Karta područja Jungfrau-Aletsch-Bietschhorn (zaštićeno područje ocrtano crvenom linijom)
**Jungfrau-Aletsch-Bietschhorn** zaštićeno je planinsko područje u jugozapadnoj Švicarskoj, između kantona Bern i Valais. Čini ga najistočnija strana Bernskih Alpa, uključujući sjeverni zid planina Jungfrau i Eiger te najveće ledenjačko područje u Europi i zapadnoj Aziji - ledenjaci Aletsch, Fiescher, Aar i Grindelwald. U njemu se nalaze različiti ekosustavi te različite faze koje su nastale povlačenjem ledenjaka zbog klimatskih promjena. Područje Jungfrau-Aletsch-Bietschhorn ima svjetsku važnost ne samo zbog svoje jedinstvene ljepote, nego i zbog bogatstva informacija o formiranju planina, ledenjaka i aktualnih klimatskih promjena. Zbog toga je ovo područje 2001. godine upisano na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi.

Zaštićena svjetska baština Jungfrau-Aletsch-Bietschhorn rasprostire se na 82.388 hektara, od kojih je 56% u kantonu Valais i 44% u kantonu Bern. Najviša točka ovog područja je vrh Finsteraarhorn (4270 m, slika desno), a tu se nalazi još osam vrhova viših od 4000 metara: Aletschhorn (4193 m), Jungfrau (4158 m), Mönch (4107 m), Schreckhorn (4078 m), Gross Fiescherhorn (4049 m), Hinter Fiescherhorn (4025 m), Grünhorn (4044 m) i Lauteraarhorn (4042 m).

Flora i fauna
-------------

Ledenjaci i gole stijene prekrivaju 80% područja, 6% je pod šumama, 5,2% čine alpske livade, a 8% je drača. Tu se nalazi preko 1.800 vrsta cjevastog raslinja i preko 700 vrsta mahovina. Gustoća raslinja opada s visinom područja, ali opet ima oko 529 vrsta sjemenjača i pteridofita iznad linije šuma.

Kritosjemenjače se protežu na sjevernim obroncima planina, na visinama od 900 do 1300 metara, dok je na južnim obroncima njihova visinska granica oko 200 m viša. U podalpskom području, od 1300 do 2000 m, može se naći švicarski bor (*Pinus Cembra*) i smreka (*Picea abies*). Iznad šumskih vrhova nalazi se škrto alpsko bilje i trave.

Životinjskih je vrsta zabilježeno oko 1.250, uključujući 271 kralježnjaka: 42 vrste sisavaca, 99 vrsta ptica, 8 vrsta gmazova, 4 vrste vodozemaca, 7 vrsta riba, 97 vrsta mekušaca i 979 vrsta kukaca. Kao i u ostatku Alpa, najčešće životinje su divokoze (*Rupicapra rupicapra*), alpski kozorog (*Capra ibex*), obični jelen (*Cervus elaphus*), planinski zec (*Lepus timidus*), lisica (*Vulpes vulpes*), hermelin (*Mustela erminea*), svisci (*Marmota marmota*) i ponovno naseljeni risovi (*Felis lynx*).

* JungfrauJungfrau
* EigerEiger
* Visoravan Schynige ispod planine JungfrauVisoravan Schynige ispod planine Jungfrau
* AletschhornAletschhorn
* Povlačenje ledenjaka Aletsch 1979. 1991. i 2002.Povlačenje ledenjaka Aletsch 1979. 1991. i 2002.

Panorama ledenjaka Aletsch s vrha Eggishorna 2007.Panorama ledenjaka Aletsch s vrha Eggishorna 2007.

Izvori
------

***Jungfrau-Aletsch-Bietschhorn*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službena stranica Arhivirano 2010-03-03 na Wayback Machine-u
* Švicarske Alpe Jungfrau-Aletsch, UN-ov program za okoliš Arhivirano 2010-08-02 na Wayback Machine-u ()
* Swisstopo karte Arhivirano 2009-07-09 na Wayback Machine-u () () () ()

Koordinate: 46°30′0″N 8°02′0″E﻿ / ﻿46.50000°N 8.03333°E﻿ / 46.50000; 8.03333

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Švicarskoj |
| --- |
|  | Tektonski geotop Arena Sardona kantona Glarus • Historijski centar Berna • Tri zamka i bedemi Bellinzone • Jungfrau-Aletsch-Bietschhorn između Wengena i Fiescha • Urbanizam gradova La Chaux-de-Fonds i Le Locle • Terasasti vinogradi Lavauxa • Monte San Giorgio1) • Prahistorijska naselja sojenica oko Alpa2) • Raetinska pruga1) • Müstairski samostan Svetog Ivana u Val Müstairu • Kneževska opatija St. Gallen sa fondacijskom bibliotekom i crkvom | Švicarska zastava |
| 
1) Zajednička svjetska baština Italije i Švicarske 
2) Zajedno s pet ostalih alpskih zemalja  |