**Yunus Emre** (Anadolija, oko 1238. – oko 1320/1328.) je bio turski pjesnik.

Život i djelo
-------------

Rođen je i živio je u Anadoliji, mada je njegova biografija obavijena legendom. Prema prvim pisanim biografskim izvorima, Yunus je bio siromašan žitelj Sarıköya i živio je od poljoprivrede. Prvo odlazi u Karahöyük da kupi pšenicu i ostaje neko vrijeme kod hadži-Bektaš Velija i tu se Yunus Emre upućuje prema duševnom istragom. Hacı Bektâş ga šalje u zaviju Taptuk Emrea, koji je bio član bektašijskog reda. Tapduk Emre, u stvari Yunusov gospodar, je svirao şeştâr i jednog dana je njegov glas dotaknuo Yunusa, što je ga privuklo i dovelo da napusti svoj posao i da postane derviš za Tapduka. Po predaji, Yunus Emre je služio Tapduk Emrea trideset godina, oženio kćer svog šejha i postao pjesnik.  

Kao i o ostalim podacima, također se ne zna točno mjesto i datum njegove smrti. Više od sedam lokacija se natječe za čast položaja pravog mjesta njegovog ukopa.

Djelo
-----

Pod imenom Yunusa Emrea je ostalo ogromno pjesničko djelo, neki stihovi i pjesme su autentični, neki su atribucije a neki su sigurno lažni. 
Njegova popularnost je bila vrlo velika, o čemu svjedoči niz njegovih imitatora kao i uporaba njegovih pjesama u bratstvima. Imao je ogroman utjecaj na tursku književnost, a njegova popularnost traje i u narodu jer se u njemu sakuplja lik samouka koji je nastavio skladati pjesme jezikom srednje Anadolije (staro–anadolski turski), mistika bogoljuba i filozofa. Nakon mongolskih pohoda na Anadoliju (1231–1243) i s padom Rumskog sultanata 1243. (Bitka kod Köse Dağa), u Anadoliji je procvjetala mistična muslimanska književnost a on je postao jedan od najcjenjenijih pjesnika. Yunus Emre je u biti je mistik unutar tradicionalnog duha muslimanske sufijske poezije, ali kod njega se ističe originalnost jezika uz neposredno i naglo nadahnuće. Unatoč prividnoj jednostavnosti površine, njegove pjesme skrivaju prilično složene mistične pojmove. U njegovim stihovima naći ćemo krepkog i živahnog pjesnika, katkada grubog a ponekad i opskurnog, koji pjeva svoju ljubav prema Bogu, govori o ljudskoj sudbini i širi Božju riječ među narodu.

Yunus Emre u turskoj kulturi
----------------------------

Ime Yunus je muslimanska istovrijednica za ime *Jonah* (ebr. יוֹנָה Yonā), čija etimologija bi bila «golub».  

Novčanica od 200 turskih lira.
Pjesnik se spominje na novčanici od 200 lira. S prijeda, se nalazi lik Atatürka, s traga se nalazi lik Yunusa Emrea, zajedno sa jednom ružom, golubicom, mauzolejom Yunusa Emrea u Eskişehiru i natpisom tur. *Sevelim, sevilelim*, što se može prevesti kao «Neka volimo, neka budemo voljeni».  

Generalna konferencija UNESCOa je jednoglasno donijela rezoluciju kojom se 1991. 750. obljetnica pjesnikova rođenja, proglašava Međunarodnom godinom Yunus Emrea (*Yunus Emre Year*).  

Život pjesnika je tema serije *Yunus Emre: Aşkın Yolculuğu*, fiktivna drama od dvaju sezona odnosno 44 epizoda. Autor serije je Mehmet Bozdağ, glumac Gökhan Atalay igra Yunusa Emrea. Serija je prikazana 2015. na Turskoj nacionalnoj televiziji (TRT).

Spoljašne veze
--------------

Bilješke
--------

1. ↑  Postoji više mjesta s imenom Karahöyük. U ovom slučaju se radi o mjestu Suluca-Karahöyük, vidi Hacıbektaş/Nevşehir.
2. ↑  Şaştar je bio žičani instrument iz grupe trzalaca. Sličan je tamburi i ima šest žica.
3. ↑  Mjesta gdje se smatra da se nalazi grobnica Yunusa Emrea: Sarıköy, Karaman, Ortaköy u Anadoliji, Ünye, Bursa, mahala Emre u u okrugu Kula u Manisi, Erzurum, okrug Gonen kod Isparte i druga mjesta.

Izvori
------

1. ↑  Uzun Firdevsi (?), *Vilâyetnâme-i Hacı Bektâş-ı Velî*, (15. vijek)
2. 1 2 3  Tatci, Mustafa (1988–2013). „TDV İslâm Ansiklopedisi: Yûnus Emre". Türkiye Diyanet Vakfı. Pristupljeno 10. 07. 2022.
3. ↑  () Halman, Talat Sait (decembar 1991.). „Anniversary: Yunus Emre". Pristupljeno 10. 07. 2022.
4. ↑  ()„IMDB.com: TV Series Yunus Emre". Pristupljeno 10. 07. 2022.

Bibliografija
-------------

* Tatcı, Mustafa (2013). *TDV İslâm Ansiklopedisi: Yûnus Emre*. Istanbul: Turkiye Diyanet Foundation, Centre for Islamic Studies. str. 600–606.

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 101718884
* LCCN: n80162682
* ISNI: 0000 0001 0332 1692
* GND: 119103982
* SELIBR: 321389
* SUDOC: 027201791
* BNF: cb11929542r (podaci)
* MusicBrainz: 48d12923-c94c-42d1-90a6-50860fac06b7
* NKC: jn20011019209
* BNE: XX1052616

 |