**John Fitzgerald Kennedy**, (Brookline, 29. maja 1917. - Dallas, 22. novembra 1963.) je bio američki demokratski političar najpoznatiji po tome što je od 1961. do smrti služio kao 35. predsjednik SAD.

Rani život i karijera
---------------------

Djed Johna Fitzgeralda, Patrick Kennedy, doselio se u Sjedinjene Države iz grofovije Wexford , u Irskoj 1850. neposredno poslije velike gladi koja je prouzročila masovno iseljavanje iz Irske, većinom u SAD. Ukrcao se iz New Rossa u Irskoj za Liverpool i odatle brodom u SAD.
Otac Johna Fitzgeralda - Joseph već je u 25 godini života postao predsjednikom jedne male bostonske banke koju je spasio od stečaja.

Narednik Kennedy u Mornarici
John F. Kennedy se rodio kao sin Josepha P. Kennedyja i Rose Fitzgerald. Njegov otac bio je jedan od najbogatijih i najutjecajnijih ljudi u Massachusettsu, često navođen kao osnivač Kennedyjevih kao jedne od najmoćnijih političkih dinastija u SAD.

John Kennedy je u djetinjstvu razvio Addisonovu bolest, koja će ga, slično kao i mnoge druge kronične bolesti, mučiti cijeli život. Roditelji su njegovo zdravstveno stanje krili pred javnošću, a sam Kennedy je tome doprinosio avanturističkim životnim stilom, kao i sklonošću raznim eksperimentalnim terapijama i lijekovima.

Kennedy je studirao na Harvardu, te prvi put pažnju javnosti privukao svojim diplomskim radom *Why England Slept*, koji je objavljen 1940. godine kao knjiga te postao bestseler.

Nakon što su SAD ušle u drugi svjetski rat, Kennedy se pokušao javiti u vojsku, ali su ga odbili kao medicinski nesposobnog. Zahvaljujući političkim vezama, umjesto toga je dobio čin potporučnika u ratnoj mornarici i služio kao kurir mornaričkog sekretara u Washingtonu. Međutim, zbog ljubavne veze s Ingom Arvad, osumnjičenom za špijunažu u korist Hitlerove Njemačke, bio je premješten s tog položaja, i kasnije se obučio za zapovjednika torpednog čamca. Poslan je na Pacifik, gdje je dobio komandu nad čamcem *PT-109*. 2. kolovoza 1943. njegov čamac je uništen od strane japanskog razarača, a Kennedy je, iako i sam teško ranjen, spasio jednog člana svoje posade. Za taj podvig je dobio niz odlikovanja.

Politička karijera
------------------

Kennedy na kovanici od 50 američkih centi.
Otac Joseph je političku karijeru bio namijenio starijem sinu Joseph Kennedy Jr. ali je on 1944. godine poginuo u ratu. Zbog toga je mlađi John preuzeo njegovo mjesto. Godine 1946. je kao kandidat Demokratske stranke glatko osvojio mjesto zastupnika u Kongresu.

Na njegovu ranu političku karijeru priličan utjecaj je imalo očevo prijateljstvo s republikanskim senatorom Josephom McCarthyjem, te zajednički antikomunizam. Zbog toga je mladi kongresmen Kennedy sudjelovao u progonima ljevičara i liberala optuženim za šurovanje sa SSSR-om.

Djelomično zahvaljujući McCarthyjevoj diskretnoj podršci, Kennedy je 1952. godine izabran u Senat. Tamo se nije previše istakao, najviše zbog sve gorih zdravstvenih problema, izazvanih posljedicama ranjavanja.

Godine 1953. oženio je Jacqueline Bouvier, s kojom je imao četvero djece.

Godine 1954. Kennedy je, zbog operacije kičme, bio prisiljen na duže mirovanje. Vrijeme je kratio pisanjem knjige *Profili hrabrosti*, koja će postati još jedan bestseler te ga učiniti jednim od najpopularnijih političara svog vremena. Knjiga je nagrađena Pulitzerovom nagradom za biografiju 1957. a Kennedy je tako postao prvi, za sada i jedini, američki predsjednik koji je dobio tu nagradu. Istovremeno je Kennedy počeo uzimati nove lijekove kortikosteroide koji su mu ne samo pomogli da se, barem za javnost, riješi zdravstvenih problema, nego i da svojom mladolikom pojavom postane najperspektivniji političar svoje generacije.

Njegov otac je odmah prepoznao da bi takav Kennedy mogao postati predsjednik, ali pokušaj da izbori potpredsjedničku nominaciju na demokratskoj izbornoj konvenciji 1956. godine nije uspio.

Izbori 1960. godine
-------------------

Službeni portret
Tako stečene iskustva su dobro poslužila godine 1960. kada je Kennedy započeo kampanju za demokratskog predsjedničkog kandidata. Usprkos popularnosti, mladolikog izgleda i poznanstva s mnogim slavnim ličnostima, poput Franka Sinatre, u Kennedyjeve šanse su mnogi sumnjali zbog njegove katoličke vjere, drukčije od većine glasača u pretežno protestantskim SAD. Joseph Kennedy Jr. je, s druge strane, uložio veliki novac i poznanstva s mafijom - stečena za vrijeme prohibicije - kako bi uz pomoć sindikata odnio pobjedu na preliminarnim izborima u Zapadnoj Virginiji. Kennedy se tada nametnuo kao nezaustavljiv kandidat. Međutim, na izbornoj konvenciji u Los Angelesu je bio prisiljen odustati od namjere da svog brata Roberta Kennedyja imenuje za potpredsjedničkog kandidata, te je umjesto toga uzeo Lyndona B. Johnsona.

Kennedy se na izborima suprotstavio tadašnjem potpredsjedniku i republikanskom kandidatu Richardu Nixonu. U kampanji se postavio kao tvrdi antikomunist, optužujući Eisenhowerovu administraciju da, zbog popustljivosti SSSR-u, gubi Hladni rat. Ipak, ključni trenutak kampanje bile su televizijske debate na kojima je po prvi put demonstrirana moć novog medija - slušatelji na radiju su prednost dali Nixonu, dok su gledatelji, opčarani lijepim izgledom demokratskog kandidata, prednost dali Kennedyju.

Usprkos tome, rezultati samih izbora bili su prilično tijesni i do samog kraja se nije znalo tko će pobijediti. Na kraju je Kennedy izvukao prednost od 100.000 glasova kao i u većinu u elektorskom kolegiju. Nixon je sumnjao da su rezultati u nekim oblastima - pogotovo u Chicagu - namješteni, ali je ipak priznao poraz.

Predsjednik SAD
---------------

Kennedy i Nikita Sergejevič Hruščov.
Kennedy je svoje predsjednikovanje otpočeo u skladu s hladnoratovskom retorikom iz svoje kampanje. U travnju 1961. je lansirao invaziju na Zaljev Svinja u Kubi, koja je završila sramotnim fijaskom. U kolovozu iste godine su istočnonjemačke vlasti podigle Berlinski zid, a Kennedy, osim verbalnih protesta, nije učinio ništa da to spriječi.

Nastojeći poboljšati svoj i rejting svoje zemlje, Kennedy je odlučio započeti Projekt Apollo - kojemu je cilj bio dovesti američke astronaute na Mjesec prije isteka dekade i tako postići važnu pobjedu u svemirskoj utrci sa Sovjetima. U taj projekt je uložen ogroman novac i mnogi ga smatraju najvećim simbolom, kao i dostignućem Kennedyjeve ere. 

Kennedy sa svojom majkom Rose Fitzgerald 1962.
Na unutrašnjem, kao i na vanjskom planu, Kennedyjevoj administraciji su važan pečat dali mladi, tehnokratski i reformski orijentirani kadrovi u kabinetu, od kojih su najpoznatiji bili njegov brat Robert Kennedy - imenovan za Glavnog državnog odvjetnika - te Robert McNamarra kao ministar obrane.

Kennedy je nastojao svoje predsjedništvo iskoristiti za ambiciozan program socijalnih i ekonomskih reformi sličan Rooseveltovom New Dealu i nazvan *Nova granica*. Međutim, on nije zaživio, dijelom i zbog snažnog otpora u Kongresu, kojem su pečati dali demokratski kongresmeni i senatori s Juga - uplašeni da bi Kennedy mogao nastaviti napore u smjeru ukidanja rasne segregacije započetog u Eisenhowerovo doba.

Sam je Kennedy prilično mlako podržavao pokret za građanska prava pod Martinom Lutherom Kingom, angažiravši se tek na pritisak javnosti i svog idealističkog brata. Robert Kennedy je, s druge strane, intenzivirao napore za obračun s organiziranim kriminalom, te je u tu svrhu angažirao na tom planu dotada uglavnom inertni FBI.

Na vanjskom planu je Kennedy se nastojao s daleko većom agresivnošću suprotstaviti Sovjetima, pri čemu je veliki naglasak stavljen na propagandu. U tu je svrhu formiran tzv. Mirovni korpus, čiji su dobrovoljci obrazovnim, kulturnim i drugim radom u zemljama Trećeg svijeta trebali tamošnjem stanovništvu ukazivati na prednost američkog načina života te tako sprječavati širenje socijalističkih i komunističkih ideja.

Suprotstavljanje Sovjetima se odražavalo i u slanju vojnih savjetnika u mnoge zemlje Trećeg svijeta radi suprotstavljanja revolucionarnoj gerili. U slučaju Južnog Vijetnama ta je politika dovela do eskalacije vojnog angažmana koja će kasnije prerasti u vijetnamski rat.

Usprkos neuspjehu u Zaljevu svinja, Kennedy se nije odrekao nastojanja da sruši komunistički režim Fidela Castra na Kubi, i u tu svrhu je nastavio s tajnim programom CIA-e za njegovo svrgavanje. Kuba se radi zaštite obratila Sovjetima koji su instalirali projektile uperene na teritorij SAD. To je dovelo do kubanske raketne krize - što je trenutak kada je svijet bio najbliži trećem svjetskom ratu. Nuklearni obračun je u posljednji trenutak spriječen kompromisom između Kennedyja i Hruščova, kojim su Sovjeti pristali povući projektile s Kube.

To je iskustvo, između ostalog, nagnalo Kennedyja da se jače angažira na pitanju nuklearnog razoružanja, pa su u kolovozu 1963. Britanija, SAD i SSSR potpisale sporazum o zabrani nuklearnih pokusa na površini Zemlje.

Atentat
-------

*Glavni članak: Atentat na Johna F. Kennedyja*
Kennedy se krajem 1963. počeo pripremati za izbornu kampanju 1964. godine, pri čemu je poseban naglasak stavljen na južne države, gdje nije bio tako popularan kao u ostatku zemlje. U tu je svrhu odlučio posjetiti Teksas, te je 22. novembra 1963. sletio u Dallas.

Dok se u otvorenom automobilu vozio ulicama u društvu supruge i teksaškog guvernera Johna Conallyja, na povorku su ispaljena tri hica iz puške. Jedan je metak pogodio i ranio Conallyja, a dva su pogodila Kennedyja - jedan u vrat, i jedan u glavu. Kennedy je odmah odvezen u bolnicu gdje je nedugo potom proglašen mrtvim.

Nekoliko sati kasnije bivši marinac Lee Harvey Oswald je uhićen, a potom i optužen za atentat. Oswald je tvrdio da je nedužan, ali to nije imao prilike dokazati pred sudom. Dva dana kasnije je u policijskoj stanici pred TV-kamerama ubijen od strane Jacka Rubyja, vlasnika noćnog kluba povezanog s organiziranim kriminalom.

Suočen s činjenicom da se detalji ubojstva možda nikada neće razotkriti na sudu, Johsnon - koji je temeljem Ustava postao predsjednik - odobrio je rad specijalnog tijela zvanog Warrenova komisija, kojemu je cilj bio pronaći i objaviti sve vezano uz atentat. Zaključak komisije je bio da je Oswald djelovao sam i ubio predsjednika iz nepoznatih motiva.

Međutim, detalji vezani uz atentat i počinitelja su mnoge od samog početka mnoge natjerali da sumnjaju i odbace taj zaključak. Umjesto toga se nude razne alternativne teorije zavjere vezane uz širi krug počinitelja, kojima je svoj doprinos dao i Hollywood, ali i zaključi posebnog kongresnog odbora 1970-ih.

Mit o Kennedyju
---------------

Procesija na kennedyevom pokopu
Atentat na Kennedyja je za svjetsku, a pogotovo za američku javnost, predstavljao veliki šok te ostavio prazninu koju njegov daleko stariji, neugledniji i manje karizmatični nasljednik nije bio u stanju napuniti.

Zbog toga se gotovo odmah počeo stvarati mit o Kennedyju kao jednom od najvećih državnika svog vremena čiji je brutalno presječeni mandat predstavljao svojevrsno zlatno doba američke demokracije. Tome je doprinos dala i udovica Jacqueline Kennedy, usporedivši svoj glamurozni boravak u Bijeloj kući s Camelotom - dvorom legendarnog kralja Arthura. Zbog toga se za Kennedyjevo predsjednikovanje danas često koristi izraz *Camelot*.

Taj mit su preuzeli, a kasnije rafinirali *baby boomeri* - generacija čiji su mnogi pripadnici baš u doba Kennedyjevog atentata postajali politički aktivnim, te u mladolikom, idealističkom predsjedniku-mučeniku vidjeli sami sebe. Zbog toga su ne samo američki liberali, nego i radikalni ljevičari Kennedyja preuzeli kao svoju ikonu te mu pripisivali zasluge za mnoge reforme i dostignuća njegovih prethodnika i nasljednika, pogotovo u oblasti borbe za mir u svijetu, prava crnaca, žena, homoseksualaca, zaštitu okoline i sl.

Taj trend je izgubio na snazi tek posljednjih par desetljeća, kada su povjesničari zauzeli mnogo objektivniji i emocijama manje nabijeni stav. Tome je doprinijelo i iznošenje mnogih kompromitirajućih podataka iz Kennedyjevog života, pogotovo onih koji su se ticali njegovih veza s organiziranim kriminalom, plejbojevskog načina života, upetljanosti u nerazjašnjenu smrt Marilyn Monroe kao i ovisnosti o narkoticima.

Izvori
------

1. 1 2  Maier, Thomas (2004). *The Kennedys: America's Emerald Kings*,  str. 736, Basic Books. ISBN 0465043186, 9780465043187 Uneseni ISBN nije važeći.
2. 1 2  „moljac". Arhivirano iz originala na datum 2011-09-10. Pristupljeno 2015-05-10.
3. ↑  Online NewsHour with Senior Correspondent Ray Suarez and physician Jeffrey Kelman, Pres. Kennedy's Health Secrets, *The NewsHour with Jim Lehrer transcript*, 18. studenog 2002.
4. ↑  Kennedy, John F. (1981.). *Why England Slept*. Greenwood Press Reprint. ISBN 9780313228742. [*mrtav link*]; Jean Edward Smith, "Kennedy and Defense: The Formative Years", *Air University Review*, (1967.)
5. 1 2  „Lieutenant John F. Kennedy, USN". *Naval Historical Center*. 2002.. Arhivirano iz originala na datum 2007-09-12. Pristupljeno 2007.
6. ↑  Hove, Duane (2003.) *American Warriors: Five Presidents in the Pacific Theater of World War II Bard Street Press ISBN 1-57249-307-0*
7. ↑  Hove, Duane T. „Five Presidents in the Pacific Theater of World War II". Arhivirano iz originala na datum 2012-07-07. Pristupljeno 2007.
8. ↑  Pulitzer.org FAQ
9. ↑  Tyner Allen, Erika. „The Kennedy-Nixon Presidential Debates, 1960". *museum.tv*. Arhivirano iz originala na datum 2008-07-27. Pristupljeno 2007.
10. ↑  "The Sixties", Junior Scholastic (1994-02-11)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Predsjednik Sjedinjenih Američkih Država1961. - 1963.** | Nasljednik: |
| **Dwight D. Eisenhower1953. - 1961.** | **Lyndon B. Johnson1963. - 1969.** |

***John F. Kennedy*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Predsjednici Sjedinjenih Američkih Država |
| --- |
| 
* George Washington
* John Adams
* Thomas Jefferson
* James Madison
* James Monroe
* John Quincy Adams
* Andrew Jackson
* Martin Van Buren
* William Henry Harrison
* John Tyler
* James K. Polk
* Zachary Taylor
* Millard Fillmore
* Franklin Pierce
* James Buchanan
* Abraham Lincoln
* Andrew Johnson
* Ulysses S. Grant
* Rutherford B. Hayes
* James A. Garfield
* Chester A. Arthur
* Grover Cleveland
* Benjamin Harrison
* Grover Cleveland
* William McKinley
* Theodore Roosevelt
* William Howard Taft
* Woodrow Wilson
* Warren G. Harding
* Calvin Coolidge
* Herbert Hoover
* Franklin D. Roosevelt
* Harry S. Truman
* Dwight D. Eisenhower
* John F. Kennedy
* Lyndon B. Johnson
* Richard Nixon
* Gerald Ford
* Jimmy Carter
* Ronald Reagan
* George H. W. Bush
* Bill Clinton
* George W. Bush
* Barack Obama
* Donald Trump
* Joe Biden

 |  |

| * p
* r
* u
Pulitzerova nagrada za biografiju ili autobiografiju |
| --- |
| 1917–1925 | 
* Laura E. Richards i Maud Howe Elliott, uz pomoć Florence Howe Hall (1917)
* William Cabell Bruce (1918)
* Henry Adams (1919)
* Albert J. Beveridge (1920)
* Edward Bok (1921)
* Hamlin Garland (1922)
* Burton J. Hendrick (1923)
* Michael I. Pupin (1924)
* M. A. Dewolfe Howe (1925)

 |
| 1926–1950 | 
* Harvey Cushing (1926)
* Emory Holloway (1927)
* Charles Edward Russell (1928)
* Burton J. Hendrick (1929)
* Marquis James (1930)
* Henry James (1931)
* Henry F. Pringle (1932)
* Allan Nevins (1933)
* Tyler Dennett (1934)
* Douglas S. Freeman (1935)
* Ralph Barton Perry (1936)
* Allan Nevins (1937)
* Odell Shepard/Marquis James (1938)
* Carl Van Doren (1939)
* Ray Stannard Baker (1940)
* Ola Elizabeth Winslow (1941)
* Forrest Wilson (1942)
* Samuel Eliot Morison (1943)
* Carleton Mabee (1944)
* Russel Blaine Nye (1945)
* Linnie Marsh Wolfe (1946)
* William Allen White (1947)
* Margaret Clapp (1948)
* Robert E. Sherwood (1949)
* Samuel Flagg Bemis (1950)

 |
| 1951–1975 | 
* Margaret Louise Coit (1951)
* Merlo J. Pusey (1952)
* David J. Mays (1953)
* Charles A. Lindbergh (1954)
* William S. White (1955)
* Talbot Faulkner Hamlin (1956)
* John F. Kennedy (1957)
* Douglas S. Freeman, John Alexander Carroll i Mary Wells Ashworth (1958)
* Arthur Walworth (1959)
* Samuel Eliot Morison (1960)
* David Donald (1961)
* Leon Edel (1963)
* Walter Jackson Bate (1964)
* Ernest Samuels (1965)
* Arthur M. Schlesinger Jr. (1966)
* Justin Kaplan (1967)
* George Frost Kennan (1968)
* Benjamin Lawrence Reid (1969)
* Thomas Harry Williams (1970)
* Lawrence Thompson (1971)
* Joseph P. Lash (1972)
* W. A. Swanberg (1973)
* Louis Sheaffer (1974)
* Robert Caro (1975)

 |
| 1976–2000 | 
* R. W. B. Lewis (1976)
* John E. Mack (1977)
* Walter Jackson Bate (1978)
* Leonard Baker (1979)
* Edmund Morris (1980)
* Robert K. Massie (1981)
* William S. McFeely (1982)
* Russell Baker (1983)
* Louis R. Harlan (1984)
* Kenneth Silverman (1985)
* Elizabeth Frank (1986)
* David J. Garrow (1987)
* David Herbert Donald (1988)
* Richard Ellmann (1989)
* Sebastian de Grazia (1990)
* Steven Naifeh i Gregory White Smith (1991)
* Lewis B. Puller (1992)
* David McCullough (1993)
* David Levering Lewis (1994)
* Joan D. Hedrick (1995)
* Jack Miles (1996)
* Frank McCourt (1997)
* Katharine Graham (1998)
* A. Scott Berg (1999)
* Stacy Schiff (2000)

 |
| 2001–2025 | 
* David Levering Lewis (2001)
* David McCullough (2002)
* Robert Caro (2003)
* William Taubman (2004)
* Mark Stevens i Annalyn Swan (2005)
* Kai Bird and Martin J. Sherwin (2006)
* Debby Applegate (2007)
* John Matteson (2008)
* Jon Meacham (2009)
* T. J. Stiles (2010)
* Ron Chernow (2011)
* John Lewis Gaddis (2012)
* Tom Reiss (2013)
* Megan Marshall (2014)
* David I. Kertzer (2015)
* William Finnegan (2016)
* Hisham Matar (2017)

 |

| * p
* r
* u
Ličnosti Hladnog rata |
| --- |
| Primarni sudionici: NATO  • Varšavski pakt  • Pokret nesvrstanih |
| Sjedinjene Američke Države Sjedinjene Države | 

|  |  |
| --- | --- |
|  Primarni vođe | 

Franklin Delano Roosevelt **•** 
Harry S. Truman **•** 
Dwight Eisenhower **•** 
John F. Kennedy **•** 
Lyndon B. Johnson **•** 
Richard Nixon **•** 
Gerald Ford **•** 
Jimmy Carter **•** 
Ronald Reagan **•** 
George H. W. Bush
 |
| Ostali | 

Henry Kissinger **•** 
George Marshall **•** 
Robert F. Kennedy **•** 
Martin Luther King **•** 
Anna Eleanor Roosevelt **•** 
Joseph McCarthy
 |

 |
| Sovjetski Savez Sovjetski Savez | 

|  |  |
| --- | --- |
|  Primarni vođe | 

Josif Staljin **•** 
Georgij Maljenkov **•** 
Nikita Hruščov **•** 
Leonid Brežnjev **•** 
Jurij Andropov **•** 
Konstantin Černjenko **•** 
Mihail Gorbačov
 |
| Ostali | 

Vjačeslav Molotov **•** 
Igor Guzenko **•** 
Andrej Gromijko **•** 
Boris Jeljcin **•** 
Vasilij Kuznjecov **•** 
Mihail Suslov
 |

 |
| Evropa | 

Ujedinjeno Kraljevstvo Winston Churchill **•** 
Ujedinjeno Kraljevstvo Clement Attlee **•** 
Ujedinjeno Kraljevstvo Anthony Eden **•** 
Ujedinjeno Kraljevstvo Harold Macmillan **•** 
Ujedinjeno Kraljevstvo Harold Wilson **•** 
Ujedinjeno Kraljevstvo Margaret Thatcher **•** 
Francuska Charles de Gaulle **•** 
Francuska Georges Pompidou **•** 
Francuska François Mitterrand **•** 
Francuska Robert Schuman **•** 
Francuska Jean Monnet **•** 
Njemačka Konrad Adenauer **•** 
Njemačka Willy Brandt **•** 
Njemačka Helmut Kohl **•** 
Italija Alcide De Gasperi **•** 
Italija Aldo Moro **•** 
Italija Giovanni Leone **•** 
Italija Giulio Andreotti **•** 
Italija Sandro Pertini **•** 
Irska Éamon de Valera **•** 
Irska Seán MacBride **•** 
 Francisco Franco **•** 
Portugal António de Oliveira Salazar **•** 
Švedska Dag Hammarskjöld **•** 
Švedska Olof Palme **•** 
Norveška Trygve Lie **•** 
Belgija Paul-Henri Spaak **•** 
Austrija Kurt Waldheim **•** 
Vatikan Ivan XXIII. **•** 
Vatikan Pavao VI. **•** 
Vatikan Ivan Pavao II.
Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija Josip Broz Tito **•** 
Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija Vladimir Bakarić **•** 
Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija Edvard Kardelj **•** 
Istočna Njemačka Walter Ulbricht **•** 
Istočna Njemačka Erich Honecker **•** 
 Todor Živkov **•** 
 Imre Nagy **•** 
 János Kádár **•** 
 Mátyás Rákosi **•** 
 Miklós Németh **•** 
 Nicolae Ceauşescu **•** 
Čehoslovačka Aleksandar Dubček **•** 
Čehoslovačka Gustáv Husák **•** 
Čehoslovačka Václav Havel **•** 
 Enver Hoxha **•** 
 Lech Wałęsa **•** 
 Bolesław Bierut **•** 
 Władysław Gomułka **•** 
 Wojciech Jaruzelski
 |
| Azija | 

Narodna Republika Kina Mao Zedong **•** 
Narodna Republika Kina Zhou Enlai  **•** 
Narodna Republika Kina Deng Xiaoping **•** 
Sjeverna Koreja Kim Il-sung **•** 
 Hồ Chí Minh **•** 
Vijetnam Võ Nguyên Giáp **•** 
 Pol Pot
Indija Džavaharlal Nehru **•** 
Indija Indira Gandhi **•** 
Indija Radživ Gandhi **•** 
Indonezija Sukarno **•** 
Indonezija Suharto **•** 
Kambodža Norodom Sihanouk **•** 
Kambodža Lon Nol **•** 
Mjanmar U Thant **•** 
 Muhamed Mosadek **•** 
 Muhamed-Reza Pahlavi **•** 
Iran Ruholah Homeini **•** 
Pakistan Muhammad Ali Jinnah **•** 
Pakistan Yahya Khan **•** 
Pakistan Zulfikar Ali Bhutto **•** 
 Sadam Husein **•** 
Saudijska Arabija Ibn Saud **•** 
Saudijska Arabija Faisal **•** 
 Hafez al-Asad **•** 
 Hussein I. **•** 
 Jaser Arafat
 Chiang Kai-shek **•** 
Japan Eisaku Satō **•** 
Japan Shigeru Yoshida **•** 
Japan Ichirō Hatojama **•** 
Japan Jasuhiro Nakasone **•** 
Južna Koreja Seungman Lee **•** 
Filipini Ferdinand Marcos **•** 
Filipini Corazon Aquino **•** 
Izrael Haim Vajcman **•** 
Izrael David Ben-Gurion **•** 
Izrael Golda Meir **•** 
Izrael Menahem Begin **•** 
Izrael Jichak Rabin
 |
| Afrika | 

Egipat Gamal Abdel Nasser **•** 
Egipat Anvar Sadat **•** 
Egipat Hosni Mubarak **•** 
Alžir Houari Boumédienne **•** 
Tunis Habib Bourguiba **•** 
 Muammar al Gaddafi
Gana Kwame Nkrumah **•** 
Obala Slonovače Félix Houphouët-Boigny **•** 
Angola Agostinho Neto **•** 
Senegal Léopold Sédar Senghor **•** 
Gvineja Ahmed Sékou Touré **•** 
Tanzanija Julius Nyerere **•** 
Kenija Jomo Kenyatta **•** 
Nigerija Nnamdi Azikiwe **•** 
Demokratska Republika Kongo Patrice Lumumba **•** 
Etiopija Haile Selassie **•** 
Zambija Kenneth Kaunda **•** 
Mozambik Samora Machel **•** 
Uganda Milton Obote **•** 
Zimbabve Canaan Banana **•** 
Togo Sylvanus Olympio
Južna Afrika Nelson Mandela **•** 
Južna Afrika Frederik Willem de Klerk **•** 
Uganda Idi Amin Dada **•** 
Zair Mobutu Sese Seko **•** 
Zimbabve Robert Mugabe **•** 
 Ian Smith **•** 
Somalija Siyaad Barre **•** 
Liberija Samuel Doe **•** 
Liberija William R. Tolbert, Jr. **•** 
Sijera Leone Siaka Stevens **•** 
Gabon Omar Bongo
 |
| Amerike | 

Kanada Lester B. Pearson **•** 
Kanada Pierre Trudeau **•** 
Kuba Fulgencio Batista **•** 
Kuba Fidel Castro **•** 
Kuba Che Guevara **•** 
Haiti François Duvalier **•** 
Haiti Jean-Claude Duvalier **•** 
Dominikanska Republika Rafael Trujillo **•** 
Trinidad i Tobago Ellis Clarke **•** 
Grenada Eric Gairy **•** 
Grenada Maurice Bishop **•** 
Kostarika José Figueres Ferrer **•** 
Kostarika Óscar Arias **•** 
Nikaragva Anastasio Somoza García **•** 
Nikaragva Anastasio Somoza Debayle **•** 
Nikaragva Daniel Ortega **•** 
Honduras Oswaldo López Arellano **•** 
Panama Omar Torrijos **•** 
Panama Manuel Noriega **•** 
Gvatemala Jacobo Arbenz Guzmán
Čile Salvador Allende **•** 
Čile Augusto Pinochet **•** 
Argentina Juan Perón **•** 
Argentina Arturo Illia **•** 
Argentina Isabel Perón **•** 
Argentina Jorge Rafael Videla **•** 
Brazil Getúlio Vargas **•** 
Brazil Juscelino Kubitschek **•** 
Brazil João Goulart **•** 
Brazil Humberto Castelo Branco **•** 
Brazil Ernesto Geisel **•** 
Venezuela Rómulo Betancourt **•** 
Bolivija Hernán Siles Zuazo **•** 
Bolivija Víctor Paz Estenssoro **•** 
Bolivija Alfredo Ovando Candía **•** 
Ekvador José María Velasco Ibarra **•** 
Ekvador Guillermo Rodríguez **•** 
Gvajana Arthur Chung **•** 
Kolumbija Gustavo Rojas Pinilla **•** 
Kolumbija Gabriel París Gordillo **•** 
Kolumbija Alfonso López Michelsen **•** 
Peru Manuel Prado y Ugarteche **•** 
Peru Fernando Belaúnde Terry **•** 
Peru Juan Velasco Alvarado **•** 
Peru Javier Pérez de Cuéllar **•** 
Paragvaj Alfredo Stroessner **•** 
Surinam Dési Bouterse **•** 
Urugvaj Jorge Pacheco Areco **•** 
Urugvaj Juan María Bordaberry **•** 
Urugvaj Julio María Sanguinetti
 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 68910251
* LCCN: n79055297
* ISNI: 0000 0001 0911 7086
* GND: 118561383
* SELIBR: 66727
* SUDOC: 027317390
* BNF: cb121853903 (podaci)
* BIBSYS: 90052924
* ULAN: 500262206
* MusicBrainz: 2966f67a-ed7a-43e7-9a6a-a14aa592b246
* NLA: 35266141
* NDL: 00445469
* NKC: jn20000603341
* US Congress: K000107
* BNE: XX986535
* CiNii: DA01142725
* RKD: 297126
* CONOR.SI: 42451811
* NSK: 000008862

 |