|  |
| --- |
|  *Ovo je glavno značenje pojma **Parišan**. Za druga značenja, v. Parišan (razvrstavanje).* |

**Parišan** (perz. پریشان) je najveće slatkovodno jezero u Iranu, smješteno u aluvijalnoj kotlini podno Zagrosa odnosno u pokrajini Fars. Jezero ima površinu od 48 km², dubinu do 7,0 m i volumen od 144,000.000 m³, no navedene vrijednosti mogu bitno oscilirati ovisno o godišnjem dobu ili sušama zbog kojih ponekad potpuno presuši. Parišan nema stalnih pritoka i napaja se otjecanjem odnosno padalinama. Prosječna nadmorska visina površine jezera jest 819 m. Kotlina oko jezera naseljena je sa stotinjak hiljada ljudi od čega većina živi u gradu Kazerunu koji se nalazi 12 km prema sjeverozapadu. Zbog bioraznolikosti u jezeru i pripadajućim močvarama, dana 23. 6. 1975. godine Parišan je zajedno s obližnjim Aržanom proglašen ramsarskim područjem, a godinu dana kasnije kod UNESCO-a je priznat kao rezervat biosfere.

Geografija
----------

*Glavni članak: Geografija Irana*
Parišan se nalazi na centralnom dijelu Zagrosa odnosno u tektonskoj kotlini koja se usporedno s planinskim lancem pruža u smjeru sjeverozapad-jugoistok i tektonski je oblikovana tokom mezozoika. Kotlina je prema zapadu omeđena planinama Kuh-e Šaru (1484 m), Kuh-e Keble (1806 m) i Kuh-e Mast (1686 m), a prema istoku Kuh-e Famurom (1784 m), Kuh-e Davanom (2250 m) i Kuh-e Šapurom (1552 m). U užem smislu, zapadni litoralni pojas jezera proteže se preko aluvija i vrlo je blagog nagiba, dok su dijelovi istočne obale pod brdima Kuh-e Bozom (1177 m) i Kuh-e Kučaklom (1063 m) izazito strmi. Ove se litice sastoje pretežito od vapnenca i datiraju se u oligocen i miocen. Najveća nadmorska visina površine jezera iznosi 819 m, no tokom sušnih godišnjih doba može se spustiti za 3,0 m.

Oblik jezera je izdužen i proteže se paralelno s okolnim planinama duljinom od 14 km, a širina mu oscilira od 1,0 na južnom do 4,5 km na sjevernom dijelu. Površina se kreće između 43 i 48 km². Arheološki lokaliteti poput Bišapura i drugi toponimi imenovani prema sasanidskim vladarima svjedoče da je kotlina bila naseljena još od starog vijeka. Danas uz obale i užu okolicu Parišana živi oko 100.000 ljudi, uglavnom u gradu Kazerunu smještenom 12 km prema sjeverozapadu. Ostala naselja koja izravno gravitiraju jezeru uključuju 20-ak ruralnih zajednica su među kojima su najveće Šahrendžan, Parišan, De-Page, Konar-e Hošk i Mula-Are.

Hidrologija
-----------

Parišan u hidrološkom i hidrogeološkom smislu pripada kompleksnoj krškoj regiji tzv. Kazerunskog sliva (266,5 km²) čije su razvodnice određene vrhovima zapadnih planina, dok prema istoku obuhvaćaju šire područje odnosno usporednu kotlinu smještenu na 300 – 500 m većoj nadmorskoj visini. Paralelne planine Zagrosa geološki predstavljaju antiklinale, a aluvijalne kotline položene su na njihovim vapnenačkim vodonosnicima. U poprečnom presjeku ovaj reljef ima oblik kaskada koje se spuštaju prema jugozapadu − padaline se površinskim otjecanjem provode s planinskih padina do kotlina, a potom u obliku podzemnih voda do susjedne kotline na nižoj razini. Parišan u potpunosti ovisi o ovom hidrološkom ciklusu jer nema površinskih pritoka. Izravno je hidrogeološki povezan s dvije usporedne kotline uključujući i jezero Aržan koje je udaljeno 15 km prema sjeveroistoku i smješteno je na gotovo 1200 m većoj nadmorskoj visini. Također, u interakciji je i s nižim kotlinama na jugozapadu prema kojima godišnje prosječno otječe 4,4 m³/s.

Količina padalina zanemariva je za ovo područje i iznosi ispod 250 mm s obzirom da prevladava vruća pustinjska klima (BWh). Minimalne temperature zraka (8,6°C) i vode (8,2°C) zabilježene su tokom januara, a maksimalne (29,8 °C odnosno 28,2°C) u augustu. Relativna vlažnost zraka najniža je u augustu (32,68%) odnosno najviša tokom februara (79,2%). Evaporacija je najizraženija kroz juli (250% u odnosu na prosjek), a najniža u februaru (48,5%). Velika suša s početka 2000-ih godina kao i nekontrolirani rast poljoprivrednih aktivnosti uvjetovali su smanjenjem Parišana za 80% izvornog volumena. Godine 2005. pokrenut je sveobuhvatni proces održavanja u sklopu Programa Ujedinjenih naroda za razvoj kojim se jezero planira vratiti u prvobitno stanje do konca 2012. godine. U planinama oko slatkovodnog Parišana nije izražen fenomen prodiranja dijapira pa ima različite limnološke karakteristike u odnosu na velika slana jezera u Farsu kao što su Bahtegan, Maharlu ili Tašk.

Flora i fauna
-------------

*Glavni članci: Flora i fauna Irana*
Crvenovrata guska (*Branta ruficollis*)
U faunu Parišana spadaju:

* Zooplanktoni − *Brachionidae*, *Cyclopidae*, *Daphnidae* i *Notommatidae*.
* Sisavci − muflon, mrki medvjed, leopard, veliki potkovnjak i južni potkovnjak.
* Ptice − dalmatinski pelikan, crna roda, crvenovrata guska, kraljevski orao, bjelonokta vjetruša i patka kulašica.

Flora jezera uključuje rodove *Crocus*, *Zataria*, *Nepeta*, *Achillea*, *Pyrus* i *Juniperus*.

Povezano
--------

* Geografija Irana
* Popis iranskih jezera

Literatura
----------

* () Evans, Michael I. (1994.). *Important bird areas in the Middle East*. BirdLife conservation series. **II**. Cambridge, UK: BirdLife International. str. 130.-131. ISBN 9780946888283. OCLC 32467392.
* () Fazel, Asghar Mohammadi; Vidal, Consuelo (2012.). *The Conservation of Iranian Wetlands Project*. Tehran: United Nations Development Programme. Arhivirano iz originala na datum 2012-12-02. Pristupljeno 2013-05-10.
* () Kafilzadeh, Farshid; Farhangdoost, Mohammad-Sadegh; Tahery, Yaghoob (4. 10. 2010.). *Isolation and identification of phenol degrading bacteria from Lake Parishan and their growth kinetic assay*. African Journal of Biotechnology. **IX. 40**. Nairobi: Academic Journals. str. 6721.-6726. DOI:10.5897/AJB10.665. ISBN 1684–5315. OCLC 681581537.
* () Milanović, Petar; Aghili, Bijan (februar 1993.). „3.8. Hydrogeological characteristics and groundwater mismanagement of Kazerun karstic aquifer, Zagros, Iran". u: Günay, Gültekin; Johnson, A. Ivan; Back, William. *Hydrogeological Processes in Karst Terranes*. IAHS Red Book Series. **CCVII**. Wallingford, Oxfordshire: International Association of Hydrological Sciences Press. str. 163.-171. ISBN 9780947571283. OCLC 197239475.
* () Scott, Derek A. (1995.). *A directory of wetlands in the Middle East*. Gland, Switzerland: International Union for Conservation of Nature. str. 128.-130. ISBN 9782831702704. OCLC 34504360.
* () Shayestehfar, Alireza; Noori, Mitra; Shirazi, F. (2010.). *Environmental factor effects on the seasonally changes of zooplankton density in Parishan Lake*. Asian Journal of Experimental Biological Sciences. **I. 4**. Agra: Society of Applied Sciences. str. 840.-844. ISBN 0975-5845. [*mrtav link*]
* () Zahirian, Atekeh; Padash, Amin; Jozi, Seyed-Ali; Zamanpour, Mehrdad; Mohammad, Seyed; Nabavi, Bagher (2012.). *Wetland Zoning to Establish Land Conservation Using MCE Method (Case Study: Parishan Wetland, Iran)*. Advances in Environmental Biology. **VI. 3**. Amman: AENSI Publications. str. 931.-939. ISSN 1995-0756. OCLC 793651307. [*mrtav link*]

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Parišan** |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 315164781

 |