Poglavica Wapella, čija ime označava princa, bio je jedan od članova delegacije koju je 1837. Keokuk predvodio u Washington.
Wakusasse, desno, pripadnik plemena Fox sa spletom ogrlica od školjaka i naušnicama od metala ili školjki. Lijevo je Massika, pripadnik srodnog plemena Sac.
Ples berdaša. Berdaš je veoma moćan i poštovan šaman-transvestit, s kojim su se istovremeno zbijale šale i tjerala šega. Obučen je u žensku nošnju i smio se ženiti za osobu istog spola. U rat je smio ići ali nije smio nositi muško oružje, nego samo ratnu kijaču (Eva Lips).
**Fox** (Lisice; Mesquakie).- Pleme Algonquian Indijanaca koje sredinom 17. stoljeća žive ujedinjeni sa Sac Indijancima u blizini jezera Winnebago i duž rijeke Fox u Wisconsinu. Lisice su jezično najsrodniji Sac i Kickapoo Indijancima. Nakon ratova protiv Francuza i Engleza povlače se na područje Illinoisa i Iowe. Pleme Sac danas, sebe zovu *Mesquakie*, žive u blizini grada Tama u Iowi, gdje se nalaze od 1857. Pleme Sac koje živi danas poglavito u Oklahomi, nema s njima bliskije veze osim što su s Foxima službeno grupirani pod imew *Sauk & Fox* ili Sac & Fox.

Ime
---

Ime Fox dano im je po imenu jednog njihovog klana. Sami sebe oni nazivaju *Musquakiuk* ili *Mesquakie*, *Meshkwa kihug<sup>i</sup>*  *'narod crvene zemlje'*  (*red-earth people*). Ovo ime dolazi po vjerovanju da su Foxi stvoreni od crvene zemlje. Vidi Sac, čije ime znači "*people of the yellow earth*". Ostali nazivi za Lisice su *Beshde'ke* (Sioux). *O-dug-am-eeg*, ime koje su im dali Chippewa "*those who live on the opposite side*"; *Ska<sub>x</sub>shurunu*, ime od Wyandota "*fox people*"; *Skuakísagi* (Shawnee); *Wakushég*, (Potawatomi) u značenju "*foxes*".

Povijest
--------

Najstarije poznato boravište Lisica bio je sjeverni Wisconsin odakle su ih na jug potisnuli Chippewayi. Francuski misionari o njima su čuli 1640. i susreli se s njima tek 1670. Lisice su bili u konstantnim ratovima s Chippewama, a dolaskom Francuza, i s njima. Godine 1712. Lisice planiraju napad na francusku utvrdu u Detroitu, što im gotovo uspijeva. Opet nakon nekog vremena dolazi do ljutih ratova s Francuzima koji izbijaju 1729. i otežu se do 1733. pri tome su im pomogli i srodni Saci. Ipak teško su poraženi. Godine 1780. Lisice se udružuju i sa Siouxima i napadaju na Chippewe na St. Croix Fallsu, gdje su opet bili poraženi. Oko 1780. udružuju se konačno sa Sacima i dolazi do dobro poznatog saveza u kojem je novo pleme dobilo ime Sauk & Fox. Zajedno otjeraše plemena Illinois i nastanjuju se na njihovom teritoriju u području Rock Rivera. U ranom 19. stoljeću odvajaju se od Saca i nastanjuju u Iowi. Godine 1842. neki Foxi i Saci prodaju svoje zemlje u Iowi, i dobivaju u zamjenu zemlju na području Kansasa. Lisice očito nisu zadovoljni raspodjelom zemljišta pa se od 1857.-1859. opet razilaze od Saca i vraćaju u Iowu, blizu grada Tama na rijeci Iowa. Ovdje su ostali do dana današnjeg.

Etnografija
-----------

Lisice pripadaju kulturnom području Istočnih šuma, koji su život ljeti provodili u ljetnim selima blizu kojih su se žene bavile uzgojem kukuruza, graha, tikava ('squash') i duhana. Zimski period bio je doba lova tokom kojega su se lovačke bande rasule po širokom području. Lovio se jelen, los, dabar, vidra, vuk, lisica, vjeverica i bizon za kojega se organizirao kolektivni lov. Svoju odjeću izrađivali su od koža i krzana životinja koje su njihove žene štavile, a pandže su koristili kao dekoraciju koje su vješali oko vrata. 
Pleme Lisica imalo je tri poglavice i svaki je imao posebno zaduženje, to su civilni (on je nasljedan), ratni i ceremonijalni. Drugi sloj njihove socijalne piramide činili su rukotvorci, kao što su to košaraši. Dno društva bile su žene koje su kao farmeri radili u poljima tokom cijelog dana i pripremale hranu za svoje muževe i obitelji i skrbile o djeci. 
Obitelj Lisica je nuklearna, raspoređene su po klanovima, i vuku porijeklo od nekog muškog mitskog pretka, koji ju je osnovao. Glavna vjerska organizacija je Veliko medicinsko društvo ili Midewiwin.
Poznati ples Calumet Dance primili su oko 1680. i uveli ga 1720. Abenakima.

Literatura
----------

* R. David Edmunds, Joseph L. Peyser, *The Fox Wars: The Mesquakie Challenge to New France*

Vanjske poveznice
-----------------

***Fox*** na Wikimedijinoj ostavi

* Fox Indians Arhivirano 2006-10-03 na Wayback Machine-u
* *Don Wanatee*, Meskwaki Culture