**Sabrata**, **Sabratah** ili **Siburata** (arap. ) je bila najzapadniji od tri grada Rimskog Carstva koji su se zajedno zvali Tripolitanija. Nalazi se na afričkoj obali Sredozemlja, u sjeverozapadnom kutu današnje Libije, oko 65 km zapadno od Tripolija (antička *Oea*). Upisan je 1982. godine UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Africi zbog izvanredno sačuvanih rimskih spomenika od kojih je i jedina sačuvana scena jednog rimskog teatra.

Karta Sabrate s najvažnijim znamenitostima grada

Historija
---------

Sabartu su vjerojatno osnovali Feničani oko 500. pne. kao trgovački postaju s lukom koja je opsluživala afričko zaleđe. Feničani su mu dali libijsko-berbersko ime **Sbrt'n**, što navodi na zaključak kako je na ovom mjestu bilo još starije naselje domorodaca.

Sabrata je postala dio kratkotrajnog numidskog kraljevstva Masinisa prije no što je romanizirana u 2. i obnovljena u 3. vijeku. Sabrata je doživjela vrhunac za vladavine Septimija Severa koji je rođen u obližnjoj Leptis Magni. Luka iz Sabrate je opsluživala Rim robama iz središnje Afrike do koje je dolazila preko grada *Cydamusa* (današnji Gadames).

Grad je strašno stradao u potresima u 4. vijeku od kojih je najgori bio onaj iz 365. godne. Bizantski upravitelji su ga obnovili, ali dosta skromnije. Vandali su opustošili Sabratu i srušili joj zidine 455. godine. U nekoliko stotinu godina nakon arapskog osvajanja Magreba trgovina se premjestila u druge pomorske gradove i Sabrata je ostala samo selo.

Panorama Doline arheološkog lokaliteta SabratePanorama Doline arheološkog lokaliteta Sabrate

Tokom aktualnog Rata u Libiji, Sabrata je isprva bila u rukama pobunjenika, ali je od 2. 3. 2011. ponovno u rukama pro-Gadafijevih snaga. Generalna direktorica UNESCO-a, Irina Bokova, je pozvala obje strane da poštuju hašku Konvenciju o zaštiti kulturne baštine iz 1954. godine kako bi se zaštitili vrijedni spomenici u Libiji.

Znamenitosti
------------

Podni mozaik termi na obali
Veličanstveni teatar u kojem je sačuvana jedinstvena trokatna mramorna scena pozornice potječe najvjerojatnije iz vladavine cara Komoda (161–192). Teatar je imalo oko 5000 sjedala, a prednja strana pozornice (*pulpitum*) je bila bogato ukrašena reljefima historijskih, vjerskih i dramskih prizora u čijem središtu su bile uokvirene dvije božice koje su alegorijski predstavljale Rim i Sabratu.

Pored teatra iz 3. vijeka, Sabrata ima i brojne druge rimske spomenike poput amfiteatra koji je imao i podzemne prolaze, a tu su i Kapitolij, hramovi Liber Pater, Herkulesa, Serapisa i Izide, te Justinijanova kršćanska bazilika. Mnoge građevine i vile su bile ukrašene raskošnim podnim mozaicima, poput onih u kući Jasona Magnusa, ili u termama koje su imale pogled na morsku obalu.

U dva muzeja na lokalitetu čuvaju se iskopani spomenici poput grobnih predmeta, kovanica, porculana, feničanskih starina, rimskih skulptura i zidnih mozaika iz bizantskog perioda.

* Punski mauzolej BesPunski mauzolej Bes
* Fontana Flavija Tula u Antoninovom hramuFontana Flavija Tula u Antoninovom hramu
* Jupiterov hramJupiterov hram
* Galerija forumaGalerija foruma
* Krstionica bazilikeKrstionica bazilike

Izvori
------

1. ↑  Anthony Richard Birley, *Septimius Severus: the African emperor*, 2002, Taylor & Francis e-Library, str. 2. ISBN 0-415-16591-1

Vanjske veze
------------

***Sabrata*** na Wikimedijinoj ostavi

* "Sabrata, Libija" Falling Rain Genomics, Inc. ()
* Fotografije Sabrate

Koordinate: 32°47′32″N 12°29′03″E﻿ / ﻿32.79222°N 12.48417°E﻿ / 32.79222; 12.48417

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Libiji |
| --- |
|  | 
Rimski arheološki lokalitet Kirena  • Stari grad Gadames  • Rimski arheološki lokalitet Leptis Magna  • Rimski arheološki lokalitet Sabrata  • Prahistorijske slike na stijenama Tadrart Akakusa
 | Libijska zastava |