*Karlo VII.'* **Pobednik** (22.2. 1403. - 22.7. 1461.), *kralj Francuske od 1429 - 1461. godine.*

Karlo VII
Francuska 1428. godine. Engleska je crvene boje, njen burgundijski saveznik tamno crvene, a Francuska Karla VII. zelene boje
Iako tek jedanaesto dijete kralja Karla VI. sudbina mu je pružila ruku putem smrti starije braće tako da Karlo VII postaje prijestolonasljednik Francuske 1417. godine. Njegova sreća ipak ne traje dugo pošto ga se u stvarnosti otac odriče sporazumom iz 1420. godine. Njime se regulira da će nasljednik Karla VI. postati njegova kćerka Katerina u čije ime upravljanje državom nakon kraljeve smrti treba preuzeti Henrik V.. Uranjena smrt ovog kralja je samo rezultirala da do ujedinjenja Engleske i Francuske krune dolazi za života njegovog malenog sina Henrika VI.. 
21. listopada 1422. godine tako u trenutku smrti Karla VI. Karlo VII ima samo titulu francuskog princa dok pravno stvarna vlast u zemlji dolazi u ruke njegovog nećaka Henrika V.

U tom trenutku Engleska sa svojim saveznicima vojvodstvima Burgundije i Bretanje drži cijelu sjevernu Francusku zajedno s kompletnim tokom rijeke Rajne sve do švicarske granice. Također i područje od grada Bordeauxa do granice Navarre se nalazi u engleskim rukama. Još prije očeve smrti kako bi popravio svoj nezavidni politički položaj Karlo VII. sklapa bračni ugovor s kćerkom grofa od Anjoua što mu donosi podršku te pokrajine i Provanse.

U prvoj fazi rata oslobođenja njemu su bili suprostavljeni vlastita majka, Engleska, Bretanja i Burgundija. Jedina realna pomoć u to doba je stizala od ženine majke Jolande od Aragona. Prva promjena ove situacije nastupa još prije dolaska heroine ovog rata kada Bretanja istupa iz tog rata i proglašava svoju neutralnost. Pojava Ivane Orleanske na francuskoj sceni 1429. godine ne bi bila dobro prošla bez Jolande. Uz svu želju, vjeru i očekivanja Karlo VII. nije imao novac za mobiliziranje vojske koju će ona voditi nego je morao zatražiti financijsku pomoć. S odobrenim zahtjevom vojska je krenula osloboditi opsadu Orleansa nakon čega će Karlo VII. biti krunjen za kralja 1429. godine.

Narodno ushićenje koje tada zahvaća Francusku postaje simbol buduće neupitne pobjede. Od tada na dalje francuske trupe su prestale gubiti svoje položaje tako da dolazi do kratkotrajne ravnoteže snage. Mirovni ugovor koji Karlo VII. 1435. godine uspješno podvaljuje velikoj Burgundiji ostavlja Engleze same na bojnom polju što im zapečaćuje sudbinu. Tijekom sljedećih 18 godina Karlo VII. oslobađa praktički cijelu Francusku od Engleza ostavljujući im u rukama samo grad Calais. Te njegove pobjede su rijetko bilo ostvarene putem vojne sile, a mnogo češće pregovorima ili varkama. Tijekom cijelog svog života ovaj kralj je mrzio "avanture" ili akcije koje imaju i najmanju šansu za neuspjeh.

Pred kraj života Karlo VII. nalazi pobunu protiv svoje vlasti koju vodi njegov beskompromisni sin i nasljednik Luj XI.. Karlo VII. umire 22. srpnja 1461. godine

Poveznice
---------

* Popis francuskih vladara

***Charles VII od Francuske*** na Wikimedijinoj ostavi


| * p
* r
* u
Monarsi Francuske |
| --- |
| **Napomena:** Vladari od 428. do 843. bili su vladari Franačke, dok su vladari od 843. do 987. godine bili vladari Zapadne Franačke. Autohtoni francuski vladari vladaju tek od 987. godine. |
| Merovinzi (428–751) | 
* Clovis I. (481/482–511)
* Childebert I. (511–558)
* Chlothaire I. (511–561)
* Caribert I. (561–567)
* Gontran (561–593)
* Chilpéric I. (561–584)
* Sigebert I. (561–575)
* Childebert II. (575–595)
* Chlothaire II. (584–629)
* Dagobert I. (623–639)
* Sigebert II. (639–656)
* Clovis II. (639–657)
* Chlothaire III. (657–673)
* Childéric II. (673–675)
* Thierry III. (675–691)
* Clovis IV. (691–695)
* Childebert III. (695–711)
* Dagobert III. (711–715)
* Chilpéric II. (715–721)
* Chlothaire IV. (717–719)
* Thierry IV. (721–737)
* Childéric III. (737–751)

 |
| Karolinzi (843–888, 898–922, 936–987) | 
* Pipin Mali (751–768)
* Carloman I. (768–771)
* Charles I. (768–814)
* Louis I. (814–840)
* Charles II. (843–877)
* Louis II. (877–879)
* Louis III. (879–882)
* Carloman II. (879–884)
* Charles Debeli (885–888)
* Charles III. (898–922)
* Louis IV. (936–954)
* Lothaire (954–986)
* Louis V. (986–987)

 |
| Robertovci (888–898, 922–923) | 
* Odo (888–898)
* Robert I. (922–923)

 |
| Bosonidi (923–936) | 
* Rodolphe (923–936)

 |
| Dinastija Capet (987–1328) | 
* Hugo Capet (987–996)
* Robert II. (996–1031)
* Henri I (1031–1060)
* Philippe I. (1060–1108)
* Louis VI. (1108–1137)
* Louis VII. (1137–1180)
* Philippe II. (1180–1223)
* Louis VIII. (1223–1226)
* Louis IX. (1226–1270)
* Philippe III. (1270–1285)
* Philippe IV. (1285–1314)
* Louis X. (1314–1316)
* Jean I. (1316)
* Philippe V. (1316–1322)
* Charles IV. (1322–1328)

 |
| Dinastija Valois (1328–1498) | 
* Philippe VI. (1328–1350)
* Jean II. (1350–1364)
* Charles V. (1364–1380)
* Charles VI. (1380–1422)
* Charles VII. (1422–1461)
* Louis XI. (1461–1483)
* Charles VIII. (1483–1498)

 |
| Dinastija Valois-Orléans (1498–1515) | 
* Louis XII. (1498–1515)

 |
| Dinastija Valois-Angoulême (1515–1589) | 
* François I. (1515–1547)
* Henri II. (1547–1559)
* François II. (1559–1560)
* Charles IX. (1560–1574)
* Henri III. (1574–1589)

 |
| Dinastija Bourbon (1589–1792, 1814-1815, 1815-1830) | 
* Henri IV. (1589–1610)
* Louis XIII. (1610–1643)
* Louis XIV. (1643–1715)
* Louis XV. (1715–1774)
* Louis XVI. (1774–1792)
* Louis XVII. (pretendent, 1792–1795)
* Louis XVIII. (1814–1824)
* Charles X. (1824–1830)
* *Louis XIX.* (1830)
* *Henri V.* (1830)

 |
| Dinastija Bonaparte Prvo Carstvo (1804–1814, 1815) | 
* Napoleon I.  (1804–1814, 1815)
* Napoleon II. (1815)

 |
| Dinastija Orléans Julska Monarhija (1830–1848) | 
* Louis-Philippe I. (1830–1848)

 |
| Dinastija Bonaparte Drugo Carstvo (1852–1870) | 
* Napoleon III. (1852–1870)

 |
| Upitni ili osporavani vladari napisani su *italikom* |