recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Jamuna** ili **Jamna** je velika pritoka indijske rijeke Ganges duga 1376 km, i ona je kao i Ganges za hinduse sveta rijeka.

Hidrografija
------------

Jamuna izvire na obroncima planine Bandarpunch u masivu Himalaji, kod svetog mjesta Jamunotri u indijskoj državi Utarakand.   

Od tamo rijeka teče gotovo pravolinijski prema jugu, preko obronaka Himalaja, dok ne dođe do nizine, zatim teče uz granicu između indijskih država Utar Pradeš i Harajana. Kod Delhija se dio voda iz Jamuna prebacuje u kanal Agra. Južno od Delhija, rijeka ulazi potpuno u Utar Pradeš kod grada Mathura Jamuna zavija prema jugoistoku, prolazi gradove Agra, Firozabad i Etava. Ispod Etava prima niz južnih pritoka, od kojih su najveći Čambal, Sindh, Betwa i Ken.

Pored grada Alahabada Jamuna uvire u rijeku Ganges, to ušće je za hinduse posebno sveto mjesto.

 Karta Indije sa slivom rijeke Jamune
Jamuna ima sliv velik oko 366.223 km² koji se proteže preko cijele sjeverne Indije. To je teritorij u kom živi 57,000.000 ljudi, vode Jamune osiguravaju oko 70% potreba grada Delhija.

Brodski promet po Jamuni je slab, jer iznad Agre u ljeto rijeka liči na mali potok, jer se većina njenih voda kanalima usmjjerava u polja za navodnjavanje.

Povezano
--------

* Ganges
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Yamuna River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 26. 09. 2012.

Vanjske veze
------------

***Jamuna*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Yamuna River* na portalu Encyclopædia Britannica ()
**Japura** čita se **Žapura** (portugalski: *Rio Japurá*, španjolski: *Río Caquetá*) je velika lijeva pritoka Amazone duga 2 820 km.

Geografske karakteristike
-------------------------

Rijeka izvire kao **Río Caquetá** u Kolumbiji istočno od grada Pasto u kolumbijskim Kordiljerima. Od izvora teče u smjeru jugoistoka sa velikim meandrima, kroz tropske prašume sve do granice sa Brazilom, gdje prima svoju najveću pritoku Apaporis.

Tok Japure na porječju Amazone
Od brazilske granice nizvodno, rijeka se zove *Japura*, i nadalje teče u istom smjeru da se kod mjesta Tefé ulije u rijeku Amazonu, koji se tu zove **Solimões**. Na ušću se *Japura* dijeli na brojne rukavce, i tako stvara brojne riječne otoke i sezonska jezera.

*Japura* ima porječje od 25 000 km² i prosječni protok od 13 915 m³/s na ušću u Amazonu.

*Japura* ima snažan tok, ali je plovan za manje brodove u Brazilu.

Povezano
--------

* Amazona
* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Japurá River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 25. 11. 2012.

Vanjske veze
------------

* *Japurá River* na portalu Encyclopædia Britannica ()

***Japura*** na Wikimedijinoj ostavi
Koordinate: 33° 28' SG Š, 91° 12' IGD (Quelle)
**Jangcekjang**, **Jangce** ili **Čanđang** (kineski - *Chang Jiang*, Velika reka ili Dugačka Reka) je reka u središnjoj Kini. 

 Na kineskom Yangzi Jiang se odnosi samo na donji tok reke, dok se cela reka naziva Chang Jiang. Međutim pošto su se Evropljani sreli sa donjim tokom reke, ovaj naziv se ustalio u evropskim jezicima.

Hidrografija
------------

Jangcekjang je najveća reka u Aziji i treća po veličini na Zemlji (posle Amazona i Nila). Po kineskim geografima dugačka je 6.380 km mada se u raznim izvorima sreću brojke od 5520 do 6380 km. Površina sliva Jangcekjang je 1,775.000 km² i on se prostire na oko 1/5 površine Kine. Jangcekjang izvire na Tagla planini u severoistočom delu Tibeta. U gornjem toku reka protiče kroz ogromne klisure (koje su i najveće na Zemlji) i tu poseduje veoma veliki hidroenergetski potencijal. Kod Jičanga prolazi kroz kanjon Sansja dugačak 400 km. Plovna je za morske brodove do grada Vuhana na dužini od 1.200 km, dok je za rečne plovna do grada Čungkingana u dužini od 2.850 km. Uliva se u Istočno Kinesko more, severoistočno od grada Šangaja. Širina njenog ušća iznosi preko 20 kilometara. Najveće pritoke Jangcekjanga su: Jalung, Min, Kjaling i Han. Najveći gradovi koji leže u njenom slivu su: Šangaj, Nanking, Hankou (Vuhan) i Čungking. Reka ima veoma veliki hidroenergetski potencijal. Na reci se nalaze brojna veštačka jezera, kanali i hidroelektrane. Najpoznatija građevina na reci Jangcekjang je Brana Tri klisure u pokrajini Hubej koja je građena 17 godina. Ova brana će posle završnih radova 2009. godine postati najveća na svetu. Kod Nankinga i Vuhana reka je premošćena velikim dvospratnim mostovima za železnički i drumski saobraćaj.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu
* Brana Tri klisure

Literatura
----------

***Jangce*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Mala Enciklopedija Prosveta - Opšta Enciklopedija (A-LJ). Izdavačko preduzeće „Prosveta", Beograd 1959.*
* *Srpska porodična enciklopedija; Knjiga 11 (In-J). Izdavači: Narodna knjiga i Politika NM, 2007. godine*.

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 316430492
* LCCN: sh85148991
* GND: 4109116-4
* SUDOC: 027637573
* BNF: cb11963625t (podaci)
* NDL: 00647676
* NKC: ge134239
* BNE: XX459168

 |
**Krišna**, nekoć zvana **Kistna**, je velika rijeka u južnoj Indiji duga oko 1290 km.

Hidrografija
------------

Krišna izvire na obroncima Gorja Zapadni Gati, pored grada Mahabaleshwar u indijskoj državi Maharaštra nedaleko od Arapskog mora.

Od tamo rijeka teče pravolinijski prema istoku do grada Wai, zatim mjenja smjer prema jugoistoku i prelazi granicu indijske države Karnataka. Tu opet teče prema istoku ulazi u državu Andra Pradeš. Tu malo vijuga prema jugoistoku, pa zatim prema sjeveroistoku, a zatim naglo zavija na istok i utječe u Bengalski zaljev sa velikom deltom, kod grada Vijayawada.

 Karta Indije sa slivom rijeke Krišne
Krišna ima sliv velik oko 258.948 km² koji se proteže preko cijele južne Indije, kroz države Maharaštra, Karnataka i Andra Pradeš. Vodostaj rijeke jako oscilira, jer ovisi o sezonskim monsunskim kišama, tako da se u njenom gornjem toku nemože provoditi nikakvo veće i kontinuirano navodnjavanje. Ali zato rijeka u delti ima dovoljno voda, koje se ustavom kod grada Vijayawada usmjeravaju u brojne kanale za navodnjavanje. Tim kanalima je povezana sa deltom velike sjeverne susjedne rijeke Godavari, pa je taj kraj jedan od najplodnijih u Indiji.

Dvije najveće pritoke Krišne su rijeke Bhima (sjever) i Tungabhadra (jug). Na pritoci Tungabhadri kod mjesta Hospet 1957. podignuta je brana sa akumulacijom za potrebe navodnjavanja i hidroelektrane.

Povezane stranice
-----------------

* Lista najdužih rijeka na svijetu

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Krishna River*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 22. 09. 2012.

Vanjske veze
------------

***Krišna (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Krishna River* na portalu Encyclopædia Britannica ()
Termin **algoritamsko trgovanje** ili **automatsko trgovanje** (engl. ) se odnosi na softver u kome je implementirana neka od strategija trgovanja. Po strukturi ovakav softver je sličan kombinaciji ekspertnih sistema i softverskih agenata. Softver za automatsko trgovanje ima mogućnost da samostalno odlučuje kada će se vršiti trgovanje, po kojim cenama i određuje iznose sa kojim će se vršiti trgovanje. Softver za automatsko trgovanje dosledno sprovodi implementiranu strategiju trgovanja i time smanjuje uticaj ljudskih emocija na donošenje odluka i omogućavaju prevazilaženje problema koji mogu nastati usled nepažnje i nedostatka koncentracije. Softver za automatsko trgovanje omogućava praćenje velikog broja parametara i donošenje odluka u realnom vremenu. Tehnike visoko frekventnog trgovanja (engl. ) predstavljaju jednu od kategorija algoritamskog trgovanja. Za ovakvu tehniku trgovanja je karakteristično da otvaraju pozicije na veoma kratak period (od nekoliko delova sekunde do nekoliko sati).

Povezano
--------

* Visoko frekventna trgovina
* Elektronska trgovina
* Tržište stranih valuta
* Digitalna ekonomija
* Finansijska tržišta

Izvori
------

* Velibor Ilić (2011) "Automatsko trgovanje na tržištu stranih valuta – izrada softvera za automatsko trgovanje i analizu finansijskih podataka", ISBN 978-86-914311-0-5,
**Dinarh** (Korint, cca. 361. pne. - Atena, cca. 291. pne.) bio je logograf (profesionalni pisac govora) u antičkoj Grčkoj, najpoznatiji kao posljednjih od deset Atičkih oratora uključenih u tzv. "Aleksandrijski kanon" u 3. vijeku pne.

Kao mladić je došao u Atenu učiti retoriku, te je postao učenik, a kasnije i štićenik Teofrasta i Demetrija Faleronskog. Kao stranac nije smjeo sudjelovati u sudskim i drugim javnim raspravama, ali je zato pisao govore, od kojih su očuvana tri koja su godine 324. pne. poslužila Demostenovim neprijateljima da ga uspješno optuže za pronevjeru blaga koje je u Atenu donio Harpal, izbjegli rizničar Aleksandra Velikog. Dinarh je prosperiao pod pro-makedonskom vlašću Demetrija Faleronskog, ali je povratak demokracije pod Demetrijem Poliorketom 307. pne. doveo do progonstva u Halkidu na Eubeji. Dinarh se u Atenu, posredovanjem Teofrasta, vratio godinu dana pred smrt.

Literatura
----------

* *Minor Attic Orators, II, Lycurgus. Dinarchus. Demades. Hyperides* Arhivirano 2009-12-12 na Wayback Machine-u, trans. J. O. Burtt, Harvard University Press, Loeb Classical Library, 1954.
* *Dinarchus, Hyperides, & Lycurgus*, trans. Ian Worthington, Craig Cooper, and Edward M. Harris, University of Texas Press, 2001.

| * p
* r
* u
Atički oratori |
| --- |
| 

Antifon | 
Andokid | 
Lizija | 
Izokrat | 
Isej | 
Eshin | 
Likurg | 
Demosten | 
Hiperid | 
Dinarh
 |
**Ustica** (talijanski: *Comune di Ustica*) je mali otok i istoimena komuna u talijanskoj provinciji Palermo, u regiji Sicilija od 1 325 stanovnika

Geografske karakteristike
-------------------------

*Ustica* je vulkanski otok u Tirenskom moru, pored zapadne obale Sicilije, udaljena 52 km od rta Gallo, ukupne površine 8,1 km². Otok ima ovalni oblik, fizički je podijeljen na dva dijela, lancem brda od kojih je najviše *Monte dei Guardia Turchi* (238 m). Obale su mu strme, osim na nekoliko manjih plaža. 

Karta Južne Italije sa pozicijom *Ustice*
*Ustica* ima tipičnu mediteransku klimu, koja nije nesnošljiva, jer je stalno vjetrovito. Na čitavom otoku postoji samo jedno naselje - istoimena - *Ustica*, koje leži u zaljevu na istoku otoka.

Etimologija
-----------

Stari Grci su otok zvali *osteodes* (oστεώδης) - mrtvačnica, zbog leševa najamnih vojnika pomrlih od gladi i žeđi, koje su tamo zatekli. Rimljani su otok zvali današnjim imenom *ustica* (od latinskog *ustum* = izgorio.

Historija
---------

*Ustica* je najvjerojatnije bila fenička kolonija, prije nego što su je zauzeli Rimljani i organizirali je kao svoju koloniju. Nakon propasti Zapadnog Rimskog Carstva *Ustica* je prva pala pod Saracene koji su je koristili kao bazu za daljnju invaziju Sicilije. Oni su otok koristili sve do početka 18. vijeka kao bazu za svoje brodove kojima su kretali u gusarske napade po Mediteranu i Siciliji. Zbog tog je Kraljevina Sicilija pokušala u dva navrata 1737. i 1761. naseliti otok - Sicilijancima, ali su oba pokušaja propala zbog opasnosti od gusara. Na kraju im je to uspjelo kad su naselili koloniste sa Lipara.

Centar *Ustice*
Najnovija arheološka iskapanja otkrila su prahistorijsko naselje na lokalitetu Colombaia.

Za vrijeme fašističkog režim *Ustica* je korištena kao logor za eliminaciju političkih protivnika (najpoznatiji je bio Antonio Gramsci), a od početka Drugog svjetskog rata na otok su internirani i brojni zarobljenici iz dotadašnje Kraljevine Jugoslavije od kojih su mnogi pomrli zbog podhranjenosti i boleština.

Privreda
--------

Malobrojni stanovnici *Ustice* bave se turizmom i zanatsvom.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  „*Ustica*" (talijanski). Trecani enciclopedia Italiana. Pristupljeno 17. 06. 2013.

Vanjske veze
------------

***Ustica*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Ustica* na portalu Trecani enciclopedia Italiana ()
* Službene stranice grada Arhivirano 2013-12-10 na Wayback Machine-u ()
Joakim iz Flore, drvorez iz 15. vijeka
*Dialogi de prescientia Dei*
**Joakim iz Fiorea** (italijanski: ; latinski: ; o. 1135 - 30. mart 1202) bio je talijanski katolički redovnik, pustinjak, mistik i teolog, koji je na temelju vlastitog proučavanja Knjige Otkrivenja podijelio cjelokupnu historiju na tzv. tri ere - doba Oca (Stari zavjet), doba Sina (koje je počelo sa dolaskom Krista) i doba Svetog duha kada će nakon borbe s Antikristom nastati utopija univerzalne ljubavi. Joakim je smatrao da će treće doba započeti 1250. ili 1260. godine. Za života je zbog pobožnosti, asketskog života ali i izuzetne učenosti uživao ogroman ugled kod suvremenika, te su ga mnogi monarsi pitali za savjete, a poslije smrti su mu pripisivala čuda. Međutim, to što su se njegova predviđanja počela tumačiti u svrhe političkih obračuna, kao i tvrdnja da vjernicima neće trebati posrednik u odnosu s Bogom, konačno je na njega navukla neprijateljstvo službene Crkve. Na Četvrtom lateranskom saboru 1215. je službeno proglašen heretikom. Usprkos toga, mnogi katolici su ga nastavili smatrati autoritetom, uključujući pripadnike franjevačkog reda. Njegovi sljedbenici su kasnije postali poznati kao joahimiti.

Vanjske veze
------------

***Joakim iz Fiorea*** na Wikimedijinoj ostavi

* Joachim of Fiore's circles diagram and Trinitarian symbolism Arhivirano 2012-04-14 na Wayback Machine-u
* Neo-Joachimism ()
* *Catholic Encyclopedia*: "Joachim of Flora"
* International Center for Joachimist Studies Arhivirano 2007-09-28 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 78749939
* LCCN: n79043721
* ISNI: 0000 0001 2102 566X
* GND: 118557564
* SELIBR: 191314
* SUDOC: 028629213
* BNF: cb12042583n (podaci)
* BIBSYS: 90163249
* NLA: 35838063
* NDL: 01085466
* NKC: jx20050421002
* BNE: XX943758
* CiNii: DA04417783

 |
**Regije Gvajane** (engleski: *Regions of Guyana*) kojih ima 10, su administrativne jedinice prvog nivoa lokalne samouprave na koje je Gvajana administrativno podjeljena.

Njima upravljaju regionalna vijeća, na čelu sa predsjednikom, čiji se članovi biraju na mandat od 5 godina i 4 mjeseca.

Regije se dalje dijele na 117 vijeća (councils) koji su nešto poput mjesne zajednice. I za njihove članove vrijede ista pravila kao i za regionalna vijeća.

Historija
---------

Od početka 20. vijeka taj teritorij je bio krunska kolonija **Britanska Gvajana**, oko koje je izbio spor sa Venezuelom zbog nešto više od polovice teritorija zapadno od rijeke Essequibo. Iako je demarkaciona linija utvrđena 1904. Venezuela i Surinam još i danas polažu pravo na taj teritorij.

Britanska Gvajana je postala nezavisna država 26. maja 1966. tad je promijenila ime u Gvajana.

Za kolonijalnih vremena dekretom iz 1838.bila je podijeljena na tri countya;

|  | County | Stanovnika (1946) | Površina (km²) |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Berbice | 96,623 | 40,077 |
|  | Demerara | 220,639 | 12,432 |
|  | Essequibo | 58,439 | 156,749 |

Nakon reforme iz 1958, Britanska Gvajana je podjeljena na 9 distrikta.
Nakon što je postala nezavisna 1971: Gvajana je reorganizirana u 6 distrikta, a nakon reforme iz 1980. na 10 regija.

Lista regija
------------

|  | Ime | Administrativni centar | Površina (km²) | Stanovnika (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Barima-Waini | Mabaruma | 20,339 | 24,275 |
|  | Cuyuni-Mazaruni | Bartica | 47,213 | 17,597 |
|  | Demerara-Mahaica | Triumph | 2,233 | 310,320 |
|  | Istočni Berbice-Corentyne | New Amsterdam | 36,255 | 123,695 |
|  | Arhipelag Essequibo-Zapadna Demerara | Vreed en Hoop | 3,755 | 103,061 |
|  | Mahaica-Berbice | Fort Wellington | 4,170 | 52,428 |
|  | Pomeroon-Supenaam | Anna Regina | 6,195 | 49,253 |
|  | Potaro-Siparuni | Mahdia | 20,052 | 10,095 |
|  | Gornji Demerara-Berbice | Linden | 17,081 | 41,112 |
|  | Gornji Takutu-Gornji Essequibo | Lethem | 57,790 | 19,387 |

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*Departments of Uruguay*" (engleski). Statoids. Pristupljeno 10.12.2023.
2. 1 2   „Government and society" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 10.12.2023.
3. ↑   „Councils of Guyana" (engleski). Statoids. Pristupljeno 10.12.2023.

Vanjske veze
------------

***Regije Gvajane*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Regions of Guyana* ()
**Vreed en Hoop** (što prevedeno sa nizozemskog znači *Mir i nada*) je grad od 11,590 stanovnika. na sjeveru Gvajane u Regiji Arhipelag Essequibo-Zapadna Demerara u kojoj je administrativni centar.

Karakteristike
--------------

Prostire na ušću rijeke Demerare (na zapadnoj obali) točno preko puta Georgetowna.

Sastoji od nekoliko naselja; *New Road*, *Plantain Walk*, *Cran*e i *Coglan Dam*.

Historija
---------

Ime je dobio po nizozemskoj plantaži *Vreed en Hoop* iz 1798.
Škot *John Gladstone* (poznat kao otac britanskog premijera Williama Gladstona) postao je vlasnik 1828. 

U vrijeme kad je ukinuto ropstvo 1833. na plantaži je radilo 415 robova. Gladstone je bio prvi plantažer koji je 1838. oslobodio većinu svojih robova i zamijenio ih najamnim radnicima iz Indije. 
Kada su novine 1839. počele pisati da se radnici na Gladstonovim plantažama - materijalno iskorištavaju i fizički zlostavljaju, Da izbjegne skandal, Gladstone je daleko od očiju javnosti prodao sve soje plantaže.

Vreed en Hoop je danas predgrađe glavnog grada sa kojim je povezan trajektom, a od 1978. i pontonskim mostom pa se može i autobusom do njega.

U Gvajani ga zovu *Plastic City*, zbog sluma nastalog 1990-ih pored Atlantika u kom su brojne straćare podignute od komada plastike koje je ocean izbacio.

U novije vrijeme postoji ideja da se na površini od 400 hektara podigne terminal za naftu.

Izvori
------

1. 1 2 3  „*Vreed en Hoop in Essequibo Islands-West Demerara*" (engleski). City Population. Pristupljeno 14.12.2023.
2. 1 2 3 4 5  „*Vreed-en-Hoop And The Shanty Town Known As ‘Plastic City’*" (engleski). Things Guyana. Pristupljeno 14.12.2023.
3. ↑  „*Demerara Harbour Bridge*" (engleski). National Trust of Guyana. Pristupljeno 14.12.2023.
4. ↑  „*Port of Vreed-en-Hoop*" (engleski). OilNOW. Pristupljeno 14.12.2023.

Vanjske veze
------------

* *Vreed en Hoop* (na portalu Places in The World) ()
| Kanuku |
| --- |
| Dio Gvajanskog štita |
| Planina Kanuku, najviša u masivuPlanina Kanuku, najviša u masivuPlanina Kanuku, najviša u masivu |
| Dužina masiva: | km |
| Širina masiva: | km |
| Površina masiva: | km² |
| Najviši vrh: | Kanuku (1,067 m) |
| Zaštićene oblasti: | Kanuku na mapi GvajaneKanukuKanukuPozicija masiva u Gvajani |
| Država: |  Gvajana |

**Kanuku** je planinski masiv na jugozapadu Gvajane u Regiji Gornji Takatu-Gornji Essequibo.

Karakteristike
--------------

Najviša planina masiva je Kanuku visoka 1,067 metara.

Planine masiva smještene u srcu tropske savane obrasle su prašumom, su stanište je brojnih divljih životinja. 
U masivu živi najviše vrsta šišmiša na svijetu (89). 
Masiv je jedno od rijetkih područja na kontinentu gdje se rijetke vrste sa Gvajanskog štita miješaju sa ugroženim amazonskim.
Po šumama masiva živi 53% svih poznatih vrsta ptica u Gvajani, i oko 70% svih sisavaca pronađenih u Gvajani.

Gvajanska vlada je 2011. površinu od 611,000 hektara proglasila zaštićenim područjem.
U masivu izviru rijeke Takutu (zapad) i Rupununi (istok)

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Kanuku Mountains*" (engleski). Encyclopedia, Science News & Research Reviews. Pristupljeno 12.12. 2023.
2. ↑  „*Kanuku Mountains Protected Area*" (engleski). Protected Areas Trust (Guyana). Pristupljeno 15.12. 2023.
3. ↑  „*Kanuku Mountains Protected Area*" (engleski). Protected Areas Commisisons. Pristupljeno 12.12. 2023.

Vanjske veze
------------

***Kanuku (masiv)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Kanuku Mountains* ()
| Pacaraima |
| --- |
| Dio Gvajanskog štita |
| Planina Roraima u masivuPlanina Roraima u masivuPlanina Roraima u masivu |
| Dužina masiva: | 400 km km |
| Širina masiva: | km |
| Površina masiva: | km² |
| Najviši vrh: | Roraima (2,772  m) |
| Zaštićene oblasti: |  |
| Država: |  Venezuela Gvajana Brazil |

**Pacaraima** (portugalski: *Serra de Pacaraima*, španjolski: *Sierra de Pacaraima*) je planinski masiv u centru Gvajanskog štita u Brazilu, Venezueli i Gvajani.

Karakteristike
--------------

Planine Pacaraime se protežu u dužini od nekih 400 km od istoka prema zapadu, i označavaju granice između Brazila i jugoistočne Venezuele, te između Brazila i jugozapadne Gvajane.

Masiv Pacaraima je vododjelnica sliva rijeke Orinoco na sjeveru i sliva Amazone na jugu.
Najviša planina u masivu je Roraima koja ima 2,772 metara.

Rijeke koje izviru na padinama masiva, prelijevaju se preko rubova litica u spektakularnim vodopadima, kao što je Vodopad Kaieteur u Gvajani.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Pacaraima Mountains mountains, South America*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 15.12. 2023.

Vanjske veze
------------

* *Pacaraima Mountains* (na portalu Encyclopædia Britannica) {en icon}}
Betamax videotrake na izložbi
**Betamax** je bio analogni video rekorder kojeg je razvila japanska tvrtka Sony te pustila na tržište 10.5. 1975. Videotraka je imala debljinu od 12,7 milimetara te omogučila kupcima da po prvi puta snimaju TV programe i gledaju po volji ili jednostavno kupuju filmove na video tržištu. Godinu dana kasnije pojavio se suparnički VHS video rekorder, kojeg je razvio JVC, čime je izbio rat formata videovrpci. Neki su smatrali da Betamax ima bolju sliku i zvuk u usporedbi sa VHS-om, dok su drugi to osporili.

Samo 1984. Betamax je prodao više od 2,3 milijuna svojih uređaja, ali je te godine VHS prodan u tri puta više primjeraka. Ipak, Sony nije htio odustati od Betamaxa te je nastavio sa proizvodnjom. Istodobno, njemačko poduzeće Grundig i nizozemski Philips nudili su tržištu i svoj rekorder, Video 2000, koji je bio jedini video rekorder koji nije razvijen u Japanu. Sveukupno je 18 milijuna Betamax rekordera prodano diljem svijeta, ali je do 1988. VHS ipak izvojevao pobjedu te dobio prevlast na tržištu, nakon čega je Sony prekinuo proizvodnju. Male količine Betamax videorekordera te usluga popravaka istih nudila se sve do 2002. u Japanu.

Povezano
--------

* Sony Corp. of America protiv Universal City Studios, Inc. sudski spor iz 1984. u kojem je Universal tražio zarbranu prodaja videotraka

Izvori
------

1. 1 2  BBC News (28.10. 2002). „R.I.P. Betamax videos". bbc.co.uk.
2. ↑  Jack Schofield (25.1. 2003). „Why VHS was better than Betamax". Guardian.
3. ↑  John Tagliabue (6.9. 1983). „PHILIPS CLOSE TO RAISING ITS INTEREST IN GRUNDIG". New York Times.
4. ↑  BBC News (28.8. 2002). „Betamax finally laid to rest". bbc.co.uk.

Vanjske veze
------------

* Fan saite posvećen Betamaxu
* Mr. Betamax
**Epimetej** (grč. *Ἐπιμηθεύς*, *Epimêtheús* = "providnost") Titan je druge generacije, bog, Japetov je sin te Prometejev i Atlasov brat, Pandorin muž.

Mitologija
----------

Agostino Carracci: Epimetej i Pandora, u krevetu, gleda ih Pan
Epitemej je pomogao bratu Prometeju pri stvaranju ljudskoga roda. Bio je zadužen da novostvorenim životinjama daje pozitivne osobine, ali kad je došao do čovjeka, više ih nije bilo. Njegov je brat ukrao Hefestovu vatru i podao je čovjeku, a zbog toga ga je Zeus kaznio i prikovao za stijenu. Zeus je stvorio Pandoru, prvu ženu i dao je Epimeteju, znajući da će se zaljubiti u nju, usprkos bratovim upozorenjima koji mu je rekao da nikad ne prihvaća darove od olimpskih bogova s kojima su Titani bili u sukobu. Epitemejeva i Pandorina kći zvala se Pira, a udala se za Deukaliona. Rimski tekst spominje: "Poslije je Vulkan (Hefest), na Jupiterovu (Zeusovu) zapovijed napravio ženu od gline. Minerva (Atena) dala joj je život, a ostali su bogovi dali druge darove. Zbog toga je nazvana "Pandora". Udala se za Prometejevog brata Epimeteja."

Vidi također
------------

* Prometej
* Pandora

Vanjske veze
------------

***Epimetej (mitologija)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Epimetej u klasičnoj literaturi i umjetnosti ()

Titani i Titanide
Prvi naraštaj: 
Feba |
Kej | 
Krij | 
Kron | 
Hiperion | 
Mnemozina | 
Japet |
Okean |
Reja |
Teja | 
Temida | 
Tetija

Drugi naraštaj:
Asterija |
Astrej |
Astreja | 
Atlant |
Eja |
Epimetej |
Helije |
Leta |
Menetije |
Metida |
Palant |
Prometej |
Selena
Moderni hladnjak
**Hladnjak** ili **frižider** rashladni je uređaj koji je u primjeni u domaćinstvima, gdje se koristi za čuvanje hrane.

U hladnjaku je temperatura između +5 °C *(standardno)* i −20 °C (dio-zamrzivač); niža je od vanjske (sobne, kuhinjske) temperature. Hladnjaci se koriste za skladištenje hrane i pića. Niža temperatura usporava kemijske reakcije i biološke procese koji dovode do pokvarene (i stoga nejestive) hrane.

Ako hladnjak nije opremljen sustavom automatskog odmrzavanja, mora se redovito isključivati kako bi se odmrzavala formacija nalik mrazu; i hladnjaci s automatskim odmrzavanjem moraju se redovito prati i zračiti kako bi se spriječilo zadržavanje lošeg mirisa unutra. Ako je hladnjak dulje vrijeme isključen, moraju se izvaditi namirnice i vrata ostaviti otvorena. Za suzbijanje neugodnih mirisa koriste se i razni apsorberi mirisa. U tu svrhu može se koristiti i aktivni ugljen, ili čak nekoliko kriški raženog kruha.

Povezano
--------

* Termodinamika
* Ugljen
**Masakr u Nemmersdorfu** je bio ratni zločin kojeg su izvršili pripadnici sovjetske vojske 21.10. 1944. kada su ubili nekoliko desetaka njemačkih civila u Nemmersdorfu, Istočnoj Pruskoj (današnja Kalinjingradska oblast) tijekom Drugog svjetskog rata. Kada su se sovjetski vojnici povukli, njemački istražitelji su napravili očevid i evidentirali mjesto zločina. Žrtve su bili starije osobe, žene i djeca. Broj poginulih procjenjuje se na najmanje 30 do najviše 72.

Treći Reich je ovaj događaj iskoristio u propagandne svrhe te naveo kako je Nemmersdorf "poptuno uništen" od Crvene armije - što nisu naveli očevici - kako motivirao njemački narod na čvršću bitku protiv Sovjeta. Ministar propagande Joseph Goebbels je najavio novinarsku konferenciju kako bi "uvjerio Nijemce što ih čeka ako boljševici preuzmu Reich. U Njemačkoj je Nemmersdorf postao simbol za kasniji progon Nijemaca iz Istočne Pruske, dok je nakon rata ovaj masakr bio tabu tema u Demokratskoj republici Njemačkoj i Sovjetskom Savezu.

Vidi također
------------

* Sovjetski ratni zločini
* Progon Nijemaca nakon Drugog svjetskog rata

Izvori
------

1. ↑  Christian Habbe (27.5. 2011). „*A Time of Retribution: Paying with Life and Limb for the Crimes of Nazi Germany*". Spiegel.
2. 1 2  Sven Felix Kellerhoff (28.5. 2013). „*Was geschah beim Massaker in Nemmersdorf?*". Die Welt.
3. ↑  Ulla Lachauer. „*Nemmersdorf, 21. Oktober 1944: Die Vertreibungsverbrechen*". Die Zeit.
38°06′41″N 15°39′43″E﻿ / ﻿38.11139°N 15.66194°E﻿ / 38.11139; 15.66194

**Reggio di Calabria** (italijanski izgovor: ; kalabrijski dijalekt: *Rìggiu*, grčko-kalabrijski: *Righi*, grčki: Ῥήγιον- *Rhegion*), kolokvijalno poznat kao **Reggio Calabria** ili **Reggio**, je grad u južnoj Italiji, glavni grad metropolitanskskog područja Reggio Calabrije te najveći i najstariji grad u Kalabriji. Grad je star preko 2700 godina i bio je glavni grad Kalabrije, sve dok se glavni grad nije premjestio Catanzaro, s time da je u Reggiu ostalo sjedište kalabrijske regionalne skupštine.

Osnovali su ga drevni Grci pod nazivom Rhegion, što znači *otcjepljuje se*, a kasnije je postao jedno od najznačajnijih naselja *Velike Grčke*. Kasnije je postao dio Rimske Republike i Bizanstkog Carstva. Nadalje je sjedište Vojvodstva Kalabrija, prije nego što je uključen u Kraljevinu Siciliju. Kasnije je postao dio Napuljskog Kraljevstva, kasnije poznatog kao Dvije Sicilije, od 1282. do 1860. godine, kada je izvršeno ujedinjenje Italije.

Smješten na samom vršku "čizme" poluotoka, Reggio je zadržao ruralni ugođaj usprkos brojnog stanovništva. U samom gradu živi oko 186.000 stanovnika. Industrija se uglavnom temelji na poljoprivredi, odnosno izvozu voća i duhana, a Reggio je također i lučki grad s ribarskom industrijom. Plaže oko grada su ga učinile popularnim turističkim odredištem.

Općina Reggio Calabria sadrži *frazioni* (podopćine, uglavnom sela i zaselke) Catona, Gallico, Archi, Pentimele, Gallina, Mosorrofa (grčki: ), Ortì (grčki: ), Pellaro (grčki: ) i Saracinello.

Znamenite ličnosti
------------------

* Pitagora (5. vijek), kipar
* Ibik (6. vijek), pjesnik
* Gaetano Catanoso (1879 – 1963), svetac, svećenik
* Umberto Boccioni (1882 – 1916), slikar, kipar
* Goffredo Zehender (1901 – 1958), vozač Grand Prixa
* Gianni Versace (1946 – 1997), modni dizajner
* Donatella Versace (1955 – ), modni dizajner

Povezano
--------

* Univerzitet Reggio Calabria
* Popis gradonačelnika grada Reggio Calabria
* Aerodrom Reggio Calabria
* Rimokatolička nadbiskupija Reggio Calabria-Bova
* Sveti Franjo iz Paole

Vanjske veze
------------

***Reggio Calabria*** na Wikimedijinoj ostavi

* Official website
* Official tourist site
* The City of Reggio Calabria Arhivirano 2006-05-06 na Wayback Machine-u
* Province of Reggio Calabria

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 144248442
* LCCN: n80132105
* GND: 4103588-4
* SUDOC: 133171256
* BNF: cb11998794r (podaci)
* NKC: ge170115
* BNE: XX455806

 |
**Mihaj Trajstarju** (rum. **Mihai Trăistariu**), rođen 16. 12. 1979. u Pjatri Neamc) je rumunski pevač zabavne muzike. Mihaj će sa pesmom *Tornero* predstavljati Rumuniju na Pesmi Evrovizije 2006. u Atini.

Mihaj Trajstarju je počeo da uči klavir sa sedam godina. Osim deset godina klavira, uzimao je i časove pevanja i glume. Završio je jedan od brojnih rumunskih matematičko-fizičkih liceja "Petru-Rares" i diplomirao na Fakultetu za informatiku u Jašiju.

Mihaj je učestvovao na brojnim rumunskim i međunarodnim festivalima i između ostalih na šest nacionalnih izbora za predstavnika Rumunije na Pesmi Evrovizije (po jednom prvi, drugi, četvrti, i tri puta treći). Nakon festivala u Mamaji 1998. Mihaj se pridružio sastavu Valahija (Vlaška) i sa njima snimio šest albuma do 2004. godine, od kada nastupa samostalno. 2006. godine je, u konkurenciji favorizovane pesme *Jokero* sastava Akcent, pobedio sa pesmom *Tornero* (*Vratiću se*) na engleskom i italijanskom jeziku, dobivši 12 poena od žirija i 10 u teleglasanju. *Tornero* je brza tehno-dens kompozicija koja se otvara upamtljivim vokalom i nenametljivim etno motivom i kroz nekoliko promena tonaliteta vodi ka snažnom, ritmičnom završetku. Komponovao ju je Eduard Kurkota na tekst Kristijana Hriskua i Mihaele Deak.

Mihaj je snimio ukupno sedam albuma, a 2005. godine je izašao i prvi solo album *Altceva*. Poznate su njegove izuzetne glasovne mogućnosti (5⅓ oktave). Svirao je u mnogim evropskim zemljama i nominovan je za "omiljenog solistu" i "hit godine" u nagradama "Najomiljeniji Rumuni". Predaje pevanje u školi talenata. Živi u Konstanci.

Vidi takođe
-----------

* Feli

Vanjske veze
------------

* Arhivirano 2009-02-15 na Wayback Machine-u zvanično mrežno mesto
* video

| Nagrade i postignuća |
| --- |
| Prethodi: **Luminiţa Anghel & Sistem spjesmom "Let Me Try"**  |  **Rumunjska na Eurosongu** 2006. | Slijedi: **Todomondo spjesmom "Liubi, Liubi, I Love You"**  |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 80200514
* ISNI: 0000 0000 5599 7750
* GND: 135463637
* MusicBrainz: 0bdcf92a-c1f7-4752-b1c3-036cfddb11bb

 |
**Ronela Hajati** (IPA: [ɾo.ˈnɛ.la ˈha.ja.ti]; rođena 2. septembra 1989) albanska je pjevačica, tekstopisac i plesačica. Njena hit-pjesma je "Genjeshtar je X Pare".

Život i karijera
----------------

Rođena je 2. septembra 1989. godine u Tirani. Kao mlada je nastupala na raznim muzičkim i plesnim takmičenjima. Izdvajaju se albanski talent-šou program *Ethet e së premtes mbrëma* i *Star Academy* TV Klana. Muzički debi imala je 2006. godine, pjesmom "Requiem" na takmičenju *Kënga Magjike* na istoj televiziji. Godine 2007. je objavila prvi singl, "Me ty nuk shkoj", koji je komponovao Flori Mumajesi. Nastupila je u takmičarskom programu *Top Fest* 2009. godine, pjesmom "Shumë Nice" autora Stinea [prošla je u finale]. Iste godine je imala drugo učešće na takmičenju *Kënga Magjike*, pjesmom "Kam frikë të të dua" koju je napisao Big Basta. I sljedeće dvije godine je nastupila na ovom takmičenju, pjesmom "Harroje" koju je napisala sama uz muziku Mumajesija od. pjesmom "Neles" sa Skillzom. Godine 2012. je drugi put nastupila u programu *Top Fest*, sada pjesmom "Nuk ka me kthim" [plasirala se do polufinala]. Godine 2013. objavila je pjesmu "Mala Gata", duet sa Elgitom Dodom (njena prva pjesma sa spotom); peto učešće na *Kënga Magjike*-u imala je te godine, kada je otpjevala pjesmu "Mos ma lsho" koju je sama napisala uz muziku Dode [prošla je u finale]. Za učesnicu takmičenja *Festivali i Këngës 53*, Ergu Halilaj, napisala je pjesmu "Ti s'më njeh" koja je decembra 2014. završila na 11. poziciji; iste godine je takođe napisala pjesme "Ti se din se", "Mos ik" i "Mama".

Navela je Michaela Jacksona za svoj uzor i značajan muzički uticaj.

Diskografija
------------

### Albumi

* 2021: *RRON*

### Spotovi

* 2011: "Neles" (ft Skillz)
* 2013: "Mala Gata" (ft Elgit Doda)
* 2014: "Veç na" (ft Agon Amiga)
* 2015: "A do si kjo"
* 2016: "Amini", "Marre", "Syn i jemi" (ft Young Zerka)
* 2017: "Mos ik", "Ladies", "Ka je 2x", "Sonte" (ft Lyrical Son), "Diamanta" (ft Young Zerka)
* 2018: "Maje Men", "Do ta luj"
* 2019: "Pa dashni", "Cohu" (ft Don Phenom), "Dilema", "Lage", "MVP"
* 2020: "Genjeshtar je X Pare", "Bardh e blu"‡
* 2021: "Prologue", "Shumë i mirë", "Aventura", "Alo"

Vidi takođe
-----------

* Rita Ora
* Tayna

Vanjski linkovi
---------------

* Ronela Hajati - kanal na YouTube

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 1039164120335910470007
* ISNI: 0000 0004 6540 7151
* GND: 1248620208
* MusicBrainz: 02d4fdee-14f2-4faa-a5a9-0b10dc9b2da5

 |
**Naprej zastava slave** (srpskohrvatski: *Naprijed zastavo slave*) je slovenska nacionalna budnica, a danas službena himna Slovenske vojske. Tekst je napisao Simon Jenko, a uglazbio Davorin Jenko, koji je također skladao srpsku himnu Bože pravde. Pesma Naprej zastava slave je nastala 1860. godine. Ova pjesma je prvo bila deo državne himne Kraljevine SHS, a nakon Drugog svjetskog rata bila je himna NR/SR Slovenije sve do 27. rujna 1989. kada ju je zamenila Zdravljica.

### Tekst na slovenskom

**Naprej zastava Slave**

Naprej zastava Slave,  

na boj junaška kri  

za blagor očetnjave  

naj puška govori!

Z orožjem in desnico,  

nesimo vragu grom,  

zapisat v kri pravico,  

ki terja jo naš dom.

Naprej zastava Slave,  

na boj junaška kri,  

za blagor očetnjave  

naj puška govori!

Draga mati je prosila,  

roke okol vrata vila,  

je plakala moja mila,  

tu ostani ljubi moj!

Zbogom mati, ljuba zdrava,  

mati mi je očetnjava,  

ljuba moja čast in slava,  

hajdmo, hajdmo, zanjo v boj!

Naprej zastava Slave,  

na boj junaška kri,  

za blagor očetnjave  

naj puška govori!

Naprej! Naprej!

### Prijevod na srpskohrvatski

Naprijed zastavo slave,   

na boj junačkom krvlju,   

za dobrobit domovine,   

neka puške govore!

S oružjem u desnici,   

mi šaljemo vragu bijes.   

Krvlju pravdu pišemo,   
 
ova zemlja je naš dom.

Naprijed zastavo slave,   

na boj junačkom krvlju,   

za dobrobit domovine,   

neka puške govore.

Naprijed! Naprijed!

Povezano
--------

* Zdravljica – himna Republike Slovenije

Eksterni linkovi
----------------

* Naprej zastava slave (MP3)
Am486DX2 na 66MHz
**Am486** je 32bitni procesor kompanije AMD koji se počeo proizvoditi 1994. godine kao nasljednik procesora Am386.

Historija
---------

Zbog raznih Intelovih sudskih postupaka kako bi se sprečila ili barem usporila proizvodnja konkurentskih procesora za IBM PC kompaktibilne kompjutere procesor Am486 izlazi na tržište 5 godina nakon procesora Intel 80486. To kašnjenje je ujedno rezultiralo ispravljanjem određenih intelovih dizajnerskih grešaka tako da je najveća brzina ovog procesora bila 20 posto veća od konkurencija (120 MHz naprema 100 MHz), dok je AMD istovremeno držao svoju prodajnu cijenu nižu od one za Intelov identični procesor. Dok je kako bi se reklo procesor Am386 probio led na tržištu ovaj je bio prihvaćen to jest korišten od priznatih proizvođača kompjutera kao što su bili Compaq i Acer, a AMD se gotovo odmah baca na problematični posao gradnje novog procesora kako bi smanjio vremensku razliku nastanka procesora između Intelove i svoje najnovije generacije. Ovaj procesor predstavlja dizajnerski vrhunac prve faze AMDovog postojanja nakon čega dolazi do krize koja kompaniju gotovo uništava u borbi s Cyrixom koji pokušava preuzeti tržište najjeftinijih kompjutera i nemogućnosti davanja brzog odgovora na Intel Pentium što će rezultirati stvaranjem Am5x86 kako bi se kupilo vreme.

Vidi
----

* Intel 80486
* Cx486DLC
* Motorola 68040

***Am486*** na Wikimedijinoj ostavi
**Gary Grigsby** je proslavljeni programer strateških kompjuterskih igara

Početak poslovne karijere Grigsbija je vezan za vojnu industriju gdje je radio kao činovnik. Svoju prvu strategiju Guadalcanal on radi kao dodatni, drugi posao za kompaniju Strategic Simulations, Inc koja je specijalizirana za pravljenje ratnih strategija. Uspjeh igre Guadalcanal 1982. godine rezultira Grigsbijevim napuštanjem radnog mjesta u vojnoj industriji i početkom neprekidnog rata na stvaranju novih strategija. Tijekom osamdesetih godina radni ritam Gary Grigsbija je 2 kompjutererske igre, a tijekom devedesetih on pada na "samo" 1 novu kompjutersku igru svake godine.

Propast kompanije Strategic Simulations, Inc, a potom i Talonsofta rezultira početkom proizvodnje igara za Matrix i novim zamahom u njihovoj proizvodnji u drugoj polovici prvog desetljeća 21 stoljeća.

Igre:

* *Guadalcanal Campaign* (1982)
* *Bomb Alley* (1982)
* *North Atlantic '86* (1983)
* *Carrier Force* (1983)
* *Objective: Kursk* (1984)
* *War in Russia* (1984)
* *Reforger '88 (1984)*
* *Kampfgruppe* (1985)
* *Mech Brigade* (1985)
* *USAAF* (1985)
* *Battlegroup* (1986)
* *Warship* (1986)
* *War in the South Pacific* (1986)
* *Battlecruiser* (1987)
* *Panzer Strike!* (1987)
* *Typhoon of Steel* (1988)
* *Overrun!* (1989)
* *Second Front* (1990)
* *Western Front* (1991)
* *Carrier Strike* (1992)
* *Gary Grigsby's Pacific War* (1992)
* *Gary Grigsby's War in Russia* (1993)
* *Steel Panthers* (1995)
* *Steel Panthers II* (1996)
* *Steel Panthers III* (1997)
* *Battle of Britain* (1999)
* *12 O'clock High* (1999)
* *Uncommon Valor: Campaign for the South Pacific* (2002)
* *War in the Pacific: The Struggle Against Japan 1941-1945* (2004)
* *Gary Grigsby's World at War* (2005)
* *Gary Grigsby's World at War A World Divided* (2006)
* *Gary Grigsby's War Between the States* (2008)
* *Gary Grigsby’s War in the East! (2010)*

Vidi
----

Profil Gary Grigsby na MobyGames
Komunikacije
**Komunikacija** je proces razmjene informacija preko dogovorenog sistema znakova. **Komunikacije** su znanstvena disciplina koja proučava komuniciranje.

Oblici komunikacija
-------------------

* interpersonalna komunikacija
* itrapersonalna komunikacija
* govorna komunikacija
* neverbalna komunikacija
* Aktivno slušanje
* telekomunikacija

Oblici i komponente ljudske komunikacije
----------------------------------------

Komponente procesa komunikacije
Proces komunikacije sadrži šest ključnih komponenti: izvor, poruku, kanal, primalac,buku i povratnu spregu.
Izvor je kreator poruke,odnosno njen pošiljalac.To je jedna ili više osoba koje započinju proces komunikacije. Izvor je lice koje poseduje informacije I ima za cilj da ih prenese drugom pojedincu ili većem broju drugih lica. Kreator, odnosno pošiljalac poruke može da bude pojedinac, grupa ili organizacija.
Poruka je produkt njenog kreatora. Nju čini verbalni ili neverbalni stimulans koji utiče na primaoca ili pošiljaoca bez obzira da li je nameran ili nije.
Kanal je veza između izvora i primaoca poruke. Postoje brojni različiti kanali kojima se poruka šalje, kao što su pisma, telefoni, aksovi, kompjuteri.
Primalac je onaj koji interpretira poruku. Njegova čula primaju poruku pošiljaoca. Neke poruke mogu imati veliki broj primalaca, 
Buka je sve ono što uznemirava I ometa komunikaciju. Ona unosi zabunu I iskrivljuje poruku.
Povratna sprega je odgovor primaoca pošiljaocu poruke. Povratna sprega spaja pošiljaoca i primaoca poruke međusobno, na takav način da oni mogu istinski komunicirati.

Komunikacijska tehnologija
--------------------------

Barijere u komuniciranju
------------------------

Vidi
----

* lingvistika
* masovni mediji
* novina

Eksterni linkovi
----------------

***Komunikacije*** na Wikimedijinoj ostavi
Zemljovid službenih inačica norveškog jezika po općinama u Norveškoj. Plavo je nynorsk (*novonorveški*), crveno je bokmål (*knjiški jezik*), a sivo neutralna područja.
**Nynorsk** (ISO 639-3: nno; u prijevodu *novonorveški*) po jednoj klasifikaciji jedan od nekadašnjih pet zapadnoskandinavskih jezika,  sjevernogermanske skupine koji u pismu koristi oko 10–20% stanovništva Norveške. Jedan je od dva člana norveškog makrojezika. Nastao je sredinom 19. stoljeća na temelju starijih dijalekata a njegovom stvaranju doprinjeo je Ivar Andreas Aasen, autor značajnih djela poput *Det norske folkesprog grammatik* ili "Gramatika norveških dijalekata" (1848; *Grammar of the Norwegian Dialects*) i *Ordbog over det norske folkesprog* ili "Rječnik norveških dijalekata" (1850; *Dictionary of the Norwegian Dialects*). Naziv *nynorsk* prihvaćen je 1929. a do tada je nazivan *landsmål* (*nacionalni jezik*).

Razlike između bokmåla i nynorska nisu prevelike. Prvi se oslanja na već dugo korišteni pravopis preuzet iz danskog jezika (a samim time ne predstavlja vjerodostojnu presliku norveškog načina izgovora), dok nynorsk pokušava istaknuti razlike između danskog i norveškog. Unatoč tome, bokmål i dalje prevladava u pisanom jeziku, dok u govoru, većina Norvežana govori dijalektima (koji su češće bliži nynorsku nego bokmålu), čak i u službenim situacijama.

Vidi
----

* bergensk
* bokmål
* høgnorsk
* innlandsmål
* landsmål, allmogespråk, bygdemål, dialekt
* folkmål
* nordnorsk
* norsk
* østnorsk
* riksmål
* samnorsk
* stasjonsspråk
* trøndersk
* vestnorsk

Izvori
------

1. ↑  Ethnologue (15th)
2. ↑  Ethnologue (14th)
3. ↑  Documentation for ISO 639 identifier: nor

Vanjske poveznice
-----------------

* Ethnologue (16th)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| p • r • uZapadnoskandinavski jezici (5 jezika) Sjevernogermanski jezici |
| --- |
|  |
| ferojski • islandski • norn • Nynorsk
* **Izgubili status jezika:** jamtska
 |

 |
**Tropski i suptropski travnjaci, savane i šikare** su biom koji se nalazi u polusuhim do poluvlažnim područjima. Krajolikom travnjaka dominiraju trave i slične zeljaste biljke. U savani postoji raštrkano drveće. U šikarama dominira drvenasto ili zeljasto žbunje.

Količina godišnjih oborina u tropskim i suptropskim travnjacima, savanama i šikarama je između 450 i 1500 milimetara; ovo može mnogo ovisiti o sezoni, a ponekada sva kiša padne u samo nekoliko tjedana.
Tropski i suptropski travnjaci, savane i šikare se pojavljuju na svim kontinentima osim Antarktika. Rašireni su u Africi, ali ih se može naći i u južnoj Aziji, sjevernim dijelovima Južne Amerike i Australije, kao i na jugu Sjedinjenih Američkih Država.

**Afrička savana** se pojavljuje u područjima između šumskih i travnatih regija. Klima varira, sa prosječnom temperaturom od 27 °C, a najviše 30 °C u travnju i listopadu; godišnja količina oborina je između 300 i 1500 milimetara. U floru spadaju:

* Akacije (drvo)
	+ Gubi lišće tijekom sušne sezone kako bi očuvala vlagu
	+ Tijekom kišne sezone ima lisnatu krošnju
* Baobab (drvo)
	+ Skladišti vodu u deblu
	+ Ima debelu koru kako bi se odbranio od požara tijekom sušne sezone
	+ Ima dugo korjenje kako bi dosegnuo vlagu duboko u tlu
	+ Ima malo lišća kako bi smanjio gubitak vlage tijekom transpiracije
* Trave
	+ Brzo raste do 3 ili 4 metra uvis
	+ Izdanci odumiru tijekom sušne sezone i ostaje samo korjenje
* Nisko grmlje
	+ Otporno na sušu
	+ Maleno
	+ Ima trnje umjesto lišća

Živi svijet
-----------

Raznolikost biljnih i životinjskih vrsta je obično visoka. Bivoli, žirafe, impale, gazele, gerenuci, gnuovi, zebre, nosorozi i slonovi se hrane travom i lišćem drveća. Ovi biljožderi su hrana za mesoždere poput lavova, geparda, leoparda, šakala i hijena.

Izvori
------

1. ↑

Povezano
--------

* Savana
* Šuma
* Fauna Afrike
Beskućnik u Parizu.
**Beskućništvo** je stanje u kome osobi nedostaje stalno mesto boravka i sredstva da se isto stekne. Često beskućnicima nedostaju socijalne veštine, znanje ili emocionalna stabilnost da bez tuđe pomoći promene položaj u kome se nalaze.

Beskućništvo može nastati zbog lokalne ili regionalne nezaposlenosti, rata, psihičke nestabilnosti (višegodišnji boravak u psihijatrijskim bolnicama) ili kao kombinacija navedenih faktora.

Beskućništvo u Hrvatskoj
------------------------

Beskućnik u Tkalčićevoj ulici u Zagrebu
Beskućništvo u Hrvatskoj nije obuhvaćeno Zakonom o socijalnoj skrbi niti drugim zakonskim propisima, a većina beskućnika registrirani su kao korisnici usluga sustava socijalne skrbi. Smatra se da u Gradu Zagrebu ima oko 400 beskućnika.

U prvom riječkom prihvatilištu za beskućnike "Ruže sv. Franje", Franjevačkog svjetovnog reda s Trsata pokrenut je projekt po uzoru na slovenske udruge "Kraljevi ulice", prema kojem građani mogu od ovlaštenih beskućnika kupiti prvi časopis o beskućništvu i srodnim društvenim temama pod nazivom "Ulične svjetiljke".

Povezano
--------

* Siromaštvo
* Glad
* Bolest

Izvori
------

1. ↑  Deo članka je preuzet iz knjige Ivana Vidanovića „Rečnik socijalnog rada", uz odobrenje autora.
2. ↑   Arhivirano 2008-09-16 na Wayback Machine-u, Zadnja promjena - 18.08.2004.
3. ↑  , autor: Mladen Malik
4. ↑   Arhivirano 2016-03-22 na Wayback Machine-u Nacionalno izvješće o društvenom razvoju za 2006. godinu, Program Ujedinjenih naroda za razvoj
5. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2009-04-09. Pristupljeno 2011-10-12.

Vanjske veze
------------

***Beskućništvo*** na Wikimedijinoj ostavi

* Alijansa za okončanje beskućništva
* Internetske stranice prihvatilišta za beskućnike "Ruže svetog Franje" Arhivirano 2009-04-09 na Wayback Machine-u
**Dikobrazi Starog svijeta** (*Hystricidae*), porodica glodavaca iz Staroga svijeta rasprostranjena na području Europe, Azije, Afrike, Indije i jugoistočne Azije. Kao i kod dikobraza Novog svijeta (*Erethizontidae*), glavna im je karakteristika tijelo prekriveno veoma dugim bodljama, koje uspješno koriste u obrani od grabežljivaca. Bodlje su građene su od keratina.

Dikobrazi su noćni sisavci, danju spavaju skrivajući se u rupama koje sami iskopaju. Biljožderi su i hrane se lišćem i grančicama, spore su i nenasrtljive životinje, ali veoma opasne ako im se neprijatelj približi, pa je zabilježen i slučaj da se dikobraz obranio i od napada čak 17 lavova.

Njihov životni vijek iznosi oko 15 godina. U Keniji su neka plemena njegovo meso koristili za ishranu, a njegove bodlje koristili za izradu nakita.

Podporodice
-----------

* *Atherurinae* Lyon, 1907
	+ *Atherurus* F. Cuvier, 1829
	+ Sivacanthion Colbert, 1933 †
	+ *Trichys* Günther, 1876
* *Hystricinae* Fischer de Waldheim, 1817
	+ *Hystrix* Linnaeus, 1758
	+ *Xenohystrix* Greenwood, 1955 †

Povezano
--------

* Dikobrazi Novog svijeta

***Dikobrazi Starog svijeta*** na Wikimedijinoj ostavi

Wikivrste ima informacije vezane uz:
***Hystricidae***

Izvori
------

1. ↑  tportal.hr. Dikobraz protiv 17 lavova – tko će pobijediti?