**Sieradz** (njemački: *Schieratz* 1941-45) je grad od 41,953 stanovnika u sredini Poljske u Lodzkom vojvodstvu.

Geografske karakteristike
-------------------------

Sieradz leži duž obala rijeke Warte, udaljen šesdesetak km jugozapado od Łódźa.

Historija
---------

Župna crkva
Sieradz koji je kroz historiju bio poznat kao; Sira, Syraz, Syradz, Sirazia, Siracz, Siradia, Syradzs - je jedan od najstarijih gradova u Poljskoj. Poznat po tom što je za srednjeg vijeka bio je prijestolnica malog vojvodstva u Malopoljskoj.

Najstariji tragovi naselja u tom kraju datirani su u 6 - 7. vijek. U 11. vijeku na mjestu današnjeg grada niknula je utvrda sa naseljem, koje je prvi put dokumentirano 1136. u buli pape Inocenta II.

Kako Sieradz nema sačuvanu povelju, pretpostavlja se da je gradska prava dobio negdje između 1247.- 1255. od vojvode Kazimira I Kujavskog, jer su tad Dominikanci podigli svoj samostan.

Tokom 14. vijeka umjesto starog drvenog dvorca kog su 1331. spalili Teutonski vitezovi, kralj Kazimir Veliki je podigao novi zidani, sa crkvom sv. Trojstva, koja je u 15. vijeku pretvorena u župnu. U to vrijeme je grad opasan bedemima sa jarcima.
U kraljevskom dvorcu održano je 15 sejmova, na kojima se odlučivala sudbina zemlje i birali kraljevi.

Sieradz je svoj zlatni period imao za renesanse, tako da je početkom 16. vijeka bio grad od preko preko 2.000 stanovnika, koji su živjeli u nekih 350 kuća, živo trgovište sa 162 zanatlija organiziranih u 12 cehova.

Period blagostanja završio je krajem 16. vijeka, nakon razaranja za Švedsko-poljskih ratova i drugih pošasti. Pa je početkom 17. vijeka spao na mještace od 53 kuće u kojima je živjelo oko 300-400 ljudi. 
Polako se oporavljao da bi 1910. imao oko 9 800 stanovnika.

Nakon Drugog svjetskog rata 1950-ih je podignuti su brojni tvornički pogoni mlin, destilerija i 1957. velika tekstilna tvornica *Sira* i stanbeni kvartovi Dziewiarz i Polna. Od 1975. do 1998. ponovno je bio prijestolnica *Vojvodstva Sieradz*.

Danas je privredno - administrativni centar zapadnog dijela Lodzkog vojvodstva.

Znamenitosti
------------

Najveće znamenitosti grada podignute su tokom 14. vijeka, to su dominikanski samostan sa crkvom, tržnica i kraljevski dvorac (Królewska Kamienica).
Sieradz ima i velik regionalni muzej.

Privreda
--------

Ekonomija današnjeg Sieradza bazira se na mašinogradnji (Feber kamionske prikolice, Scanfil), famaceutskoj (Asclepios, Medana), tekstilnoj (Cornette Underwear) i prehrambenoj industriji (Zarecki Foods i Wart Milk).

Pobratimski gradovi
-------------------

Sieradz ima ugovore o partnerstvu sa slijedećim gradovima;

* Njemačka Gaggenau, Njemačka
* Francuska Annemasse, Francuska
* Bugarska Jambol, Bugarska
* Hrvatska Gospić, Hrvatska

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Poland: Lodzkie*" (engleski). City population. Pristupljeno 17.02. 2021.
2. 1 2 3 4 5 6 7  „Historia miasta" (poljski). Urząd Miasta w Sieradzu. Pristupljeno 15.02. 2021. [*mrtav link*]
3. 1 2  „Sieradz Poland" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 17.02. 2021.
4. ↑  „Miasta partnerskie" (poljski). Urząd Miasta w Sieradzu. Pristupljeno 17.02. 2021.

Vanjske veze
------------

***Sieradz*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Urząd Miasta w Sieradzu* (službene stranice) ()