**Tsimshian** (Chimmesyan, Skeena Indijanci).- Indijanski narod, odnosno grupa plemena (*galts'its'ap*) porodice Chimmesyan, nastanjenih duž donjeg toka rijeke Skeena i obližnje pacifičke obale u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Tsimshiani su najsrodniji plemenima Niska i Gitksan sa kojima čine jezičnu porodicu Chimmesyan, i dalje preko nje ulaze u sastav Velike porodice Penutian.

Ime
---

Ime Tsimshian označava 'narod sa rijeke Skeena', odnosno "*people of Skeena River*". Engleski naziv  *'Skeena Indians'*  prijevod je riječi Tsimshian. Kod svojih susjeda Indijanaca Masset Haida nazivani su *Kilat*, kod Skidegate Haida *Kilgat*, i kod Heiltsuk Indijanaca *Kwe'tEla*. Ime *Ts'otsqE'n* dali su im sjeverniji susjedi Tlingit Indijanci.

Plemena
-------

Swanton navodi plemena Tsimshiana od kojih većina živi kod Metlakatle, to su:

* Kilutsai, kod Metlakatle.
* Kinagingeeg, kod Metlakatle.
* Kinuhtoiah, kod Metlakatle.
* Kishpachlaots, u Metlakatli.
* Kitkahta, na Douglas Channelu
* Kitkatla, na Porcher Islandu
* Kitlani, blizu Metlakatle.
* Kitsalthlal, između rijeka Nass i Skeena.
* Kittizoo, na južnoj strani Swindle Islanda
* Kitunto, blizu ušća rijeke Skeena.
* Kitwilgioks, ib.
* Kitwilksheba, blizu Metlakatle i ušća rijeke Skeena.
* Kitzeesh, blizu Metlakatle.
* Kitzilas, rijeka Skeena
* Kitzimgaylum

Starim Tsimshian gradovima treba pridodati i današnja suvremena naselja New Kitzilas, Metlakatla (New i Old), Port Essington i Port Simpson.
Danas su Tsimshiani organizirani po plemenima Kitselas, Kitsumkalum, Metlakatla, Lax Kw'alaams, Kitkatla (Gitxaala), Gitga'at (Hartley Bay) i Kitasoo (Klemtu), koja čine čine *Tsimshian Tribal Council*.

Povijest
--------

Povijest Cimšijana u ovom području stara je više tisuća godina, a njihovo brojno stanje (1700) je iznosilo oko 8,500. Njihov prvi kontakt sa bijelcima zbio se još možda sa starim španjolskim navigatorima, no točan datum i kada se zbio nije poznat. Do bližih kontakata dolazi svakako utemeljenjem Fort Simpsona, kojeg su podigli ljudi poznate kompanije Hudson Bay (1831) i Fort Essingtona (1835), a nakon čega će stići i rudari i kopači zlata tijekom velike navale na Klondike koju je izazvala zlatna groznica. Godine 1857. William Duncan utemeljuje misiju u cimšijanskom selu Metlakahtta 15 milja (24 km) južno od Port Simpsona. Godine 1887. izgrađeno je novo naselje na otoku Annette u Aljaski, New Metlakahtta ili Port Chester na koji se preselilo i pleme Tsimshian. Od nekih 10,000 Tsimshiana oko 1,300 ih (2004) živi na Aljaski a ostali u Britanskoj Kolumbiji.

Etnografija
-----------

Tsimshian kultura pripada Sjeverozapadnoj obali, a ovaj kraj oni nastanjuju više tisuća godina. Ekonomija im se temelji na ribolovu i imaju razvijeno drvorezbarstvo, uključujući izradu visokih [totemski stupovi|totemskih stupova] i gradnju drvenih kuća. Cijelo područje Sjeverozapadne obale Kanade kojoj pripadaju i ostale grupe Chimmesyan plemena, to su Niska i Gitksan, važno je naglasiti, na potpunu odsutnost od poljoprivrede. Plemena Tsimshiana naseljavali su donji tok rijeke Skeena, dok su Gitksani živjeli na gornjem toku, i posjedovali su svaki svoja ribolovna područja. Preko ljeta žene Cimšijana sakupljale bi voće, bobice i divlje korijenje, dok su muškarci u planinama lovili medvjede i divlje koze i ribarili na pučini, napose škrpinu i sleđa, kao i tuljane uz morsku obalu. Najvažniji ulov svakako je bio losos, a život plemena upravo je obilježavao složeni ritam riječnog ribolova. Lososa su Cimšijani dimili i čuvali za zimu, a konzervirali su i bobice. Krizni periodi dolazili bi pred kraj zime, kada bi selima zavladala glad, i tada se spas tražio u dolasku ribe-svijeće koja se mrijesti početkom ožujka u rijeci Nass, uz koju putuje oko šest tjedana. Pojava ribe-svijeće tjerala je cjelokupnu Cimšijan-zajednicu na seobu sa Skeene na područje Nassa, koje se odvijalo u čamcima. Period ribolova na ribu svijeću trajao je od 15 veljače pa do 15 ožujka i nazivan je 'obrok ribe-svijeće', od koje su kuhanjem dobivali ulje (eulachon), glavni izvor masnoće
Društvo Cimšijana bilo je organizirano u 4 matrilinearna lokalizirana klana, strogo egzogamna, sa vlastitim ribarskim i lovačkim područjima i vlastitim selima. Svako stalno selo bilo je sjedište područja jednog poglavice. Društveno se ustrojstvo zasnivalo i na više-manje strogom hijerarhijskom poretku, nasljednom na obje strane. Svaki je pojedinac mogao sklapati brak u skladu sa svojim rangom, sa osobom od jedne od tri kategorija, a to su bile 'prave osobe' ili plemstvo (vladajuće obitelji), 'malo plemstvo' i 'puk'. 
Tradicionalno su matrilinearne kuće Cimšijana grupirane u klanove *Laxsgiik* (Eagle), *Ganhada* (Raven), *Gispwudwada* (Killerwhale) i *Laxgybuu* (Wolf)
Potlač (potlatch) je najvažnija institucija raširena među plemenima Sjeverozapadne obale, i ona je toliko značajna da se moraju spomenuti ostale grupe koje su je poznavale. Potlač je obveza koja se mora izvršiti da bi se sačuvala čast i obraz. To su svetkovine trošenja unutar jedne zajednice, ali i međuplemenske jer su potlačom 'vodile ratove' i plemena protiv plemena. Potlač je bio raširen među Tsimshian Indijancima, kao i nadalje među plemenima grupe Kwakiutl, Tlingit, Haida, Nootka i kod nekih Salishan plemena sa obale. Marcel Mauss smatra da bi trebalo ispititati i plemena južnog područja Sjeverozapadne obale.

Literatura
----------

* *Jay Miller*, Tsimshian Culture: A Light through the Ages.
* *Ralph Maud*, The Porcupine Hunter and Other Stories

Vanjske poveznice
-----------------

* The Tsimshian Arhivirano 2007-05-30 na Wayback Machine-u
* Tsimshian Indians of Canada