u misiji ISAF njihova je redovita aktivnost, a upravo glavnina snaga, i to više od 150 pripadnika 13. HRVCON-u, dolazi iz sastava GOMBR-a.

Ustrojstvo
----------

Gardijska oklopno-mehanizirana brigada u svom sastavu ima dvije mehanizirane i jednu tenkovsku bojnu. Uz te tri, ima još Oklopnu, Topničko-raketnu i Inženjerijsku bojnu te Bojnu PZO-a, kao i četiri satnije - Zapovjednu, Izvidničku i Logističku, Satniju veze te Zapovjedništvo brigade sa Stožerom zapovjedništva.

Struktura Gardijske oklopno-mehanizirana brigade:

* **Zapovjedništvo brigade**
	+ **Zapovjedna satnija**
	+ **1. mehanizirana bojna "Sokolovi"**
	+ **2. mehanizirana bojna "Pume"**
	+ **Tenkovska bojna "Kune"**
	+ **Oklopna bojna**
	+ **Topničko-raketna bojna**
	+ **Inženjerijska bojna**
	+ **Bojna PZO**
	+ **Izvidnička satnija**
	+ **Satnija veze**
	+ **Logistička satnija**

Povezani članci
---------------

* Gardijska motorizirana brigada
* oklopništvo

Izvori
------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |    | Ovaj materijal je preuzet sa službenih stranica časopisa *Hrvatski vojnik*.Wikipedia ima **dozvolu** za korištenje materijala s te stranice pod GFDL licencom, uz uvjet isticanja izvora. |

* *GOMBR*, Hrvatski vojnik, br. 231/2009. Arhivirano 2011-07-23 na Wayback Machine-u
* *GMTBR - 1. motorizirana bojna Vukovi*, Hrvatski vojnik, br. 225/2009. Arhivirano 2009-07-26 na Wayback Machine-u
* Dugoročni plan razvoja OS RH 2006. - 2015.

1. ↑  predsjednik.hr pristupljeno 1.7.2009.
2. ↑  Primopredaja dužnosti zapovjednika GOMBR-e
**Himna Kraljevine Jugoslavije** (1929. – 1941.) te himna Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca (1918. – 1929.), sastojala se od tri pjesme:

* 1. Bože pravde (Srbija)
* 2. Lijepa naša domovino (Hrvatska)
* 3. Naprej zastava slave (Slovenija)

Himna Kraljevine Jugoslavije
Ova himna nije bila službeno proglašena i nije postojao službeni tekst osim temeljnog pravila o redoslijedu izvođenja svečanih pjesama sva tri naroda (službeno smatrana za jedan troimeni narod). Opseg teksta mijenjao se od prigode do prigode, tako je postojala i inačica u kojoj se pjevaju sve tri pjesme u cijelosti, inačica od dvije kitice i dolje opisana najjednostavnija inačica.

Najjednostavnija inačica teksta
-------------------------------

Bože pravde, Ti što spase   

Od propasti dosad nas,   

Čuj i otsad naše glase,   

I otsad nam budi spas!

Lijepa naša domovino,   
 
Oj junačka zemljo mila,   

Stare slave djedovino,   

Da bi vazda sretna bila!

Naprej zastava slave,   

Na boj junaška kri!   

Za blagor očetnjave   

Naj puška govori!

Bože, spasi, Bože, hrani   

Našeg Kralja i naš rod!   

Kralja Petra, Bože, hrani,  

Moli Ti se sav naš rod.

Prijevod slovenskog teksta
--------------------------

Naprijed zastavo slave,   

na boj junačkom krvlju,   

za dobrobit domovine,   

nek' puška govori.

Izvori
------

1. ↑  Za vladavine Aleksandra I. Karađorđevića, kralja Jugoslavije, ovaj je stih glasio: ***Kralj' Al'ksandra, Bože, hrani,***
2. ↑  Čajkovac, S[igismund] (ur.) *Čitanka : za III. razred osnovnih škola u Kraljevini Jugoslaviji*, Tipografija, Zagreb, 1934. stranica 3.

Povezani članci
---------------

* Zastava Kraljevine Jugoslavije
* Grb Kraljevine Jugoslavije
**Inženjerijska bojna Gardijske oklopno-mehanizirane brigade** postrojba je Hrvatske kopnene vojske, ustrojena 2008. godine i gotovo 90 posto njezinih pripadnika dolazi iz nekadašnje 30. inženjerijske brigade i Inženjerijske satnije 3. GOMBR-a.

Težišna zadaća inženjerijskih postrojbi jest provođenje građevinsko-inženjerijskih radova. Osim izgradnje objekata za vojne potrebe, uređenja poligona i drugih vojnih objekata, inženjerija provodi i aktivnosti koje su od velikog značenja za civilnu zajednicu.

Postrojba je stacionirana u vojarni "Bosut" u Vinkovcima, a često su i na više terena istodobno, pa je u takvim uvjetima rada specifičan i način zapovijedanja i način vođenja postrojbe.

Inženjerijska bojna se inače sastoji od inženjerijske i pionirske satnije, te tri samostalna voda, i to voda za premoštavanje te logističkog i zapovjednog voda.

Povezano
--------

* Gardijska oklopno-mehanizirana brigada
* Inženjerijska bojna GMTBR

Izvori
------

* "GOMBR - Inženjerijska bojna", Hrvatski vojnik, 238/2009. Arhivirano 2009-04-02 na Wayback Machine-u

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |    | Ovaj materijal je preuzet sa službenih stranica časopisa *Hrvatski vojnik*.Wikipedia ima **dozvolu** za korištenje materijala s te stranice pod GFDL licencom, uz uvjet isticanja izvora. |
**Lopta**, predmet zastupljen u mnogim sportovima.

Lopte su najčešće sferičnog oblika to jest oblika kugle ili jajolikog izgleda a stime da je veličina, izgled, materijal izrade, težina te oblik prilagođen sportu za koji je namijenjena.
Velika većine lopti proizvodi se od gume, ako ne cijele onda samo dio koji podržava oblik, funkciju ili pak unutrašnjost ispunjenu zrakom dok se neke prave ili su pravljene od životinjske kože i iznutrica (mijehur), papira, plastike, kamena i tkanina. Kod srednjoameričkih naroda nekad je ljudska lubanja ovijena te korištena kao lopta.

Kao predmet za igru svrsishodno lopta može biti:

udarana; - rukom (odbojka,picigin), nogom (nogomet), glavom (glavomet) ili pomagalom (reket-tenis, palica-baseball-hokej, štap-golf...)

nošena; - rukom (rukomet,košarka,...) ili pomagalom (reket-lakros)

bacana; - rukom (košarka, rukomet,...) ili pomagalom (rukavica-baskijski pelot)

valjana; - rukom ili pomagalom 

Lopta potječe od srednjoameričkih domorodaca; Olmeka, Maja, Asteka i njihovih bliskih naroda, premda je poznato da su i druge kulture bile upoznate sa loptom i imali su igre loptom puno prije susreta sa civilizacijama Novog svijeta naročito u Europi te Kini.

Igre s loptom
-------------

* Srednjoamerička igra loptom
	+ Ulama
* Nogomet
	+ Na pijesku
	+ Američki
	+ Australski
	+ Kanadski
	+ Gaelički
* Košarka
* Rukomet
	+ Na pijesku
	+ Na travi
* Vaterpolo
	+ Picigin
	+ Kanupolo
* Odbojka
	+ Na pijesku
* Tenis
	+ Stolni
* Skvoš
* Badminton - igra se eng.shutllecockom iliti pernatom poluloptom
* Hokej
	+ Na travi
	+ Na ledu - igra se pakom
	+ Indor
	+ Na rolerima
	+ Rink
	+ Ulični
	+ Podvodni
	+ Brumbol
* Bendi
	+ Rink bendi
* Ragbi
	+ Ragbi liga
	+ Ragbi društvo
* Bejzbol
* Kriket
* Boćanje
* Flurbol
* Hurling
* Kabadi
* Korfbol
* Lakros
* Netbol
* Petank
* Polo
	+ Sajslpolo
* Softbol
* Hrkljuš
* Bilijar
* Golf
	+ Mini golf

-razne inačice

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Povezani članci
---------------

* Nogometna lopta

***Lopta*** na Wikimedijinoj ostavi
Zatvorenik u koncentracionom logoru Rab.
**Koncentracijski logor Kampor (Rab)** bio je talijanski fašistički koncentracijski logor u Drugom svjetskom ratu. Osnovala ga je talijanska okupatorska vlast na otoku Rabu srpnju 1942. u blizini Kampora.

Logor je raspušten u rujnu 1943 nakon kapitulacije Italije.

U koncentracijskim logoru nalazilo se približno 15.000 zatočenika, i to uglavnom Hrvata iz Gorskog kotara, Židova i Slovenaca. Od gladi i teških uvjeta života, posebice u zimskom i ljetnom razdoblju umrlo je više od 4000 ljudi (od kojih je imenom i prezimenom poznato tek 1490), uključujući više od 150 djece ispod 15 godina. Daljnih 800 osoba je umrlo pri kasnijim transportu u druge koncentracijske logore u Italiji, kao primjerice u Koncentracijski logor Gonars i Padovu.

Od 15.000 zatočenika život je izgubilo ukupno 20 posto.

Godine 1953. na području logora izgrađen je spomen park, kojeg su izgradili politički zatvorenici na prisilnim radu u koncentracijskom logoru na Golom otoku. Projekt za izgradnju spomen groblja napravio je slovenski arhitekt Edvard Ravnikar.

Postojanje tog koncentracijskog logora bilo je malo poznato izvan Hrvatske i Slovenije. Godine 2003, talijanski premijer Silvio Berlusconi izazvao je burne reakcije s izjavom da "talijanski fašisti protivnike svojeg režima nisu slali u koncentracijske logore, nego samo na interni egzil". 

Poslanik NDH u Rimu Ante Nikšić ističe početkom srpnja 1943. da se u talijanskim sabirnim logorima nalazi oko 70 000 Hrvata.﻿

Poznati logoraši
----------------

Ovo su neke od osoba koje su bile zatočene ili ubijene u sistemu koncentracionih logora Rab: 

|  |
| --- |
| * Vladimir Isaić
* Viktor Hajon

Povezani članci
* Koncentracijski logor Molat
* Koncentracijski logor Mamula
* Koncentracijski logor Gonars
* fašizam

Izvori

1. ↑  International Herald Tribune:Survivors of war camp lament Italy's amnesia

Vanjske poveznice
* Webstranica spomen muzeja u Kamporu Arhivirano 2010-05-27 na Wayback Machine-u
* spomen muzeja u Kamporu Arhivirano 2011-11-23 na Wayback Machine-u
* International Herald Tribune: Survivors of war camp lament Italy's amnesia[*mrtav link*]
 |
Muzej Grada Crikvenice
**Muzej grada Crikvenice** javna je ustanova koju je 2007. godine osnovao Grad Crikvenica. Muzej je prve male korake napravio 2008. godine, a od 2009. godine djeluje u prostorima prizemlja zgrade Gradske vijećnice u Crikvenici.

Glavne zadaće muzeja su sakupljanje, dokumentiranje, zaštita, proučavanje i prezentiranje povijesti grada Crikvenice i njegove okolice, od prapovijesti do današnjih dana.

Zadaća mu je proučavatii prošlost i brinuti o predmetima koji ju dokumentiraju te isto što bolje prezentirati sugrađanima, žiteljima toga kraja i gostima Crikvenice te obogatiti kulturnu i turističku ponudu. To je dugotrajna i teška zadaća, naročito zbog uvjeta u kojima je Muzej krenuo s radom, a koji je obilježen nepostojanjem bilo kakve muzejske građe. Iz tih razloga Muzej još nije u mogućnosti ostvariti stalni muzejski postav koji bi prikazao povijesni razvoj Crikvenice i okolnih mjesta. To je jedan od dugoročnijih ciljeva koji se žele ostvariti kroz naredno razdoblje te dati crikveničkom kraju zaokruženu povijesnu sliku.

Povezano
--------

* Ad turres
* Jama Vrtare male

Izvori
------

* Muzej Grada Crikvenice s dopusnicom

Vanjske poveznice
-----------------

* Muzej grada Crikvenice Arhivirano 2014-04-18 na Wayback Machine-u
Radovanov portal trogirske katedrale.
**Radovanov portal** je glavni portal katedrale sv. Lovre u Trogiru. Najznačajniji je srednjovjekovni portal na istočnom Jadranu te u ovom dijelu Europe. Nazvan je po njegovu autoru Majstoru Radovanu koji ga je isklesao 1240. godine i potpisao s *per Raduanum*, iako je dovršen tek u 14. stoljeću. Portal je najmonumentalnije djelo romaničko-gotičkog stila u Hrvatskoj. Obuhvaća *Prvi grijeh* (Adam i Eva) i *Otkupljenje* (*Rođenje Kristovo*), kristološki ciklus, pojedine svece i apostole, prikaz mjeseci, prizore lova, a stilski sažima različite tradicije od južnoitalskih do francuskih. Umjetnički je na razini najboljih europskih ostvarenja tog doba.

Odlike
------

Portal je stupnjevito uvučen u debljinu zida. U luneti je prikaz Rođenja Krista (obećanje spasenja), umjesto Posljednjeg suda, koji je uobičajen za glavne portale katedrala na zapadu. U dva luka nad lunetom su scene iz biblijskih prizora. Najkvalitetniji dijelovi portala pripisuju se majstoru Radovanu, a ostatak njegovoj radionici. Skulptura portala karakterističan je primjer gotičkog realizma i humanizma, ali s obilježjima starijeg romaničkog stila.

Na stupovima uz vrata su prizori lova upleteni u biljne vitice tako da izgleda kao da se scene odvijaju u nekoj šumi. Na dovratnicima portala detaljni su prikazi znakova horoskopa i radova po mjesecima (scene iz svakidašnjeg života) s izrazitim plasticitetom. Bočno su figure Adama (desno) i Eve (lijevo) koje stoje na lavovima.

Bilješke
--------

1. ↑  culturnet.hr

Povezano
--------

* Majstor Radovan
* Trogirska katedrala

Vanjske poveznice
-----------------

***Radovanov portal*** na Wikimedijinoj ostavi
**Velike mačke** (Pantherinae) su potporodica porodice pravih mačaka (Felidae). Rod (*Panthera*) unutar te potporodice čine četiri vrste s ukupno sedam podvrsta:

U velike mačke ubrajaju se svi članovi roda *Panthera*:

* Lav (*Panthera leo*)
* Jaguar (*Panthera onca*)
* Leopard (*Panthera pardus*)
* Tigar (*Panthera tigris*).

Nadalje, pored navedenih se i sve druge vrste u potporodicu *Pantherinae* se, pored roda *Panthera*, ubrajaju i slijedeće vrste:

* Oblačasti leopard (*Neofelis nebulosa*)
* Mramorna mačka (*Pardofelis marmorata*)
* Sniježni leopard (*Uncia uncia*).

Pripadnost mramorne mačke ovoj grupi je sporno. U tradicionalnoj sistematizaciji je svrstavana u velike mačke, no novija molekularno-genetička istraživanja ju dovode u bližu srodnost sa risovima, pa ju neki stručnjaci ubrajaju u skupinu malih mačaka (Felinae).

"Crna pantera" nije zasebna vrsta, već se radi o pojedinim jedinkama iz skupine *pantera* koje zbog svojstva melanizma imaju krzno crne boje.

Pjege na krznu
--------------

Sve velike mačke imaju na krznu određene pjege, čak i onda kada na prvi pogled nisu vidljive.

Vrlo su vidljive kod leoparda, sniježnog leoparda i jaguara, dok su kod tigra pruge zapravo produžene pjege.

Nisu vidljive kod odraslog lava, ali ih imaju kao mladunčad.

Jezična kost
------------

Velike mačke se od svojih manjih rođaka razlikuju građom jezične kosti. Ona se sastoji od sitnih koščica koje služe kao "pričvršćivač" jezičnog mišića u mačje grlo. Uz pomoć elastične međuveze, velike mačke mogu povećati dovod zraka i na taj način mogu izazvati zvuk koji je tipičan za njih, a zovemo ga "rika".

Povezani članci
---------------

* Križanci velikih mačaka

  

 
Wikivrste imaju podatke o:
***Pantherinae***

***Velike mačke*** na Wikimedijinoj ostavi
Državni arhiv u Rijeci
Interijer Jozefove palače
**Villa nadvojvode Jozefa** nalazi se u Parku Nicole Hosta (ex Vladimira Naora) u Rijeci, u kojoj je smješten Državni arhiv Rijeke.

Povijest vile
-------------

Nadvojvoda Jozef. brat cara Franza Jozefa I, zbog nesuglasica s bratom carem, morao je napustiti Beč i povući se na tlo Ugarske. Pri tome on je izabrao Rijeku i u njoj renovirao 1892. svoju rezidenciju po projektu domaćeg arhitekta Rafaela Culottija. Kao strastveni botaničar, uredio je tada čuveni vrt egzotičnog bilja i "Kuću palmi" u stilu engleskog parka prilagođenog krševitom tlu. U goenjem dijelu parka bio je smješten riječki zoološki vrt (Prirodoslovni muzej).

U vrijeme talijanske uprave u vilu je smješten Gradski arhiv, a njegov fond postaje osnova sadašnjeg Povijesnog arhiva, u kojemu se čuva povijesna građa iz Rijeke i regije.

Povezano
--------

* Znamenite riječke građevine

Jozefov park (Vladimira Nazora) početkom stoljeća

Izvor
-----

* Službene stranice Grada Rijeke Arhivirano 2013-10-02 na Wayback Machine-u

Literatura
----------

* Daina Glavočić, ur.: *Arhitektura historicizma u Rijeci: 1845. - 1900. Arhitektura i urbanizam = Architecture of Historicism in Rijeka: 1845. - 1900. Architecture and town planning*, Moderna galerija Rijeka i Muzej moderne i suvremene umjetnosti, Rijeka, 2002. (ISBN 953-6501-17-1)

Vanjske poveznice
-----------------

* Državni arhiv u Rijeci

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Znamenite riječke građevine** |