recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Adone Zoli
**Adone Zoli** (Cesena, 16. prosinca 1887. — Rim 20. veljače 1960.), bio je talijanski političar i premijer Italije od 15. svibnja 1957. do 19. lipnja 1958. 

Zoli je studirao pravo na Sveučilištu u Bologni, a zatim je radio kao pravnik. Postao je član Talijanske narodne stranke, PPI, (Partito Popolare Italiano) 1919. gdje je zastupao antifašističke ideje. Rad stranke PPI zabranjen je 1926. 
Poslije svrgavanja Mussolinija, 25. srpnja 1943. Zoli je bio član Narodnog oslobodilačkog vijeća (Comitato di Liberazione Nazionale) u Firenci. Bio je jedan od osnivača stranke Kršćanska Demokracija (Democrazia Cristiana) 15. prosinca 1943. 

Na talijanskim parlamentarnim izborima 18. travnja 1948. Zoli je izabran u senat. Od ožujka 1950. do srpnja 1951.  bio je jedan od pet podpredsjednika senata, od 26. srpnja 1951. do 7. srpnja 1953. bio je ministar pravosuđa, i od 18. siječnja 1954. do 10 veljače 1954. obnašao je dužnost ministra financija. 

Poslije smrti Alcidea de Gasperia, Zoli postaje predsjednik zastupničkog doma. Od 19. veljače 1956. do 1. srpnja 1958. bio je ministar proračuna (Ministro del bilancio). Premijer Italije postaje 19. svibnja 1957. 

Na talijanskim parlamentarnim izborima 25. svibnja 1958. stranka DC osvaja 42,36 % glasova.

Vanjske poveznice
-----------------

* Zolieva vlada na governo.it Arhivirano 2015-09-24 na Wayback Machine-u
* Sa stranice senato.it
* Der Spiegel 27/1957: *Die Flirts des Adonis*

Izvori
------

1. ↑  www.firenzeindiretta.it
2. ↑  www.senato.it: *I legislatura*

| * p
* r
* u
Premijeri Italije |
| --- |
| Kraljevina Italija | 
* Cavour
* Ricasoli
* Rattazzi
* Farini
* Minghetti
* La Marmora
* Ricasoli
* Rattazzi
* Menabrea
* Lanza
* Minghetti
* Depretis
* Cairoli
* Depretis
* Cairoli
* Depretis
* Crispi
* Starabba
* Giolitti
* Crispi
* Starabba
* Pelloux
* Saracco
* Zanardelli
* Giolitti
* Tittoni
* Fortis
* Sonnino
* Giolitti
* Sonnino
* Luzzatti
* Giolitti
* Salandra
* Boselli
* Orlando
* Nitti
* Giolitti
* Bonomi
* Facta
* Mussolini
* Badoglio
* Bonomi
* Parri
* De Gasperi
 |
| Republika Italija | 

* De Gasperi
* Pella
* Fanfani
* Scelba
* Segni
* Zoli
* Fanfani
* Segni
* Tambroni
* Fanfani
* Leone
* Moro
* Leone
* Rumor
* Colombo
* Andreotti
* Rumor
* Moro
* Andreotti
* Cossiga
* Forlani
* Spadolini
* Fanfani
* Craxi
* Fanfani
* Goria
* De Mita
* Andreotti
* Amato
* Ciampi
* Berlusconi
* Dini
* Prodi
* D'Alema
* Amato
* Berlusconi
* Prodi
* Berlusconi
* Monti
* Letta
* Renzi
* Gentiloni
* Conte
* Draghi

 |
**William H. "Adonis" Terry** (7.8. 1864 - 24.2. 1915.) bio je američki igrač bejzbola iz 19. vijeka čija je karijera u Major League Baseballu počela u *Brooklyn Atlanticsima* 1884, a završila u *Chicago Coltsima* godine1897, uključujući i nastupe za *Baltimore Orioles* i *Pittsburgh Pirates*. U 13 sezona je kao pitcher imao 197 pobjeda i 196 poraza. Bio je jedan od rijetkih "čistih" igrača koji je nastojao živjeti uzornim životom u doba kada su mnoge njegove kolege bile sklone pijanstvu i ekscesima van terena, a ponekad i na samom terenu.

Terry je jedan od rijetkih pitchera koji se mogao pohvaliti s dva no-hittera. Prvi je postuigao protiv *St. Louis Brownsa* 24.7. 1886, a drugi protiv *Louisville Colonelsa* 27.5. 1888.

V. također
----------

* Popis no-hittera u Major League Baseballu

Vanjske veze
------------

* Baseball Almanac
* Baseball Reference
* Adonis Terry at Tripod
* Adonis Terry's hometown celebrates his career Arhivirano 2007-09-28 na Wayback Machine-u
* Adonis Terry's Obituary
Karikatura koja opisuje dječju pjesmicu "Little Miss Muffet"
**Arahnofobija**, rjeđe **arehnofobija** (od grčki: , *aráchnē*, "pauk" i , *phóbos*, "strah") je fobija, odnosno iracionalni strah od pauka. Predstavlja jedan od oblika zoofobije, odnosno najčešću od svih fobija. Reakcije arahnofoba često mogu izgledati iracionalne drugim ljudima (a nekad i njima samima). Ljudi opterećeni arahnofobijom često osjećaju neugodu nma svakom mjestu za koje vjeruju da je nastanjeno paucima ili ima vidljive tragove njihovog prisustva, kao što su mreže. Ako arahnofobi vide pauka, ne mogu ući na to mjesto osim ako ne prevladaju napad panike koji je vezan uz njihovu fobiju. U ekstremnim slučajevima čak i slika ili realistični prikaz pauka može izazvati strah. Oboljeli od fobije se često osjete posramljenima ako se takve epizode dogode u blizini njihovih prijatelja i rodbine.

Strah od pauka se obično liječi općim tehnikama razvijenim za liječenje od fobija.

V. također
----------

* Popis fobija

Vanjske veze
------------

* Stiemerling D. *Analysis of a spider and monster phobia*, Z. Psychosom Med Psychoanal. October-December;1973 (4):327-45. (`de`)
* National Geographic: Fear of Spiders rooted in Evolution
* Scientists test arachnophobirticle
Adonis, stil kipa sličan *kourusu*
**Adonis** ili **Adon** (grč. **Ἄδωνις**, *Adônis*) bog je ponovnog rođenja. U asirskoj, babilonskoj i feničkoj mitologiji je bog žita. Ime mu dolazi od hebrejske riječi *adonai* koja je značila *bog*. Grci su taj lik preuzeli u svojoj mitologiji, u etrušćanskoj mitologiji zvao se **Atunis**, a u semitskoj **Tammuz**.

Adonisovo rođenje
-----------------

Postoji nekoliko izvora o njegovu rođenju. Najčešća je ona da je Afrodita nagovorila Miru da prevari i počini incest sa svojim ocem Tijom, kraljom Smirne ili Sirije. Kad je to otac otkrio, uzeo je nož u ruke i krenuo na svoju kćer. Ona je pobjegla, a Afrodita ju je pretvorila u drvo mirhe, mirisne smole, koje ne raste u Grčkoj. Kad je njen otac odaslao strijelu u to drvo ili kad je vepar zabio kljove u nj, Adonis je rođen iz drveta.

Život i smrt
------------

Afrodita je malog Adonisa zatvorila u kutiju i dala ju Perzefoni na čuvanje. Ona se također zaljubila u Adonisa i odbila ga je vratiti Afroditi. Zeus se umiješao i odlučio da Adonis provede četiri mjeseca s Afroditom, četiri s Perzefonom, a četiri sa samim sobom. Afrodita to nije slušala nego je nagovorila Adonisa da i onih četiri mjeseca kada smije biti sam, bude s njom. Govorila je da neka ne lovi zvijeri, da je dovoljno biti odvažan prema plašljivima, a prema hrabrima opasno je biti hrabar. Tako je otišao u lov pa ga je ubio vepar. Vepra je poslala Artemida, koja je ionako božica životinja, ili Ares, bog rata, koji voli ubijati. Afrodita je zaplakala nad smrću i bila bijesna na Mojre, koje su moćnije od bogova. Zeus je uskrsnuo Adonisa koji je ponovno postao bog. Uz njega se veže i smjena godišnjih doba.

Vanjske veze
------------

***Adonis*** na Wikimedijinoj ostavi

* Adonis u grčkoj mitologiji
Struktura testosterona, prirodnog hormona koji deluje i anabolički
**Anabolički steroidi** su klasa steroidnih hormona čiji je primarni biološki efekat potenciranje biosinteze proteina. Prirodno, anabolički efekat ostvaruje testosteron, ali je u cilju terapije razvijen niz polusintentskih derivata. To su relativno srodne strukture, derivati androstana ili samog testosterona, koje često pored anaboličkog ostvaruju i androgeni efekat. Utoliko se neki od anaboličkih steroida primenjuju i kao supstituciona terapija androgenima kod zakasnele pojave puberteta kod dečaka, u cilju razvitka sekundarnih polnih karakteristika itd, kao i kod muškaraca koji boluju od hipogonadizma.

Terapija anabolicima je, dodatno, indikovana nakon velikih hirurških zahvata koji predstavljaju značajan stres za organizam, kao i kod pacijanata sa uznapredovalom infekcijom HIV-om, kod kojih se javlja gubitak mišićne mase. Koriste se i, ali sve ređe, za indukovanje rasta kod dece sa poremećajima rasta kao i za stimulaciju koštane srži. Kod žena se primenjuju za značajnim merama opreza, i to predstavnici sa minimalnim sporednim androgenim dejstvom.

Anabolici su predmet zloupotrebe od strane rekreativnih i profesionalnih sportista, koji ih uzimaju u cilju povećanja mišićne mase.

Spoljašnje veze
---------------

***Anabolički steroid*** na Wikimedijinoj ostavi

* Činjenice o steroidima
* DEA o zloupotrebi steroida Arhivirano 2006-10-06 na Wayback Machine-u
*Za ostala značenja, v. Anacostia (razvrstavanje).*
Karta Washingtona, D.C. sa Anacostijom označena tamnocrveno.
**Anacostia**  je historijsko naselje, odnosno kvart američkog glavnog grada Washingtona , smješteno u njegovom jugoistočnom dijelu, između ulica Good Hope Road i Martin Luther King, Jr. Avenue. Ime je dobila po istoimenoj rijeci, koja se nalazi zapadno od naselja. Zbog velikog broja građevina iz 19. i prve polovice 20. vijeka, Anacostia sadrži istoimeni historijski distrikt koji su vlasti SAD godine 1978. uvele u Nacionalni registar historijskih lokacija in 1978. Vrlo često se izraz Anacostia pogrešno koristi za cjelokupni dio grada smješten jugoistočno od rijeke Anacostia.

Naziv "Anacostia" potiče od Nacotchtank Indijanaca koji su u predkolumbovska vremena živjeli na tom području, a koje je engleski istraživač, kapetan John Smith 1608. sreo prilikom svoje ekspedicije i prozvao "Anacostans". Samo naselje je kao specifična cjelina nastalo 1854. pod imenom Uniontown, inkorporirano u svrhu pružanja jeftinog smještaja za radnike zaposlene u obližnjem mornaričkom brodogradlilištu. Za vrijeme građanskog rata su u njemu sagrađene tvrđave, koje su nakon njegovog završetka bile porušene. Godine 1877. je sa spajanjem distrikta Kolumbija i grada Washingtona, Uniontown/Anacostia izgubio svoju upravnu samostalnost. Nakon toga je najznačajniji događaj u njegovoj historiji bio marš tzv. Bonus vojske za vrijeme Velike depresije 1932. godine, odnosno njeno nasilno rastjerivanje. 1950-ih i 1960-ih je širenje novih predgrađa izvan Distrikta doveo do egzodusa dotada većinskog bijelog stanovništva; na njihovo mjesto su se doselili Afroamerikanci koji sada čine oko 92 % stanovništva. Otada je Anacostia stekla negativnu reputaciju zbog visoke stope kriminala i siromaštva njenih stanovnika.

Izvori
------

1. ↑  „National Register Information System". *National Register of Historic Places*. National Park Service. 2008-04-15.

Vanjske veze
------------

* Anacostia Historic District
* Honfleur Gallery
* Anacostia Watershed Society
* Washington, D.C./Anacostia - informacije za putnike na projektu Wikivoyage
* A 17th Century History of Anacostia: Captain John Smith, Natcochtank and Settlement Arhivirano 2012-05-29 na Wayback Machine-u
* Three Things About Poplar Point and Anacostia Flats
* History of Anacostia Documentary produced by WETA-TV

***Anacostia*** na Wikimedijinoj ostavi
**Ankej** (starogrčki: ) je bilo ime dvojice heroja u grčkoj mitologiji. Obojicu je usmrtio ubod veprovih kljova. Antički izvori često ih mešaju.

Ankej iz Arkadije
-----------------

Ankej, sin arkadskog kralja Likurga, bio je jedan od Argonauta, a učestvovao je i u lovu na kalidonskog vepra, u kome je i izgubio život. U pohod je krenuo obučen u medveđu kožu i naoružan sekirom s dve oštrice (*labrys* / λάβρυς). Bio je jedan od onoh koji se rugao Atalanti, jedinoj ženi koja je učestvovala u kalidonskom lovu. Hvalio se svojom snagom i ubojitom sekirom, ali ga je vepar zubima ranio u slabine i umro je u velikim mukama. Supruga mu se zvala Jotida, a majka mu je bila Kleofila ili Eurinoma, prema jednom izvoru, odnosno Antinoja, prema drugom. Ankejev sin Agapenor predvodio je arkadsku vojsku u trojanskom ratu.

Ankej sa Samosa
---------------

Ankej je vladao Lelezima na ostrvu Samosu i takođe je bio među Argonautima, pri čemu je bio posebno vičan kormilarenju, pa je nakon smrti krmanoša Tifija zauzeo njegovo mesto. Ovaj Ankej bio je sin Posejdona i Astipaleje te brat Euripilov. Prema drugoj verziji, njegov je otac bio leleški kralj Altes, što se dobro slaže s Ankejevom vladavinom nad Lelezima na Samosu. Prema Pausaniji, Asije sa Samosa (7. ili 6. vek pne.) pevao je u jednom (danas izgubljenom) epu o tome kako je Ankej uzeo za ženu Samiju, kćer rečnog boga Meandra, koja mu je rodila Perilaja, Enuda, Sama, Alitersa i kćer Partenopu, majku Likomedovu.

Najpoznatija priča koja se vezuje za ovog Ankeja jeste ova. Kad je Ankej jednom sadio vinovu lozu, jedan prorok mu je proreklo da nikad neće okusiti vino koje će od te loze poteći. Ankej se onda pridružio pohodu Argonauta i sretno se vratio kući, a tad je vinova loza već bila zrela i vino već pripremljeno. Ankej je pozvao onog proroka, prineo čašu vina svojim ustima i upravo hteo da ga proba. Narugao se proroku, koji mu je tad rekao: "Dug je put od čaše do usta" (πολλὰ μεταξύ κύλικός τε καὶ χειλέων ἄκρων). Pre no što je Ankej otpio gutljaj vina, digla se uzbuna da neki divlji vepar hara vinogradom; čuvši to, Ankej je ispustio čašu i pošao u polje da vidi o čemu se radi: vrlo brzo vepar ga je usmrtio svojim rogovima.

*Ilijada*
---------

U Homerovoj *Ilijadi* Nestor spominje da je u mladosti pobedio u rvanju nekog Ankeja iz Pleurona.

Vanjski linkovi
---------------

* *Theioi Project - Poseidon and Astypalaia* Arhivirano 2005-11-21 na Wayback Machine-u
Dijagram V-2, prve balističke rakete
**Balistička raketa** je raketa koja prati suborbitalnu balističku putanju leta sa ciljem dostavljanja bojeve glave na unapred određenu metu. Navođena je samo tokom relativno kratke inicijalne faze leta, a kasnije njenim letom upravljaju zakoni orbitalne mehanike i balistike. Do sada napravljene balističke rakete kao pogon tokom leta koriste hemijske raketne motore raznih tipova.

Raketa može biti u velikoj meri balistička a ipak sposobna za određene manevre izbegavanja, kao što se tvrdi za raketu Bulava koja je u razvoju. U tom slučaju se ponekad koristi izraz *kvazibalističke* rakete.

Prva balistička raketa je bila A-4, poznata pod oznakom V-2. Razvila ju je Nacistička Nemačka tokom tridesetih i četrdesetih godina dvadesetog veka, pod vođstvom Valtera Dornbergera. Prvo uspešno lansiranje V-2 je izvedeno 3. oktobra, 1942. a u upotrebu je ušla 6. septembra, 1944, kada je gađan Pariz, a dva dana kasnije je gađan London. Do kraja Drugog svetskog rata je lansirano preko 3000 ovih raketa.

Putanja balističke rakete se deli na tri dela: Deo tokom koga raketa koristi pogon motora, deo slobodnog leta, koji čini najveći deo leta, i faza ponovnog ulaza, kada raketa ponovo ulazi u Zemljinu atmosferu.

Balističke rakete mogu da se lansiraju sa fiksiranih ili mobilnih lansirnih mesta, uključujući vozila, letelice, brodove i podmornice. Faza leta tokom koga se koristi pogon motora može da traje od nekoliko desetina sekundi do nekoliko minuta, i može da se sastoji od više raketnih stadijuma.

Kada se isključi pogon, raketa ulazi u fazu slobodnog leta. Kako bi prešle velike razdaljine, balističke rakete se obično lansiraju u suborbitalne svemirske letove; kada su u pitanju interkontinentalne balističke rakete, najveća visina dostignuta tokom slobodnog leta je oko 1200 km.

Povezano
--------

* Krstareća raketa
* Raketa zemlja-zemlja
* Kvazibalistička raketa

Literatura
----------

***Balistička raketa*** na Wikimedijinoj ostavi

* Vojna enciklopedija, Beograd, 1970. knjiga prva, str. 445 i 446.
**Afton Mi'kmaq** (Afton Mi'kmaq First Nation, Paq'tnkek First Nation), jednna i jedina od bandi ili 'prvih nacija' Micmac Indijanaca naseljenih na području distrikta Eskikewákik, u kanadskoj provinciji Nova Škotska, okrug Antigonish.

Danas imaju tri rezerve (reserves), to su Franklin Manor No.22 (dio), Pomquet And Afton 23 i Summerside 38 .Populacija im 2008 iznosi 519, od čega 140 van rezervata .

Danas su dio konfederacije ili plemenskog vijeća CMM (The Confederacy of Mainland Mi'kmaq) u kojem ih zastupa jedan od šest poglavica. U Bayfieldu imaju malenu crkvicu Svete Ane. 

Plemensko vijeće sastoji se od 4 vijećnika (Albert M. Julian, Anne Marie Paul, Robert Phillips Pictou i Kerry Prosper). Poglavica: Michael Gerard Julian.

Izvori
------

1. ↑  „Paq'tnkek First Nation". Arhivirano iz originala na datum 2007-07-04. Pristupljeno 2014-08-06.
2. ↑  Paq'tnkek First Nation[*mrtav link*]
3. ↑  „Afton Community Profile". Arhivirano iz originala na datum 2009-02-13. Pristupljeno 2014-08-06.
*Za ostala značenja, v. Anadiploza (razvrstavanje).*
**Anadiploza** (grč. *anadíplōsis* od *anadíplōo* = udvajam, udvostručim), stilska (pjesnička, retorička) figura u kojoj se jedna ili više riječi s kraja stiha ili rečenice ponavlja na početku sljedećeg stiha ili rečenice; **epanastrofa** (grč. *epanastrofē* = povratak), **podvostručenje**, **udvostručenje**.

Primjeri anadiploze
-------------------

* Narodna pjesma

> Kada sutra bijel **dan osvane**,  
> 
> **Dan osvane** i ograne sunce.
> 
> 
> 

* Narodna pjesma

> Uranila rano **u nedjelju**,  
> 
> **U nedjelju** prije jarka sunca...
> 
> 
> 

* Ivan Mažuranić, "Smrt Smail-age Čengića" / "Četa"

> Dok je doba, djeco, **kajite se**;  
> 
> **Kajite se**, dok nije pozvana  
> 
> Duša k onom koji nebom trese;
> 
> 
> 

* Dragutin Tadijanović, "Tužbalica za vinogradom"

> Vinograd je moj svenuo, **neveseo**,  
> 
> **Neveseo**, i ja venem...
> 
> 
> 

* Miroslav Krleža, "Revolta"

> ...kad prevratom ću smjelim oboriti **Bastilju**,  
> 
> **Bastilju** sviju kriza: moj mozak! Moj mozak!
> 
> 
>
**Ankhmakis** (ili **Ankhonofris**, **Khaonofris**, **Chaonnophris** ili **Ankmachis**) je bio drugi egipatski faraon iz tzv. XXXV dinastije, odnosno vladar Gornjeg Egipta - od godine 205. pne. odmetnutog od vlasti helenističke Ptolomejske dinastije. Njegova vladavian je trajala od oko 199. pne. do 185. pne.

Kao kralj Gornjeg Egipta je naslijedio je Hugronafora. Prema antičkim izvorima je, koristeći metež na aleksandrijskom dvoru i zauzetost Ptolemejida ratovima sa Seleukidima, uspio osvojiti četiri petina Egipta. Godine 197. pne. je tako zauzeo Likopolis, ali se poslije bio prisiljen povući do Tebe. Godine 185. pne. je poražen od strane ptolemejidskog vojskovođe Konana koji ga je poslije i zarobio. Kamen iz Rosette je isklesan u znak zahvalnosti egipatskim svećenicima koji su ga pomogli poraziti.

O njegovom životu i vladavini se malo zna, jer su mu svi spomenici i službeni zapisi uništeni.

Vanjske veze
------------

* The great revolt of the Egyptians (205–186 BC) Arhivirano 2007-03-11 na Wayback Machine-u Willy Clarysse Berkeley, April 2004

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Hugronafor**  |  **Odmetnuti faraoni** 199-185. pne. | Slijedi: **-**  |
**Agamemnon** (grč. **Ἀγαμέμνων**, *Agamémnôn*) je bio kralj Mikene u grčkoj mitologiji. Izgledao je kao ljudski Zeusov pandan, sa žezlom i dijademom. 

Agamemnonova maska, pronađena u grobu kod Mikene, iz 16. stoljeća pne.

Braća Agamemnon i Menelaj
-------------------------

Agamemnonov otac je Atrej, a ubiše ga Egist, pa su braća Agamemnon i Menelaj morala pobjeći u Spartu na Peloponezu. Agamemnon se oženio Klitemnestrom, a Menelaj Helenom, zbog koje su Grci imali mnogo nevolja. Agamemnon s Klitemnestrom ima petero djece: Ifigeniju, Elektru, Hrisotemidu, Ifianisu i Oresta. Menelaj je vladao Spartom, a Agamemnon se vratio u očev grad i tamo vladao. Menelaj i Agamenon su zajedno išli u Trojanski rat.

Trojanski rat
-------------

Agamemnon je skupio grčke snage i otplovio prema Troji. Artemida, božica lova i divljih životinja, naljutila se na njih. Poslala je kugu na ljude i nije bilo vjetra da krenu dalje. Vrač Kalhant prorekao je da se Artemidin bijes može izbjeći žrtvovanjem Agamemnonove kćeri Ifigenije, što je on i učinio, ali manje okrutna verzija kaže da se Artemida zadovoljila jelenom pa je povela sa sobom djevojčicu. Agamemnon se sukobio s Ahilejem zbog robinje Briseide. Bijesni se Ahilej povukao iz rata. Agamemnon je u ratu izvršio junačka djela sve dok se ranjen nije povukao u svoj šator. Nakon osvajanja Troje, poveo je Kasandru, Prijamovu kćer, koja je prorekla njegovu smrt.

Povratak u Grčku
----------------

Nakon olujnog putovanja, Agamemnon se s Kasandrom vratio u Argolidu gdje su skrenuli s kursa i došli u Egistovu zemlju. Egist je postao Klitemnestrin ljubavnik. Njih su dvoje odlučili ubiti Agamemnona, a zajedno s njim i Kasandru. Jedna inačica mita govori da su ga pozvali na gozbu gdje je ubijen, a druga da ga je žena ubila na kupanju jer je on ubio njihovu kćer. Orest je ubio svoju majku i ljubavnika, pa su se naljutile Erinije, tri božice osvete koje su ga proganjale.

Vanjske veze
------------

***Agamemnon*** na Wikimedijinoj ostavi
**Anaco** je grad od 114,555 stanovnika.na sjeveroistoku Venecuele. 

Anaco je i administrativni centar istoimene Općine Anaco u kojoj živi 122,634 stanovnika.

Geografske karakteristike
-------------------------

Anaco leži u Saveznoj državi Anzoátegui, u istočnom Llanosu, na pola puta između konurbacije Gran Barcelona i njenih luka i El Tigra.

Historija
---------

Anaco je novi grad podignut zbog nafte.Prvi istražni radovi obavljeni su između 1930-ih 1940-ih, prvu bušotinu koja je dala naftu otkrila je američka kompanija Mene Grande Oil Company (Gulf Oil) 1936. na polju - Santa Ana No. 1. Nakon tog je kompanija odlučila izgraditi stambeno naselje Campo Duarte za svoje radnike. Iz tog je niknuo današnji grad Anaco.

Campo Duarte dovršen je oko 1940. tad je i kompanija Mobil odlučila podići svoje naselje.

Cesta od luke Puerto La Cruz na Karipskom moru do El Tigra, dovršena je 1939. ona je jako pridonijela razvoju Anaca.

Privreda
--------

U Anacu imaju urede i pogone brojne moćne nafte kompanije, čiji zaposlenici imaju solidne prihode, pa je grad jak trgovački centar, a razvijen je i uslužni centar.

Anaco ima i aerodrom (IATA: AAO, ICAO: SVAN)

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Venezuela: Anzoátegui*" (engleski). Citypopulationde. Pristupljeno 05. 12. 2017.
2. 1 2  „*Municipio Anaco*" (španjolski). Corporación de Turismo del Estado Anzoátegui. Arhivirano iz originala na datum 2014-11-06. Pristupljeno 05. 12. 2017.
3. 1 2 3 4   „*Nacimiento de Anaco*" (španjolski). Eduardo Arévalo. Pristupljeno 05. 12. 2017.

Vanjske veze
------------

***Anaco*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Municipio Anaco* Arhivirano 2014-11-06 na Wayback Machine-u (`es`)
Spomenik ispred crkve sv. Ilije u Metkoviću
Otac **Ante Gabrić** (Metković, 18. veljače 1915. – Kalkuta, Indija, 20. listopada 1988.) – hrvatski katolički svećenik, isusovac, misionar, sluga Božji

Rodio se u kršćanskoj obitelji kao deveto dijete. Primljen je u Isusovačko sjemenište u Travniku 1926. gdje je maturirao 1933. Iste godine primljen je u isusovački novincijat. Položio je isusovačke redovničke zavjete i studirao filozofiju u Italiji.

Krajem 1938. otišao je kao misionar u Indiju. Godinu dana učio je engleski i bengalski jezik. U misiji Bošonti, zaređen je za svećenika 1943. Posvećuje se misionarskom radu među hindusima, muslimanima i malobrojnim katolicima. Pomaže ljudima u bijedi. Organizirao rižinu banku te na taj način oslobađao siromahe od lihvara. Osnivao je male seoske škole, kapelice, zanatske škole i bolnice. Za udovice hindusa, koje su prognane iz društva, osnovao je dom, a djecu smješta u sirotišta. Pomaže u gradnji koliba, nasipa i putova. Organizirao je prehranu školske djece. Talentiranu djecu, slao je na dodatno školovanje. Osnovao je misijsku postaju „Maria Polli" u Boshontiju s vjerskim, zdravstvenim i humanitarnim ustanovama. Osnovna škola u Kumrokhaliu danas nosi ime "Father Ante Gabrić". Za života je pokrstio na tisuće ljudi. Surađivao je s Majkom Terezom.

Umro je 20. listopada 1988. u Kalkuti. Pokopan je po svojoj želji u misijskoj postaji „Mariapolli". Na sprovodu je bilo oko 20 000 katolika, muslimana i hindusa. Pokopan je s šakom neretvanske zemlje iz Metkovića i s bočicom Jadranskog mora. Pokrenut je postupak proglašenja blaženim i svetim.

Vanjske poveznice
-----------------

* O ocu Anti Gabriću na stranicama Filozofskog fakulteta Družbe Isusove Arhivirano 2013-03-18 na Wayback Machine-u
* Slobodna dalmacija - Metkovski misionar u Bengaliji
* Jutarnji list - ‘Otac Gabrić ni jednog čovjeka nikad nije odbio' Arhivirano 2009-04-17 na Wayback Machine-u
* Metkovski vjesnik - Dvadeset godina od smrti velikoga Metkovca (18.-19. stranica) Arhivirano 2014-07-18 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Hrvatski sveci i blaženici |
| --- |
| Sveci | Marko Križevčanin • Leopold Mandić • Nikola Tavelić |
| Blaženici | Julijan iz Bala • Augustin Kažotić • Hozana Kotorska • Ivan Merz • Gracija iz Mula • Alojzije Stepinac • Jakov Zadranin |
Ahilej povezuje ruku Patrokla
**Ahilej i Patroklo** se pojavljuju u Trojanskom ratu. U *Ilijadi* se prikazuje kako su oni vrlo povezani, ali njihov ljubavni odnos nije jasno prikazan. Suvremeni kritičari njihov odnos smatraju ili ne-seksualnim ili egalitarnim gej odnosom.

Genealogija i porodične veze
----------------------------

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  | Zeus |   |   |   |   |   | **Egina** |   |   |   |   |   |   | Aktor |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |
|
|  | Endis |   |   |   | Eak |  |  |  |  |  | Menetej |   |   |   | PeriopisPolimelaStenela |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|  |  |  |  |  |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |
|
|  |  |  |  | Pelej |   |   |   |   |   |  |  |  |  |  | Patroklo |
|   |   |   |   |   |   |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |
|
|  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |

Ahilej i Patroklo su rodbinski povezani, jer je Egina Patroklova baka po ocu, a Ahilova prabaka po ocu. Ovo znači da je seksualna veza između njih bila incest.

O odnosu
--------

Ahilej je bio bijesan zbog ubojstva Patrokla. Nije htio ići u borbu zbog zapovjednika Agamemnona, zbog čega grčka vojska trpi velike neuspjehe i u borbu se vraća sa strahovitim bijesom da bi osvetio smrt Patrokla kojega su ubili Trojanci. Iako Homer ne opisuje njihov odnos u detalje, on u mnogome određuje Ahilejeve postupke. Ahilej je nježan prema Patroklu, a okrutan i arogantan prema drugima. Iako se svi ratnici bore za osobnu slavu ili za svoj *polis* (grad), u nekim trenucima Ahilej ističe svoj odnos s Patroklom iznad ostalih. Ahilej nakon Patroklove smrti nije htio jesti te se sipao pepelom od jada. Ahilej se vraća u bitku samo s jednim ciljem – da se osvetu Hektoru za ubojstvo Patrokla, iako su ga bogovi opomenuli da će zbog toga izgubiti život. David Halperin primijećuje da Homer ne prikazuje "Ahileja i Patrokla kao ljubavnike (iako si neki Atinjani smatrali da je dao dovoljno nagovještaja (Eshil, fragmenti 135, 136 Radt; Platon, *Gozba 179e-180b; Eshin* Protiv Timarha*, 133, 141-50)), ali također ne čini mnogo ni da isključi takve interpretacije.*" Od klasične Grčke, pa posebno u helenizmu sve do Rimljana, odnos između Patrokla i Ahileja smatran je ljubavnim pederastičkim, a u Eshilovoj tragediji *Mirmidonci*, od koje su danas sačuvani samo fragmenti, njihov odnos je prikazan kao seksualni, a Ahilu je pripisana uloga erasta (zbog toga što je osvetio smrt svog ljubavnika, iako su ga bogovi opomenuli da će zbog toga umrijeti), dok je Patrokolo, iako stariji, eromenos.
**Agatoerzi** (starogrčki: ) bili su elitni pripadnici spartanske vojske u antičkoj Grčkoj.

Ova elitna jedinica činila je tjelohranitelje spartanskih kraljeva i sastojala se od 300 odabranih ljudi koji su morali imati biološke potomke. Izvorno su se borili kao konjanici i pješaci i zvali su ih "jahačima" ili "vitezovima" (starogrčki: ), iako su se u povijesnim vremenima borili samo kao pješaci. Pridružili bi se vojci u svojoj 20. godini i služili su deset godina. Svake godine petorica iz ove jedinice otišlo bi u mirovinu, ali u posljednjoj godini morali su preuzeti posebne službe za državu, uglavnom kao izaslanici u druge države. Prema Herodotu, Ovih petorica ljudi u posljednjoj su se godini zvali *agathoergoi*, "oni koji čine dobre stvari".

Kao primjer agatoerga, Herodot navodi Lihu, kojem je bilo naloženo pronaći Orestove kosti i donijeti ih u Spartu. Naime, u 6. stoljeću prije n.e. Delfijsko proročište izjavilo je da će Sparta dobiti rat protiv Tegeje, koji je trajao desetljećima, samo ako od Tegejana otmu Orestove kosti. Kad je Liha pronašao kosti u jednoj kovačnici u Tegeji i o tome obavijestio Spartance, a da ih nije donio sa sobom, htjeli su ga osuditi i poslati u progonstvo. Tako se on vratio u Tegeju, iskopao Orestove kosti i donio ih u Spartu. Sparta je uspješno okončala rat protiv Tegeje i proširila svoju hegemoniju na Arkadiju.

Prema bizantskoj enciklopediji *Sudi* iz 10. stoljeća, *agathoergoi* su bili ljudi izabrani zbog svojih zasluga:. Čak je i Timej Sofist, koji je pisao za vrijeme Rimskog Carstva, koristio upravo ovu formulaciju u svom leksikonu za Platonova djela. *Suda* još navodi da su agatoerge birali efori (ἐκ τῶν Ἐφόρων), no to je još uvijek predmet rasprave. Prema Davidu Whiteheadu, taj navod iz *Sude* treba čitati kao "iz [spisa] Efora", no tom je čitanju prigovorio Ian C. Cunningham.

Literatura
----------

* Smith, William; Wayte, William; Marindin, G. E. (1890). *A Dictionary of Greek and Roman Antiquities*. London.
* Smith, William (1873). *A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology*. London.
**Ahil**, **Ahilej** ili **Ahiles** (antgrč. **Ἀχιλλεύς**, *Akhilleús*) junak je iz grčke mitologije.

Rođenje i djetinjstvo
---------------------

Ahilej je sin kralja Peleja, vladara Mirmidonaca u Pitiji, jugoistočnoj Tesaliji i morske nimfe Tetide. Tetida je uvijek pazila svog sina. Ali bila je tužna jer je znala da će joj sin umrijeti. Zato je smislila plan - Ahileja je dok je još bio beba, stavila u rijeku Stiks. No, zaboravila je smočiti petu za koju ga je držala dok ga je uranjala, tako da je to mjesto ostalo jedina ranjiva točka na njegovu tijelu. Također, možda je namazala Ahileja ambrozijom i dala vatri da oprži njegove smrtne dijelove. Ovaj mit spominje Homer u *Ilijadi*. Ahilejaa i Patrokla je odgojio Kentaur Hiron na planini Pelion. Vrač Kalhant prorekao je da mu je suđeno da umre u Troji, pa ga je Tetida odvela na Skiru, kralju Likomedu.

Ahilejev bijes
--------------

Dio invokacije Homerove *Ilijade*:

> 
>  μῆνιν ἄειδε θεὰ Πηληϊάδεω Ἀχιλῆος  
> 
>  οὐλομένην, ἣ μυρί' Ἀχαιοῖς ἄλγε' ἔθηκεν
> 
> 
> 

> 
> *Srdžbu mi, božico, pjevaj Ahileja, Peleju sina*  
> 
> *Pogubnu, kojano zada Ahejcima tisuću jada*
> 
> 
> 

Francois Leon Benouville: Ahilejeva srdžba, slika iz 19. stoljeća
Agamemnon je uzeo Ahilejevu robinju Briseidu koja je zamijenila Hriseidu koju je morao vratiti njezinome ocu. Njezin je otac molio Apolona da mu je vrati, a Apolon je poslao kugu na Grke. Ahilej je volio Briseidu i odbio se boriti na grčkoj strani. Hektor je ubio Patrokla, a Ahilej je održao igre u njegovu čast. Tetida je utješila Ahileja i u nosnice Patrokla ulila nektara kako bi spriječila truljenje tijela. Zatim je zamolila Hefesta, boga-kovača, da naprvi novi štit, što je i učinio. Ahilej se vratio u borbu jer je bio bijesan zato što je Patroklo umro. Pronašao je Hektora i natjeravao ga oko Troje. Ahilej je ubio Hektora, jer je Atena bila na njegovoj strani, a potom je privezao tijelo za svoju kočiju i vukao ga oko bojnog polja. Ahilej je vratio tijelo Hektora njegovu ocu Prijamu, kralju Troje.

Ahilejeva smrt
--------------

Ahilej se borio prije smrti s Pentizelejom, kraljicom Amazonki. Ahileja je ubio Paris, Hektorov brat, a neki izvori govore da je Apolon vodio strijelu koja ga je pogodila u petu, njegovo jedino ranjivo mjesto, ili je ubijen nožem. U njegovu su čast održane igre. Odisej je uzeo Ahilejev štit.

Vanjske veze
------------

***Ahilej*** na Wikimedijinoj ostavi

* Ahilej u grčkoj mitologiji
**Država Barinas** (španjolski: *Estado Barinas*) je jedna od 23 savezne države Venecuele, koja se nalazi na zapadu zemlje. 

Administrativni centar države je istoimeni grad Barinas, do kog vodi većina državnih cesta.

Geografske karakteristike
-------------------------

Barinas se najvećim dijelom prostire po ravnicama Llanosa, osim na sjeverozapadu gdje leže posljednji obronci Anda.
U njemu živi 816,264 stanovnika na površini od 35,200 km²-

Barinas graniči sa slijedećim saveznim državama; Méridom i Táchirom sa zapada, Apurom sa juga, Guáricom i Cojedesom sa istoka, Portuguesom sa sjeveroistoka i sa sjevera sa Trujillom.

Historija
---------

Početkom 17. vijeka taj kraj postao je poznat izvrsnom duhanu, pa su njegovi stanovnici na trgovini njime (legalnoj i ilegalnoj jer je on bio kraljevski monopol) gradili svoj prosperitet. To je potrajalo sve do početka 19. vijeka, kad je izbio Venezuelanski rat za nezavisnost.

Barinas je dugo bio vodeći među venecuelskim državama u stočarstvu uz nešto poljoprivrede.
Svojevremeno je često trpio zbog velikih suša, ali i poplava za kišne sezone (od maja do oktobra) kad su se razlile rijeke po savanama Llanosa. Nakon provođenja mjera za kontrolu malarije, brzog rasta naftne industrije te velikih državnih ulaganja po Llanos, naročito na irigaciji sjeverozapada, privreda Barinasa razvila se i proširila izvan svoje izvorne baze - stočarstva.

Privreda
--------

Danas se po Baranasu pored tradicionalnog duhana, sadi grah, suncokret, pamuk, kukuruz, kavu, banane, sezam i riža. 
Najveće promjene u ekonomiji Barinasa, desile su se nakon otkrića nafte 1948. Danas se nafta naftovodom transportira do 320 km udaljenih rafinerija na sjeveru u Moronu, nedaleko od luke Puerto Cabella.

Barinas je poznat po nacionalnom parku Sierra Nevada kog dijeli sa Državom Mérida, on se prostire po planinama sjeverozapada.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  „*Barinas*" (engleski). Encyclopedia Britannica. Pristupljeno 27. 09. 2017.

Vanjske veze
------------

***Barinas (savezna država)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Estado Barinas* na portalu Venezuelatuya (`es`)
* *Barinas* na portalu Encyclopedia Britannica (`en`)

| * p
* r
* u
Administrativna podjela Venezuele |
| --- |
| Savezne države | 
* Amazonas
* Anzoátegui
* Apure
* Aragua
* Barinas
* Bolívar
* Carabobo
* Cojedes
* Delta Amacuro
* Falcón
* Guárico
* Lara
* Mérida
* Miranda
* Monagas
* Nueva Esparta
* Portuguesa
* Sucre
* Táchira
* Trujillo
* Vargas
* Yaracuy
* Zulia

 |  |
| Teritoriji posebne uprave | 
* Savezni teritoriji
* Distrikt glavnog grada

 |
**Antsla** (njemački: *Anzen*) je grad (lin) od 1,263 stanovnika na jugoistoku Estonije u Okrugu Võru.

Geografske karakteristike
-------------------------

Antsla se prostire duž potoka potoka *Lambahanna*, na trasi željezničke pruge Valga-Pečori.

Historija
---------

Naselje je iz kog je izrastao današnji grad isprva se zvalo *Siksälä* po gostionici i pošti, nakon tog je mjesto dobilo ime *Hauka*, a tek kasnije Antsla. 
Veliki impuls razvoju grada bio je dolazak željeznice i izgradnja željezničke stanice otvorene 1889.

Nakon tog je procvjetala mala industrija i trgovina, i prodano je puno građevinskih parcela.
Antsla je status trgovišta (alevik) dobila 1920. a nakon tog i status grada (linn) 1938.

Za Drugog svjetskog rata grad je od septembra 1941. do augusta 1944. bio pod nacističkom okupacijom, kad ga je oslobodila Crvena armija. U toku rata više od polovice grada je razoreno.

U vrijeme Estonske Sovjetske Socijalističke Republike u periodu 1950.-59. Antsla je bila administrativni centar istoimenog rajona.
Nakon ponovnog stjecanja nezavisnosti Antsla je 1993. dobila i status općine.

Privreda
--------

Najveće firme u Antsli su *AS Taisto* (transport), *OÜ Antsla Rõivas* (tekstil) i *Antsla Tarbijate Ühistu* (trgovina).

Pobratimski gradovi
-------------------

Antsla ima ugovore o prijateljstvu sa gradovima;

* Finska Perho, Finska
* Švedska Salo, Švedska
* Finska Uusikaupunki, Finska

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8   „Antsla" (estonski). Eesti Entsüklopeedia. Pristupljeno 7.12. 2021.
2. 1 2 3 4  „*Estonia: Counties, Cities and Towns*" (engleski). City population. Pristupljeno 7.12. 2021.
3. ↑   „Sister cities of Antsla Parish" (engleski). Sister cities. Pristupljeno 7.12. 2021.

Vanjske veze
------------

***Antsla*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Antsla linn* (na portalu Općine Tori)[*mrtav link*] (`et`)

| * p
* r
* u
Gradovi u Estoniji |
| --- |
| 
* Abja-Paluoja
* Antsla
* Elva
* Haapsalu
* Jõgeva
* Jõhvi
* Kallaste
* Kärdla
* Karksi-Nuia
* Kehra
* Keila
* Kilingi-Nõmme
* Kiviõli
* Kohtla-Järve
* Kunda
* Kuressaare
* Lihula
* Loksa
* Maardu
* Mõisaküla
* Mustvee
* Narva
* Narva-Jõesuu
* Otepää
* Paide
* Paldiski
* Pärnu
* Põltsamaa
* Põlva
* Püssi
* Rakvere
* Räpina
* Rapla
* Saue
* Sillamäe
* Sindi
* Suure-Jaani
* Tallinn
* Tamsalu
* Tapa
* Tartu
* Tõrva
* Türi
* Valga
* Viljandi
* Võhma
* Võru

 | Coat of arms of Estonia |
| Jaanilinn (Ivangorod) i Petseri (Pečori) anektirani su od strane Sovjetskog Saveza 1945. godine te su danas dio Rusije. |
*Za istoimenu rijeku u Grčkoj vidi članak Aheront (rijeka)*

**Aheront** (grčki: *Ἀχέρων* / *Akhérôn*) u grčkoj mitologiji je bila **rijeka boli**, jedna od rijeka podzemnog svijeta - Hada  ostalih četiri su Stiks, Kokit, Flegeton i Leta).. Aheront je bilo i ime boga te rijeke. 

U vrijeme Antičke Grčke riječ *aheront* bila je sintagma od riječi *ὁ ἄχεα ῥέων* (ho akhea rheōn), a to je značilo *rijeka boli*

Karakteristike rijeke boli
--------------------------

Za Grke arhajskog perioda je ta mitska rijeka bio stvarni epirski **Aheront**, koji je za ondašnje Grke bio toliko udaljen, da je to za njih bio kraj ovozemaljskog svijeta i početak nekog drugog svijeta. Kako su o njemu vrlo malo znali, vjerovali su da je on povezan sa podzemnim svijetom.  On je za to bio idealan jer je na svom kratkom toku tekao kroz mračne kanjone i nekoliko puta ponirao, a izgleda da je u to vrijeme pored svog ušća imao i veliko močvarno jezero a mitski lađar Haron prevozio je umrle preko *rijeke boli* i močvarnog jezera do Hada.  Kad su se u međuvremenu proširili do Epira i bolje upoznali taj kraj i rijeku - onda su *mitski Aheront* pomakli u udaljenije krajeve, pa su tako tokom svoje duge historije imali još nekoliko *Aheronta*. 

Ali već Homer u svom epu Odiseja - *Aheront* seli izvan granica vidljiva svijeta, u podzemni - Had, i opisuje ga kao rijeku u koju utječu i druge dvije rijeke tog svijeta Kokit (rijeka jadikovanja) i Flegeton (plamena rijeka).  I svi kasniji pisci opisivali su nadalje *Aheront* kao nešto izvan postojećeg svijeta, Tako je Platon u svom Fedonu prikazao *Aheront* kao drugu najveću rijeku na svijetu, prva po njemu je Ocean. Tvrdio je da je Aheront teče u suprotnome smjeru, ispod zemlje i pustinjskih mjesta. I rimski pjesnik Vergilije se dotakao *Aheronta* u šestoj knjizi Eneida u kojoj ga navodi kao jednu od rijeka *Aheront* zajedno s opisima ostalih rijeka Hada.

O *Aherontu* je pisao i Dante Alighieri u *Božanstvenoj komediji* (Pakao), po njemu je on granica pakla u takozvanom predpaklu.

Izvori
------

1. 1 2 3   „*Acheron*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 18. 06. 2013.
2. 1 2 3 4   „*Acheron*" (engleski). Theoi Project. Pristupljeno 18. 06. 2013.
3. ↑   „*Acheron*" (engleski). Wordnik. Pristupljeno 18. 06. 2013.

Vanjske veze
------------

***Aheront (mitologija)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Acheron* na portalu Theoi Project (`en`)
**Antoneta Alamat Kusijanović** (Dubrovnik, 27. rujna 1985.), hrvatska filmska redateljica i scenaristica.

Životopis
---------

Antoneta Alamat Kusijanović spisateljica je i redateljica rođena u Dubrovniku sa sjedištem u New Yorku. Njezin diplomski film U plavetnilo nominiran je za Studentskog Oscara i dobitnik je nagrada na Međunarodnom filmskom festivalu u Berlinu, Sarajevskom filmskom festivalu, Filmskom festivalu u Oberhausenu i Festival de Premier Plans - Angers, uz mnoge druge.

Antonetin prvi dugometražni film Murina razvijen je uz podršku Résidence du Festival Cannes, Cinéfondation, First Films First Instituta Goethe te Jeruzalem Film Lab. Film je producirao Martin Scorsese - Sikelia Productions, RT Features i Antitalent, a premijerno je prikazan u Directors 'Fortnight na Filmskom festivalu u Cannesu.

Antoneta je studirala na Akademiji dramske umjetnosti u Zagrebu, te magistrirala scenarij i režiju na Sveučilištu Columbia u New Yorku. Antoneta je bivša polaznica Berlinale Talent Laba, Sarajevskog Talent Laba, La Femis Producing Atelier, Marcie Bloom Fellowship i članica Američke Akademije znanosti i umjetnosti - Oscars.
| Aljaški masivAlaska Range |
| --- |
| Dio Pacifički planinski masiv |
| Oštri vrhovi planina kod McKinleyaOštri vrhovi planina kod McKinleyaOštri vrhovi planina kod McKinleya |
| Dužina masiva: | 650 km |
| Širina masiva: | km |
| Površina masiva: | km² |
| Najviši vrh: | McKinley  (6 194  m) |
| Zaštićene oblasti: | Nacionalni park Denali |
| Država: |  SAD Aljaska |

**Aljaški masiv** (engleski: *Alaska Range*) je planinski masiv, koji leži u američkoj saveznoj državi Aljaska.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Aljaški masiv* je samo dio Pacifičkog planinskog masiva na zapadu Sjeverne Amerike, on se prostire nekih 650 km od sjevera prema istoku, od Aleutskog masiva sve do kanadskog Yukona. 

Gotovo u samom centru masiva, u nacionalnom parku Denali leži najviša planina sjevernoameričkog kontinenta McKinley visoka 6 194 
I brojni okolni vrhovi imaju preko 4000 metara; Silverthrone, Hunter, Hayes i Foraker. 

*Aljaški masiv* razdvaja pacifičku obalu od tundre u unutrašnjosti Aljaske. Obronke masiva sa sjevera oplakuju vode rijeke Yukon a sa juga Pacifik

Vrhovi masiva predstavljaju izazov za brojne alpiniste, a obične turiste očaravaju brojni glečeri i arktički prizori.

Kroz masiv se probija prijevoj - Isabel preko kod ide i transaljaški naftovod do luke Valdez.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7   „*Alaska Range*" (engleski). Encyclopædia Britannica.

Vanjske veze
------------

***Aljaški masiv*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Alaska Range* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
**Baja Papaja** je naziv pesme koju je srpska pevačica Milice Pavlović objavila 19. decembra 2016. godine za Grand Produkciju kao peti singl sa njenog drugog studijskog albuma Boginja.

O singlu
--------

Pesma *Baja Papaja* je već u promotivnoj najavi drugog albuma Milice Pavlović izazvala veliku pažnju i interesovanje publike u Eks-Ju regionu, budući da je reč o izrazu koji se prvi put pojavio na ovim prostorima i tematici koja se bavi kritikom modernog društva i aktuelnim trendovima ponašanja kod mladih ljudi.

O autorima
----------

Nakon što je obnovila saradnju sa novosadskim kompozitorom Vladimirom Uzelcem Milica je rešila da publici ponudi potpuno drugačije pesme, od melodija do tekstova, i kako je priznala dosta dugo je rezmiljala o tome da li će publika prepoznati *Baju Papaju* i shvatiti poruku na pravi način. Uzelac je ubedio Milicu da je pesma nesvakidašnja i da je tekst inovativan, te da je vredno da rizikuju i pesmu uvrste na album, što se ispostavilo kao pun pogodak. Tekst je napisao Konte, sa kojim je Pavlovićeva i ranije sarađivala.

Kontroverze oko pesme "Baja Papaja"
-----------------------------------

Stihovi "Diploma sa Sorbone, voli silikone, izgleda je utripovao da je Al Kapone" su izazvali oprečna mišljenja, kao i nastavak pesme "Velika mu udica, al mu mamac mali, rekla sam mu smesta Papaja pali". Publika je tekst pesme tumačila na razne načine i bilo je raznih teorija o čemu to zapravo Milica peva i ko je uopšte Baja Papaja.  pevačica objasnila da je kroz moderne stihove i primere predstavljen muškarac koji nije vredan ženske pažnje jer nudi samo površne stvari.

Spot i nastup za pesmu "Baja Papaja
-----------------------------------

Pesmu *Baja Papaja* prati i video spot u kojem je Milica u pojedinim scenama pozirala i na leđima zgodnog i obnaženog muškarca, i to dok radi sklekove. Publiku je posebno intrigiralo to što Pavlovićeva u pesmi pominje reč "Papaja", a u spotu se pojavljuje plod ananasa, što je zapravo bila još jedna zagonetka za publiku. Milica je pesmu izvela samo jednom u emisiji "Zvezde Granda - Specijal", gde se na sceni pojavila u pratnju pet obnaženih manekena koji su je u toku pesme fotografisali i muvali.

Uspeh pesme "Baja Papaja
------------------------

Spot za pesmu na sajtu Jutjub za manje od dve godine broji oko 20 miliona pregleda, dok je nastup pogledalo više od 5 miliona ljudi.
**Aljaska** (engleski: *Alaska Peninsula*) je poluotok na jugoistočnoj obali Aljaske, u Tihom oceanu.

Geografija
----------

Poluotok Aljaska je prirodni produžetak Aljaske i proteže se nekih 800 km između Tihog oceana na jugoistoku i Bristolskog zaljeva koji je rukavac Beringovog mora.

Duž poluotoka se proteže vulkanski planinski masiv Aleuti u kojem je najveći i najaktivniji vulkan Pavlof (2518 m), koji leži na jugozapadnom kraju poluotoka. Poluotok je vrlo rijetko naseljen, jedina naselja su male ribarske lučice uz obalu.

Gotovo čitav poluotok je zaštićen brojnim rezervatima prirode i nacionalnim parkovima, najveći među njima je McNeil River State Game Sanctuary, poznat kao jedno od najvećih staništa mrkih medvjeda, do kojeg se jedino može stići avionima. Ostali rezervati su Katmai, Aniakchak, Becharof i Izembek.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Alaska Peninsula*" (engleski). Encyclopædia Britannica.

Vanjske veze
------------

***Aljaska (poluotok)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Alaska Peninsula* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 242236310
* LCCN: sh85003164
* GND: 4307607-5

 |
**Ageltrude** (također navođena i kao **Agiltrude**; ? - 27. august 923) bila je sveta rimska carica i kraljica Italije, odnosno supruga Guida III od Spoleta i majka Lamberta II. Bila je kćer langobardskog princa Adelchisa od Beneventa te se ranih 880-ih udala za Gidia. dok je još bio tek vojvoda i markgrof Spoleta i Camerinoa. Aktivno ga je podsticala da se suprostavlja Karolinzima, i u tu je svrhu splektkarila u Rimu, nastojeći osigurati izbor svom mužu naklonih papa. Nakon muževe smrti 894. je sinu služila kao regent. Godine 894. je došla u Rim gdje je od pape Formoza ishodila priznanje sina za cara, usprkos toga što je Formoz bio pristaša Arnulfa Karantanskog. Godine 896. su nju i sina pod opsadu u Spoletu stavile Arnulfove trupe, ali je Arnulfa moždani udar natjerao da se povuče. Odmah nakon toga je u Rimu ponovno uspostavila svoj autoritet i ishodila izbor Stjepana VI za novog papu; na njen podstrek je održan i zloglasni Sinod trupla.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi:**Richardis** | **carica Svetog Rimskog Carstva**891–894 | Slijedi:**Ota** |
| Prethodi:**Bertila od Spoleta** | **kraljica Italije**889–894 |
**Ancón** je grad od 24,931 u sredini Paname u Provinciji Panamá.

Geografske karakteristike
-------------------------

Ancón se nalazi na istočnoj strani Panamskog kanala svega 5 km zapadno od centra glavnog grada Ciudad Panamá. Danas je jedno od predgrađa te metropole u kojoj živi 2 / 5 stanovnika (preko 1,200,000) države.

Historija
---------

Ancón je službeno osnovan u oktobru 1979. nakon što su Sjedinjene Američke Države prepustile zonu kanala panamskoj državi.
Zbog tog se u njemu još uvijek vidi američki utjecaj od vojničkih kasarni koje se pretvaraju u škole, univerzitete i muzeje do postrojenja za kanal.

Kako dugo nije bio urbaniziran on ima puno zelenila, pa su njegovi novi rezidencijalni kvartovi naseljeni srednjom i višom srednjem klasom, i brojnim strancima koji rade u Panami.

U Ancónu se nalazi luka sa željezničkom stanicom i aerodrom *Marcos A. Gelabert* i najveći trgovački centar u Panami - *Albrook Mall*.

Izvori
------

1. 1 2  „*Ancón in Panamá*" (engleski). City population. Pristupljeno 15.2.2023.
2. ↑  „*Panama City*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 16.2.2023.
3. 1 2 3   „*Hace 42 años nació el corregimiento de Ancón*" (španjolski). Tu Comunidad. Pristupljeno 16.2.2023.

Vanjske veze
------------

***Ancón (Panama)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Corregimiento Ancón* (na portalu Mapcarta) (`es`)
**Agencija Evropske unije za osnovna prava** (engl. , nem. *Agentur der Europäischen Union für Grundrechte*, fr. *Agence des droits fondamentaux de l'Union européenne*) poznatija kao **Agencija za osnovna prava** ili **Agencija za temeljna prava** je agencija Evropske unije sa sedištem u austrijskom gradovnom gradu Beču. Odluka o osnivanju agencije usvojena je 15. februara 2007. dok je agencija započela sa radom 1. marta iste godine. Osnivačka povelja agencije daje zadaću ovom telu da sakuplja i analizira podatke i informacije vezane za temeljna ljudska prava. Agencija se u praksi fokusira na tematska područja koja spadaju u domenu evropskog prava. Agencija odlukom od 11. marta 2013. definiše devet takvih tematskih područja i to su: pristupačnost pravnih mehanizama građanima, žrtve kriminala, informaciono društvo, integracija Roma, sudska saradnja, prava dece, diskriminacija, imigracija i integracija migranata i rasizam i ksenofobija. Agencija nema mandat da direktno interveniše i spreči kršenja ljudskih prava ali ima mandat da prati i analizira stanje ljudskih prava.

Vidi još
--------

* Institucije Evropske unije

Vanjske veze
------------

* Službena stranica

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 122155905
* LCCN: no2007118065
* ISNI: 0000 0001 2149 751X
* GND: 10177046-7
* SELIBR: 307661
* SUDOC: 131910906
* BNF: cb16049356f (podaci)
* NKC: vse2008445826
* CONOR.SI: 329632355

 |