**Alpha Ursae Minoris**
| Opservacijski podaciEpoha J2000 |
| --- |
| **Sazvježde** | Mali medvjed |
| **Rektascenzija** | 02h 31m 48.7s |
| **Deklinacija (astronomija)** | +89° 15′ 51″ |
| **Vidljiva veličina (V)** | 1.97 |
| Karakteristike |
| **Spektralni tip** | F7 Ib-II SB |
| **B-V Indeks boja** | 0.60 |
| **U-B Indeks boja** | 0.38 |
| **Promjenljivi tip** | Cefeida |
| Astrometrija |
| **Radijalna brzina (Rv)** | -17 km/s |
| **Pravo kretanje (μ)** |  RA: 44.22 mas/god.  Dec.: -11.74 mas/god. |
| **Paralaksa (π)** | 7.56 ± 0.48 mas |
| **Udaljenost** | 431 ly (132 pc) |
| **Apsolutna veličina (MV)** | -3.64 |
| Detalji  |
| **Masa** | 6 *M*☉ |
| **Radijus** | 30 *R*☉ |
| **Luminozitet** | 2200 *L*☉ |
| **Temperatura** | 7000 K |
| **Metalicitet** |  ? |
| **Rotacija** | ~17 km/s |
| **Starost** |  ? godina |
| Ostale oznake |
|  Polaris, Cynosura, Alruccabah, Phoenice, Tramontana, Angel Stern, Navigatoria, Star of Arcady, Yilduz, Mismar, Polyarnaya, 1 Ursae Minoris, HR 424, BD +88°8, HD 8890, SAO 308, FK5 907, GC 2243, ADS 1477, CCDM 02319+8915, HIP 11767.  |

 
Sjevernjača se nalazi na nebu tako da se prvo pronađe Veliki medvjed, koji ima oblik velikih kola (7 zvijezda) i zatim se od zadnjih dviju zvijezda produlji linija (otprilike 5 duljina) i smjer vodi na Sjevernjaču u Malom medvjedu.
Projekcija precesije sjevernog pola na fiksnom nebu epohe J2000.0 za vremenski interval od 48000 p. n. e. do 52000 n. e.. Stoga će današnju Sjevernjaču zamjenjivati druge zvijezde.
**Sjevernjača** (α UMi / α Ursae Minoris / Alpha Malog medvjeda, lat: *Polaris*) je najsjajnija zvijezda zviježđa Mali medvjed. Sjevernjača je vrlo blizu sjevernog nebeskog pola, pa je pomoću nje lako odrediti pravac sjevera. Ponekad se u narodu može čuti da je Sjevernjača najsjanija zvijezda na nebu, što je zabluda. U stvarnosti je 45. po sjaju na noćnom nebu, dok je nasjajnija zvijezda zapravo Sirius. Latinski naziv *Polaris* dolazi od *Stella Polaris* (Polarna zvijezda). Vrlo rijetko je u upotrebi i grčki naziv *Cynosura* (*Κυνόσουρα*), što znači "rep psa", te *Polaris Borealis*.

Sjevernjača je od nas udaljena otprilike 430 svjetlosnih godina. Oko nje kruže još četiri zvijezde: dvije bliske zvijezde nalaze se na udaljenosti od 18 AJ (UMi Ab) i 2400 AJ (UMi B). UMi B, poznata još kao Polaris B, lako je vidljiva i malim amaterskim teleskopom.

Polarna zvijezda
----------------

*Glavni članak: Polarna zvijezda*
Polarna zvijezda je zvijezda najbliža nebeskom polu. 

Sjevernjača (trenutna *Polarna zvijezda*, *Polaris*, *Alfa Maloga medvjeda*, *α Ursae Minoris*) je zvijezda najbliža sjevernomu nebeskom polu (udaljena 42′), gotovo nepomična na nebeskoj sferi i zbog toga pogodna za orijentaciju. Najsjajnija je zvijezda Maloga medvjeda, promjenljiva sjaja, prosječne prividne magnitude 1,9. Sjaj joj se mijenja u razdoblju od 4 dana. To je trojni zvjezdani sustav udaljen od Zemlje približno 430 svjetlosnih godina. *Sjevernjača Aa* žuti je div, cefeida mase oko 6 puta veće od Sunčeve, oko 46 puta većega promjera, 2200 puta većega sjaja i površinske temperature oko 7 200 K (6 927 °C). *Sjevernjača B* može se uočiti i s pomoću manjega teleskopa, a *Sjevernjača Ab* prvi je put snimljena 2006. s pomoću Hubbleova svemirskog teleskopa. 

Na južnom nebeskom polu trenutno nema tako sjajne zvijezde u blizini da bi se mogla nazvati **Južna Polarna zvijezda**. Najbliža zvijezda je Sigma Oktant (σ Octantis) koja se ponekad naziva i Južna zvijezda.

Izvori
------

1. ↑  Vondrák, J.; Capitaine, N.; Wallace, P. (2011-10-01). „New precession expressions, valid for long time intervals" (en). *Astronomy & Astrophysics* **534**: A22. DOI:10.1051/0004-6361/201117274. ISSN 0004-6361.
2. ↑   **Sjevernjača**,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2014.

Vanjske veze
------------

* Polaris Arhivirano 2007-02-06 na Wayback Machine-u