**Moldavija** (rumunjski **Moldova** [molˈdova]; službeno **Republika Moldavija**, rum. **Republica Moldova**), kontinentalna država u istočnoj Evropi. Graniči se sa Rumunijom na zapadu i Ukrajinom na istoku. Granicu s Rumunjskom formira rijeka Prut i donji tok Dunava. Moldavija je u periodu od 1945. do 1991. bila jedna od republika Sovjetskog Saveza poznata kao - Moldavska Sovjetska Socijalistička Republika. Nezavisnost je proglasila 27. augusta 1991. Trenutačno je Moldavija jedna od najsiromašnijih evropskih država, a njen poslednji izabrani predsednik Vladimir Voronin je 2009 zbog ustavnog ograničenja morao podnesti ostavku nakon čega se država našla u dugotrajnoj političkoj krizi.

Historija
---------

Prije nove ere područje Moldavije nastanili su Kimerijci, Geti, Skiti i Dačani. Od 1. do 3. vek dio današnje države je pod vlašću Rimskog Carstva, dok je u doba seobe naroda naseljavaju Slaveni i Anti, a od 9. do 11. veka Uliči i Tiverci.

Od 9. do 13. veka Moldova je bila u sastavu Galičko-Volinske kneževine i Kijevske Rusije. Nezavisna Moldavska kneževina osnovana je 1359. na čelu s Bogdanom, vlaškim vojvodom. Ta kneževina je svoj zenit imala za vladavine vojvode Stefana III Velikog kad se uspješno suprostavljala napadima Osmanlija Poljskog kraljevstva i Ugarske. Ipak početkom 16. vijeka pokleknula je pod Osmanskim priticima i postala njihov vazal.

Tokom 18. vijeka, iako je i tad Moldavija i nadalje formalno bila pod osmanskim suverenitetom, porastao je utjecaj Ruskog Carstva koje se proširilo do granica Moldavije, pa je ona postala izvor sukoba između 
Osmanskog Carstva i Ruskog Carstva koja su prerasla u niz Rusko-turskih ratova. 
Nakon Rusko-turskog rata (1768–1774) Habsburška Monarhija anektirala je Bukovinu.
A nakon Rusko-turskog rata (1806–1812) i potpisivanja Bukureštanskog mira - 1812. 
Carska Rusija anektirala je istočnu Besarabiju kraj između Pruta i Dnjestra. Nakon tog je na tom teritoriju osnovala Besarabijsku Guberniju.

Nakon ruskog poraza u Krimskom ratu (1853. -1856.), Moldavija je reorganizirana kao nezavisna kneževina iako i nadalje formalno sa sultanom kao suverenom. Pod utjecajem probuđenog rumunjskog nacionalizma - 1859. vladajuća moldavska skupština izglasala je ujedinjenje sa Vlaškom kneževinom i njihovim knezom 
Alexandru Cuzom. Formalno ujedinjenje je odgođeno do 1861. kad su se te dvije dotad nezavisne kneževine stopile u Ujedinjene kneževine Moldavija i Vlaška.

Nakon Prvog svjetskog rata i Oktobarske revolucije rumunjska vojska okupirala je Besarabijsku Guberniju u kojoj su moldavski nacionalisti osnovali Moldavsku Demokratsku Republiku koja se 1918. ujedinila sa Kraljevinom Rumunjskom.

Nakon sovjetskog ultimatuma Kraljevina Rumunjska prepustila je 1940. Moldaviju SSSR-u, koji na tom teritoriju osniva Moldavsku Sovjetsku Socijalističku Republiku. Ali ona nije dugo egzistirala, jer je već 1941. Kraljevina Rumunjska zajedno sa Trećim Reichom napala SSSR i ponovno zauzela Moldaviju i dobar dio Ukrajine. Nakon ofenzive Crvene armije u augustu 1944u, SSSR ponovno zauzima Moldaviju i obnavlja - Moldavsku Sovjetsku Socijalističku Republiku.

U vrijeme raspada SSSR-a - 27. augusta 1991. i Moldavija je poput ostalih republika proglasila svoju nezavisnost.

Geografija
----------

Najveći dio zemlje nalazi se između Dnjestra i Pruta, na krajnjem jugozapadu Ruske ploče. U reljefu prevladavaju valovite ravnice, a tek ponegdje ima brežuljaka. U središnjem dijelu uzdižu se praporom prekriveni Kordi, dok je na zapadu najviši vrh zemlje - Balanesti (429 m). Na jugu zemlje nalazi se tokovima jako rasčlanjena Južnomoldavska ravnica. Na sjeveru se prostire Srednjomoldavska nizina sa stepom Balti i brodima do oko 300 metara.

Vegetacija je uglavnom pretvorena u u obradive površine. Miješane šume bukve, hrasta i graba zauzimaju oko 12% površine, a pošumljavanje je potrebno za zaštitu od erozije tla. Uglavnom se odvodnjava prema Crnome moru.

Deklaracija o nezavisnosti
--------------------------

Parlament Moldavije je 27.8. 1991. godine donio brzopletu deklaraciju o nezavisnosti koja će dati zakoniti casus belli Transnistriji za proglašenje nezavisnosti. Kontroverzne riječi deklaracije govore da dogovor Nemačke i Sovjetskog Saveza od 23.8. 1939. postaje nevažeći kao i sve pravne posljedice tog dogovora su ukinute pošto su bile donešene bez da je pitano stanovništvo pokrajina kojih se to tiče (Besarabija, Sjeverna Bukovina, Herta okrug) i koje su okupirane 28.6. 1940. godine kao i Transnistrije osnovane 12.10. 1924. godine. Sovjetski Savez je potom kršeči svoja ustavna prava donio zakon o stvaranju Moldavske SSR (2.8. 1940.) i zakon o granici Ukrajinske i Moldavske SSR (4.11. 1940). Pošto su te odluke bile donesene bez ikakvih zakonitih prava one se ukidaju  Arhivirano 2013-08-30 na Wayback Machine-u.

Kako je Transnistria tek poništenom odlukom od 2.8. 1940 godine priključena Moldaviji njen već od ranije pobunjen parlament proglašava nezavisnost koristeći kao casus belli Moldavsku deklaraciju o nezavisnosti

Administrativna podjela
-----------------------

Moldavija - podjela
Država je podjeljena na 33 distrikta, pet općina (Bălţi, Kišinjev, Comrat, Bender, Tiraspol) i dvije nezavisne regije - Gagauzija i Pridnjestrovlje.

Pridnjestrovlje je *de jure* dio Moldove, a njena neovisnost nije priznata ni od jedne zemlje, iako *de facto* nije kontrolirana od strane Moldovske vlade.

Stanovništvo
------------

Sastav stanovništva 1989.
Od oko 3.380.000 stanovnika većinu (oko 76% stanovništva) čine Moldavci, nerijetko poistovjećeni s Rumunjima. Od ostalih najviše je Ukrajinaca (8.3%), Rusa (5.9%), Gagauza (4.4%) i ostalih 5.5%.

| # | Narodnost | Moldova |  % Mold | Transnistria |  % Tran | Total |  % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Moldavci | 2,564,849 | 75.8% | 177,156 | 31.9% | 2,742,005 | 69.6% |
| 2. | Ukrajinci | 282,406 | 8.3% | 159,940 | 28.8% | 442,346 | 11.2% |
| 3. | Rusi | 201,218 | 5.9% | 168,270 | 30.3% | 369,488 | 9.4% |
| 4. | Gagauzi | 147,500 | 4.4% | 11,107 | 2.0% | 158,607 | 4.0% |
| 5. | Rumunji\* | 73,276 | 2.2% | / | NA | 73,276 | 1.9% |
| 6. | Bugari | 65,662 | 1.9% | 11,107 | 2.0% | 76,769 | 1.9% |
| 7. | Ostali | 48,421 | 1.4% | 27,767 | 5.0% | 76,188 | 1.9% |
| 8. | **UKUPNO** | **3,383,332** | **100%** | **555,347** | **100%** | **3,938,679** | **100%** |

U vjeri prevladavaju pravoslavci (95% stanovništva).

| Religija | Sljedbenici |  % od ukupnog |
| --- | --- | --- |
| Pravoslavci | 3,158,015 | 95.5% |
| Nove protestantske vjere
Baptisti
Adventisti sedmog dana | 
32,754
13,503 | 1.83%
0.99%
0.41% |
| Tradicionalne protestantske
Evangelici
Reformisti | 
1,429
1,190 | 0.19%
0.04%
0.04% |
| Rimokatolici | 4,645 | 0.14% |
| Muslimani | 1,667 | 0.05% |
| Ostale vjere | 25,527 | 0.77% |
|  |
| Agnostici | 33,207 | 1% |
| Ateisti | 12,724 | 0.38% |

Povezano
--------

* Kneževina Moldavija
* Ujedinjene kneževine Moldavija i Vlaška
* Moldavska Demokratska Republika
* Popis gradova u Moldaviji
* Politička kriza u Moldaviji 2009.

Izvori
------

1. 1 2  „*Moldavia*" (ruski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 18. 02. 2015.

Vanjske veze
------------

***Moldavija*** na Wikimedijinoj ostavi

* Sports.md
* Sporter.md

| * p
* r
* u
Države u Evropi |
| --- |
| Afrika • Azija • Južna Amerika • Oceanija • Sjeverna Amerika |
| Samostalne države | 
* Albanija
* Andora
* Armenija2
* Austrija
* Azerbejdžan1
* Belgija
* Belorusija
* Bosna i Hercegovina
* Bugarska
* Crna Gora
* Češka
* Danska3
* Estonija
* Finska
* Francuska3
* Grčka
* Gruzija1
* Hrvatska
* Irska
* Island
* Italija
* Kazahstan1
* Kipar2
* Latvija
* Lihtenštajn
* Litvanija
* Luksemburg
* Mađarska
* Malta
* Moldavija
* Monako
* Nizozemska3
* Norveška3
* Njemačka
* Poljska
* Portugal3
* Rumunija
* Rusija1
* San Marino
* Severna Makedonija
* Slovačka
* Slovenija
* Srbija
* Španija3
* Švedska
* Švicarska
* Turska1
* Ujedinjeno Kraljevstvo3
* Ukrajina
* Vatikan

 | Države Evrope |
| Nepriznate ilidjelomično priznate države | 
* Abhazija (GRU)
* Južna Osetija (GRU)
* Kosovo (SRB)
* Pridnjestrovlje (MOL)
* Republika Arcah2 (AZE)
* Turska Republika Sjeverni Kipar2 (KIP)

 |
| Zavisni teritoriji | 

|  |  |
| --- | --- |
|  Danska | 
* Farski otoci

 |
|  Finska | 
* Åland

 |
|  Norveška | 
* Jan Mayen
* Svalbard

 |
|  Ujedinjeno Kraljevstvo | 
* Akrotiri i Dhekelia
* Gibraltar
* Guernsey
* Jersey Jersey
* otok Man

 |

 |
| 1 Značajan dio teritorija se nalazi u Aziji. • 2 U potpunosti u Aziji, ali ima društvene i političke veze s Evropom. • 3 Posjeduje zavisne ili slične teritorije izvan Evrope. |

| * p
* r
* u
Države članice Zajednice nezavisnih država |
| --- |
| Aktualne | 
* Armenija
* Azerbejdžan
* Belorusija
* Kazahstan
* Kirgistan
* Moldavija
* Rusija
* Tadžikistan
* Uzbekistan

 |  |
| Bivše | 
* Gruzija (1993–2009)

 |
| Neslužbene | 
* Turkmenistan
* Ukrajina

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 152364951
* LCCN: n90720192
* GND: 4039967-9
* SELIBR: 154376
* BIBSYS: 90885010
* HDS: 044993
* NDL: 00577536
* NKC: ge130063
* CiNii: DA12486340

 |