Satelitska snimka pustinje
**Namib** je velika pustinja u jugozapadnoj Africi. Ime Namib na nama jeziku znači „prostrano mjesto" i doista pustinja zauzima područje od oko 50.000 km2, pružajući se nekih 1.600 km duž Atlantskog oceana obalom Angole, Namibije (država Namibija je dobila ime po pustinji) i Južne Afrike. Od istoka na zapad njena širina varira između 50 i 160 km.

Rasprostiranje pustinje Namib
Dina 7, najviša pješčana dina na svijetu, u pustinji Namib, Namibija
Zalazak sunca u prirodnom rezervatu Namib Rand, Namibija
Ovo područje se smatra najstarijom pustinjom na svijetu, koja je ovakve sušne i polusušne uvjete imala bar 80 milijuna godina. Njenu neplodnost izaziva oštar suhi zrak koga rashlađuje hladna benguelska struja koja teče duž obale. Pustinja ima manje od 10 mm kiše godišnje i gotovo je u potpunosti neplodna.

Iako je pustinja gotovo nenastanjena i nepristupačna, postoje povremena naselja u Sesriemu, blizu poznatog Sossusvleia i velike skupine pješčanih dina koje su, s visinom do 340 metara, najviše pješčane dine na svijetu.

Međusobno djelovanje vlažnog zraka s mora i suhog zraka iz pustinje izaziva ogromne magle, oko 180 dana godišnje. Zbog toga je tzv. „Namibijsko pješćano more", glavnina Namiba površine od 3 milijuna hektara, upisano na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Africi 2013. godine kao „jedina obalna pustinja na svijetu u kojoj na prostrana polja dina djeluje magla". Naime preko polustvrdnutog sustava drevnih dina kreće se mlađi sustav nastao od materijala iz tisuća kilometara udaljene unutrašnjosti, donešen rijekama Carunjamba (sjeverna granica Namiba) i Olifants (južna granica Namiba), oceanskim strujama i vjetrom. Ovaj krajolik iznimne ljepote sastoji se od polja šljunka, obalnih ravnica, stjenovitih brda, hridi unutar ergova, obalnih laguna i kratkotrajnih rijeka.

Zajedno s Obalom kostura koja čini sjevernu obalu Namiba, Namib je poznat i kao mjesto mnogih brodoloma, uglavnom zbog namibske magle. Neki od potopljenih brodova mogu se naći i po 50 metara duboko na obali, jer pustinja lagano klizi prema moru, lagano zauzimajući more.

Jedini izvor vode u pustinji je magla koja je zaslužna za veliki broj neobičnih vrsta biljaka i životinja koji se mogu pronaći samo u ovoj pustinji. Endemske vrste beskralježnjaka, reptila i sisavaca su se prilagodili brojnim i stalno izmjenjivim mikrohabitatima i ekološkim nišama. U blizini mora su hladne oceanske vode prepune riba i tu obitava velika populacija smeđih foka i morskih ptica, kojima se hrane tzv. „lavovi Obale kostura". Prema unutrašnjosti se nalazi Nacionalni park Namib-Naukluft, najveći lovni park u Africi, u kojemu obitava određeni broj afričkih slonova, planinskih zebri i drugih velikih životinja.

Namib je važna lokacije za iskopavanja tungstena, soli i dijamanata.

* Sossusvlei je slano i glinovito područje nastalo slivanjem povremenih rijeka okruženo velikim dinama.Sossusvlei je slano i glinovito područje nastalo slivanjem povremenih rijeka okruženo velikim dinama.
* Tzv. „Dugi zid" je obala Namiba uz zabranjeno dijamantno područje SperrgebietTzv. „Dugi zid" je obala Namiba uz zabranjeno dijamantno područje *Sperrgebiet*
* Gusta jutarnja magla s oceana kod SossusvleijaGusta jutarnja magla s oceana kod Sossusvleija
* Endemska i monotipska Welwitschia mirabilis se smatra za „živi fosil" NamibaEndemska i monotipska *Welwitschia mirabilis* se smatra za „živi fosil" Namiba
* Oriks antilopa je najveći papkar NamibaOriks antilopa je najveći papkar Namiba

Izvori
------

1. ↑  Andrew Goudie, *Chapter 17: Namib Sand Sea: Large Dunes in an Ancient Desert*, u djelu Piotra Migońa, *Geomorphological Landscapes of the World*, NY: Springer, New York, str. 163.–169. ISBN 978-90-481-3054-2
2. 1 2 3  Namib Sand Sea na službenim stranicama UNESCO-a () Pristupljeno 15. rujna 2013.
3. ↑  Sharon E. Nicholson, *Dryland Climatology*, Cambridge University Press, Cambridge, 2011. str. 385.–388. ISBN 978-0-521-51649-5

* *National Geographic*, siječanj 1992, str. 54-85.

Vanjske veze
------------

***Namib*** na Wikimedijinoj ostavi

* Namib na namibian.org ()
* Namib na stranicama WWF-a ()

| * p
* r
* u
Pustinje |
| --- |
| Afrika | 
* Alžirska pustinja
* Bajuda
* Bijela pustinja
* Crvena pustinja
* Čalbi
* Danakilska pustinja
* Džurab
* Egipatsko pješčano more
* Ferlo
* Istočna pustinja
* Kalahari
* Kalanško pješčano more
* Libijska pustinja
* Moçâmedes
* Namib
* Nubijska pustinja
* Nyiri
* Owami
* Rebijansko pješčano more
* Richtersveld
* Sahara
* Ténéré
* Zapadna pustinja

 |
| Azija | 
* Arabijska pustinja
* Aralkum
* Badain Džaran
* Betpak-Dala
* Čolistan
* Dahna
* Daleki Sjever
* Dašt-e Haš
* Dašt-e Kavir
* Dašt-e Lut
* Dašt-e Lejli
* Dašt-e Margo
* Dašt-e Navmed
* Gobi
* Gurbantungut
* Hami
* Haran
* Indska pustinja
* Judejska pustinja
* Kajdamska pustinja
* Karakum
* Katpana
* Kavir-e Polond
* Kizilkum
* Kumtag
* Lop
* Marandžab
* Mujunkum
* Nefud
* Negev
* Ordos
* Plava pustinja
* Priaralski Karakum
* Ramlat al-Sabatain
* Registanska pustinja
* Rub al-Hali
* Sarjesik-Atirau
* Sirijska pustinja
* Takla Makan
* Tar
* Tengerska pustinja
* Thal
* Tihama
* Ustjurt
* Vahipska pustinja

 |
| Evropa | 
* Rin

 |
| Oceanija | 
* Gibsonova pustinja
* Ka'u
* Mala pješčana pustinja
* Nullarbor
* Obojena pustinja
* Pedirka
* Rangipo
* Simpsonova pustinja
* Strzeleckijeva pustinja
* Sturtova kamena pustinja
* Tanami
* Tirari
* Velika pješčana pustinja
* Velika Viktorijina pustinja

 |
| Sjeverna Amerika | 
* Altar
* Alvord
* Amargosa
* Black Rock
* Carcross
* Carsonova pustinja
* Channeled Scablands
* Colorado
* Crvena pustinja
* Čivavanska pustinja
* Dolina smrti
* Donjokalifornijska pustinja
* Escalante
* Forty Mile
* Jornada del Muerto
* Lechuguilla
* Mojave
* Obojena pustinja
* Owyhee
* Pustinja Velikog slanog jezera
* Sevier
* Sjevernoamerički Arktik
* Smoke Creek
* Sonorska pustinja
* Tonopah
* Tule (Arizona)
* Tule (Nevada)
* Velikobazenska pustinja
* Visoka pustinja
* Yuha
* Yuma

 |
| Južna Amerika | 
* Atacama
* La Guajira
* Médanos de Coro
* Monte
* Patagonijska pustinja
* Sechura
* Tatacoa

 |
| Antarktik | 
* Antarktik

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 3150030629110962622
* LCCN: sh85089643

 |