recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Munde**.- Indijansko pleme porodice Huarian (?) iz brazilske Rondônije. Claude Lévi-Strauss koji je posjetio pleme u prvoj polovici 20. stoljeća ostavio je nešto podataka o njima. Sela ovih Indijanaca sastoje se od dvije ili tri zajedničke slamnate kolibe, oblika stoga. Tijela su im zbijena, kože svijetle i kratkih nogu. Odjeća je oskudna. Kod muškaraca, kao i kod Bororoa, svi muškarci nosili su konusnu navlaku na udu. I muškarci i žene na usnicama nose labrete od stvrdnute smole, te ogrlice od koluta ili pločica od svijetlog sedefa ili uglačanih cijelih školjki. Zapešća, ručne mišice, listovi i nožni članci stegnuti su pamučnim remenima. Žene buše nosne prepone kroz koje provlače šipčice s kolutima bijelim i crnim naizmjenično nanizanim i, stegnutim na krutom vlaknu. Munde pomno čupaju sve dlake s tijela i na rukama, trepavice i obrve, služeći se voskom kojim se namažu. Nakon nekoliko dana, kada se vosak stvrdne, potrebno ga je jednostavno skinuti sa sebe. 

Lévi-Strauss veoma hvali vrtove ovih Indijanaca na kojima nije uočio da ima korova. Bave se uzgojem kukuruza, manioke, slatkoga krumpira, duhana, tikava, kikirikija, i razne vrste boba i graha. Posebna poslastica su im neke larve koje oni uzgajaju u naslagama palmina lišća. Od pića Munde imaju 'chichu' (ćića) koju proizvode od kukuruza. Čiča se proizvodi kod većine plemena žvakanjem sirovine, što rade žene, a koje se zatim ispljune u posebnu posudu. Ovako prožvakana i ispljunuta smjesa, pusti se da fermentira. Indijanci ovo piće konzumiraju svaki dan, napose u vrijeme raznih svečanosti. Dočim bi se posude čiče ispile žene su neprekidno donosile nose zalihe muškarcima.

Literatura
----------

* Levi-Stros, K, Tužni tropi.
* Claude Lévi-Strauss, Tristes tropiques

Vanjske poveznice
-----------------

* Tristes Tropiques
Koordinate: 31° 59′ 21" SG Š, 44° 19′ 28" IGD

  
Koordinate: 31° 59′ 13" SGŠ, 44° 19′ 17" IGD

**Nadžaf** (arap. ) je grad u Iraku, oko 160 km od Bagdada. Nadžaf je glavni grad provincije An-Nadžaf. Grad je 2003. godine imao oko 585.600 stanovnika.

Historija
---------

Nadžaf se nalazi pored drevnog iranskog nalazišta Suristan iz dinastije Sasanida. Grad je podigao 791. abasidski Kalif Harun al Rašid. 
Tokom osmanlijske vlasti grad je trpio česte napade arapskih plemena pa je u 16. vijeku bio decimiran. U 18. vijeku grad je bio opsjednut od strane vahabija. Godine 1803. riješen je problem sa nedostatkom vode (Hindijski kanal) i tada se populacija naglo uvećava od 30.000 na 60.000. Jedno vrijeme je religiozno potpadao pod iranskim gradom Komom, a dominaciju postiže u 20. vijeku.
Nadžaf je oslobođen otomanske vlasti 1915. kada vlast preuzmu Britanci. Godine 1918. Arapi su u pobuni ubili britanskog guvernera. Britanci tada napadaju grad i vrše povratak na vlast pobjedivši uporne pobunjenike.

Grad i religija
---------------

Nadžaf danas predstavlja šijitsku svetu lokaciju u islamskoj religiji. Tamo je grob Ali ibn Abi Taliba poznatog kao Imam Ali (arapsko: علي بن أﺑﻲ طالب)), kojeg šijiti smatraju prvim imamom, a suniti četvrtim Kalifom. Tako se svake godine vrši hadžiluk šijita u Džamiju Imama Alija. Po hierarhiji je Nadžaf iza Meke i Medine. U gradu je i najveće muslimansko groblje na svetu Vad-as-Salam gde su pokopani još druge značajne ličnosti Islama. Zajedno sa iranskim gradom Kom čine centar šijitske religijske škole.

Šijiti vjeruju, da će na sudnji dan Imam Ali ustati.

Vanjske veze
------------

***Nadžaf*** na Wikimedijinoj ostavi
**Okrugli Vrh** (mađarski *Kerekhegy*) naselje u općini Sveti Juraj na Bregu, Međimurska županija. Smješten u mikroregiji Gornje Međimurje. Površina Okruglog Vrha je 3,28 km2. Graniči sa općinama Nedelišće i Gornji Mihaljevec.

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje ima 396 stanovnika (oko 140 domaćinstva).

Kultura
-------

U Okruglom Vrhu ima vrlo puno specifičnosti, dugo se održala kultura specifična za ovaj kraj. Pošto su se u Okrugli Vrh oduvijek doseljavali ljudi iz Donjeg i Gornjeg Međimurja, to je ovom malom selu dalo poseban status. Došlo je do razmjene odjevnih predmeta, narodnih običaja, pjesme, kombinirianja plesova, ali i izmišljanja svojih vlastitih plesova i dijelova odjevnih predmeta.

Tako se i kombinirala blagdanska nošnja Okruglog Vrha, koja nalikuje i na nošnju Donjeg Međimurja i Gornjeg Međimurja, ali ima i svoje vlastite karakteristike.

### Narodna nošnja

Nošnja se sastoji od poculjice (koja se nalazi na glavi) sa maramom ili bez marame (robec prlevanec), košulja (na rukavima ima navezane sitne ružice koje se kombiniraju sa tibetnom maramom), na košulji se nalazi tibet (marama koja se nosila samo na veće blagdane), sedam potsuknja (cpodnjice), glavna suknja (foldanjka), pregača (fortuf), bijele čarape (štomfi), i na nogama smeđe ili crne čizme (šolci, čižme). Nošnja na slikama je originalna: marama je stara oko 120 godina, potsuknje oko 100 do 120 g odina, tibet 120 godina, glavna suknja čak oko 120 godina, čizme 60 godina, a pregača je iz 1888. godine.

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Okrugli Vrh** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*
Život u ordoviciju
**Ordovicijski period** je drugi od šest velikih (sedam u Sjevernoj Americi) perioda paleozojske ere. On slijedi kambrijski period i prethodi silurskom periodu. Ordovicij, nazvan prema velškom plemenu Ordovičana, je godine 1879. definirao Charles Lapworth u nastojanju da riješi spor između sljedbenika Adama Sedgwicka i Rodericka Murchisona, koji su iste naslage stijena u sjevernom Walesu stavljali u kambrij i silur. Lapworth, shvativši da je fosilizirana fauna u spornoj strati različita i od one u kambriju i od one u siluru, odlučio da se ona mora smjestiti u vlastiti period.

Dok je prihvaćanje posebnog ordovicijskog perioda teklo sporo u Velikoj Britaniji, u ostatku svijeta se on brzo proširio. Međunarodno priznanje je steakao godine 1906, kada je prihvaćen kao službeni period paleozoika od strane Međunarodnog geološkog kongresa.

Galerija
--------

* Cystaster stellatus, Corynotrypa*Cystaster stellatus*, *Corynotrypa*
* 
* 
* Trypanites*Trypanites*
* Petroxestes*Petroxestes*
* BryozoaBryozoa
* Brachiopoda, BryozoaBrachiopoda, Bryozoa
* Platystrophia ponderosa*Platystrophia ponderosa*
* Echinosphaerites*Echinosphaerites*
* Prasopora*Prasopora*
* Brachiopoda, BryozoaBrachiopoda, Bryozoa
* Protaraea richmondensis*Protaraea richmondensis*
* Zygospira modesta*Zygospira modesta*
* Amplexograptus*Amplexograptus*

| Ordovicijski period |
| --- |
| Donji ordovicij | Srednji ordovicij | Gornji ordovicij |
| Tremadok | *Arenig* | *Ord. III* | Darivil | *Ord. V* | *Ord. VI* |
| Hirnant |


| Paleozoička era |
| --- |
| Kambrij | Ordovicij | Silur | Devon | Karbon | Perm |


***Ordovicij*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* LCCN: sh95010914
* GND: 4172743-5
* BNF: cb119442931 (podaci)
* NDL: 00568938
* NKC: ph117302

 |
**Oksa Pollock** je serija fantastičkih romana romana za djecu koje su napisale francuske spisateljice Anne Plichota i Wolf Cendrine. Oksa Pollock ima nekoliko nastavaka, a u Hrvatskoj su objavljena nastavka i to u izdanju Školske Knjige. Prvi nastavak se zove Oksa Pollock Nevidljivi svijet. Drugi je Šuma Izgubljenih. Drugi nastavak knjige su u Hrvatskoj predstavile autorice knjige na Interliberu u Zagrebu.

Romani
------

1. *L'Inespérée*, (april 2010.), XO
2. *La Forêt des Egarés*, (maj 2010.), XO
3. *Le Cœur des Deux Mondes* , (10. mart 2011), XO

Galerija
--------

* Autorice romana, Strasbourg, 22. maj 2010Autorice romana, Strasbourg, 22. maj 2010
* Imaginales, 29. maj 2010Imaginales, 29. maj 2010

Eksterni linkovi
----------------

* Facebook stranica na hrvatskom
* Službena stranica (`fr`)
* *Une entrevue fantastique* avec Anne Plichota et Cendrine Wolf sur dna.fr (consulté le 27 août 2009) (`fr`)
* *Oksa Pollockmania la vague ?* sur dna.fr (consulté le 27 août 2009) (`fr`)
* La Pollockmania (`fr`)
**Sigmundur Brestisson** (961 – 1005) je bio farski velmoža poznat kao prva osoba s Farskih Otoka koja se godine 999. preobratila na kršćanstvo, odnosno jedna od ličnosti u Faereyinga sagi.

Prema navodima sage, poticao je iz porodice norveških doseljenika koja je početkom 9. vijeka napustila domovinu kako bi izbjegli tiraniji kralja Haralda I. Živio je na južnim otocima, ali je onda došao u sukob sa žiteljima sjevernih otoka. Porodica mu je gotovo posve istrijebljena, te je izbjegao natrag u Norvešku i ušao u službu kralja Olafa Tryggvasona.

Sigmundur je nakon toga, kao prvi farski kršćanin, dobio ukaz kojim je trebao pokrstiti svoju domovinu u ime kralja. To je prvo pokušao učiniti pročitavši ukaz na skupštini (Alting) u Tórshavnu; umjesto toga ga je razbješnjela rulja pokušala linčovati. Nakon što je jedva izbjegao živu glavu, odlučio je promijeniti taktiku. Zajedno s naoružanom pratnjom je jedne noći provalio u kuću poglavice Tróndur í Gøtua te mu dao izbor - da se pokrsti ili da mu odrežu glavu. Trondur je odabrao krštenje.

Spomenik u Sandvíku; autor: [[Hans 
Pauli Olsen]]; godina 2006..
Godine 1005. Tróndur í Gøtu je napao Sigmunda u njegovom dvorištu u Skúvoyu. Sigmundur je pobjegao plivajući do Sandvíka na Suðuroyu. Dospio je do obale kod Sigmundargjógva, ali ga je jedan seljak ubio kako bi opljačkao.

Eksterni linkovi
----------------

* Færeyinga saga
* Faroestamps.fo (public domain)

***Sigmundur Brestisson*** na Wikimedijinoj ostavi
**Temeljni kapital** formira se od uplati dioničara za dionice dioničarskog biznisa.

Hrvatska regulativa
-------------------

Temeljni kapital i dionice moraju glasiti na nominalne iznose izražene u valuti Republike Hrvatske. Najniži je iznos temeljnoga kapitala kod dioničkog društva je 200.000 kuna. Društvo može izdati dionice s nominalnim iznosom ili dionice bez tog iznosa. Nominalni iznos dionice ne može biti manji od 10 kuna. Nominalni iznosi dionica koji su veći od nominalnog iznosa moraju glasiti na iznose koji su višekratnici 10 kuna. Udio u temeljnom kapitalu određuje se kod dionica s nominalnim iznosom odnosom njihova nominalnog iznosa i nominalnog iznosa toga kapitala, a kod dionica bez nominalnog iznosa brojem dionica. Prije upisa društva u trgovački registar, ako se ulozi uplaćuju u novcu, mora se uplatiti najmanje ¼ nominalnog iznosa svake dionice, a ako se dionica izdaje za viši iznos od nominalnog, tada se mora uplatiti i cijeli iznos koji prelazi njezin nominalni iznos.

Mijenjanje temeljnog kapitala
-----------------------------

Temeljni kapital se tokom poslovanja mijenja tj. može se povećati i smanjiti.

Povećavanje temeljnog kapitala d.d.-a može biti provedeno na slijedeće načine: 

* povećanje temeljnog kapitala ulozima izdavanjem novih dionica
* uvjetno povećanje temeljnog kapitala pretvaranjem obveznica društva u dionice
* povećanje temeljnog kapitala koje provodi uprava društva izdavanjem novih dionica uz uplate uloga

Smanjenje temeljnog kapitala d.d.-a može biti provedeno na slijedeće načine:

* redovno - vraćanjem kapitala dioničarima, npr. kada više kapital nije potreban za poslovanje društva
* povlačenjem dionica
* pojednostavljeno smanjenje kapitala da bi se pokrili gubici, sredstva prenijela u kapitalnu dobit
**Siglufjörður** je grad od 1 190 stanovnika u općini Fjallabyggð na sjeveru Islanda.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Siglufjörður* leži na sjeveru Islanda, u istoimenom fjordu. On je najveće naselje, i sjedište općine Fjallabyggð koja ima 2 010 stanovnika. Udaljen je oko 78 km od administrativnog centra Regije Norðurland eystra - Akureyrija i oko 380 km od Rejkjavika.

Historija
---------

Siglufjörður je novo naselje nastalo nakon Drugog svjetskog rata kad je nastala velika potražnja za haringama, pa se razvio kao ribarska luka i centar za konzerviranje riba. Prva cesta do grada napravljena je tek 1940-ih. 

Vrhunac grada bile 1950e kad je imao 3000 stanovnika, sve do 2006. bio je samostalna općina, tad se udružio sa susjednom općinom Ólafsfjörður u novu općinu Fjallabyggð (što prevedeno sa islanskog znači Planinsko naselje).

Privreda i transport
--------------------

Siglufjörður je i danas ribarski grad, ali je danas u velikoj krizi jer haringa više nema, pa se traži supstitut u nekoj drugoj djelatnosti.

Grad ima i aerodrom (IATA: SIJ, ICAO: BISI)

Izvori
------

1. 1 2 3  „Iceland: Municipalites and Urban Settlements" (engleski). City population. Pristupljeno 23. 03. 2014.

Vanjske veze
------------

***Siglufjörður*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice općine Fjallabyggd (`is`)
**Oona O'Neill Chaplin, Lady Chaplin** (14. maj 1925 – 27. septembar 1991) bila je američka glumica, poznata kao četvrta i posljednja supruga slavnog britanskog sineasta Charlijea Chaplina.

Rodila se kao kćer uglednih književnika Eugenea O'Neilla i Agnes Boulton. Pažnju javnosti je privukla početkom 1940-ih kao tinejdžerica, kada se družila sa njujorškim pripadnicama otmjenog društva kao što su Carol Marcus i Gloria Vanderbilt. Godine 1943. ju je elitni Stork Club proglasio "debitanticom br. 1", a nakon čega se odlučila započeti glumačku karijeru i otići u Hollywood. 

Tamo se upoznala sa Chaplinom, koji ju je odlučio angažirati za svoj sljedeći film, ali je sa njim otpočela vezu. U junu 1943. se za njega vjenčala, nedugo nakon što je napunila 18 godina. Raspond od 36 godina između supružnika je izazvao veliki skandal, a Oona se na kraju odrekla glumačke karijere. Usprkos toga, sa mužem je ostala do kraja života i rodila mu osmoro djece, od kojih su mnogi i sami postali ugledni glumci.

Izvori
------

Vanjske veze
------------

***Oona O'Neill*** na Wikimedijinoj ostavi

* Oona O'Neill na IMDb-u (`en`)
* Oona O'Neill at the National Portrait Gallery in London
* O'Neill's screentest for *The Girl From Leningrad* in 1942 Arhivirano 2018-08-29 na Wayback Machine-u
* Obituary in *The New York Times*, 28 September 1991
* Oona O'Neill na Find a Grave

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 54942384
* LCCN: n85108756
* ISNI: 0000 0001 0973 8536
* GND: 118675559
* SUDOC: 060718455
* BNF: cb13497322z (podaci)
* NDL: 00620479
* NKC: xx0000027

 |
**Otris** (starogrčki: , novogrčki: Όθρυς) jeste planina u centralnoj Grčkoj koja se nalazi u severoistočnom delu Prefekture Ftiotide i južnom delu Prefekture Magnezije. Najviši vrh, *Gerakoviouni*, nalazi se na granici Ftiotide i Magnezije i dostiže 1.726 m nadmorske visine. Planina je slabo nastanjena: ima nekoliko malih sela, kao što su Anavra na severozapadu, Kokkotoi na seveoistoku, Palaiokerasia na jugu i Neraida na jugozapadu. U pravcu zapad–istok planina se proteže oko 35 km, a u pravcu sever–jug oko 2 km. Pagaski zaliv leži severoistočno od Trisa, a Malijski zaliv nalazi se južno od nje. Vrh Gerakovouni smešten je 19 km južno od Almirosa, 27 km severoistočno od Lamije te 44 km jugozapadno od Volosa. Gornji planinski venci su stenoviti, a u nižim delovima ima šuma. Glavni izvor kamena je ofiolit.

Mitologija
----------

U grčkoj mitologiji planina Otris je bila sedište Krona i Titana tokom njihovog desetogodišnjeg sukoba s olimpskim božanstvima, koji je poznat kao titanomahija. Olimpljani su napali Otris pod vodstvom Kronovog sina Zevsa, koji je naposletku zbacio oca i zavladao nebom i zemljom kao vrhovni bog.

Vanjske veze
------------

* Baza podataka o mineralima
* Baza podataka o mineralima
* Strukturna petrologija plagioklasinih peridotita na zapadu Otrisu Arhivirano 2005-03-23 na Wayback Machine-u
* (`el`)
**Onychomys**, rod miševa potporodice Sigmodontinae (miševi novog svijeta) porodice Muridae. Sastoji se od tri vrste a žive u suhim područjima Sjeverne Amerike, točnije na jugu SAD-a i sjevernom Meksiku. 

Onychomys miševi gnijezda si prave u rupama u tlu. Veoma su teritorijalni, i obično u jednoj rupi žive sami ili mužjak i ženka sa mladima, i brane svoj teritorij. Imuni su na otrov škorpiona (štipavaca) i žive kao grabežljivci pa plijen love u stilu *mačke*, tiho se šuljajući, a plijen im budu škorpioni, stonoge, skakavci, crvi pa čak i drugi miševi, manje zmije i raznne glodavce.

Neki izvori klasicficiraju ga u porodicu Cricetidae

Vrste
-----

* Onychomys arenicola Mearns, 1896
* Onychomys leucogaster (Wied-Neuwied, 1841)
* Onychomys torridus (Coues, 1874)

* Onychomys arenicolaOnychomys arenicola

***Onychomys*** na Wikimedijinoj ostavi

Wikivrste ima informacije vezane uz:
***Onychomys***

Izvori
------

1. ↑  BioLib
2. ↑  Onychomys: Tiny Terror of the Western Deserts
3. ↑  Red List
**Sae**, jedno od nestalih plemena i jezika američkih Indijanaca iz epohe španjolske konkviste, kada su nastanjeni sa susjednim plemena Guayupé u području rijeke Meta u Kolumbiji. Jezično se oni i Guayupe klasificiraju porodici Arawakan-govornika.

Sae su bili srodni Eperiguama. Prakticirano je mnogoženstvo

Njih i Guayupe opisao je Paul Kirchhoff, koji kaže da Guayupe vjeruju da su oni, Sae i Eperigua porijeklom od jednog para ljudi. Kultura je tipa tropskih kišnih šuma sa uzgojem gorke manioke i kukuruza. Sela se satoje od velikih komunalnih kuća podignuitih oko središnjeg trga na kojem se nalazi ceremonijalna kuća. Ratova je bilo dosta ali izvještaji ne govore o uzimanju zarobljenika za robove niti o kanibalizmu, osim funerlnog kanibalizma kod Sae Indijanaca.

Klasnog sistema nije bilo ni kod Saea niti kod Guayupa, dok su stariji ljudi uživali ugledi sačinjavali plemensko vijeće. Sunce i Mjesec bil isu muž i žena, dok su jaguar i neke druge životinje bića zla. Odjeća je bila oskudna, pernati ogrtači i nakit od zlata, školjaka i perja. Izrađivali su i pamučnih 

Izrađivali su i viseče ležaljke (hamaci), drvene stolice i kanue, koplja, lukove i strijele, praćke i štitove. Koka i duhan korstil isu se u obredima za izazivanje vizija. Ribolov je bi ovažan izvor hrane svim tamošnjim plemenima, dok su Sae poznati po tome što meso nisu jeli, a lov im je bio potpuno nerazvijen.

Izvori
------

1. ↑  Handbook of South American Indians
2. ↑  handbook of Southe American Indians
|  |
| --- |
|  |

**Mosho** (starogrčki: ), iz Sirakuze na Siciliji, bio je starogrčki pesnik bukolske poezije, koji je živeo polovinom 2. veka pne. Vizantijska enciklopedija *Suda* smešta ga na drugo mesto u kanonu bukolskih pesnika, između Teokrita i Biona. Kao i većina helenističkih pisaca, i Mosho je kombinovao književni rad s učenim filološkim proučavanjima, pa ga *Suda* naziva "gramatičarem" (γραμματικóς) i kaže za njega da je bio Aristarhov učenik. Možda se stoga radi o istom Moshu koga Atenej spominje kao autora jednog spisa o rodskoj leksikografiji.

Delo
----

Pod Moshovim imenom sačuvane su četiri idile u heksametarskim stihovima. Najbolja mu je *Europa* (Εὐρωπή, 166 stihova), koja obrađuje mit o tome kako je Zevs u obličju belog bika oteo feničansku princezu Europu. *Europa* sadrži sve karakteristike tipičnog helenističkog epilija, kao što su brižljivo izlaganje događaja u vremenu i prostoru, kratki i retorski izbrušeni govori, snovi i predskazanja, kratak zaključak te, naročito, poduži opis zlatne korpe koju Europa nosi na livadu kraj mora, a koju je Hefest ukrasio scenama koje predskazuju njenu vlastitu sudbinu koja će je uskoro snaći, a koja je njoj u tom trenutku još nepoznata. U pesmi se prepoznaju uticaji Homerovih epova, kako u jeziku tako i u Europinoj sličnosti s Nausikajom, ali i uticaji *Homerske himne Demetri*, Eshila, Apolonija Rođanina i Teokrita.

Ostale sačuvane pesme su kraće i imaju pastoralni karakter. *Eros begunac* (Ἔρως δραπέτης, 29 stihova) daje opis boga Erosa iz usta njegove majke, Afrodite, koja se dala u potragu za njim. *Megara* (Μεγάρα, 125 stihova) donosi razgovor između Heraklove žene, po kojoj pesma nosi naslov, i njegove majke, Alkmene, koje se tuže na teškoće koje su ih zadesile tokom junakovog odsustva. Pod Moshovim je imenom sačuvana i *Tužaljka za Bionom* (Ἐπιτάφιος Βίωνος, 126 stihova), spevana po uzoru na Bionovu *Tužaljku za Adonisom*, ali najverovatnije ne potiče od Mosha, budući da je Bion živeo bar jednu generaciju nakon njega.

Osim ovih idila, od Mosha je sačuvano i nekoliko fragmenata te jedan epigram. Premda mu je stil elegantan i živ, ipak je Mosho kao pesnik slabiji od Biona i daleko od Teokritovih kvaliteta. Moshov stil ponekad pati od previše doteranosti i pesničkih ukrasa.

Literatura
----------

* Đurić, Miloš N. (1990). *Istorija helenske književnosti*. Beograd: Zavod za udžbenike i nastavna sredstva.
* Hornblower, Simon; Spawforth, Antony (2003) [1949]. *The Oxford Classical Dictionary* (3. izd.). Oxford: Oxford University Press. ISBN 0-19-860641-9.
* Howatson, M. C. (1997). *The Oxford Companion to Classical Literature*. Oxford. New York: Oxford University Press.
* Mason, Charles Peter (1867), „Moschus (1)",  Smith, William, *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology*, Boston
* Sironić, Milivoj; Salopek, Damir (1977). *"Grčka književnost", u: Povijest svjetske književnosti, knj. 2*. Zagreb.

Vanjske veze
------------

* Djela čiji je autor Moschus na Projektu Gutenberg, prev Andrew Lang, 1889.
* Moshove pesme (`en`)
* Moshova dela na projektu *Theoi*, prev. J. M. Edmonds, 1912. (`en`)
* *Anacreon, Bion, and Moschus, etc.*, prev. Thomas Stanley (1651).
**William Thomas "Mox" McQuery** (28.6. 1861 - 12.6. 1900.) bio je američki bejzbol igrač na položaju prvog basemana. Igrao je Cincinnati Outlaw Reds (1884) u Union Associationu, Detroit Wolverines (1885) i Kansas City Cowboys (1886), oba u National Leagueu, te Syracuse Stars (1890) i Washington Statesmen (1891), oba u American Associationu. He was a native of Garrard County, Kentucky.

Dana 28. 9. 1885 je uspio udarati u krugu protiv *Providence Graysa* u detroitskom Recreation Park. Wolverines su tada pobijedili s 14-2.

Ukupno je u karijeri odigrao 417 utakmica, zabilježio 429 hitova, 13 home runova, 160 RBIja, 231 runsova, i imao prosjek udaraca.271.

Nakon završetka karijere se u gradu Covington u Kentuckyju zaposlio kao policajac. Prilikom patrole je zaustavio omnibus u kojem su se vozila kriminalca tražena za ubojstvo. Oni su otvorili vatru, pogodili ga u grudi, te je kasnije umro od ozljeda. "Big Mox" je sahranjen na covingtonskom groblju Linden Grove.

V. također
----------

* Udaranje u krugu

Izvori
------

1. ↑  Baseball Reference
2. ↑  Baseball Almanac
Teritorij plemena Mooachaht i Muchalaht
**Muchalaht** (Muchalat, Matchlaht, Matchitlaht), pleme američkih Indijanaca sa Muchalat Arma (Muchalat Inlet) i dolini Gold Rivera na Nootka Soundu na zapadnoj obali otoka Vancouver u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Kulturno Muchalahti se donekle razlikuju od ostalih Nootka jer su živjeli od riječnog ribolova i lova na jelene, u sjeni snažnijeg plemena Mooachaht ili Nootka. U dvadesetom stoljeću Muchalahti se pridružuju plemenu Mooachaht u selu Yuquot. Glavno selo bilo im je Cheshish, a populacija im je 1906. iznosila 62. Danas ova dva plemena žive pod kolektivnim imenom Mowachaht-Muchalaht, a brojno stanje obje grupe iznosi manje od 500 (1996). 

Pleme Muchalat brojalo je 1881 svega 92 ljudi (čija su osobna imena poznata) koji se na popisu izjašnavaju kao ribari. Godine 1891 broj im je spao na 67, nakon čega se 1916. pridružuju plemenu Mowachaht (Mooachaht, Nootka) u Yuquotu i 1963. organiziraju pod zajedničkim imenom Mowachaht/Muchalaht First Nations .

Izvori
------

1. ↑  Vancouver Island History: Matchlaht (Matchitlaht)[*mrtav link*]

Vanjske poveznice
-----------------

* Muchalaht
* Nooksak and Nootka Indians of Canada
**Simeon ponosni** ( 1317 - 1353 ) je bio veliki knez Moskve od 1340 ( od 1353 svih Rusa ) i veliki knez Vladimira od 1340 godine

Otac **Simeona** je bio Ivan I. veliki knez Moskve čijom smrću 31 ožujka 1340 godine on naslijeđuje njegovu državu. Za razliku od očeve mirotvorne politike ograničene na dobrovoljna širenja teritorija odmah po dolasku na vlast **Simeon** se nalazi upleten u rat koji sam pokreće. Kako zamišljena žrtva tako i ostvarena žrtva toga rata postaje Novgorod koji plaća ratnu odštetu i predaje jedan grad Moskvi.

Drugi puno nezgodniji rat se dešava desetak godina kasnije kada **Simeon** napada Smolensk. Ta akcija se nije svidjela Velikom vojvodstvu Litve koja u njoj za sebe vidi buduću opasnost. Tamošnje opće pripreme za rat dovode do panike u Moskvi čiji vladar 1353 godine odlazi na put u sjedište Zlatne Horde koja je njegov vazalni gospodar.

Pri povratku s ovoga putovanja **Simeon** prolazi kroz područje gdje hara kuga tako da prvo oboljevaju i umiru njegova djeca pa onda on. Kratko vrijeme prije smrti kada mu je postalo jasno da neće preživjeti **Simeon** se zaredio.

Povijesna važnost njegove vladavine se ogleda u činjenici da je prvi put jedan vladar Moskve koristio titulu gospodara svih Rusa. Službeni državnički pečat **Simeona** iz razdoblja kraja njegova života glasi:

"Pečat Simeona Velikog Kneza svih Rusa"


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **veliki knez Rusije** | Nasljednik: |
| **Ivan I.** | **Ivan II.** |
Koordinate: 41° 24′ 10" SGŠ, 22° 54′ 16" IGD

**Samuilovo** (mak. *Samuilovo*) je naselje u Republici Makedoniji, u krajnje jugoistočnom delu države. Samuilovo je u sastavu opštine Novo Selo.

Istorija
--------

Samuilovo je mlado naselje. Selo je osnovano 1970. godine u ataru sela Badilen, pa je prvobitno nosilo naziv *Novi Badilen*. Uskoro je prekršteno u današnji naziv po Caru Samuilu, istorijskoj ličnosti sa područja današnje Makedonije.

Prirodni uslovi
---------------

Samuilovo je smešteno u krajnje jugoistočnom delu Republike Makedonije, na blizu državne granice sa Bugarskom - 5 km istočno od sela. Od najbližeg grada, Strumice, naselje je udaljeno 32 kilometra istočno.

Naselje Samuilovo se nalazi u istorijskoj oblasti Strumica. Naselje je položeno na istočnom obodu Strumičkog polja, na mestu gde se ono izdiže u prva brda, koja ka severu prelaze u planinu Ogražden. Reka Strumica teče 1 km južno od sela. Nadmorska visina naselja je približno 240 metara. 

Mesna klima je blaži oblik kontinentalne zbog blizine Egeja (žarka leta).

Stanovništvo
------------

Samuilovo je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imalo 348 stanovnika. 

Većinsko stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (99%), a ostalo su mahom Srbi.

Većinska veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje.

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

* www.novoselo.gov.mk Zvanična stranica opštine Novo Selo

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Novo Selo |
| --- |
| **Novo Selo** • 
Badolen • 
Bajkovo • 
Barbarevo • 
Borisovo • 
Draževo • 
Zubovo • 
Kolešino • 
Mokrijevo • 
Mokrino • 
Novo Konjarevo • 
Samuilovo • 
Smolari • 
Staro Konjarevo • 
Stinik • 
Sušica |  |
**Nekropola Kalufi** naselje Kalufi, opština Nevesinje, nalazi se na listi 30 srednjovjekovnih nekropola stećaka koje su 2016. godine proglašene Svjetskom baštinom UNESCO-a. Na listi su 22 nekropole u Bosni i Hercegovini, po 3 u Srbiji i Crnoj Gori, a 2 u Hrvatskoj.  Nekropola je i nacionalni spomenik BiH.

Lokacija
--------

Selo Krekovi se nalazi na južnim obroncima planine Crvanj i obodu Nevesinjskog polja. Do Krekova se dolazi lokalnim putem iz Kifinog Sela.

Opis
----

Nekropola Kalufi najveća je nekropola stećaka u Bosni i Hercegovini.  Broji 462 stećka, od čega 295 ploča, 150 sanduka, 3 sljemenjaka i 14 antičkih spolija u sekundarnoj upotrebi. Prostire se na površini od oko 18000 m 2. Stećci su klesani od krečnjaka boljeg kvaliteta, većinom pravilno oblikovani, ali ima primjeraka slabije obrade i čak amorfnih. Ukrašeno je 14 ploča, 28 sanduka, 2 sljemenjaka, ukupno  44 spomenika.

Ukrasi na nekropoli Kalufi su ograničeni na nekoliko motiva kao što su: statusni motivi -  mač, štit kao heraldički znak, mač i štap; od simboličnih motiva - rozeta, polumjesec, plastične polujabuke  i krst: obični, sa dvostrukim poprečnim krakom ili sidrom na završecima krakova, i antropomorfni. Od dekrorativnih motiva ponavljaju se tordirani vijenci i krugovi. Zastupljene bordure na nekoliko spomenika su u vidu tordirane trake ili povijene lozice sa trolistovima. Raspored motiva je vrlo pojednostavljen. Najčešće se javljaju na vodoravnoj strani ploča ili sanduka, sami, a ponekad u kombinaciji najviše da dva do tri motiva. 

Arhitektonski motiv se javlja na jednom sanduku čije su sve uspravne plohe ukrašene "saracenskim" arkadama.

Ljudske figure pojavljuju se na 2 spomenika: br.13 i 41- muška figura sa štitom i mačem. Najukrašeniji je sanduk br. 43 sa nekoliko urezanih scena: turnir, dvoboj, kolo i  lov.

Literatura
----------

* Šefik Bešlagić, Sarajevo: Veselin Masleša, 1971. STEĆCI, KATALOŠKO-TOPOGRAFSKI PREGLED
**Pošip** (zvan i Posip, Pošipak, Pošipica)) je vrsta bijelog visokokvalitenog vina (i grožđa) iz hrvatskog
otoka Korčule, koje se proizvodi po sredini otoka u zaklonjenim dolinama Čare i Smokvice.

*Pošip* još od 1967. ima predikat *Vina zaštićenog geografskog porijekla* kao prvo hrvatsko vino.

Karakteristike
--------------

Pošip je prvenstveno sorta bijelog grožđa koja se uzgaja na jugu otoka Korčule i nešto manje u Srednjoj Dalmaciji.
Za nju dr. Nikola Mirošević, drži da je nastala kao sponatani križanac starijih autohtonih dalmatinskih sorata *bratkovine* i *zlatarice*, pa je i on autohtona dalmatinska sorta, 
Pošip najbolje uspijeva na položajima zaštićenim od vjetra, ne podnosi vlažne zemlje i osjetljiv je na peronosporu.

*Pošip* je vino zlatnožute boje, s izraženim sortno prepoznatljivim slatkastim mirisom i visokim procentom alkohola (oko 14 % )

### Konzumacija

*Pošip* se pije uz jača jela kao što su pikantni sirevi, pečena riba, rakovi

Historija
---------

Još i danas kad ima puno proizvođača vina, najpoznatiji proizvođač Pošipa je *Poljoprivredna zadruga Čara* iz Čare.

Ona od 1984 radi kao samostalna zadruga, danas ima 135 kooperanata i 115 zadrugara, dok je ona iz Smokvice nekad zvana *Jedinstvo* iz koje se Čara izdvojila prestala raditi.

U dolini Čara danas ima 95 hektara pod vinogradima.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Pošip*" (hrvatski). Vino.hr. Arhivirano iz originala na datum 2018-06-02. Pristupljeno 18. 11. 2014.
2. ↑  „*Solidan Pošip iz Čare, slab iz Smokvice*" (hrvatski). Jutarnji List. Arhivirano iz originala na datum 2016-03-06. Pristupljeno 18. 11. 2014.
3. 1 2   „*Pošip Čara*" (hrvatski). Vino.hr. Pristupljeno 18. 11. 2014.
4. 1 2   „*Pošip Čara*" (srpski). Vino.rs. Pristupljeno 18. 11. 2014.

Vanjske veze
------------

* *Vino Pošip* (`sh`)
**Simeto** (sicilijanski: *Simetu*, grčki:*Σύμαιθος*, sicilijanski: *Simaethum*) je najveća rijeka Sicilije po količini voda i slivu, duga 113 km, iako ne i najduža, jer je to Salso sa svojih 144 km.

Hidrografija
------------

Rijeka Simeto nastaje spojem dva vodotoka – Saracene i Cuto, u masivu Nebrodi na nadmorskoj visini od 1630 m kod grada Bronte u Provinciji Catania na sjeveroistoku Sicilije.

Od spoja teče u pravcu juga, zaobilazeći ogromnu masu vulkana Etna, tekući kroz Katanijsku ravnicu do svog ušća u Jonsko more, kod Katanijskog zaljeva, južno od grada Catania.

U svom donjem toku zovu je Giarretta, Simeto ima brojne pritoke, naročito sa desne strane, od kojih su najveće Salso, Dittaino i Gornalunga.

Simeto sa svojim pritokama ima sliv velik oko 4 186 km², koji obuhvaća dobar dio istočne Sicilije, jer protječe kroz tri provincije; Catania, Messina i Enna.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Simeto*" (talijanski). Trecani enciclopedia Italiana. Pristupljeno 12. 06. 2013.

Vanjske veze
------------

* *Simeto* na portalu Trecani enciclopedia Italiana (`it`)

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Siva literatura** je pojam pod kojim obavještajne službe, knjižničari, medicinari i istraživači podrazumijevaju skup publikacija koje nisu lako dostupne javnosti preko uobičajenih kanala, primjerice preko izdavača. Ipak ta literatura je "često autentična i najčešće aktualna", po riječima M.C. Debachere.

Definicija
----------

Također je definirana kao skup strane ili domaće slobodne publikacije dostupne najčešće putem specijaliziranih kanala, koja nužno ne ulazi u uobičajene sustave publikacije, distribucije i bibliografske kontrole te se ne može nabaviti u knjižarama. Siva literatura je dio komunikacijskog procesa i nije komercijalna.

Primjeri
--------

Primjeri sive literature obuhvaćaju tehničke izvještaje vladinih službi ili znanstvenih istraživačkih skupina, radne materijale istraživačkih grupa ili odbora, službene izvještaje. Siva literatura je pojam koji se često, ali ne i uvijek, rabi i za publikacije znanstvenih istraživanja.

Problematika
------------

Međutim, knjižničari i ostali informatolozi suočavaju se s problemom identifikacije, definiranja i sortiranja sive literature iz nekoliko razloga. Te publikacije najčešće ne prolaze bibliografsku kontrolu, što znači da se ne mogu uvijek lako doznati ni osnovne informacije poput imena autora, datuma objavljivanja ili nakladnika. Nadalje, nestručna priprema za tisak i grafička obrada te **mali broj** primjeraka tih publikacija čine njihovo sistematizirano prikupljanje daleko težim u odnosu na tradicionalne tiskane medije poput časopisa i knjiga. Razvojem interneta povećala se mogućnost proučavanja sive literature jer se sada objavljuje na mnogim web stranicama i indeksira od strane komercijalnih izdavača baza podataka. Mnoge organizacije i pojedinci su počeli objavljivati svoje radove na internetu. Ipak, time se stvara nerealna slika da je moguć brz pristup svim informacijama.

Srodne kategorije
-----------------

Informatolozi i istraživači uglavnom razlikuju sivu literaturu od sitnog tiska, no postoje određena preklapanja između tih publikacija, ali i zajednički problemi poput bibliografske kontrole.

Obrada
------

Kako se malo informacijskih izvora bavi obradom sive literature, podaci o toj literaturi su rijetki i nedovoljno standardizirani te stoga posebno dragocjeni.

Izvori
------

* 
* Arhivirano 2007-06-12 na Wayback Machine-u
* 
*
**Tarantski zaljev** (talijanski: *Golfo di Taranto*, latinski: *Sinus Tarentinus*) je veliki duboki zaljev na jugu Apeninskog poluotoka u Italiji, dio Jonskog mora.

Geografija
----------

Tarantski zaljev ima oblik kvadrata, dužinu od nekih 140 km, od Rta Santa Maria di Leuca na istoku do Rta Alice na zapadu, maksimalna dubina mu iznosi 1500 m. Pored Taranta i Gallipolija, ostali veća naselja u zaljevu su gradovi Magne Graecie: Crotone, Herakleja, Turij i Sibaris.

U samoj sredini zaljeva, nalazi se depresija Valle di Taranto, dubine od 1000 do 1500 m.

U zaljev utječu brojne rijeke, a najveće su Basento, Sinni i Agri.

Izvori
------

1. 1 2  „*Taranto, Golfo di*" (talijanski). Enciclopedia Italiana Treccani. Pristupljeno 6. 7. 2013.

Vanjske veze
------------

***Tarantski zaljev*** na Wikimedijinoj ostavi

* na portalu Enciclopedia Italiana Treccani (`it`)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 248979416
* GND: 4078156-2

 |
Predsjednica Brazila Dilma Rouseff i predsjednica Južne Koreje Park Geun-hye 2015. godine, nedugo prije nego što će obje biti opozvane sa dužnosti.Predsjednica Brazila Dilma Rouseff i predsjednica Južne Koreje Park Geun-hye 2015. godine, nedugo prije nego što će obje biti opozvane sa dužnosti.
**Opoziv** u najširem smislu označava postupak smjene javnih funkcionara u nekoj državi, a koji se provodi prije završetka njihovog redovnog mandata. Opoziv je u pravilu propisan ustavom i zakonima i predviđen za izavnredne slučajeve, odnosno kada je utvrđeno ili postoji osnovana sumnja da je funkcionar počinio krivično djelo, prekršaj ili svojim postupcima na neki drugi način sebe diskvalificirao od daljeg vršenja dužnosti. Pod time se najčešće podrazumijeva smjena inokosnih predstavnika izvršne vlasti i, rjeđe, sudske i zakonodavne vlasti a koje najčešće provodi parlament i, rjeđe, građani na izvanrednim referendumima. 

U svijetu je najpoznatiji postupak opoziva (engleski: ) koga je za predstavnike izvršne i sudske vlasti na federalnoj razini predvidio Ustav SAD, a što uključuje i američkog predsjednika.
Kontrolna soba tonskog studija.
**Dizajner zvuka** u tonskom studiju za mikspultom.
**Muzička produkcija i snimanje zvuka** je novootvoreni odsek 2004. godine pri jedinstvenoj srednjoškolskoj instituciji, u Muzičkoj školi Kosta Manojlović, koja na posebnom odseku obrazuje učenike za obrazovni profil *Dizajner zvuka* (engl. ), koji je deficitaran kod nas.

Mali **audio mikser**.
Učenici ovog odseka pohađaju i novouvedene predmete kao što su *Savremene harmonije sa improvizacijom i orkestracijom* i *Savremene MIDI kompozicije i produkcije*, što dovodi do osavremenjivanja već postojećih teorijskih predmeta u muzičkoj školi.

Odsek *Muzičke produkcije i snimanja zvuka* obuku učenika vrši u profesionalanom tonskom studiju sa režijskim stolom, visokokvalitetnim mikrofonima, dvokanalnim i osmokanalnim magnetofonom, umreženim računarima, sintisajzerima, velikom bibliotekom muzičkih fontova i programa i svom potrebnom pratećom i neophodnom opremom.

Studo je povezan sa koncertnom salom škole u kojoj se nalaze dva klavira, što daje ogromne mogućnosti snimanja solističke i kamerne muzike u dokumentacione, edukativne i izdavačke svrhe. 

U malom studiju moguća su nasnimavanja svih vrsta.

**Sennheiser** mikrofon za snimanje.

Poslovi kojim mogu da se bave svršeni učenici
---------------------------------------------

Svršene učenicike odseka za *Muzičku produkciju i snimanje zvuka* čeka čitava lepeza poslova koje mogu obavljati. Pomenimo samo neke:

* muzički producent
* muzički saradnik
* tonski snimatelj
* kompozitor kratkih formi za radio i televiziju.
* aranžer

Moguđnosti daljeg usavršavanja
------------------------------

Učenici koji završe ovaj smer, imaju dalju prohodnost na sledeće visokoobrazovne institucije kod nas i u svetu:

* Fakultet muzičke umetnosti (FMU)
* Fakultet dramskih umetnosti (FDU)
* Akademija umetnosti BK
* Akademija lepih umetnosti (ALU)
* Viša elektrotehnička škola
* Mnogi univerziteti u inostranstvu:

1. *Berklee College of Modern Music-Paris, France*
2. *Erich-Thienhaus institut-Detmold, Nemačka*
3. *Robert Schumann College od Music-Dizeldorf, Nemačka*
4. *Institut fur Elektroniske Music und Akustik Grac, Austrija*
5. *Conservatoire de Paris, Francuska*
6. *Institut fur Elektroakustik, experimentelle und angewandte Music Beč, Austrija*
7. *SAE Institute-The School of Audio Engineering-USA, Evropa*.

Povezano
--------

* Muzička škola Kosta Manojlović
* Zvanični sajt Muzičke škole *Kosta Manojlović*, Zemun
* Muzičke škole *Kosta Manojlović* Zemun, *Muzička produkcija i snimanje zvuka*
* Muzičko školstvo u Srbiji
* Osnovna muzička škola
**Ombudsman** (šved.: poverenik, zastupnik), institucija koju je Švedski parlament uvedeo 1809. godine u cilju kontrole izvršne vlasti. Reč *ombudsman* u švedskom jeziku označava osobu koja „ima sluha za narod". Ovaj *parlamentarni poverenik* imao je za zadatak da spreči da kralj i vlada ignorišu zakone. Ombudsman bi koristio ovlašćenje da od izvršne vlasti zahteva izveštaje o primeni zakona, kao i ovlašćenje da pokreće odgovarajuće postupke radi utvrđivanja odgovornosti upravnih službenika.

Danas je ombudsman inokosni državni organ koji se stara o zaštiti i unapređenju ljudskih sloboda i prava.

U svetu
-------

U zakonodavstvima širom sveta normirane su različite organizacije ove institucije (u Austriji je ova institucija kolegijalno telo) kao i različiti nazivi za ombudsmana: „branilac naroda" - *Defensor del pueblo* u zemljama španskog govornog područja, kao što su Španija, Argentina, Peru i Kolumbija; „parlamentarni zastupnik za administraciju" - *Parliamentary Commissioner for Administration*, Šri Lanka, Velika Britanija; „zaštitnik stanovnika" - *Protecteur du Citizen*, Kanada; „branilac građana" - *Difensore Civico*, Italija, i „zaštitnik građana" u Srbiji.

Delatnost zastupnika građana
----------------------------

Zaštitnik građana postupa u okviru Ustava, zakona, drugih propisa i opštih akata kao i ratifikovanih međunarodnih ugovora i opšteprihvaćenih pravila međunarodnog prava.

Posebnu pažnju posvećuje zaštiti: prava pripadnika nacionalnih manjina, prava deteta, prava osoba sa invaliditetom, prava lica lišenih slobode i ravnopravnosti polova.

On postupa po pritužbi građana (usmenoj ili pismenoj pritužbi *Službi zaštitnika građana*, koja po pravilu ne sme biti anonimna, i mora biti *krajnje sredstvo*) ili po sopstvenoj inicijativi, po pitanjima vezanim za nepropisan rad: organa uprave, republičkog javnog pravobranioca, odnosno organa i organizacija koja vrše javna ovlašćenja. Pri tom se u obzir uzima i obaveza navedenih organa da pri postupanju sa strankama postupaju sa savesnošću, stučnošću, nepristrasnošću, delotvornošću, uz etičnost i neizbežno poštovanje dostojanstvenosti stranke.
Po pažljivo razmotrenoj pritužbi zaštitnik građana je ovlašćen da na uviđene propuste upozori nadležne organe i zatraži od njih da propuste isprave. Ukoliko to ne učine on može preduzeti radikalnije mere kao što su obaveštavanje Skupštine, Vlade i javnosti, odnosno preporučivanje da se utvrdi odgovornost rukovodilaca organa uprave. Osim ovog procesnog ovlašćenja zaštitnik građana ima pre svega savetodavna ovlašćenja u oblasti unapređenja ljudskih prava, delujući preventivno i edukativno.

Zaštitnik građana nije ovlašćen da kontroliše rad predsednika Republike, Vlade, Narodne skupštine, Ustavnog suda i sudova i javnog tužilaštva.

Spoljašnje veze
---------------

* Ekonomist o ombudsmanu u Srbiji Arhivirano 2008-01-04 na Wayback Machine-u
* Ombudsman AP Vojvodine Arhivirano 2008-06-02 na Wayback Machine-u
* Zaštitnik građana Republike Srbije
**Santali** su pleme koje živi u Bangladešu i Indiji, uglavnom u zapadnom Bangladešu te indijskim državama Jharkhand, Bihar i Zapadni Bengal. Govore austroazijskim (mundajskim) santali jezikom (*santhali*). Nekada su živjeli kao lovci-sakupljači, a danas preživljavaju kao seoski nadničari. Prema popisu stanovništva 1991. godine je živjelo oko 4,2 miliona Santalija u Indiji.

Santali se po vjeri obično izjašnjavaju kao hinduisti, iako su u praksi bliži animizmu. U posljednje vrijeme se među njima dosta proširili kršćanstvo, tako da prema podacima iz 1995. među Santalijima ima čak 3 miliona kršćana. 

Santali su poznati po tome što su godine 1857. pod vodstvom Sido Murmua i njegovog brata Kahnu Murmua digli bunu protiv tadašnje britanske vlasti.

***Santali*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **etnologiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |


|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* LCCN: sh85117395
* NKC: ph1048569

 |
**Mycroft Holmes** je fiktivni lik iz priča Arthura Conana Doylea. Mycroft je sedam godina stariji brat slavnog detektiva Sherlocka Holmesa. 

Iako Mycroft posjeduje deduktivne sposobnosti koje nadvisuju ček i one njegova brata, nesposoban je za bilo kakav detektivski posao sličan Sherlockovom jer nema apsolutno nikakve volje baviti se nužnim fizičkim radom koji je potreban za izvlačenje određenih zaključaka. Iako ga Sherlock isprva predstavlja kao revizora knjiga za neke vladine uloge, ispostavlja se kako je njegova uloga znatno važnija. Iako sam Doyle nikada jasno ne otkriva koja je Mycroftova funkcija unutar britanske vlade, Sherlock u jednom navratu govori sljedeće: "*Povremeno, on jest britanska vlada (...) čovjek koji je apsolutno nezamjenjiv.*" Prema svim dostupnim materijalima, izgleda da je Mycroft Holmes svojevrsno ljudsko računalo, čovjek koji posjeduje sve relevantne podatke. 

Mycroft se pojavio ili je bio spomenut u ukupno četiri priče - "The Greek Interpreter", "The Final Problem", "The Empty House" i "The Bruce-Partington Plans". Iako se u tim pričama povremeno aktivira na račun svoga brata, Mycroft i dalje ostaje izrazito pasivan, izvlačeći zaključke bez, naizgled, ikakvih dokaza i prebacujući bilo kakve praktične detalje na Sherlocka. Zapravo, baš je ta pasivnost veliki hendikep unatoč Mycroftovim sposobnostima, kao što vidimo u priči "The Greek Interpreter", gdje Mycroftova pasivnost gotovo ugrozi cijeli slučaj. 

Mycroft većinu svog vremena provodi u klubu Diogenes, čiji je suosnivač. Iz priče "His Last Bow" da se zaključiti kako je Holmes rođen 1854. godine, a kako je Mycroft sedam godina stariji, trebao bi biti rođen 1847. godine.

| * p
* r
* u
Serija knjiga o Sherlocku Holmesu Arthura Conana Doylea |
| --- |
| Romani | 
* *A Study in Scarlet* (1887)
* *The Sign of the Four* (1890)
* *The Hound of the Baskervilles* (1902)
* *The Valley of Fear* (1915)

 |  |
| Zbirke kratkih priča | 
* *The Adventures of Sherlock Holmes* (1892)
* *The Memoirs of Sherlock Holmes* (1894)
* *The Return of Sherlock Holmes* (1905)
* *His Last Bow* (1917)
* *The Case-Book of Sherlock Holmes* (1927)

 |
| Glavni likovi | 
* Sherlock Holmes
* Doktor Watson
* Profesor Moriarty
* Sebastian Moran
* Irene Adler
* Inspektor Lestrade
* Mycroft Holmes
* Baker Street Irregulars
* Sporedni likovi

 |
| Povezani članci | 
* Kanon Sherlocka Holmesa
* 221B Baker Street
* Adaptacije djela o Sherlocku Holmesu
* Sherlockiana
* *The New Annotated Sherlock Holmes*
* "How Watson Learned the Trick"
* Klub Diogenes

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 13148631107130410595
* LCCN: nb2017002438

 |
**San Benito** je općina od 54,189 i grad od 34,788 stanovnikana sjeveru Gvatemale u Departmanu Petén.

Geografske karakteristike
-------------------------

San Benito se nalazi sjeverozapadnom kraju Jezera Izabal, udaljen svega 2 km od centra Floresa sa kojim je praktički spojen u jednu urbanu cjelinu.

Historija
---------

San Benito je nastao pod imenom *San José de los Negros*, kad su španjolski plantažeri negdje oko 1795.-96. naselili crne robove sa Kariba u postojeće majansko selo.
Ime mu je promjenjeno u San Benito, po svecu zaštitniku Benitu iz Palerma.

Naselje je 1823. dobilo status ville u okviru općine Flores, a u januaru 1873. i status općine.

Privreda
--------

San Benito je sirotinjski grad u kom se većina stanovnika bavi maloprodajom i ugostiteljstvom. 
Poljoprivreda sudjeluje u lokalnoj ekonomiji sa 2%.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  „*San Benito Municipality in Guatemala*" (engleski). City population. Pristupljeno 3.3.2023.
2. 1 2  „*San Benito in Petén*" (engleski). City population. Pristupljeno 3.3.2023.
3. 1 2 3 4  „*Historia del municipio*" (španjolski). Municipalidad de San Benito. Pristupljeno 3.3.2023.

Vanjske veze
------------

***San Benito (Petén)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Municipalidad de San Benito* (službene stranice) (`es`)
**Ustanak Hasana Israilova** (rus. *Восстание Хасана Исраилова*) bio je ustanak protiv sovjetske vlasti na Sjevernom Kavkazu koji je godine 1940. pokrenut od strane kavkaskih, pretežno čečenskih nacionalista na čelu sa bivšim sovjetskim komunističkim političarom Hasanom Israilovim; na početku je bio relativno ograničen na nepristupačna planinska područja na jugu današnje Čečenije, ali je tokom Drugog svjetskog rata ugrozio sovjetske pozicije kada su godine 1942. za vrijeme velikog prodora na Kavkaz ustanicima logističku i drugu pomoć pružale njemačke trupe; njihovim povlačenjem se ustanak počeo gasiti, ali je svejedno početkom 1944. poslužio kao izgovor Staljinu i Beriji da pokrenu masovnu deportaciju Čečena i Inguša u Kazahstan. Lišene stanovništva koje im je trebalo davati podršku, male grupe ustanika su tokom sljedećih nekoliko mjeseci likvidirane, uključujući i Israilova čija se pogibija u okršaju s trupama NKVD u decembru 1944. uzima kao okvirni završetak ustanka.

V. također
----------

* Operacija Šamil

Vanjske veze
------------

* Передача о Хасане Исраилове и его восстании на радио «Эхо Москвы», 18 ноября 2007 года