**Jadran film** je poduzeće za proizvodnju i distribuciju filma koje je osnovano 1946. godine u Zagrebu.

Povijest
--------

Već iduće godine (1947) *Jadran film* je proizveo svoj prvi igrani film Živjeće ovaj narod, Nikole Popovića.

1956. godine, proizvodni pogon *Jadran filma* iz Dubrave, izdvaja se iz poduzeća i postaje samostalno pod imenom *Dubrava film* (poduzeće je ponovno okupljeno 1962. godine). Te iste godine Ivo Vrhovec postaje direktor *Jadran filma*, i na toj funkciji ostaje do 1969. Zlatne godine *Jadran filma* bile su za direktorovanja Sulejmana Kapića, koji je velikog pomoćnika imao u producentu Branku Lustigu.

*Jadran film* je u periodu 1960-ih do 1990-ih bio jedan od najvećih i najpoznatijih filmskih studija u srednjoj Europi. U tom razdoblju u *Jadran filmu* je snimljeno oko 145 međunarodnih koprodukcija i 124 domaća filma. Jadran filma je ugostio neke od najvećih filmskih, redateljskih i glumačkih zvijezda tadašnjeg filma. U *Jadran filmu* snimale su ekipe iz SAD-a, Italije, Češke, Rusije, Njemačke, Švedske i Austrije. U najbolja vremena paralelno se snimalo i po nekoliko filmova, na raznim lokacijama. U studijima Jadran filma i njegovih koperanata građene su kulise novih gradova, koji su predstavljali Rim, Jeruzalem ili američki Divlji zapad.

Prvi inozemni filmovi snimljeni u pogonima *Jadran filma* bili su talijanski, to se već zbivalo potkraj 1950-ih. Početak je bio s biblijskim filmovima B produkcije poput *Davida i Golijata* koji je bio iznimno popularan i u Americi. *Talijani* koji su često snimali u Hrvatskoj, pomogli su Jadran filmu da nauči filmski posao, i organizira čitav niz potrebnih službi i specijalista za potrebe snimanja; kaskadere, konje, scenografe, statiste, ukratko sve što treba. *Jadran film* je bio u stanju izgraditi stari rimski grad, vikinško selo, Egipat. U to doba i okružje je išlo na ruku *Jadran filmu*, tako su hoteli bili znatno jeftiniji nego drugdje po Europi, a bili su dobri.

U studijima *Jadran filma* snimljeni su i neki Oscarom nagrađeni filmovi poput američkog filma Sofijin izbor, redatelja Alana Pakule za koji je glumica Meryl Streep dobila Oscara, kao i njemački film Limeni bubanj Volkera Schlöndorffa koji je 1979. osvojio Oscara za najbolji strani film. U Zagrebu je 1962. snimljena i ekranizacija Kafkina Procesa koju je režirao poznati američki redatelj Orson Welles.

Najpoznatiji koprodukcijski serijal koji je rađen u *Jadran filmu* je saga o Winnetou , ukupno deset filmova (od 1962.), u kojim su manje uloge odradili mnogi domaći glumci i lokalni stanovnici. U Zagrebu su snimljena i dva nastavka američke serije *Dvanaestorica žigosanih*, te dio filma *Noć lisice*, i neke epizode nagrađivane tv serije Vjetrovi rata, te dio serijala *Rat i sjećanja*.

Nekako s početkom rata u Hrvatskoj, počele su nevolje *Jadran filma*, - sve ono što je nekada predstavljalo prednost koju je Jadran film imao u odnosu na konkurentske zemlje (Slovačka, Češka, Mađarska, Poljska, Rumunjska...) istopilo se na brzinu. Studiji Jadran filma su opustjeli, od 300 ljudi, spalo se na svega 80 - vanjski suradnici su se razbježali, oprema, pogoni i inventar kuće počeo se raspadati i rastakati. Na to je došla pretvorba i privatizacija, koja je još više gurnula *Jadran film* prema dnu.

Velik teren u Dubravi, na kojem su se nekad gradile kulise (koje su glumile povijesni Rim ili tatarsko selo) prodano je investitorima koji tamo grade *shopping-centar*.
Oko prodaje tog zemljišta izbila je afera u koju je upleten novinar Denis Kuljiš, koji je prije prodaje bio predsjednik Nadzornog odbora *Jadran filma*, i koji je po nekim tvrdnjama zemlju rasprodao na sumnjiv način.

Kako vrijeme ide tako se *Jadran film* sve više osipa, i slabi, danas više i nema kapacitete za velike koprodukcije kakve su se nekad snimale.
Zato nije čudo da je *Jadran film* produkcijsko-filmski studio, zabilježio u prvoj polovici 2007. godine 3,9 milijuna kuna gubitka što je za tri milijuna kuna više nego godinu dana ranije.

Izvori
------

1. ↑  Što je sporno u privatizaciji Jadran filma? - tportal.hr (Datum objave: 14.12.2010 11:05)
2. ↑  Odbijena HRT-ova tužba radi zabrane 'Latinice' - Lider - Arhiva[*mrtav link*] (Lider, 9. svibnja 2011. 12:04)
3. ↑  „Kad je Zagreb bio Hollywood, Objavljeno u Nacionalu br. 677, 2008-11-03". Arhivirano iz originala na datum 2012-07-22. Pristupljeno 2012-10-28.
4. ↑  Bankamagazin: Jadran film povećao gubitke, Objavljeno 4.1.2008.[*mrtav link*]
5. ↑  Jadran film d.d. - javna opomena Arhivirano 2013-08-23 na Wayback Machine-u (Zagrebačka burza, 17.5.2012 15:08:35)

Vanjske veze
------------

* Jadran-film, Službene stranice (`en`)
* Jadran-film na Internet movie data base (`en`)
* O Jadran filmu na portalu film.hr Arhivirano 2011-06-07 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Jugoslavenska kinematografija |
| --- |
| Filmovi | 
* Igrani (partizanski)
* Kratki
* Dokumentarni
* Animirani

 |  |
| Biografije | 
* Glumci
* Glumice
* Režiseri‎
* Scenaristi‎
* Producenti‎
* Kritičari

 |
| Akademije | 
* Beograd
* Ljubljana
* Novi Sad
* Sarajevo
* Skopje
* Zagreb

 |
| Organizacije | 
* Hrvatski filmski savez
* Udruženje filmskih radnika BiH
* Udruženje filmskih umetnika Srbije

 |
| Kompanije | 
* Avala Film
* Bosna film
* Centar film
* Centar FRZ
* Croatia film
* Dunav film
* Jadran film
* Lovćen film
* Sinema dizajn
* Triglav film
* Zagreb film

 |
| Festivali | 
* Animafest
* FEST
* Filmski susreti
* Festival jugoslavenskog filma u Puli

 |
| Nagrade | 
* Nagrada Pavle Vuisić
* Zlatna arena

 |
| Po republikama | 
* Bosna i Hercegovina
* Crna Gora
* Hrvatska
* Makedonija
* Slovenija
* Srbija

 |