recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Sassari** je grad od 123.782 stanovnika u Italiji, glavni grad Sassarijske provincije na Sardiniji.

Geografija
----------

Sassari leži na sjeveru Sardinije, oko 10 km od mora na stijenovitom brdu iznad ravnice Riu Mannu. Udaljen je oko 200 km sjeverozapadno od regionalnog centra Cagliarija.

Historija
---------

Piaza Italia
Tramvaj u Sassariju
Sassari je izrastao u 12. vijeku, kao naselje izbjeglica iz obalnih naselja koji su bježali pod navalama Saracena u tada sigurniju brdovitu unutrašnjost. Za ranog srednjeg vijeka zvao se Tathari, vremenom je postao dio Giudicata Logudoro, što je bilo poput srednjovjekovnih kneževina po Apeninskom poluotoku, način na koji je tad Sardinija bila podjeljena (sud i administracija). Ispočetka je prijestolnica tog giudicata bila, Ardara pa Porto Torres i tek na kraju Sassari.

U drugoj polovici 13. vijeka Sassarijem je zavladala Republika Pisa i tad je dobio relativnu samostalnost. Nakon što je Genova 1284. pobjedila Pisu, grad je pao pod Genovu, a nakon 1323. pod španjolske Aragonce. Nakon tog je uslijedilo nekoliko velikih pobuna protiv njih. Sassari je 1441. postao sjedište nadbiskupije, koja je dotad bila u Porto Torresu, a 1562. u gradu je osnovan prvi univerzitet. Od 1718. Sassari je kao i ostala Sardinija pod vlašću savojske dinastije, pod čijom je vlašću ostao sve do ujedinjenja Italije 1861. godine. Za vrijeme Drugog svjetskog rata Sassari je pretrpio teška bombardiranja od strane savezničke avijacije.

Znamenitosti
------------

Najveće znamenitosti Sassarija su katedrala San Nicola s baroknom fasadom, te romaničke crkve Santa Maria di Betlem i Santa Donata. U Sassariju se nalazi i Nacionalni arheološki i etnografski muzej Giovanni Antonio Sanna, s izlošcima iz cijeloga otoka i galerijom slika.

Privreda
--------

Sassari je prije svega centar poljoprivrednog kraja, ali ima i nešto prehrambene industrije. Grad je dobro povezan željeznicom i cestama sa obližnjom lukom Porto Torres i s ostalim većim gradovima Sardinije, Olbiom i Cagliarijem.

Gradovi prijatelji
------------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Italija Gorizia
* Rumunija Timişoara
* Italija Gubbio
 | * Italija Viterbo
* Italija Nola
* Italija Palmi
 | * Italija Napoli
* Italija Campobasso
* Španija Barcelona
 |

Izvori
------

1. ↑  „*ITALY: Sardegna*" (engleski). Citypopulationde. Pristupljeno 26. 5. 2013.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  „*Sassari*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 24. 5. 2013.

Vanjske veze
------------

***Sassari*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice grada ()
* *Sassari* na portalu Encyclopædia Britannica ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 4398149368889285980005
* LCCN: n79034829
* GND: 4118444-0
* NKC: ge485242

 |
Skica statue Mikerina i njegove kraljice Mikerinova piramida u Gizi
**Menkaura** (ili *Men-Kau-Re; Mycerinus* na latinskom; *Mykerinos* na grčkom) bio je faraon iz Četvrte egipatske dinastije (cca. 2620. pne.–2480. pne.) koji je zapovijedio izgradnju treće i najmanje piramide u Gizi. Njegova glavna kraljica bila je Khamerernebty II.

Neki autori navode da je njegova vladavina trajala 2532. pne.–2504. pne. ili 28 godina ali navod iz Torinskog popisa kraljeva od 18 godina se čini uvjerljivijim jer je nekoliko njegovih statua ostalo nedovršeno nakon njegove smrti -- što sugerira mnogo kraću vladavinu -- dok je njegova piramida najmanja od tri kraljevske piramide u Gizi. Njegovo ime znači "Dugo živjeli (ljudi) vitalne moći (Kau) od Ra." Bio je nasljednik Khafre (Kefrena).

Prema Herodotu, Menkaura je bio sin Khufua (grčki *Cheopsa*), te je poboljšao položaj stanovnika drevnog Egipta koji su bili patili pod vladavinom njegovom oca. Herodot dodaje kako je doživio velike nesreće: jedina kći je umrla prije njega, a tijelo joj je zakopano u drvenom biku (za koga Herodot tvrdi da je očuvan do njegovih dana); te da je u proročištu kod Butoa predskazano da će vladati samo šest godina, ali je Menkaufra lukavstvom uspio vladati ukupno 12 godina i tako izigrati predskazanje (Herodot, *Historija*, 2.129-133). Ostali izvori tvrde Menkaura nije bio sin Khufua, nego Khafre, koji je bio Khufuov sin.

Menkaura (centar) s boginjom Hathor (lijevo) i boginjom nome (desno) Bazaltna statua u Kairskom muzeju.
[[Datoteka:Mycerinus.jpg|right|thumb|180px|Statua u bostonskom Muzeju lijepih umjetnosti

Eksterni linkovi
----------------

***Mikerin*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Menkaure and His Queen* Arhivirano 2012-06-04 na Wayback Machine-u by Dr. Christopher L.C.E. Witcombe.
* Menkaure: The Last Great Pyramid Builder on the Giza Plateau
* "Herodotus on Menkaure"

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi:**Khafra** | **Faraon Egipta***Četvrta dinastija* | Slijedi:**Shepseskaf** |

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Ankh | Značajni stari Egipćani | Ankh |
| **Vladari starog carstva**: Narmer | Menes | Džoser | Sneferu | Khufu | Khafra | Menkaura | Pepi II |
| **Vladari srednjeg carstva**: Mentuhotep II | Mentuhotep IV | Senusret III | Amenemhat III | Sobekneferu |
| **Vladari novog carstva**: Hatšepsuta | Tutmos III | Amenhotep III | Akhenaton | Tutankamon | Ramzes I | Ramzes II |
| **Ostali vladari**: Psametikus I | Šošenk I | Piankhi (Pije) | Taharka | Ptolemi I | Kleopatra VII |
| **Supruzi i supruge vladara**: Tetišeri | Ahmos-Nefertari | Ahmos | Tije | Nefertiti | Ankesenpaten | Nefertari | Marko Antonije |
| **Dvorski zvaničnici**: Imhotep | Veni | Ahmos, sin Ebane | Ineni | Senemut | Ija | Maja | Juni | Maneto | Potinus |
**Saint-Georges** je grad od 4,303 stanovnika na sjeverozapadu Francuske Gvajane.

Od oktobra 2004. je administrativni centar novog arondismana Saint-Georges koji ima 7,307 stan.

Geografske karakteristike
-------------------------

Saint-Georges se prostire duž lijeve (zapadne) obale rijeke Oyapock, na granici sa Brazilom, preko puta grada Oiapoque, udaljen 189 km jugoistočno od Cayenna i oko 80 od Atlanskog oceana.

Historija
---------

Prve ekspedicije došle su do tog dijela Gvajane krajem 17. vijeka, tad su se Englezi i Nizozemci pokušali naseliti.
Francuzi su 1721. osnovali koloniju Oyapock i 1725.; podigli utvrdu Saint-Louis za obranu od Portugalaca. 
Jezuiti su osnovali misiju koja je djelovala od 1733..do 1740. kad je razorena utvrda Saint-Louis i uništena kolonija.

Francuzi su se vratili u Oyapock 1749. i obnovili utvrdu, prva plantaža na polderima *Montagne d’Argent* podignuta je 1776.

Novi val francuske kolonizacije počeo je u 19. vijeku, kad je 1852. osnovana kažnjenička kolonija Montagne d'Argent, a nakon nje 1853. i kolonija Saint-Georges koja je zatvorena 1865.
Općina je osnovana 1946. sve do 1969. naselje se zvalo Oyapoc, tad mu je ime promjenjeno u Saint-Georges .

Mali aerodrom je podignut 1968. on se danas koristi samo za hitne medicinske slučajeve i druge izvanredne situacije.
Prvi i jedini most preko rijeke podignut je 2011..

Saint-Georges je danas granični prelaz sa carinom, policijom, trgovinama, malim hotelima i restoranima.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Saint-Georges in Cayenne*" (engleski). City population. Pristupljeno 17.12.2023.
2. ↑  „*Téléchargement du fichier d'ensemble des populations légales en 2020* "(francuski). Insee. Pristupljeno 17.12.2023.
3. 1 2 3 4 5  „*Notre histoire*" (francuski). Ville de Saint-Georges. Pristupljeno 17.12.2022.
4. ↑  „*Ville de Saint-Georges*" (francuski). Fier d'être Guyanais. Pristupljeno 17.12.2022.

Vanjske veze
------------

***Saint-Georges*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Ville de Saint-Georges* ()
* *Mairie - Saint-Georges* ()
**Salò** je talijanski gradić i komuna u Brescijskoj provinciji u Lombardiji. Grad je 2010. imao 10.707 stanovnika Salò je svjetsku slavu stekao za Drugog svjetskog rata kad su u njemu između septembra 1943. do aprila 1945. 
bile smještene brojne institucije i vlada Musolinijeve Talijanske Socijalne Republike, a i on lično, 
pa se zbog toga navedena marionetska država često zove i kao Repubblica di Salò.

Geografija
----------

Salò leži u Sjevernoj Italiji na zapadnoj obali Gardskog jezera, u istoimenom zaljevu, na površini od
29,8 km².

Historija
---------

Po lokalnoj legendi grad su osnovali Etruščani, ali materijalni dokazi govore da su prvobitno naselje na tom terenu osnovali Rimljani kao svoju koloniju pod imenom *Pagus Salodium*. Za srednjeg vijeka grad je dijelio zajedničku sudbinu sa Lombardijom, a od 15. vijeka je posjed Mletačke Republike. Nakon Napoleonskih ratova gradom upravljaju Austrijanci do Ujedinjenja Italije.

Privreda
--------

Salò je uz to što je poznati ladanjski gradić koji živi od turizma, poznat i po proizvodnji likera, slatkiša, optičkih instrumenata, obuće i preradi agruma. Okolica je poznata po proizvodnji maslina, grožđa, agruma, povrća, žitarica i cvijeća.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Salò*" (talijanski). Treccani. Pristupljeno 5. 10. 2014.
2. ↑  „*Popolazione residente al 31 gennaio 2014*" (talijanski). Dato Istat. Pristupljeno 5. 10. 2014.
3. ↑  „*Salò*" (talijanski). Treccani / Dizionario di Storia (2011). Pristupljeno 5. 10. 2014.

Vanjske veze
------------

***Salò*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice grada* ()
* *Salò* na portalu Treccani ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 123193899
* LCCN: n83142355
* GND: 504782-1
* BNF: cb119563841 (podaci)

 |
**San Giovanni Rotondo** je talijanski grad u Foggijskoj provinciji u Apuliji. Grad je 2008. imao 26.822 stanovnika.

Geografija
----------

Centar grada leži na 566 metara nadmorske visine, na središnjoj visoravni južnog Gargana. San Giovanni Rotondo udaljen je oko 46 km sjeveroistočno od provincijskog centra Foggije. San Giovanni Rotondo je grad visoko razvijenog hodočasničkog turizma, naročito povezanog s kultom sv. Pia iz Pietrelcine, lokalnog kapucina i osnivača bolnice u mjestu koja je izrasla u veliki bolnički kompleks. Grad godišnje posjeti preko milion ljudi, što zbog svetišta u samom gradu, što zbog bolnice, ali i zbog proputovanja u drugo obližnje svetište Monte Sant'Angelo.

Historija
---------

Rotonda S. Giovanni
Grad San Giovanni Rotondo osnovan je 1095. na ruševinama nekadašnjeg antičkog naselja iz 4. vijeka pne. Od kasnog srednjeg vijeka imao je važnu poziciju u ekonomiji Apulije.

Znamenitosti
------------

Najveća znamenitost grada je kružna (rotonda) crkvica San Giovanni, izgrađena na mjestu antičkog hrama, po kojoj je mjesto i dobilo ime. Uz to značajna je i crkva San Onofrio iz 14. vijeka i kapucinski samostan Santa Maria delle Grazie, sagrađen tokom 16. i 17. vijeka. Najveća crkva u gradu je posvećena svecu Piju iz Pietrelcine, a izgrađena je 2004. po projektu arhitekta Renza Piana. Po volumenu je druga u Italiji, nakon Milanske katedrale.

Privreda
--------

Sve do prve polovice 20. vijeka, ekonomija grada bazirala se uglavnom na ovčarstvu i poljoprivredi. Međutim, otkako je sv. Pio osnovao bolnicu Casa Sollievo della Sofferenza, ekonomija se počela vrtiti oko nje, a nakon njegove smrti i prema hodočasnicima koji su počeli dolaziti u grad u kom je proveo čitav svoj život.

Gradovi prijatelji
------------------

* Italija Pietrelcina
* Poljska Wadowice
* Njemačka Marktl am Inn

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*San Giovanni Rotondo*" (talijanski). Treccani. Pristupljeno 28. 8. 2013.

Vanjske veze
------------

***San Giovanni Rotondo*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice grada ()
* *San Giovanni Rotondo* na portalu Treccani ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 133405691
* GND: 4218285-2
* NKC: ge654165

 |
Logo AfroCROWD-a
**AfroCrowd** (stilizirana kao **AfroCROWD**) je inicijativa za stvaranje i poboljšanje informacija o crnačkoj kulturi i povijesti na Wikipediji. Projekt sa sjedištem u New Yorku osnovala je Alice Backer 2015.

Osnivanje
---------

 Alice Backer 2015. godine
Neki promatrači su primijetili nedostatak sadržaja koji se odnosi na povijest podsaharske Afrike na Wikipediji. 2015. godine odvjetnica Alice Backer osnovala je AfroCROWD. Backer je pokrenula AfroCROWD kako bi "ispravila nedostatak članaka na Wikipediji o povijesti crnaca i kulturi crnaca." Prema njoj, cilj projekta je "pružiti ljudima u boji mogućnosti da rade više od sudjelovanja i konzumiranja društvenih mreža."

Strategije i taktike
--------------------

AfroCROWD voditeljica Sherry Antoine u razgovoru sa njemačkim Wikipedia suradnikom Sebastianom Wallrothom na WikiConference North America, 2018. Columbus, Ohio za podcast WikiJabber
AfroCROWD ugošćuje tzv. editone i razgovore širom gradskog područja New Yorka. Udružili su se s drugim organizacijama poput Haitijske kulturne razmjene i Haićkog instituta za kreolski jezik kako bi bili domaćini tih događaja.

Srodna organizacija za Afro-Crowd je Black Lunch Table.

Povezano
--------

* Projekt Afripedia

Izvori
------

1. 1 2 3  Allum (February 29, 2016). Women leading movements to champion equality on Wikipedia. *The New York Times*. Archived from the original on 2017-08-10. Preuzeto October 20, 2017.
2. 1 2  Delices. Black Digital Empowerment Through AfroCROWD workshops. *Black Star News*. Preuzeto October 20, 2017.
3. ↑  Matsuuchi, Ann (2017). „Connecting Wikipedia and the Archive: Building a Public History of HIV/AIDS in New York City". *WikiStudies* **1** (1). Arhivirano iz originala na datum 2021-01-21. Pristupljeno 2021-02-15.
4. ↑  Murphy (February 4, 2015). Can 'Black Wikipedia' Take Off Like 'Black Twitter'?. *ColorLines*. Preuzeto October 20, 2017.
5. ↑  Jean (February 19, 2015). AfroCrowd: Owning Haitian History Through Digital Empowerment. *Haitian Times*. Preuzeto October 20, 2017.

Daljnje čitanje
---------------

* Jene-Fagon (January 17, 2016). The Art Genome Project: Why Are All the Black Artists Sitting Together in the Cafeteria?. *Artsy*. "Welcome to the Black Lunch Table: Jina Valentine and Heather Hart on Creating Space for Communities of Color in the Art World"
* Frisella (April 27, 2017). How Activists Are Diversifying Wikipedia One Edit At A Time. *GOOD Magazine*.

Vanjske poveznice
-----------------

* AfroCROWD službena stranica
Grlene pjevačice
Grleno pjevanje sa alikvotima
Mongolski pjevač i svirač na instrumentu *morin khuur*
**Alikvotno pjevanje** (engl.  ili *harmonic singing*) označava tehniku pjevanja, u kome se iz spektra alikvoti u svakom glasovnom tonu "filtriraju" kao pojedinačni tonovi.

Kada pjevač pjeva takvom tehnikom, čini se kao da više ljudi pjeva u isto vrijeme. Da bi se razumjelo alikvotno pjevanje, važno je znati osnove alikvotnih tonova i njihovo formiranje u govoru trakta.

Vjeruje se da je u alikvotnim tonovima skrivena sva tajna univerzuma i da ovakvo pjevanje liječi tijelo i dušu.

Tuvansko grleno pjevanje
------------------------

**Tuvansko pjevanje iz grla** (*hemej* mongolski = grlo) je posebna varijanta alikvotnog pjevanja koju prakticiraju uglavnom mongolska plemena, Tuvanci iz južnog Sibira.

Suština i umjetnost ovog popularnog tradicionalnog, kroz povijest starog tuvanskog grlenog pjevanja koji se prenosi s koljena na koljeno, je stvaranje nevjerovatnog i jedinstvenog zvuka, tako što jedan ili više tonova istodobno zvuči preko osnovnog tona.

Grleni pjevač vješto manipulira rezonancama i šupljinama glave dok zrak putuje iz pluća, pored glasnica do usana koje mijenjanjem oblika proizvede specifičnu melodiju. Položaj jezika u usnoj šupljini, koja se koristi kao rezonator, ima veoma bitnu ulogu (obično je "vezan" za prednje gornje zube).

Vjeruje se da je tuvansko grleno pjevanje nastalo kao posljedica imitiranja fizickih i metafizickih zvukova iz prirode (oponašanje zvukova koje prizvode životinje, vjetar, voda), pogodnog geografskog položaja i kulture tuvanskog naroda. Ovi pjevači putuju i traže otvorene prostrane pejzaže koji im omogućuju da se zvuk prostire na veliku daljinu.

Tuvansko grleno pjevanje ima mnogo varijanti i stilova. Većina njih su tijesno povezani sa stilovima i varijacijama koji se njeguju u susjednoj Mongoliji.

Kulture u ovom dijelu Azije razvile su također i mnoge svijetu nepoznate instrumente. Najčeće je u upotrebi ***morin khuur*** (čitaj *morin hur*), drevni drveni gudački instrument koji ima dvije žice i služi kao prateći instrument za grleno pjevanje, a naravno i za solo sviranje. Na samom vrhu ovog instrumenta nalazi se izrezbarena glava konja (*Morin Hur*, engl.  ili prevedeno: *violina s konjskom glavom*) (*vidi sliku desno*).

Svoje tradicionalno umijeće, *grleno pjevanje*, Tuvanci njeguju i u glazbenim skupinama, prikazujući ga na nacionalnim i internacionalnim festivalima.

Povezano
--------

***Alikvotno pjevanje*** na Wikimedijinoj ostavi

* Muzika Mongolije
* Cantu a tenore na Sardiniji

Izvori
------

1. ↑  Vlastimir Peričić, *Višejezični rečnik muzičkih termina*
2. ↑  „Instrument *Morin khuur*". Arhivirano iz originala na datum 2013-10-19. Pristupljeno 2012-12-10.
3. ↑  *The Mongolian Horse Fiddle*

* Vencelj, *Revija PRESEK*, številka 5, letnik 2002/2003, stran 267-272
* W. Sauss. *Obertone singen.* Traumzeit-Verlag, 2004/2008
* Sainkho Namtchylak, *cijenjena i priznata svijetska pjevačica tuvanskog, odnosno mongolskog grlenog pjevanja*. Arhivirano 2016-03-05 na Wayback Machine-u
* Sainkho Namtchylak
* Overtone singing tutorial
* How to sing Overtones
**Epenteza** (grč. *epenthesis*: umetanje; *epentithemi*: umetnem), umetanje jednog ili više glasova u sredini riječi, ponajviše u stihovima, zbog metričkih potreba, a katkad i zbog eufonije ili pojačanja fonetske izražajnosti.

**Epenteza** se često očituje u upotrebi neobičnih infiksa, arhaičnih oblika, provincijalizama i sl. Umetanje glasova koji u riječi nemaju etimološkog opravdanja (*konstaNtirati*). Primjeri: *nizoka* umjesto *niska*, *pavunica* umjesto *paunica*, *privuza* umjesto *priuza*, *ždraka* umjesto *zraka*; *izdobila* umjesto *izobila*, *naponase* umjesto *napose*; *onizijeh* ili *onizih* umjesto *onih*; *zdri*, *nezdrele*, *sazdrele* umjesto *zri*, *nezrele*, *sazrele*, *strušiti* umjesto *srušiti* itd.

Sinonimi: **umetanje**, **umetak**, **usuvak** (Vjekoslav Babukić, Vatroslav Jagić < češ. *vsuvka*), **usuvljivanje** (Babukić); neki je zovu i parenteza (Donat) te pleonazam (Diomed). Pridjevi: **epentetski**, **epentetičan**.

U enigmatici
------------

U enigmatici, **epentezom** se naziva niz riječi (pojmova) u kome je sljedeća riječ dobivena umetanjem glasa (slova) u prethodnu, npr. *a, sa, ska, seka, Senka, sjenka, Stjenka, stijenka* ili *a, ma, mna, mana, Majna, Majana, Marjana, Marijana, marijuana*.

Umjesto glasova mogu se umetati i slogovi, npr. *ja, Aja, Acija, adicija, audicija, audijencija* ili *ca, raca, ranica, Radinica, radionica, radio-stanica* ili *ka, kaca, kašica, Karašica, karatašica*, a **epentetski niz** može se svesti i na samo dva člana (*punica - pušnica; zakon - zaklon*). **Epentetski nizovi** ne moraju biti "čisti", tj. neki se njegovi članovi mogu dobiti dodavanjem slova (glasa) ili sloga na kraju (epiteza) ili na početku prethodne riječi (prosteza). Riječi (pojmovi) iz takvog niza u načelu nisu iste osnove ili korijena i nemaju značenjskih veza.

**Epenteze** se koriste u nekim vrstama ispunjaljki te u nekim klinoidnim i stihovnim zagonetkama (dodavaljka, logogrif, umetaljka).

U zagonetkama se **epentetski niz** može ređati i obrnutim redoslijedom no tada se smatra da je nastao ispuštanjem slova odn. slogova (ispuštaljka, logogrif, oduzimaljka).

Izvor
-----

* *"Opća enciklopedija JLZ"*, Zagreb, 1977-1987.
* Anić-Goldstein: *"Rječnik stranih riječi"*, Zagreb, 2002.
* Bratoljub Klaić: *"Rječnik stranih riječi"*, Zagreb, 1978.
* Milan Vujaklija: *"Leksikon stranih reči i izraza"*, Beograd, 1991.
* Rikard Simeon: *"Enciklopedijski rječnik lingvističkih naziva"*, Zagreb, 1969.

Vidi također
------------

* Epiteza
* Apokopa
* Afereza
* Proteza
Za ostala značenja, pogledajte Kras (razvrstavanje), Krš (razvrstavanje), i Karst (razvrstavanje).
**Kras**, **krš** ili **karst**, je tip reljefa koji se razvija na tlu sastavljenom od topljivih stijena (najčešće kalcijevog karbonata (CaCO3) ili magnezijevog karbonata (MgCO3)). Krš na stijenama u kojim je preko 50% magnezijevog karbonata se naziva dolomitni krš. Osnovna karakteristika krškog reljefa je izražena, ali selektivna topljivost stijena. Posljedica toga je da nastaje izrazito razvijen reljef sa mnogo udubina i uzvisina. Čvrste stijene kalcijevog karbonata (vapnenca) su često na povšini te se javlja kamenito tlo, ali je često vapnenac pokriven tlom te nastaje pokriveni krš na kojem se javlja vegetacija.

Kukovi u Nacionalnom parku Paklenica
Krš se obično razvija u gorsko-planinskom reljefu. Udubine u kršu se dijele na nadzemne (ponikve, škrape, kamenice, doline, uvale, polja) i podzemne (špilje, jame). Česta uzvišenja su kukovi (strme stijene koje strše).

Ponikve (vrtače) su kružna udubljenja sa strmim stranama. Najčešće su u obliku lijevka, ali postoje tanjuraste i kotlaste. Prostor s mnogim ponikvama se naziva boginjavi krš. Vrlo mala kružna udubljenja se nazivaju kamenice.

Škrape su izdužena udubljenja nastala tečenjem vode. Postoje raznih veličina. Izrazito duboke škrape se nazivaju škripovi. Česte su rebraste škrape (mnogo paralelnih škrapi u nizu) i meandarske (vijugave).

Škrape
Doline su udubine veće od ponikvi, ali manje od polja. Nastale su djelovanjem vode koja otapa stijene. Uvale su nepravilne doline nastale spajanjem više ponikvi. Polja su najveće udubine u kršu. Nastaju radom tekućice koja teče preko krških stijena te ih otapa. Na dnu polja se taloži rastrestito tlo, te su plodna i predstavljaju centar naseljenosti. Najveća polja u kršu u Hrvatskoj su Gacko, Ličko i Krbavsko.

Špilje su pretežno vodoravne udubine u krškom podzemlju, a jame pretežno okomite. Nastaju tečenjem podzemnih voda. Kaverne su špilje bez izlaza na površinu, često se otkrivaju prilikom bušenja tunela. Najvažnija jama u Hrvatskoj je Lukina jama, a špilje su Cerovačke špilje, Lokvarka i Vrelo. Ponori su udubine u koje poniru rijeke ponornice.

Osnovna karakteristika vodotoka u kršu je malo vode na površini, ali mnogo u podzemlju. Tekućice su u pravilu kratke ponornice. Mnogo vode teče kroz podzemlje gdje otapa stijene.

Hrvatska se smatra klasičnom zemljom krša u europskim okvirima. Krške pojave su u Hrvatskoj najbolje istražene, te su riječi o krškim pojmovima ušle iz hrvatskog u sve svjetske jezike (npr. njem. Doline, Polje, Uvala, fr. doline, poljé, ponor, šp. dolina, poljé).

Povezano
--------

* Karstologija

Vanjske veze
------------

* Krš ili kras? Krš! *www.geografija.hr*

***Kras*** na Wikimedijinoj ostavi
| Izraelska plemena |
| --- |
| **Plemena*** Ruben
* Simeon
* Levi
* Juda
* Dan
* Naftali
* Gad
* Ašer
* Jisakar
* Zebulun
* Josip
	+ Manaše
	+ Efrajim
* Benjamin
 |
| **Srodne teme*** Djeca Izraela
* Deset izgubljenih plemena
 |
| p • r • u |

**Naftali** (heb. **נַפְתָּלִי**; grč. νεφθαλείμ ili νεφθαλείς; samaritanski hebrejski: *niftali*) je naziv jednog od 12 izraelskih plemena, čiji je rodozačetnik, prema biblijskom izvještaju, bio Naftali, sin Jakova i Raheline sluškinje Bilhe. Pleme je obitavalo područje uz zapadnu obalu Galilejskog jezera, pa na sjever do Dana i brda Hermon.

Etimologija
-----------

Biblija izvodi ime „Naftali" iz glagola **נפתל** (*niptal*) koji znači „hrvati se", a primijenjen je na nerotkinju Rahelu čija sluškinja konačno rađa sina Jakovu, te se tako i Rahela u „hrvanju" sa svojom sestrom Leom, osjeća donekle ravnom. Moguće je ovo ime izvesti i iz hebrejske imenice **נפת** (*nefet*) koja vjerojatno znači „brežuljak". Takav bi korijen naziva plemena odgovarao i području na kojem se ono nalazilo. Ipak, niti jedna od ove dvije pretpostavke nema neku snažniju potvrdu.

U Bibliji
---------

Brdo Tabor, viđeno sa sjeveroistoka, s područja koje je pripadalo Naftaliju.
Prema biblijskom izvještaju, Naftali nije uspio protjerati stanovnike Bet Šemeša i Bet Anata. Njegov najveći uspjeh bio je onaj pod plemenskim vođom Barakom koji u predmonarhijskom razdoblju podno brda Tabor pobjeđuje vladara grada Hazora. U Knjizi Ponovljenog zakona spominje se Naftali među plemenima koja proklinju narod, što bi mogla biti oznaka lošeg ugleda što ga je pleme imalo. Tome se, međutim, protivi tekst Psalma 68, koji smješta Naftali, skupa s Benjaminom, Judom i Zebulunom u procesiju koja ulazi u Hram.

Područje plemena Naftali
------------------------

Granice ovog plemena, prema Bibliji, obuhvaćaju sjeverna područja današnjeg Izraela, u istočnoj Galileji. Područje se sasvim sigurno protezalo od brda Tabor do Galilejskog jezera, dok nije jasno dokle se pleme moglo proširiti na sjever, s obzirom da je ondje ostalo neizraelsko stanovništvo. Neka od mjesta koja se spominju kao Naftalijevi gradovi danas su sa sigurnošću identificirana i sva se nalaze u blizini brda Tabor.

Kasnija povijest
----------------

U vrijeme Kraljevstva Izraela, područje Naftalija osvojio je aramski kralj Ben-Hadad u 9. st. pne. a konačno je odvojeno od ostatka izraelskog područja osvajanjima asirskoga kralja Tiglat-Pilesera III. 734. pne. Nakon toga više nema vijesti o Naftaliju.

Vidi također
------------

* Židovi
* Povijest Izraela i Palestine
* Kraljevstvo Izrael
* 12 izraelskih plemena
Povrće na tržnici
**Povrće** je zajednički naziv za kultivirane biljke, odnosno njihove dijelove koji služe u ljudskoj prehrani. Povrće je bogato ugljikohidratima i bjelančevinama i kao takvo neizostavni dio prehrane. Za jelo se koriste razni dijelovi povrtnih biljaka: plod, cvijet, lišće, korijen, stabljika, lukovica, podanak i gomolj. Upotrebljava se svježe ili konzervirano, odnosno priprema se za jelo na različite načine.

Uobičajena je podjela povrća na više grupa:

* **lisnato** (kupus, spanać, kelj, blitva...)
* **korjenasto** (krumpir, mrkva, peršun, celer, repa, ...)
* **lukovičasto** (sve vrste luka)
* **cvjetno** (karfiol, brokula, artičoka, ...)
* **plodno povrće** (rajčica, paprika, krastavac, tikva, patlidžan, mahuna, grašak...)

Povrće, zahvaljujući svom visokom sadržaju vitamina, minerala, celuloze, te niskom udjelu masnoće, ima u prehrani neprocijenjivu ulogu. Količina vitamina i minerala različita je od vrste do vrste, kao i podneblja u kojem povrće uspijeva. Svoj ukus duguju sadržaju eteričnih ulja.

Povezano
--------

* Spisak povrća

***Povrće*** na Wikimedijinoj ostavi
**Američki drozdovi** (engl.: *mockingbirds*/*catbirds*) su grupa ptica Novog svijeta koja pripada redu vrapčarki (*Passeriformes*) i porodici mimičara (Mimidae). Najpoznatije su po tome što neke vrste oponašaju mimikrijom zov drugih ptica i zvukove insekata i vodozemaca, često glasno i ubrzano ponavljano. Postoji oko 17 vrsta u dva roda, s tim da su tri vrste američkog drozda sa Ostrva Galapagos prethodno bile razdvojene u treći rod, *Nesomimus*. Čini se da američki drozdovi nemaju monofiletičko porijeklo, kako *Mimus* i *Melanotis* nisu jedno drugome bliski; naime, čini se da je *Melanotis* više povezan sa američkim drozdovima (engl.: *catbirds*), pri čemu se čini da su sa *Mimus*-om najbliže povezani ’trešeri’ (engl.: *trashers*) kao što je npr. *Oreoscoptes montanus*.

Mladunče
Jedini američki drozdovi koji se mogu vidjeti u Sjevernoj Americi jesu sjeverni američki drozdovi (*Mimus polyglottos*). Američki drozdovi su poznati po tome što se oglašavaju u kasnoj noći, čak i nakon ponoći.

Vrste u taksonomskom redu
-------------------------

*Mimus*:
* *Mimus dorsalis*
* *Mimus gundlachii*
* *Mimus longicaudatus*
* *Mimus patagonicus*
* *Mimus thenca*
* *Mimus triurus*
* *Mimus polyglottos*
* *Mimus graysoni*
* *Mimus gilvus*
* *Mimus saturninus*

Nekada *Nesomimus* (endem na Galapagosu):
* *Mimus macdonaldi*
* *Mimus parvulus*
* *Mimus trifasciatus*
* *Mimus melanotis*

*Melanotis*:
* *Melanotis caerulescens*
* *Melanotis hypoleucus*

Čarls Darvin
------------

Čileanski američki drozd, *Mimus thenca*
Kada se HMS *Beagle* našao na Galapagosu u periodu od septembra do oktobra 1835. godine, prirodnjak Čarls Darvin primijetio je da se američki drozdovi *Mimus thenca* razlikuju od ostrva do ostrva, te da su blisko povezani izgledom sa južnoameričkim kopnom. Oko godinu dana poslije, kada je pravio bilješke na svom povratku, spekulisao je da bi ovo uz ono što mu je rečeno o galapagoskoj kornjači moglo da naruši doktrinu stabilnosti vrsta. Ovo je bio njegov prvi zabilježen pomen o sumnjama koje je imao po pitanju imutabilnosti vrsta, što je dovelo do toga da postane uvjeren u transmutaciju vrsta i stoga evoluciju.

Vidi takođe
-----------

* Eminem (ima pjesmu *Mockingbird* na albumu *Encore* iz 2004. godine)
* en:Mockingbird Valley, Kentucky (’home rule-class city’ naziva Dolina Mokingberd u Kentakiju)

Vanjski linkovi
---------------

* Članak na engleskom jeziku: „Mockingbirds and Thrashers (Mimidae)" [HBW 10, str. 448], *ibc.lynxeds.com*
**Predsjednik Republike Surinam** (nizozemski: *President van de Republiek Suriname*) je, prema Ustavu Surinama iz 1987. godine, državni poglavar i predsjednik vlade Surinama, odnosno nositelj izvršne vlasti, te vrhovni zapovjednik Vojske Surinama. Funkcija predsjednika utemeljena je 1975. godine kada je Surinam stekao nezavisnost od Nizozemske, a do ustavnih promjena 1987. godine funkcija je bila mahom ceremonijalne prirode. Inauguracijski obnašatelj ove dužnosti bio je Johan Ferrier, učitelj i veteran u politici koji je od 1968. godine bio nizozemski guverner Surinama. Nakon njegove ostavke 1980. godine, predsjednici su - sve do 1988. godine - mahom bili tek marionete koje je imenovao *de facto* državni poglavar, potpukovnik Dési Bouterse, koji je vladao gotovo bez ikakvih ograničenja. Uloga i ovlasti predsjednika konačno su definirane u Ustavu iz 1987. godine, međutim demokratski izbor predsjednika ustalio se tek od 1991. godine zbog internih političkih nemira. 

Predsjednik Surinama danas se bira u Narodnoj skupštini na petogodišnji mandat, zajedno sa svojim potpredsjednikom. Za izbor je potrebna dvotrećinska većina. Za vrijeme obnašanja mandata, predsjednik se mora odreći svih drugih političkih ili poslovnih funkcija. Predsjednik je nositelj izvršne vlasti, ali obavlja i niz ceremonijalnih dužnosti. Predsjednikom može postati svaki državljanin Surinama koji ima prebivalište u Surinamu najmanje šest godina i minimalno 30 godina. 

Aktualni je predsjednik Chan Santokhi, koji je na dužnosti od 16. srpnja 2020. godine.

Vidi i
------

* Lista predsjednika Surinama
* Potpredsjednik Surinama
* Premijer Surinama

Vanjske veze
------------

* () Kabinet van de President van de Republiek Suriname Arhivirano 2018-05-21 na Wayback Machine-u
* () Constitution of the Republic of Suriname, 1987

| * p
* r
* u
Predsjednici Surinama |
| --- |
| 
* Johan Ferrier (1975–1980)
* Henk Chin A Sen (1980–1982)
* Fred Ramdat Misier (1982–1988)
* Ramsewak Shankar (1988–1990)
* Johan Kraag (1990–1991)
* Ronald Venetiaan (1991–1996)
* Jules Wijdenbosch (1996–2000)
* Ronald Venetiaan (2000–2010)
* Dési Bouterse (2010–2020)
* Chan Santokhi (2020–*danas*)

 |  |
Zastava Estonske SSR od 1953. do 1990. godine.
Zastava Estonske SSR od 1940. do 1953. godine.
**Zastava Estonske Sovjetske Socijalističke Republike** bila je službena zastava Estonske SSR od njezina osnivanja i pristupanja Sovjetskom Savezu 1940. godine pa do obnove suvereniteta Republike Estonije 1990. godine. Osim tipičnih komunističkih simbola (srp i čekić, zvijezda, crvena boja), zastava je od 1953. godine imala i liniju koja je simbolizirala morske valove.

Nakon sovjetske invazije u lipnju 1940. godine, Estonija je okupirana, a ubrzo i pripojena Sovjetskom Savezu pod nazivom Estonska Sovjetska Socijalistička Republika. Od 31. listopada 1940. godine, službena zastava Estonske SSR bila je sovjetska zastava s latiničnim tekstom "ENSV" iznad srpa i čekića, umjesto tradicionalne zvijezde. Nova zastava formalno je usvojena 6. veljače 1953. godine te je također koristila sovjetsku zastavu kao podlogu, s tim da je ispod srpa i čekića dodana bijelo-plava linija koja simbolizira morske valove; sličan dizajn imala je i zastava Latvijske SSR. Dizajner ove zastave bio je Paul Luhtein.

Za vrijeme Estonske SSR, estonska dijaspora i diplomacija, kao i Estonska vlada u egzilu, i dalje su koristile estonsku trobojnicu kao jedinu međunarodno priznatu zastavu Estonije; istovremeno, korištenje te zastave bilo je zabranjeno i kažnjivo na području Sovjetskog Saveza.

Estonske su vlasti 20. listopada 1988. godine ponovo dozvolile korištenje estonske trobojnice na području Estonske SSR. Dana 23. veljače 1989. godine, sovjetska zastava službeno je skinuta s Pikk Hermanna na dvorcu Toompei. Sljedećeg jutra, 24. veljače, zastava je zamijenjena estonskom trobojnicom u čast 70. obljetnice Deklaracije o nezavisnosti Estonije.

Stupanjem na snagu Zakona o državnim simbolima Estonije 8. svibnja 1990. godine, godinu dana prije potpune obnove estonskog suvereniteta 1991. godine, korištenje zastave i grba Estonske SSR službeno je stavljeno van snage.

Vidi i
------

* Zastava Estonije
* Zastava Sovjetskog Saveza
* Grb Estonske SSR
* Estonska SSR
AMD 386DX na 40 MHz
**Am386** je AMD verzija procesora Intel 80386 koja se počela proizvoditi 1991. godine i koja je bila nasljednik procesora Am286. Ovo je bio prvi AMDov 32bitni procesor.

Historija
---------

Na osnovu ugovora IBMa i Intela kompanija AMD je dobila pravo da proizvodi svoje verzije intelovih procesora za IBM PC kompjutere, ali u drugoj polovici osamdesetih godina 20 veka kada su ti kompjuteri osvojili dovoljno veliko tržište Intel je odlučio sudskim putem zabraniti svim drugim kompanijama da proizvode kompaktibilne procesore. Na kraju jedna za drugom sve kompanije odustaje od proizvodnje osim AMDa koji ima ugovorom osigurana prava pa nakon nekoliko godina sudskih procesa uspjeva tijekom marta 1991. godine na tržište izbaciti Am386. Iako procesor postiže veliki tržišni uspjeh sudskim odugovlačenjima Intel je postigao da ovaj procesor izlazi oko godinu i pol nakon izdavanja sljedeće generacije Intelovog procesora tako da AMDu ostaje samo tržište jeftinijih kompjutera. Pošto je Am386 imao bolji dizajna od direktnog tržipnog konkurenta Intel 80386 njegova maksimalna brzina je bila 40 Mhz nasuprot Intelovih 33 MHz. Posljednja nova verzija ovog procesora je bila izdana 1995. godine nakon čega se AMD preorjentirao na Am486.

Povezano
--------

* Intel 80386
* Motorola 68020

Vanjske veze
------------

***Am386*** na Wikimedijinoj ostavi

* cpu-collection.de
Dvostruka zvijezda Sirius A i B
**Dvostruke** ili **dvojne** zvijezde su zvjezdani sustav kojeg čine dvije gravitacijski vezane zvijezde. Zvijezde se gibaju oko zajedničkog središta masa, te ponekad takav sustav može biti sastavljen i od više zvijezda. 

Drugi je slučaj je kad su dvije zvijezde u velikoj blizini, a nisu vezane gravitacijom.

Dvojne sustave koje možemo opaziti teleskopom nazivamo **vizualno dvojne zvijezde**; pomoću spektralne analize - **spektroskopski dvojne zvijezde**, zahvaljujući promjeni sjaja prilikom prelaska jedne zvijezde preko druge - **pomrčinski dvojne zvijezde** te zahvaljujući otklonima pri gibanju sustava - **astrometrijski dvojne zvijezde**.

Određivanje masa zvijezda dvojnog sustava
-----------------------------------------

Dobijanje masa zvijezda u dvojnom sustavu temelji se na primjeni formula klasične mehanike na keplerove zakone iz čega se izvodi vrijednost gravitacijske konstante (**G**) koja je jednaka u bilo kojem dijelu svemira:

{\displaystyle G=4\pi ^{2}{\frac {a^{3}}{T^{2}}}\cdot {\frac {1}{M\_{1}+M\_{2}}}}
gdje su **a** - velika polos elipse kojom se jedna zvijezda (mase M1) kreće oko druge zvijezde (mase M2), i **T** - period vrtnje.

Ako mase izrazimo u jedinicama Sunčeve mase, veliku poluos u astronomskim jedinicama i period u zvjezdanim godinama imamo ovu relaciju:

{\displaystyle M\_{1}+M\_{2}={\frac {a^{3}}{T^{2}}}}

Vidi
----

* rendgenska astronomija
* rendgenska dvojna zvijezda
* rendgenska dvojna zvijezda Be
* rendgenski pulsar
* eruptivna rendgenska zvijezda
* rendgenska nova
* simbiotska nova
* mikrokvazar
* supermeki izvor X-zraka

Izvori
------

1. ↑  Roša, Dragan, "Metode astronomskih istraživanja", 1. izd. ALFA, Zagreb, 2010.
2. ↑   "Opšta enciklopedija LAROUSSE, Tom 2", Izdavačko poduzeće "Vuk Karadžić", Beograd, 1972.
**Ingarikó** (Ingaricó, Ingalikó) pleme iz skupine Kapon, porodica Cariban, naseljeni u Brazilu uz rijeku Cotingo pod imenom Ingarikó i u Venezueli i Gvajani pod imenom Akawai. Poznati su i kao Kapon, a ime Ingarikó (=Gente da mata espessa) ili  *'narod iz buša'* , dali su im Makuxi. Brazilsko pleme Ingarikó broji oko 900 duša i nastanjuju planinski kraj u sjeverozapadnoj Roraimi i imaju sedam sela na obje strane granice, to su, viz.: Serra do Sol (najveće), Mapaé, Awendei, Sauparú, Kumaipá, Pipi i Manalai. Brazilski Ingarikó žive od poljodjelstva, ribolova i lova i slijede sinkretičku religiju Areruia. Na svečanosti se troše velike količine alkoholnih pića koja proizvode iz kukuruza, slatkoga krumpira ii kasave. Ingarikó su poznati i po proizvodnji rukotvorina iz različitog materijala, kao što su košare od vlakana lijana, titica i arumã. Ime Ingariko dano je i srodnim Patamona Indijancima, koji govore ,srodnim ali drugačijim jezikom od Akawaija.

Povezano
--------

* Akawai

Izvori
------

1. ↑  Ingariko
2. ↑  „Povos Indígenas". Arhivirano iz originala na datum 2009-02-23. Pristupljeno 2021-08-28.
**Tropski i subtropski travnjaci, savane i šikare** su biom koji se nalazi u polusuhim do poluvlažnim područjima. Krajolikom travnjaka dominiraju trave i slične zeljaste biljke. U savani postoji raštrkano drveće. U šikarama dominira drvenasto ili zeljasto žbunje.

Količina godišnjih oborina u tropskim i subtropskim travnjacima, savanama i šikarama je između 450 i 1500 milimetara; ovo može mnogo ovisiti o sezoni, a ponekada sva kiša padne u samo nekoliko tjedana.
Tropski i subtropski travnjaci, savane i šikare se pojavljuju na svim kontinentima osim Antarktika. Rašireni su u Africi, ali ih se može naći i u južnoj Aziji, sjevernim dijelovima Južne Amerike i Australije, kao i na jugu Sjedinjenih Američkih Država.

**Afrička savana** se pojavljuje u područjima između šumskih i travnatih regija. Klima varira, sa prosječnom temperaturom od 27 °C, a najviše 30 °C u travnju i listopadu; godišnja količina oborina je između 300 i 1500 milimetara. U floru spadaju:

* Akacije (drvo)
	+ Gubi lišće tijekom sušne sezone kako bi očuvala vlagu
	+ Tijekom kišne sezone ima lisnatu krošnju
* Baobab (drvo)
	+ Skladišti vodu u deblu
	+ Ima debelu koru kako bi se odbranio od požara tijekom sušne sezone
	+ Ima dugo korjenje kako bi dosegnuo vlagu duboko u tlu
	+ Ima malo lišća kako bi smanjio gubitak vlage tijekom transpiracije
* Trave
	+ Brzo raste do 3 ili 4 metra uvis
	+ Izdanci odumiru tijekom sušne sezone i ostaje samo korjenje
* Nisko grmlje
	+ Otporno na sušu
	+ Maleno
	+ Ima trnje umjesto lišća

Živi svijet
-----------

Raznolikost biljnih i životinjskih vrsta je obično visoka. Bivoli, žirafe, impale, gazele, gerenuci, gnuovi, zebre, nosorozi i slonovi se hrane travom i lišćem drveća. Ovi biljožderi su hrana za mesoždere poput lavova, geparda, leoparda, šakala i hijena.

Izvori
------

1. ↑

Povezano
--------

* Savana
* Šuma

***Tropski i subtropski travnjaci, savane i šikare*** na Wikimedijinoj ostavi
Arena Kazanj
**Arena Kazanj**, stadion u ruskom gradu Kazanju kapaciteta 45.105 gledatelja. Počeo se graditi u svibnju 2010. a izgradnja je dovršena u srpnju 2013. godine. Projekt je izradila tvrtka Populous, a procijenjeno je da je na gradnju potrošeno oko 450,000.000 dolara. Na njemu se igraju utakmice najvišeg ranga ruskog nogometa, a kao svoj stadion rabi ga FK Rubin Kazan.

Par velikih međunarodnih natjecanja održalo se među ostalim i u ovom sportskom objektu. To su Ljetna univerzijada 2013. Svjetsko prvenstvo u vodenim sportovima 2015. FIFA Konfederacijski kup 2017. i Svjetsko prvenstvo u nogometu 2018.

Povezano
--------

* Centralni stadion

Izvori
------

1. ↑  www.germanijak.hr, "Rubin i Lokomotiv otvaraju novi stadion u Kazanu", objavljeno 15. srpnja 2014. pristupljeno 25. svibnja 2015.
2. ↑  hr.rbth.com[*mrtav link*], "Univerzijada u Kazanu postat će proba za zimsku Olimpijadu", objavljeno 14. veljače 2013. pristupljeno 25. svibnja 2015.

Vanjske veze
------------

***Arena Kazanj*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službena stranica
**Bojna protuzračne obrane** Gardijske oklopno-mehanizirane brigade nastala je u sklopu preustroja Gardijske oklopno mehanizirane brigade kada je ustrojena PZO bitnica legendarnih Kuna i Sokolova, te većeg dijela 201. brigade Protuzračne obrane. Smješteni su u vojarni "Bosut" u Vinkovcima gdje je i zapovjedništvo GOMBR-a, no prema Dugoročnom planu razvoja njihova krajnja lokacija trebao bi biti vojni poligon Gašinci. Zapovjednik Bojne PZO je bojnik Damir Jugović.

Bojna PZO sastoji se od dvije samohodne topničke bitnice, samohodne raketne bitnice, te raketne i zapovjedne bitnice i logističkog voda, a osnovna joj je zadaća borbena potpora GOMBR-a. No, uz tu njihovu temeljnu operativnu namjenu, Bojna obavlja brojne druge zadaće i redovito sudjeluje u svim aktivnostima GOMBR-a. Glavna zadaća Bojne PZO u mirnodopskom razdoblju jest obuka koju provode na više lokacija. Osim na vojnom poligonu Gašinci obučavaju se i u zrakoplovnoj bazi Zemunik a i u vojarni u Vinkovcima imaju trenažni kabinet.

S-10CRO

Povezani članci
---------------

* Gardijska oklopno-mehanizirana brigada

Izvori
------

* "GOMBR - Bojna protuzračne obrane", Hrvatski vojnik, 227/2009. Arhivirano 2009-04-02 na Wayback Machine-u


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |    | Ovaj materijal je preuzet sa službenih stranica časopisa *Hrvatski vojnik*.Wikipedia ima **dozvolu** za korištenje materijala s te stranice pod GFDL licencom, uz uvjet isticanja izvora. |
Marija Doroteja od Würtenberga oko 1840.
**Dorotejska cesta** sagrađena je kao pristupna cesta za lazaretsku luku u Martinšćici.

Povijest
--------

Nazvana je po Mariji Doroteji od Würtenberga, supruzi austrijskog nadvojvode i ugarskog palatina Josipa, a puštena je u promet 2. lipnja 1833. zajedno s kompleksom novoga lazareta u Martinšćici.

Na Piramidi se Dorotejska cesta odvajala od Karoline, a kao spomen na to ondje je podignuta piramida s natpisom na slavu cara Franje I. nadvojvode Josipa te guvernera Ferencza Ürmenyja. Na njoj su bila dva posvetna natpisa koji spominju gradnju ceste.

Povezano
--------

* Karolina
* Lujzijana
* Jozefina

Izvori
------

1. ↑   Arhivirano 2013-05-18 na Wayback Machine-u Priredio Irvin Lukežić (pristupljeno 23. listopada 2012.)
2. ↑   Goran Moravček (pristupljeno 23. listopada 2012.)
3. ↑  (Hrčak) Irvin Lukežić – Šime Demo, O nadvojvodi Palatinu Josipu i posvećenoj mu riječkoj odi, FLUMINENSIA, god. 19 (2007) br. 2, str. 1-21

 **Napomena:** Ovaj tekst ili jedan njegov dio preuzet je s internetskih stranica Matice hrvatske. Vidi dopusnicu Matice hrvatske.
Pod **filmskom glazbom** uglavnom se podrazumijeva glazba koja je skladana posebno za film. Stvara atmosferu (ugođaj) pri gledanju filma i potpomaže njegovu promociju .

Ukoliko bi se film gledao bez glazbene pratnje (ali s tonom), doživjeli bi ga dvodimenzionalno bez emocionalne i dublje povezanosti s radnjom. Filmsku glazbu najčešće izvode orkestri, koji variraju u svojoj veličini.

Filmska glazba pokreće razne emocije kod gledatelja filma: umiruje, straši, uznemirava, potiče osjećaj mržnje ili simpatije.

Glazba nam može unaprijed reći kakav će biti karakter lika u filmu, kao što je to izvrsno prikazala tema Dartha Vadera u filmu "Star Wars Episode V" skladatelja J. Williamsa.

Glazba ne mora biti uvijek skladana za određeni film, a da ga uzdigne i zauvijek se uz njega veže kao što je npr. djelo R. Straussa "Also sprach Zarathustra" u filmu "2001.: Odiseja u svemiru" od Stanleya Kubricka.

Može nas predvidljivo voditi kroz film ili zbuniti. Tako se primjerice glazbena dionica iz Hitchcockovog filma Psycho, koja je pratila legendarnu scenu tuširanja, kasnije izvodila i u drugim filmovima poput komedije "Policijska akademija". Sličnu sudbinu imala je i poznata glazbena pozadina velike bijele psine Spielbergova filma Ralje, koja se također ponavljala najčešće u komedijama.

Pop glazba može isto tako biti dio filma, ali ona uglavnom nije posebno pisana za taj film i najčešće ima drugu funkciju (vidi soundtrack).

Povezano
--------

* Soundtrack

***Filmska muzika*** na Wikimedijinoj ostavi
**Švarča** je gradska četvrt grada Karlovca. Ima 3.193 stanovnika, sjedište četvrti je na Trgu sv. F. Ksaverskog 2. Švarča je najviše populacijski narasla tijekom 1960-ih godina.

Položaj
-------

Švarča se nalazi južno od centra grada i rijeke Kupe na cesti prema Dugoj Resi, na istoku je rijeka Korana a na jugu Mrežnica. 
Četvrt je smještena na pogodnom terenu s kojeg se vidi veći dio grada.

Povijest
--------

Švarča je do kraja 1902. bila samostalnom općinom Kraljevstva Hrvatske i Slavonije, tada je zajedno s Banijanskom općinom ujedinjena s Karlovcem. Područje bivše upravne općine imalo je 1880. 3.175 žitelja, 1890. – 3.717, a 1900. 3.868 žitelja.

Izvor
-----

1. ↑  Gradske četvrti i mjesni odbori
2. ↑  Vrbetić, Marija; Szabo, Agneza; Lipovšćak, Zdravko (fotografije): *Karlovac na razmeđu stoljeća : 1880–1914*, Školska knjiga, Zagreb, 1989. str. 8.

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Švarča** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*
**Književna republika** je časopis za književnost koji izdaje Hrvatsko društvo pisaca u Zagrebu.

Povijest
--------

Nakon što je dugogodišnja redakcija časopisa Društva hrvatskih književnika *Republika* istupila 2002. godine iz tog društva zbog nacionalističkih ispada prema članici uredništva, više im nije bilo dopušteno da nastave uređivati časopis društva. Odmah su osnovali drugo društvo pod nazivom Hrvatsko društvo pisaca i u njemu nastavili izdavati časopis pod promijenjenim imenom *Književna republika*. Prvi predsjednik novog društva bio je Velimir Visković, koji je nastavio uređivati *Književnu republiku* od prvog broja istom uređivačkom koncepcijom kao ranijih desetljeća *Republiku* i ritmom od 12 brojeva godišnje. Također i ostali članovi redakcije *Književne republike* su od prvog broja bili isti oni koji su ranije s Viskovićem uređivali *Republiku*: Tonko Maroević, Branimir Donat i Sibila Petlevski.

Povezani članci
---------------

* Prilozi diskusiji o srpskohrvatskom jeziku u *Književnoj republici* 2003-2009
* Književna kritika
* Književnost

Izvori
------

1. ↑  (CROLIB)
2. ↑  (COBISS-Sr)
3. ↑  (COBISS-Sl)
4. 1 2  „Predstavljen novi časopis *Književna republika*". Zagreb: Index.hr. 19.3.2003. Arhivirano iz originala na datum 2016-04-10. Pristupljeno 10.4.2016.

Vanjske veze
------------

* *Književna republika* Arhivirano 2017-06-16 na Wayback Machine-u (internetska stranica)
* Članci objavljeni u *Književnoj republici* mogu se čitati u Central and Eastern European Online Library (CEEOL) ()
* *Književna republika* je indeksirana u Zeitschriftendatenbank (ZDB) ()
* Indeksiranost *Književne republike* u Kongresnoj biblioteci (LCCN) ()