„Ljubičice" preusmjerava ovdje. Za bend, v. Ljubičice (bend).
 „Viola (rod)" preusmjerava ovdje. Za druge upotrebe, v. Viola (razvrstavanje).

**Ljubica** (lat. *Viola*) rod je cvjetnica iz porodice ljubičica (*Violaceae*), s oko 400-500 vrsta raširenih diljem svijeta. Većina vrsta nađeno je u prostoru sjeverne polutke, ali ipak postoje i primjerci *viole* (ljubica, maćuhica) nađeni u veoma udaljenim područjima, kao što su Havaji, Australazija i Ande u Južnoj Americi.

Najviše vrsta ljubice višegodišnje su biljke, neke su jednogodišnje, a nekoliko mali grmovi. Neke vrste uzgajaju se zbog njihovih ukrasnih cvjetova u kutovima i kamenitim vrtovima, maćuhice se posebno intezivno uzgajaju u saksijama na proljeće i jesen/zimu u saksijama. ***Viola*** i ***violetta*** termini su koje koriste vrtlari, a i generalno u holtikulturi za uredne hibridne biljke malih cvjetova srednje veličine između ljubica i maćuhica.

Opis
----

Vrste ljubice obično imaju srcolike, narezuckane listove, a nekoliko ih ima palmine listove ili drugačije oblike. Velik broj vrsta ljubice travaste su biljke, a znatan broj ima veoma kratku ili nema stabljiku – što znači da nemaju uočljive stabljike i listove, a cvijeće, kad se pojavljuje, samo se digne iz zemlje; preostale vrste imaju kratke stabljike na kojima cvjetovi i listovi cvjetaju odjednom. Jednostavni listovi biljaka složeni su naizmjenično; vrste s kratkom ili bez stabljike daju bazalne rozete. Biljke obično imaju listove s sporednim listićima koji liče na listove.

Otvorena kapsula s vidljivim sjemenima
Kultivar s velikim cvjetovima i promijenjenom bojomCvjetovi kod većine obostrano su simetrični. Formirani su od pet latica; četiri jednake su sa strane, a jedna široka pokazuje prema dolje. Oblik latica i položaj razlikuju se od vrste do vrste, primjerice, neke vrste imaju "podupirač" na kraju svake latice ili samo na široj.

Pojedinačni cvjetovi završavaju dugačke stabljike parom brakteola. Cvjetovi imaju 5 čašičnih listića koji ojačaju ili se povećaju nakon cvjetanja. Cvjetovi imaju 5 slobodnih prašnika s kratkim filamentima koje plodnica ugnjetava, jedino dva manja prašnika imaju podupirače za nektar koji su smješteni na najnižim laticama. Cvjetovi su obloženi blizu vrha, a prašnici su glavičasti, suženi ili često u obliku kljuna. Cvjetovi imaju jajne stanice s tri posteljice.

Nakon cvjetanja, stvore se voćne kapsule koje prsnu, otvorene na tri strane.  Cvjetovi ljubice najčešće rastu u proljeće i privlače mnoge insekte. Mnoge vrste također na ljeto i jesen proizvode samooprašivajuće cvjetove koji ne otvaraju svoje latice ili ih nemaju.  Sjemena nalik na orahe imaju jake embrione, ravne kotiledone i mekane mesnate masne endosperme. Sjemena često šire mravi.

Boje cvjetova roda variraju, počevši od ljubičaste, kao što i njihovo ime kaže, pa do raznih tonova plave, žute, bijele i krem boje. Mnogim kultivarima i hibridima boje su promijenjene, tako da daju cvjetovove u bojama čitavog spektra. Cvjetaju obilno u proljeće i ljeto. 

Neke ljubice imaju nedostižan miris, koji nadraži receptore nosa, što sprječava bilo kakav dalji miris dok se živci ne oporave.

Izabrane vrste
--------------

***Ljubica*** na Wikimedijinoj ostavi

Viola odorata
Vidi popis vrsta: ljubice.

* *Viola arvensis* – poljska maćuhica
* *Viola banksii* – (australska) prirodna ljubica
* *Viola biflora* – žuta šumska ljubica ili dvocvjetna ljubica
* *Viola canina* – divlja vrijes ljubica
* *Viola cheiranthifolia* – ljubica vulkana Teid
* *Viola hederacea* - (australska) prirodna ljubica
* *Viola hirta* – dlakava ljubica
* *Viola odorata* – slatka ljubica (nazvana tako zbog mirisa)
* *Viola pedunculata* – žuta maćuhica
* *Viola pubescens* – paperjasta žuta ljubica
* *Viola riviniana* – obična divlja ljubica
* *Viola rostrata* – dugotrajna ljubica
* *Viola sororia* – obična ljubičasta ili šumska ljubica
* *Viola tricolor* – divlja maćuhica

*Napomena:* Ni *Saintpaulia* ("Afrička ljubica") ni *Erythronium dens-canis* ("očnjačke ljubice") ne pripadaju pravim ljubicama, rodu *Viola*.

Red uključuje divlje ljubice, grupu bezmirisnih vrsta koje su najuobičajenije ljubice na mnogim prostorima, slatku ljubicu *Viola odorata* (tako nazvanu zbog slatkog mirisa), i mnogo ostalih vrsta čije ime sadrži riječ *ljubica*. Nekoliko vrsta poznate su kao maćuhice, uključujući žutu maćuhicu i pacifične vrste.

Obična plava ljubičica cvijet je država: Wisconsina, Rhode Islanda, Illinoisa i New Jerseya.

Australija dom je mnogih vrsta ljubice, uključujući vrste *Viola hederacea*, *Viola betonicifolia* i *Viola banksii*, koje su prvi skupili Joseph Banks i Daniel Solander na Cookovom putovanju za Botany Bay.

Moderne maćuhice (*V. × wittrockiana*) biljni su hibridi od najmanje 3 vrste, *V. tricolor* (divlje maćuhice), *V. altaica* i *V. lutea* (planinske maćuhice).

Ostale koristi
--------------

### Kulinarstvo

Tek otvoreni, cvjetovi ljubice mogu se koristiti za ukrašavanje salata ili u nadjevima za piletinu ili ribu. Kreme i neki deserti mogu biti s okusom srži cvjetova ljubice. Mladi listovi jestivi su sirovi ili kuhani kao neka vrsta lisnatog povrća. Cvjetovi i listovi kultivara 'Rebecca', imaju izraženu aromu vanilije s nagovještajima zimzelene, kako god, prilično su ukusne u salatama. 

'*Kandirana ljubica **ili** kristalizirana ljubica* cvijet je, obično od vrste *Viola odorata*, čuva se za presvlačenje jaja i kristaliziranje šećera. Alternativno, vrući sirup toči se preko svježeg cvijeta (ili je cvijet uronjen u sirup) i miješa se dok se šećer ponovno ne kristalizira i osuši. Ova metoda još uvijek se koristi za latice ruže i primijenjena je s cvjetovima naranče u prošlosti (kad su bademi ili kore naranče tretirane tako i nazivane pralinama). Kandirane ljubice još uvijek su komercijalne u gradu Toluse u Francuskoj, gdje su poznate kao *violettes de Toulouse*. Koriste se kao ukras ili sastojak aromatičnih deserta. 

Francuzi su također poznati po svojoj juhi od ljubica, najvjerovatnije napravljenu od ekstrakta ljubice. U SAD-u, ova francuska juha od ljubica koristi se za ravne kolače i marsmallowe od ljubice. 

### Medicinske svrhe

Cvjetovi, listovi i korijenovi raznih vrsta ljubice koriste se u medicinske svrhe, zato što su bogate vitaminima A i C. Također sadrže antioksidant nazvan antocijamin. Cvjeotvi ljubice također se koriste za biljni čaj koji se koristi u kineskoj biljnoj medicini.

### Parfemi

*Viola odorata* koristi se kao izvor mirisa u parfemskoj industriji. Poznata je po privlačnom mirisu kako se približava i udaljuje. U cvijeću je prisutan jod, koji isključuje mogućnost za ljude da onjuše mirisni spoj na trenutak u vremenu..

Korist drugim vrstama
---------------------

Vrste ljubica kao hranu koriste larve nekih vrsta leptira uključujući vrste *Hypercompe scribonia*, *Noctua pronuba*, *Noctua janthina*, *Fabriciana adippe*, *Boloria selene*, *Boloria euphrosyne* i *Xestia c-nigrum*.

Izvori
------

1. ↑   Arhivirano 2008-12-25 na Wayback Machine-u (Accessed 14 Oct 2008)
2. ↑    (Accessed 14 Oct 2008)
3. ↑   Cullen, J. 2001. *Handbook of North European garden plants with keys to families and genera*. Cambridge: Cambridge University Press. Page 345.
4. ↑   Walters, Dirk R. and David J. Keil. 1996. *Vascular plant taxonomy*. Dubuque, Iowa: Kendall/Hunt Pub. Co. Page 332.
5. ↑   Cronquist, Arthur. 1981. *An integrated system of classification of flowering plants*. New York: Columbia University Press. Page 404.
6. ↑  Ackerman, Diane. A natural history of the senses. New York: Vintage Books, 1991. Print.

Vanjske veze
------------

* Violaceae na Topwalksu
* *Viola charlestonensis* čistovi papira Arhivirano 2009-07-08 na Wayback Machine-u iz herbarijuma Louisa-Mariea (Laval University; University of California).
* Slike japanske ljubice Arhivirano 2010-01-25 na Wayback Machine-u
* Američko udruženje ljubica Arhivirano 2008-12-25 na Wayback Machine-u