Koordinate: 44°52′16″N, 13°49′1″E

Pogled na pulski zaljev i Monumente sa željezničkog kolodvora u Puli.
**Pulski zaljev** obuhvaća morski prostor koji se nalazi istočno od linije koja spaja rt Proštinu na sjeveru i rt Kumpar na jugu (*Pulska vrata*). Na obalama zaljeva smjestila se Pula, najveći istarski grad (62.378 st.). Kako Pulska luka zauzima čitavo područje Pulskog zaljeva, ovi se toponimi koriste u gotovo identičnom značenju. Pulska luka podijeljena je otočićima Sv. Katarina i Sv. Andrija na vanjsku (zapadnu) i unutarnju (istočnu) luku. Jedini siguran ulaz u luku je između glave dugog lukobrana (produžetak rta Kumpar) i rta Proština. Nakon ulaska u luku dolazi se do otočića Sv. Andrija kojeg se možete oploviti bilo sa sjeverne ili južne strane. Brzina u vanjskoj luci ograničena je na 8 čv, a u unutarnjoj na 5 čv. Sjeverni smjer između otočića Andrija i Katarina je plovni put za ulazak u unutarnju luku. Prednost prolaza imaju plovila koja izlaze iz luke, a zabranjeno je jedriti kroz prolaz. Nakon prolaska postaje vidljiv svjetionik na otoku Uljaniku.

Unutarnja luka je zaštićena od svih vjetrova osim sjeverozapadnjaka. Nevere sa sjeverozapada mogu biti opasne i u luci. Zimi uglavnom pušu jugo i bura koja može puhati žestoko ali ne razvija valove u luci. Pred lukom je stalna struja sjeverozapadnog smjera koja s vjetrom može doseći brzinu od nekoliko čvorova. Gat Rijeka rezerviran je za putnički promet i kao carinski gat. Osim u marini, vezati se može na obali jugozapadno od marine ili sidriti sjeverozapadno od gata Rijeka na muljevitom dnu koje dobro drži.

Zabranjena zona u vanjskoj luci je od rta Sv. Petar do rta Kumpar.

Po veličini izgrađenih obala unutar zaljeva i po opremljenosti Pula je najveća i najznačajnija luka u Istri, a dobro zaštićen Pulski zaljev ubraja je među najbolje prirodne luke na Jadranu. Zbog svoje veličine, istaknutog položaja, dvaju pristupa (neposredno s mora i kroz Fažanski kanal), niskih obala i lakog utvrđivanja, Pulski zaljev imao je oduvijek istaknuto strateško značenje. Zbog svojih karakteristika Pulski zaljev je odabran kao glavna luka Austrougarske ratne mornarice. Najveći dio Pulskog zaljeva i danas je sačuvan u gotovo prirodnom (neurbaniziranom) obliku zbog toga što je više od stotinu godina služio kao vojna baza za ratne mornarice brojnih država koje su upravljale ovim prostorima.

Više informacija
----------------

* Pula

Vanjske veze
------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Pulska luka** |

| * p
* r
* u
Hidrografija Hrvatske |
| --- |
| Rijeke | 
Bednja •
Boljunčica •
Bosut •
Cetina •
Česma •
Dobra •
Drava •
Dunav •
Gacka •
Glina •
Glogovnica •
Ilova •
Jadro •
Jesenica •
Karašica (Drava) •
Karašica (Dunav) •
Korana •
Krapina •
Krka •
Kupa •
Kupčina •
Lika •
Lonja-Trebež •
Mirna •
Mrežnica •
Mura •
Neretva •
Odra •
Ombla •
Orljava •
Pakra •
Plitvica •
Raša •
Rječina •
Sava •
Slunjčica •
Spačva •
Studva •
Sunja •
Sutla •
Una •
Vuka •
Zrmanja
 |
| Jezera | 
Baćina •
Banova Jaruga •
Blaćansko  •
Borovik  •
Butoniga •
Dubrava •
Kruščica •
Lokve •
Plitvice •
Peruća •
Prukljan •
Varaždin •
Vransko (Cres) •
Vransko (Dalmacija)
 |
| Zaljevi | 
Bakarski zaljev •
Budava •
Karinsko more •
Kaštelanski zaljev •
Kvarnerski zaljev •
Limski kanal •
Malostonski zaljev •
Novigradsko more •
Pulski zaljev •
Puntarska draga •
Tršćanski zaljev •
Venecijanski zaljev
 |
| Kanjoni i ritovi | 
Paklenica •
Kopački rit •
Lonjsko polje
 |
| Vodopadi | 
Miljacka •
Roški slap •
Skradinski buk •
Slap Krčić •
Štrbački buk •
Zarečki krov
 |
| **Popis rijeka u Hrvatskoj** • **Popis rijeka u Hrvatskoj prema dužini** • **Popis zagrebačkih potoka** • **Popis jezera u Hrvatskoj** |