recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Ovo je članak o filmu.  Za izraz u međunarodnim odnosima, vidi Pax Syriana.  

**Sirijana** (engl. ) je američki geopolitički triler snimljen 2005. godine u režiji Stivena Gegana sa ansamblskom podelom uloga. Scenario, koji je napisao sam Gegan, je inspirisan sa *See No Evil*, knjigom memoara američkog obaveštajca Roberta Bera. Džordž Kluni je za svoju izvedbu dobio Oskar za najboljeg sporednog glumca.

Kratak opis
-----------

Reformistički orijentisan princ jedne bogate bliskoistoične zemlje želi da prekine dugogodišnje poslovne odnose sa Amerikom. Zbog toga odobrava eksploatisanje prirodnog gasa sa svojih polja jednom kineskom energetskom gigantu, umesto američkoj kompaniji *„Koneks"*. Istovremeno, mala naftna kompanija *„Kilen"* iz Teksasa dobija pravo na vađenje gasa sa polja u Kazahstanu. Kako bi održala visok nivo proizvodnje, *„Koneks"* će izdejstvovati da joj se *„Kilen"* pripoji. Ceo taj slučaj privlači pažnju Ministarstva pravde SAD, koje šalje agenta da ga ispita.

Prijem
------

Film je generalno dobio pozitivne kritike, i pored filmova *„Planina Broukbek"* i *„Fatalna nesreća"*, bio je najnagrađivaniji film 2005. godine. Ipak, neki kritičari nisu imali veoma pozitivno mišljenje o ovom filmu. Zamerili su na velikom broju priča, zbog kojih je praćenje radnje gotovo nemoguće. Rekli su i da je *skakanje sa kontinenta na kontinent* konfuzno. Piter Bredšo iz *Gardijana* je rekao da je radnju *najviše zakomplikovalo rediteljevo preveliko kritikovanje Amerike*. Za film je još rečeno i da ga *ni Osama bin Laden ne bi bolje napisao*, a osuđivan je i Džordž Kluni zbog svjih antiameričkih stavova.
Filip Frenč iz *Observera (The Observer)* je pak napisao da je film *misaon i uzbudljiv*, a Piter Trevers da *Džordž Kluni prosto pleni*. *Entertejnment vikli (Entertainment Weekly*) je *Sirijanu* uvrstio među 25 najboljih političkih trilera.

Uloge
-----

| Glumac | Uloga |
| --- | --- |
| Met Dejmon | Brajan Vudman |
| Džordž Kluni | Bob Barns |
| Amanda Pit | Džuli Vudman |
| Kristofer Plamer | Din Vajting |
| Vilijam Hert | Sten |
| Kris Kuper | Džimi Poup |
| Tim Blejk Nelson | Deni Dalton |
| Džefri Rajt | Benet Holidej |
| Aleksander Sidig | princ Nasir al Subaj |

Spoljašnje veze
---------------

* *Syriana* na sajtu IMDb
**"Moja ljubavi"** je pop pjesma crnogorskog sastava No Name koja je trebala predstavljati Srbiju i Crnu Goru na Eurosongu 2006. u Ateni. Skladatelj pjesme je Dalibor Nedović, dok je tekst napisao Milan Perić.

"Moja ljubavi" plasirala se na durgom mjestu u sklopu Montevizije 2006. i tako izborila nastup na Evropesmi. Nakon što je održan televoting i nakon što su žiriji dali svoje glasove, izbio je skandal jer suci RTCG-a nisu dali nijedan bod favoritima sa RTS-a. Nakon skandala u emisiji, bilo je neizvjesno kako će se odabrati predstavnik za tu godinu - RTS je predlagao novo natjecanje, dok je RTCG zahtijevao priznanje prvobitnog rezultata. Nakon što je EBU rekao da UJRT sam iznađe rješenje, a njega nije bilo, 20. ožujka 2006. objavljeno je kako Srbija i Crna Gora povlači svog predstavnika sa Eurosonga. Njihovo mjesto u finalu pripalo je Hrvatskoj. Ipak, UJRT je prenosila natjecanje i sudjelovala u glasovanju za pobjednika. 

Nedugo nakon ovog skandala, Crna Gora je na referendumu izabrala samostalnost tako da su, od 2007. godine, Srbija i Crna Gora slale zasebne predstavnike. Prvi predstavnik Crne Gore bio je Stevan Faddy, dok je Srbiju predstavljala Marija Šerifović, koja je s "Molitvom" pobijedila u Helsinkiju 2007. godine. 

| * p
* r
* u
 SR Jugoslavija/Srbija i Crna Gora na Pjesmi Eurovizije |
| --- |
| * Crna Gora na Pjesmi Eurovizije
* Srbija na Pjesmi Eurovizije
 |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| 1992–1998 | 1999–2006 |
|  |
| 
1992.
1993.
1994.
1995.
1996.
1997.
1998.
1999.
 | 
Ekstra Nena
*bez nastupa*
*bez nastupa*
*bez nastupa*
*bez nastupa*
*bez nastupa*
*bez nastupa*
*bez nastupa*
 | 
"Ljubim te pesmama"
*bez nastupa*
*bez nastupa*
*bez nastupa*
*bez nastupa*
*bez nastupa*
*bez nastupa*
*bez nastupa*
 | 
2000.
2001.
2002.
2003.
2004.
2005.
2006.
 | 
*bez nastupa*
*bez nastupa*
*bez nastupa*
*bez nastupa*
Željko Joksimović 
No Name 
*No Name* 
 | 
*bez nastupa*
*bez nastupa*
*bez nastupa*
*bez nastupa*
"Lane moje"
"Zauvijek moja"
"*Moja ljubavi*"
 |

 |
| **Bold** označava da je pjesma te godine pobijedila na Eurosongu • *Italic* znači da se pjesma nije plasirala u finalnu večer te godine |
***Mondo cane*** (sh. *Pasji svijet*) je italijanski cjelovečernji dokumentarni film snimljen 1962. u režiji Gualtiera Jacopettija, Paola Cavare i Franca Prosperija, poznat kao začetnik žanra eksploatacijskih dokumentaraca koji su upravo prema njemu dobili ime mondo filmovi.

*Mondo cane* nema okvirni zaplet, temu ni čvrstu strukturu, te se svodi na seriju kratkih vinjeta koje prikazuju neobične i za tadašnju zapadnu ili "pristojnu" publiku šokantne prizore koje se tiču neobičnih običaja ili prakse vezanih uz smrt, seks ili okrutnost prema životinjama u različitim dijelovima svijeta. Sve te prizore, koji, između ostalog, uključuju i kargo kulta na Novoj Gvineji, ali i umjetnički performans avangardnog umjetnika Yvesa Kleina, prati polu-ironična naracija. Dio materijala je autentičan, a dio su autori stvorili kroz glumu i kreativne montažne i narativne manipulacije. *Mondo cane* je postigao veliki uspjeh, a naslovna muzička tema Riza Ortolanija, poznata pod nazivom *More* je postala veliki pop hit, posebno u verziji danskog muzičara Kaija Windinga.

Izvori
------

1. ↑  "Top Rental Features of 1963", *Variety*, 8 January 1964 p 71.

Vanjske veze
------------

* *Mondo Cane* na sajtu IMDb
***Tagebuch einer Verloneren*** (sh. *Dnevnik izgubljene djevojke*) je knjiga njemačke spisateljice Margarete Böhme objavljena 1905. godine. Sadržaj, za koji je autorica tvrdila da se temelji na stvarnim ličnostima i događajima, predstavlja dnevnik djevojke po imenu Thymian koja opisuje kako je sticajem životnih okolonosti prisiljena na bavljenje prostitucijom. Knjiga je doživjela veliki uspjeh, ali i izazvala kontroverze vezane uz stvarnu ili navodnu autentičnost autora; većina današnjih historičara odbacuje tvrdnje Bőhme i njenih izdavača da je Thymian bila stvarna i smatra da je djelo proizvod fikcije. Godine 1907. je Böhme napisala nastavak pod naslovom *Dida Ibsens Geschichte* (Priča Dide Ibsens). Popularnost romana se, pak, odrazila na uspješnu kazališnu adaptaciju 1906. kao i dva nijema filma - verziju iz 1918. u režiji Richarda Oswalda koja je danas izgubljena, i mnogo poznatiju i uspješniju verziju Georga Wilhelma Pabsta iz 1929. godine sa Louise Brooks u glavnoj ulozi.

Vanjske veze
------------

* O Margarete Böhme Arhivirano 2013-06-08 na Wayback Machine-u ()
**Alajärvi** je grad i općina na zapadu Finske od 10,171 stanovnika.

Geografske karakteristike
-------------------------

Alajärvi leži u Regiji Južna Ostrobotnija, na zapadnoj obali istoimenog jezera, udaljen 70 km sjeverozapadno od administrativnog centra regije Seinäjokija i oko 200 km od Tamperea.

Historija
---------

Historija Alajärvija vezana je uz njegovu crkvu i parohiju koja se počela osamostaljivati 1751. da bi se 1875. potpuno osamostalila.

Crkva u Alajärviju podignuta je 1836 po projektu Carla Ludwiga Engela.
Općina Alajärvi osnovana je 1868. ona je preuzela brigu o obrazovanju koju je dotad bila u rukama crkve, pa je 1883. osnovana prva osnovna škola, 1925. prva srednja, a 1946. i prva gimnazija.

Nakon razdoblja kad je glavni posao stanovnika bilo proizvodnja katrana, nastupila je kriza krajem 19. vijeka, pa se dobar dio stanovnika do Prvog svjetskog rata iselio u Ameriku, taj trend se nastavio i nakon Drugog svjetskog rata ali su tad ljudi iseljavali u Švedsku.

To stanje se promjenilo tokom 60-ih kad su osnovane tvornice.

Alajärvi je 1973 državnim dekretom dobio status grada.

Poznati sugrađani
-----------------

Uz Alajärvi je bio usko vezan arhitekt Alvar Aalto, koji je dobar dio ljetovanja u svom djetinstvu proveo u gradu, a kasnije je projektirao dobar dio njegovih javnih građevina. 
To su bili Dom omladine, Bolnica Väinölä (1919-1926), Gradska vijećnica i Protestanska crkva (1967-1969), a njegov studio dovršio je 1991. projekt za biblioteku u centru koji nosi njegovo ime.

Pored njega za Alajärvi je bio značajan i slikar i profesor Eero Nelimarkka, koji je rođen u gradu. On je 1964. osnovao muzej, koji je danas prerastao u zavičajni muzej 
Južne Ostrobotnije.

Privreda
--------

Najveća poduzeća u gradu bave se metalom, to su *Nordautomation*, koji proizvodi strojeve za pilane i *Mäkelä Alu* jedan od najmodernijih evropskih proizvođača aluminijskih profila. Pored njih tu je i građevinska poduzeća *Rannila* i *Rautaruukki*, i tvornica *Tarkoret*, koja proizvodi lopatice za bagere.

Alajärvi je dobro poznat i po drvnoj industriji po tvornici - Finnlamelli, koja proizvodi montažne drvene kuće.

Pored tog i tradicionalna tekstilna industrija i dalje je važna za privredu grada.

Jedan od kuriozuma Alajärvija je vinograd, koji unatoč tome što je tako daleko na sjeveru daje grožđe iz kog se pravi vino.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Finland: South Ostrobothnia" (engleski). City population. Pristupljeno 14. 12. 2015.
2. 1 2 3 4 5  „Kivikaudesta kaupungiksi" (finski). Alajärven kaupunki. Arhivirano iz originala na datum 2009-05-17. Pristupljeno 14. 12. 2015.
3. 1 2  „City of Alajärvi" (engleski). Alajärven kaupunki. Arhivirano iz originala na datum 2009-05-17. Pristupljeno 14. 12. 2015.
4. ↑  „Architect Alvar Aalto" (engleski). Alajärven kaupunki. Arhivirano iz originala na datum 2016-03-28. Pristupljeno 14. 12. 2015.
5. 1 2 3 4  „Trade and Industry" (engleski). Alajärven kaupunki. Arhivirano iz originala na datum 2016-03-04. Pristupljeno 14. 12. 2015.

Vanjske veze
------------

***Alajärvi*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice Općine Alajärvi* ()
***Tulum*** (francuski *La Boum*) je francuska filmska komedija iz 1980. koji je režirao Claude Pinoteau, a napisali Danièle Thompson i sam Pinoteau. Glavnu ulogu tumači tada 13-godišnja Sophie Marceau, kojoj je ovo bio filmski debij. Radnja se odvija oko 13-godišnje djevojke koja se pokušava snaći u novoj školi te suočiti sa problemima svojih roditelja. Film je postao međunarodni hit, a poglavito u samoj Francuskoj, gdje je bio najgledaniji film godine pošto je na kino blagajnama prodano ukupno 4.378.500 ulaznica. Glazbu je skladao Vladimir Cosma, a Richard Sanderson je pjevao glavnu pjesmu *Reality*. 1982. uslijedio je jedan nastavak, *La Boum 2*.

Radnja
------

13-godišnja Vic je nova djevojka u srednjoj školi. Sprijatelji sa se Penelope te zajedno pregledavaju dečke po školi. Vic je ljuta jer joj roditelji, François i Françoise, zabranjuju da ide na jedan popularni tulum. Savjet joj daje baka, Poupette. Vic se zaljubi u dečka Matthieua. Istodobno, njeni roditelji su u kriznim odnosima jer se otkriva da je otac imao aferu sa jednom ženom.

Glavne uloge
------------

* Sophie Marceau - Vic Beretton
* Claude Brasseur - François Beretton
* Brigitte Fossey - Françoise Beretton
* Denise Grey - Poupette
* Jean-Michel Dupuis - Étienne
* Sheila O'Connor - Pénélope Fontanet
* Alexandra Gonin - Samantha Fontanet
* Dominique Lavanant - Vanessa

Odjek
-----

*Tulum* je postao najgledaniji film godine u francuskim kinima: na blagajnama je prodano 4.378.500 ulaznica. Velik uspjeh zabilježio je i u drugim europskim zemljama: Zapadna Njemačka (664.981 ulaznica), Mađarska (1.289.289 ulaznica) i Španjolska (69.164 ulaznica).

Kritike
-------

Marie Anderson je hvalila film:

"*Tulum* govori u prvoj ljubavi na podjednako osjećajan i duhovit način. Iako se u prvom redu radi o tinejdžerskoj komediji, film pokazuje i puno smisla za emotivne svijetove mladih razapetih između euforije i suza, a posmatra i spregu nekoliko generacija, koji ovdje nalaze svoje mjesto pod suncem. Tada 13-godišnja Sophie Marceau je ovim uvjerljivim nastupom glavne junakinje započela uspješnu glumačku karijeru te se katapultirana u ligu idola raznih tinejdžera koje je prevazišlo granice Francuske."

Izvori
------

1. 1 2  Erickson, Hal. „La Boum". *Allmovie*.
2. 1 2  „Box office for The Party". *Internet Movie Database*.
3. ↑  Marie Anderson (20. 11. 2010). „La Boum – Die Fete – Eltern unerwünscht – TV-Tipp der Woche". kino-zeit.de.

Eksterni linkovi
----------------

* *La Boum* na sajtu IMDb
* *La Boum* na AllMovie-u ()
* *La Boum* na Rotten Tomatoes
**Jämsä** je grad i općina u sredini južne Finske od 21,808 stanovnika.

Geografske karakteristike
-------------------------

Grad Jämsä leži u Regiji Centralna Finska, na rijeci Jämsänjoki, udaljen 58 km sjeveroistočno od administrativnog centra regije
Jyväskyle i 98 km od jugozapadno od Tamperea.

Na terenu općine leži čak 465 jezera od kojih su najveća i najpoznatija Päijänne, Längelmävesi i Kuorevesi.

Jämsä je u Finskoj poznata po Jezeru Päijänne, skijalištu Himos, ali i po proizvodnji papira i aviona, a nekada i po pustenim čizmama.

Historija
---------

Općina Jämsä osnovana je 1866. te godine je održan prvi sastanak općinskog vijeća, pa se ona drži za godinu osnivanja općine.

Jämsä je postala nezavisna parohija 1860. u to vrijeme u njenom sastavu bili su i Jämsänkoski i Kuorevesi, u tom sastavu Jämsä je bila do 1926.

Početkom 1926. od Jämse su se odvojili Jämsänkoski i Kuorevesi, i formirali vlastite općine.

2000 općinski promjene podjela opet proširila Jämsän područje gusto tempo. Početkom 2001. tadašnja Općina Kuorevesi ponovno se udružila sa Jämsom, nakon tog se 2007. priključila i Općina Längelmäki, a početkom 2009. i Općina Jämsänkoski.

Gradovi prijatelji
------------------

* Rusija, Rostov
* Danska, Ballerup
* Švedska, Fagersta
* Norveška, Åsnes

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Finland: Central Finland" (engleski). City population. Pristupljeno 01. 12. 2015.
2. ↑  „Jämsä" (finski). Järviwiki.. Pristupljeno 01. 12. 2015.
3. ↑  „Welcome to Jämsä!" (engleski). Jamsa. Pristupljeno 01. 12. 2015.
4. 1 2 3 4  „Jämsän historiaa" (finski). Jämsä. Arhivirano iz originala na datum 2016-03-04. Pristupljeno 01. 12. 2015.

Vanjske veze
------------

***Jämsä*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice Općine Jämsä* Arhivirano 2014-02-14 na Wayback Machine-u ()
**Pinar del Río** je grad i općina na Kubi te središte istoimene provincije. S nešto više od 140,000 stanovnika, Pinar del Río je deseti najveći grad na Kubi. Sama općina ima nešto više od 190,000 stanovnika.

Historija
---------

Pinar del Río je bio jedan od posljednjih većih gradova što su ih na Kubi osnovali Španjolci. Izvorno je osnovan kao **Nueva Filipinas** (srpskohrvatski: *Novi Filipini*), u čast španjolskog kralja Felipea. Grad je osnovan na području bivšeg indijanskog naselja, a kolonijalno ime je nosio sve do 1778. godine, kada je preimenovan u današnji naziv, najvjerojatniej zbog velike količine borove šume koje su se nalazile uz obližnju Rio Guama. Plodno tlo je poticalo proizvodnju duhana, a grad su naselili i rančeri sa stokom što je dovelo do njegova ubrzanog rasta. 

Porast korištenja duhana u Europi dodatno je doprinio gospodarskom rastu cijele regije te otvaranju brojnih morskih puteva i proširenju željeznice. U tom je periodu grad dobio nadimak "Meka Duhana".

Obrazovanje
-----------

U gradu se nalazi i javni univerzitet u Pinar del Ríju, glavna visokoškolska ustanova u cijeloj provinciji.

Promet
------

Grad je cestovno povezan s autocestama A4 i *Carretera Central*. Aerodrom Pinar del Río je danas napušten i više se ne koristi, dok službeni gradski aerodrom, La Coloma, nema redovnih letova. Željeznički je grad povezan s Havanom.

Poznati stanovnici
------------------

* Danys Báez, bejzbolaš
* Mario Bencomo, slikar
* René Capo, džudoka
* Willy Chirino, pjevač i tekstopisac
* Sen Dog, član grupen Cypress Hill
* Dagoberto Valdés Hernández, vjerski vođa
* Yunieski Gonzalez, boksač
* Yunesky Maya, bezbolaš
* Polo Montañez, pjevač i tekstopisac
* Pedro Pablo Oliva, slikar
* Tony Oliva, bejzbolaš
* Rudy Pérez, kompozitor
* Alexei Ramírez, bejzbolaš
* Gonzalo Rubalcaba, pijanist

Vanjske poveznice
-----------------

***Pinar del Río*** na Wikimedijinoj ostavi

* () Pinar del Río.cu Arhivirano 2006-02-03 na Wayback Machine-u
* () Pinar del Río on EcuRed
* () Pinar del Río on guije.com (historical infos)
***Chicago*** je američki crno-bijeli nijemi film snimljen 1927. u režiji Franka Ursona. Temelji se na istoimenoj drami američke novinarke Maurine Dallas Watkins, odnosno stvarnim slučajevima suđenja žena optuženih za ubistva svojih ljubavnika u Chicagu. Protagonisticu koja ubije svog ljubavnika te na suđenju raznim trikovima pokušava steći naklonost javnosti i porote je glumila Phyllis Haver. U nastojanju da se izbjegnu problemi sa cenzurom, ali i zbog inzistiranja producenta Cecila B. DeMillea na strogom kršćanskom moralu, radnja je značajno izmijenjena u odnosu na predložak, uključujući završnicu. Godine 1942. je snimljena još jedna "očišćena" verzija pod naslovom *Roxie Hart*, a 2002. godine popularni filmski mjuzikl *Chicago*.

Uloge
-----

* Phyllis Haver ... Roxie Hart
* Julia Faye ... Velma Kelly
* Victor Varconi ... Amos Hart
* May Robson ... Čuvarica zatvora
* Eugene Pallette ... Rodney Casely
* Robert Edeson ... William Flynn

Vanjske veze
------------

* *Chicago* na sajtu IMDb
* *Chicago* na AllMovie-u ()
***Cuando seas mía*** je meksička telenovela snimana tokom 2001. i 2002. godine. Predstavlja rimejk kolumbijske telenovele *Café, con aroma de mujer* iz 1994. godine, a koja je 2007. adaptirana u meksičku telenovelu *Destilando amor*.

U Hrvatskoj se emitirala na programu Nova TV pod naslovom ***Kad budeš moja***, a u Srbiji na lokalnim televizijama pod naslovom ***Kada budeš moja***.

Sinopsis
--------

Paloma je mlada beračica kafe velikih ambicija i zato marljivo uči i radi. Još uvek ima šarmantnu nevinost i tiho sanjari o danu kada će se ostvariti njena ljubavna priča sa idealnim muškarcem iz mašte. Smrt gospodina Lorenza Sančeza - velikog gospodara kafe - okuplja sve njegove naslednike na plantaži Kazabalnka. Paloma ih gleda kako dolaze; primetivši Dijega Paloma biva toliko očarana njime da i ne shvata da je njena dugo željena ljubavna priča upravo počela. Dijego je unuk gospodina Lorenza koji jedva čeka da završi studije u inostranstvu i da se zauvek vrati na plantažu Kazablanke, mesto koje je najviše voleo. To je njegov jedini san s obzirom da mu je ljubav bila zabranjena. Svojim kvalitetama, Dijego uspeva naći idealnu ženu, i tako razočara sve. Sudbina se upleće i spaja Palomu i Dijega. Oni se upoznaju i shvataju da su našli ljubav koju su tako dugo tražili ...

Uloge
-----

| Glumci | Likovi |
| --- | --- |
| Silvia Navaro | Teresa "Paloma" Suarez/Elena Olivares |
| Serhio Basanez | Dijego Sančez Serano |
| Ilijana Foks | Dijana Sančez Serano |
| Serhio Bustamante | Huan Francisko Sančez |
| Luis Felipe Tovar | Migel |
| Marta Kristina | Berenise |
| Alehandro Lukini | Džeremi |
| Klaudija Soberon | Lusero |

Eksterni linkovi
----------------

* Cuando seas mía hos TV-Azteca Arhivirano 2009-01-01 na Wayback Machine-u
* IMDB
**Karkkila** (švedski: *Högfors*) je grad i općina od 8,977 stanovnika u sredini južne Finske.

Geografske karakteristike
-------------------------

Karkkila leži u Regiji Uusimaa, kod izvora rijeke Mustionjoki iz jezera Pyhäjärvi, udaljena šesdesetak km sjeverozapadno od Helsinkija.

Historija
---------

Karkkila je sve do 19. vijeka, bila malo selo u parohiji Pyhäjärvi (Sveto jezero) osnovanoj 1654. 
Parohija Pyhäjärvi je od 1869. organizirana kao samostalna općina pod imenom Pyhäjärvi Ul.

Karkkila se počelo naglo razvijati od kad je 1820. izgrađena željezara Högfors, tako da je 1932. dobila status trgovišta pa se odvojila od Općine Pyhäjärvi Ul. Nakon tog su se Karkkila i Pyhäjärvi Ul ponovno ujedinili 
1969. pod imenom Karkkila.
Novo naselje dobilo je status grada 1977. kad je imalo oko 9000 stanovnika.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Karkkila (Municipality)" (engleski). City population. Pristupljeno 15. 11. 2015.
2. 1 2  „Karkkila" (finski). Uusimaan.net. Arhivirano iz originala na datum 2016-03-05. Pristupljeno 15. 11. 2015.

Vanjske veze
------------

***Karkkila*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice Općine Karkkila* ()
**Childe Harold's Pilgrimage** (**Putovanje Childe Harolda**) ili kraće **Child Harold** je veliki lirsko-epski spjev kojeg je napisao George Gordon Byron. Objavljen je između 1812. i 1818. godine. Termin "childe" je zapravo srednjovjekovna titula koju su nosili mladići - vitezovi pripravnici. Dio tog djela je posvećen Ianthe (zapravo Charlotte Bacon, rođenoj Harley).

O djelu
-------

Childe Harold's Pilgrimage, J.M.W. Turner (1823). Ulje na platnu.
Veliki lirsko-epski spjev Lorda Byrona "Childe Harold" jedno je od najznačajnijih pjesničkih djela evropskog romantizma. U tom pjesničkom putopisu, koji čitatelja vodi od Portugala i Španije do Grčke i Albanije, a onda opet niz rijeku Rajnu, pa kroz Švicarsku i Italiju do Rima, Byron je stvorio lik mladića melanholičnog i neshvaćenog, koji bježi od tiranskih konvencija aristokratskog društva u kojem je odrastao i koji u drukčijim kulturama i na drugim, uzbudljivim mjestima traži smisao života. Taj lik je, u stvari, pjesnikov vlastiti autoportret. U njemu Byron gradi mit o samom sebi kao buntovniku i kao žrtvi, kao grešniku koji odbija pokajanje i kao nesretnom stradalniku koji traži utjehu. Njegov Childe Harold putuje svijetom i nosi svoju bol, onu toliko prepoznatljivu romantičarsku "svjetsku bol" od koje su bolovali mnogi mladi ljudi onoga vremena, još od Geteovog Werthera, koji je bio njihovo prvo utjelovljenje.

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* GND: 4592266-4

 |
**Puerto Padre** je grad i općina na Kubi u provinciji Las Tunas. Grad se nalazi na sjevernom dijelu provincije, uz samu obalu, a leži na estuariju (*Estero El Espanolito*) koji se otvara prema zaljevu Puerto Padre.

Historija
---------

Puerto Padre je osnovan sredinom XVI. vijeka, a sredinom XIX. vijeka je započeo proces transformacije iz naselja u industrijski grad, stekavši status grada 1861. godine. Igrao je važnu ulogu u ratu za nezavisnost, a danas uživa status turističkog središta. Grad su osnovali kreolski zemljoposjednici kastiljskog porijekla i katalonski trgovci. 

Tokom druge polovice XX. vijeka, skupina arheologa je predložila teoriju koja osporava trenutnu tezu o dolasku Kristofora Kolumba na Kubu. Oni su ustvrdili kako je Kolumbo uplovio u Puerto Padre, a ne u Bariay kako se obično smatra. Međutim, Puerto Padre je samo jedno od mjesta za koje arheolozi tvrde da je mjesto uplovljavanja Kristofora Kolumba.

Klima
-----

Područje ima izraženu suhu klimu. Prema Köppenovoj klasifikaciji ima tropsko-savansku klimu, što se skraćuje kao Aw na klimatskim mapama.

Poznati stanovnici
------------------

* Teófilo Stevenson (1952-2012), boksač i olimpijski pobjednik
* Efigenio Ameijeiras (r. 1931), revolucionar
* Francisco (Paco) Cabrera Pupo (1924-1959), revolucionar
* Juan Pablo Torres Morell (1946-2005), jazzist
* Emiliano Salvador Jr. (1951-1992), jazzist
* Juan Carlos Perez Rondon (r. 1969), bejzbolaš i olimpijski pobjednik

Vanjske poveznice
-----------------

* Wikimedia Commons ima još multimedijalnih datoteka vezanih za: *****Puerto Padre*****
**Kauhajoki** je grad i općina na zapadu Finske od 15 000 stanovnika.

Kauhajoki je dvojezični grad u kom se govori finski i švedski.

Geografske karakteristike
-------------------------

Kauhajoki leži u Regiji Južna Ostrobotnija, na njenom jugu kod granice sa Satakuntom, u dolini istoimene rijeke, jedne od pritoka rijeke Kyrönjoki.

Od administrativnog centra regije grada Seinäjokija udaljen je 58 km, a od Helsinkija 345 km.

Historija
---------

Prva stalna naselja na terenu Kauhajokija počela su se osnivati tek u 16. vijeku, a prva kapela podignuta je 1584.

Općina Kauhajoki osnovana je 1868. za reforme državne uprave i razdvajanja crkvene od svjetovne vlasti. 

Za vrijeme Zimskog rata između 1939. - 1940. u Kauhajokiju je stolovao finski parlament.

Kauhajoki je status grada dobio 1. jula 2001.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Švedska, Hudiksvall

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „Kauhajoki, a thriving town set in unspoilt countryside" (engleski). Kauhajoen kaupunki. Arhivirano iz originala na datum 2015-10-09. Pristupljeno 14. 12. 2015.

Vanjske veze
------------

***Kauhajoki*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice grada Kauhajoki*  ()
***Murder, Inc.*** (sh. *Ubistvo d.o.o.*) je američki crno-bijeli kriminalistički film snimljen 1960. godine u režiji Stuarta Rosenberga kome je to predstavljao režijski debi. Film se temelji na istoimenoj knjizi Burtona Turkusa, njujorškog tužioca koji je dvije decenije ranije vodio istragu koja će dovesti do razbijanja Murder, Inc. zloglasne bande profesionalnih ubica. Isti su događaji devet godina ranije bili inspirirali film *The Enforcer*, ali se *Murder, Inc.*, iako sadrži fiktivne likove i događaje, daleko čvršće drži činjenica, odnosno koristi stvarna imena. Ključni lik u flmu je Abe Reles, ubica (čiji lik tumači Peter Falk) koji nakon hapšenja u nastojanju da izbjegne smrtnu kaznu odlučuje svjedočiti protiv svojih kolega te tako osigura smrtnu presudu svom šefu Lepkea (čiji lik tumači David J. Stewart), ali potom sam strada u sumnjivim okolnostima iako je bio pod policijskom zaštitom.

Vjeruje se kako je studio 20th Century Fox projekt pokrenuo potaknut uspjehom *Nesalomljivih*, tematski srodne memoarske knjige Eliota Nessa koja je poslužila kao predložak za popularnu istoimenu TV-seriju. Na sam film, međutim, nije potrošen veliki novac; nakon što je ponuđenu ulogu Relesa odbio mladi i perspektivni Robert Evans (budući šef Paramounta), dodijeljena je Falku, nepoznatom glumcu koji je dotada nastupao isključivo po drugorazrednim teatrima Nove Engleske. Za film su korištene autentične lokacije u New Yorku. Film je na kraju dobio relativno mlake kritike, a usporedbe sa *The Enforcerom* obično daju prednost prethodnom filmu. Falk je, međutim, ostavio izuzetno snažan dojam te je nominiran za Oscar za najboljeg sporednog glumca, te je poslije tvrdio da mu je upravo *Murder, Inc.* lansirao karijeru.

Uloge
-----

* Stuart Whitman - Joey Collins
* May Britt - Eadie Collins
* Henry Morgan - Burton Turkus
* Peter Falk - Abe 'Kid Twist' Reles
* David J. Stewart - Lepke
* Simon Oakland - Detektiv por. William Flaherty Tobin
* Sarah Vaughan - Pjevačica u noćnom klubu
* Morey Amsterdam - Walter Sage
* Eli Mintz - Joe Rosen
* Joseph Bernard - Mendy Weiss
* Warren Finnerty - Bug Workman
* Vincent Gardenia - Lazlo
* Helen Waters - Mrs. Rose Corsi
* Leon B. Stevens - Loughran
* Howard Smith - Albert Anastasia (as Howard I. Smith)

U filmu svu svoje filmske debije imali Sylvia Miles, Seymour Cassel i Sarah Vaughan. Malu ulogu igra i Vincent Gardenia, koji će kasnije postati jedan od istaknutih karakternih glumaca.

Izvori
------

Vanjske veze
------------

* *Murder, Inc.* na sajtu IMDb
* *Murder, Inc.* na AllMovie-u ()
* *Murder, Inc. (film)* na filmskoj bazi podataka TCM

| * p
* r
* u
Filmovi koje je režirao Stuart Rosenberg |
| --- |
| 
* *Murder, Inc.* (1960)
* *Question 7* (1961)
* *Cool Hand Luke* (1967)
* *The April Fools* (1969)
* *Move* (1970)
* *WUSA* (1970)
* *Pocket Money* (1972)
* *The Laughing Policeman* (1973)
* *The Drowning Pool* (1975)
* *Voyage of the Damned* (1976)
* *Love and Bullets* (1979)
* *The Amityville Horror* (1979)
* *Brubaker* (1980)
* *The Pope of Greenwich Village* (1984)
* *Let's Get Harry* (1986)
* *My Heroes Have Always Been Cowboys* (1991)

 |
**Nurmijärvi** je najveća ruralna općina na jugu Finske od 41,577 stanovnika, u Regiji Uusimaa.

Nurmijärvi doslovno prevedeno znači *Travnato jezero*, iako to jezero po kojoj je općina dobila ime, više ne postoji, jer je isušeno početkom 20. vijeka.

Geografske karakteristike
-------------------------

Općina Nurmijärvi leži udaljena oko 37 km od sjeverno od Helsinkija.

Dva najveća naselja u općini su Klaukkala i Rajamäki.

Historija
---------

Zna se da je potkraj 1540 kraj oko jezera Nurmijärvi imao 15 sela s ukupno 115 kuća, u kojima je po procjenama živjelo manje od 1000 stanovnika.

Parohija Nurmijärven osnovana je 1558. ali pod jurisdikcijom Helsinkija, tek 1605. postala je potpuno samostalna u vjerskim pitanjima, ali ne i u administrativnim, to je postala tek 1775. kad je dobila vlastitu administraciju.

Krajem 19. vijeka počeli su se graditi prvi industrijski objekti na terenu općine, dislosicirani iz Helsinkija, pa je općina 
narasla na 9359 stanovnika.

Farmaceut Albin Koponen osnovao je 1899. u Nurmijärviju prvu finsku farmaceutsku tvornicu - Nurmijärven apteekin lääkelaboratoorin, kasnije Lääkelaboratorio Alb, koja je radila do 1964. U to vrijeme do općine je došla i željeznica.

Sve do 1917. i Hyvinkää (današnji grad) bila je u sastavu općine, pa je broj stanovnika pao na 7500.

Općina Nurmijärvi 1940. imala je oko 7 900 stanovnika, 1950. oko 10 500, 1970. 16 500, 1980 22 000, 1990. oko 28 000, a početkom 2004. 36 000 stanovnika.

Od 1960-ih počeo je proces seljenja industrijskih pogona iz Helsinkija u naselja Općine Nurmijärvi, zbog dobre prometne povezanosti i jeftinijeg zemljišta, istovremeno je i sve više ljudi živjelo u općini, tako da je ona 
danas najveća ruralna općina Finske.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Finland: Uusimaa" (engleski). City population. Pristupljeno 03. 11. 2015.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  „Nurmijärven historiaa" (engleski). Nurmijärvi. Pristupljeno 03. 11. 2015.

Vanjske veze
------------

***Nurmijärvi*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice Općine Nurmijärvi* ()
***Cleopatra*** je američki crno-bijeli nijemi historijski film snimljen 1917. u režiji J. Gordona Edwardsa. Radnja filma prikazuje život i vladavinu znamenite egipatske kraljice Kleopatre - čiju ulogu tumači Theda Bara - kao i njene ljubavne veze s rimskim vojskovođama Cezarom (koga glumi Fritz Leiber, Sr.) i Markom Antonijem (koga glumi Thurston Hall). *Cleopatra* je predstavljala jedan od najprestižnijih i najambicioznijih projekata za filmski studio Fox, koji je za njega odredio tada prilično visoki budžet od 500.000 US$ i sagradio raskošne kulise i setove kraj Long Beacha u Kaliforniji. Ipak, najveća atrakcija je bila Bara, čijem je tada već etabliranom imidžu vamp-žene uloga Kleopatre savršeno odgovarala; za nju se, s druge strane, detaljno pripremala proučavajući historijske knjige. Najveću atrakciju i senzaciju je, međutim, izazvalo to što se u filmu pojavljivala u oskudnim kostimima. *Cleopatra* je, pak, doživjela ogroman uspjeh i predstavljala najveći hit u Barinoj karijeri, te potvrdila njen status prvog seks simbola u historiji američke i svjetske kinematografije.

Usprkos tome, *Cleopatra* je 1930-ih povučena u "bunker", nakon što je u Hollywoodu uveden strogi cenzorski Haysov kodeks koji je priječio prikazivanje "opscenih" sadržaja. Godine 1937. su posljednji primjerci uništeni u velikom požaru Foxovih studija. Danas je sačuvan samo kratki fragment, te se *Cleopatra* danas smatra najpoznatijim od svih izgubljenih filmova.

Uloge
-----

* Theda Bara ... Kleopatra
* Fritz Leiber ... Cezar
* Thurston Hall ... Antonije
* Albert Roscoe ... Faron
* Herschel Mayall ... Ventidije
* Dorothy Drake ... Harmijan
* Delle Duncan ... Iras
* Henri De Vries ... Oktavije Cezar
* Art Acord ... Kefren
* Hector V. Sarno ... Glasnik
* Genevieve Blinn ... Oktavija

Vanjske veze
------------

* *Cleopatra* na sajtu IMDb
* *Cleopatra* na AllMovie-u ()
* *Cleopatra* (1917) - sačuvani fragmenti na YouTube

***Cleopatra (film, 1917)*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 292829301
* LCCN: no2012159049

 |
***Dalle Ardenne all'inferno*** (sh. *Od Ardena do pakla*), u međunarodnoj distribuciji poznat pod engleskim naslovom ***Dirty Heroes*** (sh. *Prljavi heroji*) je italijansko-francusko-zapadnonjemački ratni film snimljen 1967. godine u režiji Alberta De Martina, koji se često navodi kao prvo ostvarenje specifičnog podžanra poznatog kao *macaroni combat*.

Radnja se događa u okupiranoj Nizozemskoj u proljeće 1945. godine, pred kraj Drugog svjetskog rata. Protagonisti, koje tumače Frederick Stafford i John Ireland, su dva američka ratna zarobljenika koji su uspjeli pobjeći iz njemačkog logora te se povezuju sa lokalnim pokretom otpora i usput koriste kaotične prilike da organiziraju pljačku dragulja. *Dalle Ardenne all'inferno* je nastao kao pokušaj da se eksploatira uspjeh hollywoodskog filma *Dvanaest žigosanih*, odnosno da se motivi Drugog svjetskog rata "začine" s moralno dvojbenim likovima. Film je okupio priličnu impresivnu glumačku postavu, ali je doživio porazne kritike zbog lošeg scenarija te nespretno režiranih scena.

Uloge
-----

* Frederick Stafford - Joe Mortimer, Sesame
* Daniela Bianchi - Kristina von Keist
* John Ireland - Kapetan O'Connor
* Curd Jürgens - General Edwin von Keist
* Michel Constantin - Narednik Rudolph Petrowsky
* Helmuth Schneider - SS-General Hassler
* Howard Ross - Randall
* Fajda Nicol - Magda (kao Faida Nichols)
* Anthony Dawson - Američki pukovnik (kao Anthony M. Dawson)
* Jacques Monod - Partizan
* Adolfo Celi - Luc Rollman

Izvori
------

Vanjske veze
------------

* *Dirty Heroes* na sajtu IMDb
***Murder, She Said*** je prvi od četiri MGM-ova filma, koji je napravljen po knjigama Agathe Christie. U filmu Miss Marple tumači Margaret Rutherford, inspektora Craddocka Charles Tingwell, a gospodina Stringera Stringer Davis.

*Ubojstvo, reče* je baziran na romanu *U 4.50 s Paddingtona*, a nastao je 1961 pod režijom Georgea Pollocka.

Radnja
------

Miss Marple se vozi vlakom, kada u mimoilazećem vlaku vidi ubojstvo. Ona to reče policiji no nitko joj ne vjeruje, jer ako u vlaku nema tijela, nema ni ubojstva. Kao i uvijek ona započinje vlastitu istragu. Ubojstvo se dogodilo dok su prolazili kraj Ackenthorpe Halla, pa ona tamo dobiva posao sluškinje da bi mogla pretražiti kuću za dokaze.

Glumci
------

Margaret Rutherford - Miss Jane Marple

Arthur Kennedy - Dr. Paul Quimper

Muriel Pavlow - Emma Ackenthorpe

James Robertson Justice - Luther Ackenthorpe

Thorley Walters - Cedric Ackenthorpe

Bud Tingwell - Inspektor Craddock

Conrad Phillips - Harold Ackenthorpe

Ronald Howard - Brian Eastley

Joan Hickson - Gđa. Kidder

Stringer Davis - Jim Stringer

Ronnie Raymond - Alexander Eastley

Gerald Cross - Albert Ackenthorpe

Michael Golden - Hillman

Barbara Leake - Gđa. Hilda Stainton

Gordon Harris - Narednik Bacon

Richard Briers - "Gđa Binster"

Peter Butterworth - kondukter

Eksterni linkovi
----------------

* *Murder, She Said* na sajtu IMDb
**Nykarleby** (finski: *Uusikaarlepyy*) je grad i općina na zapadu Finske od 7,533 stanovnika.

U Nykarlebyju većina stanovnika govori švedski, njih 90 %, dok finski njih 9 %.

Geografske karakteristike
-------------------------

Nykarleby leži u Regiji Ostrobotnija, na ušću rijeke Lapuanjoki u Botnijski zaljev, udaljen dvadesetak km južno od Jakobstada.

Historija
---------

Nykarleby je osnovao 1620. švedski kralj Gustav Adolf.

Nykarleby je 1889. dobio od vlasti tadašnjeg Velikog Vojvodstva Finska da izgradi uskotračnu željezničku prugu do stanice Kovjoki, spoja sa ostalim linijama, i tako ih poveže sa svojom lukom.
Tri godine kasnije bila je dovršena ta pruga duga 12,3 km.

Nykarleby je značajno povećan 1975. kad su mu pripojene susjedne ruralna općine Jeppo i Munsala.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Danska, Hammel
* Norveška, Steinkjer
* Švedska, Sollefteå

Privreda
--------

Najveći poslodavac u gradu je tvornica ambalaže Prevex i tvornica Westwood koja proizvodi drvene stepenice.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Finland: Ostrobothnia" (engleski). City population. Pristupljeno 11. 12. 2015.
2. 1 2 3 4 5 6 7  „Welcome to Nykarleby" (engleski). Nykarleby. Arhivirano iz originala na datum 2016-03-10. Pristupljeno 11. 12. 2015.

Vanjske veze
------------

***Nykarleby*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice Općine Nykarleby* Arhivirano 2013-06-08 na Wayback Machine-u ()
**Parkano** je grad i općina na zapadu Finske od 7 115 stanovnika.

Geografske karakteristike
-------------------------

Parkano leži u Regiji Pirkanmaa duž malog jezera Kirkkojärvi i rijeke Viinikkajoki, udaljen 80 km sjeverozapadno od Tamperea i 260 km od Helsinkija.

Historija
---------

Mjesto se prvi put spominje 1540. pod imenom Parckana, od 1553. do 1630. pojavljuje se i pod imenom Parkano, a to se ime ustalilo od 1656. 
Parkano je dobio općinsku administraciju 1865. i prije nego što je postao nezavisna parohija, na osnovu reforme o lokalnoj samoupravi provedonoj u Velikom Vojvodstvu Finska.

Općina Parkano osamostalila se 1867. a prvi izbori za općinsku skupštinu održani su 1919.
Parkano je 1972. dobio status trgovišta, a 1977. i status grada.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Parkano tourism" (engleski). Parkanon Kaupunki. Pristupljeno 18. 11. 2015.
2. 1 2 3 4  „Parkanon historiaa" (finski). Parkanon Kaupunki. Arhivirano iz originala na datum 2015-05-03. Pristupljeno 18. 11. 2015.

Vanjske veze
------------

***Parkano*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice Općine Parkano* ()
***Colonel Bogey March*** je popularni marš koga je godine 1914. napisao F. J. Ricketts, poručnik britanskih Kraljevskih marinaca i vođa marinskog orkestra. Marš, za koji je Rickettsu kao inspiracija poslužila partija golfa, je objavljen pod pseudonimom Kenneth Alford te je postao bestseler i jedna od najpopularnijih kompozicija marševske muzike u historiji.

Na marš su se nadovezivali različiti tekstovi, vrlo često vulgarne prirode, pri čemu je najpoznatija verzija iz drugog svjetskog rata poznata kao *Hitler Has Got Only One Ball*. Široj je javnosti, pak, najpoznatija verzija koju je godine 1957. uz određene prepravke kompozitor Malcolm Arnold iskoristio za soundtrack filma Most na rijeci Kwai. Ponekad se zbog tog filma pogrešno naziva *Marš rijeke Kwai*.

Eksterni linkovi
----------------

* The real Colonel Bogey from *Music & Vision Daily*
* Variations on the Colonel Bogey tune in the bluegrass and klezmer style by Glenn

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 186025348
* LCCN: n2001063989
* GND: 300765533
* BNF: cb13939411p (podaci)

 |
***That Girl*** (sh. *Ta djevojka*) je američki televizijski sitkom koji se originalno emitirao na programu mreže od ABC od 1966. do 1971. godine. Protagonistica, čiji je lik tumačila Marlo Thomas, bila je djevojka iz provincijskog gradića koja je došla u New York u nastojanju da postane slavna glumica. Radnja je pratila kako se u u međuvremenu izdržava različitim privremenim poslovima, te kako svoj profesionalni život pokušava pomiriti sa privatnim, odnosno ljubavnom vezom sa mladim novinarom (čiji je lik tumačio Ted Bessell. *That Girl* je doživjela veliku popularnost, a Thomas je postala ne samo zvijezda, nego i izvršna producentica serije. Uspjeh serije se ponekad tumačio time da je bila prva serija na američkoj televiziji čija protagonistica nije bila domaćica ili supruga, odnosno da se dobro prilagodila liberalnim shvaćanjima i feminističkim trendovima mlađe publike. Iako je nakon nekoliko sezona održala dobru gledanost, do obustave snimanja je došlo na inzistiranje Thomas, koja se umorila od tumačenja istog lika i htjela se posvetiti drugim projektima. U završnoj sezoni serije su dvoje glavnih likova bili zaručeni, ali su takvima ostali i završnoj epizodi umjesto da se vjenčaju; prema riječima same Thomas, ona je sama inzistirala na tome da bi mladim djevojkama poslala poruku da ne žrtvuju svoju mladost i karijere prije nego što razmisle o tome za koga se žele udati.

Vanjske veze
------------

***That Girl*** na Wikimedijinoj ostavi

* *That Girl* na sajtu IMDb
* *That Girl* Arhivirano 2012-06-12 na Wayback Machine-u page on Shout! Factory
Edward G. Robinson (lijevo) i Humphrey Bogart (desno), dvojica glumaca koji su predstavljala svojevrsne ikone gangsterskog žanra u klasičnom Hollywoodu, u sceni filma *Brother Orchid* iz 1940. godine.
**Gangsterski film** je izraz koji se opisuje filmski žanr, odnosno podžanr kriminalističkog filma čija je specifičnost prikazivanje ličnosti i aktivnosti vezanih uz organizirani kriminal. Ovisno o pristupu autora, mogu pripadati širim žanrovskim cjelinama, odnosno sadržavati elemente drame, akcije, trilera ili, rjeđe, komedije.

Iako se neki od filmova koji bi se žanrovski mogli odrediti kao gangsterski mogu pronaći u različitim zemljama svijeta u nijemoj eri, pa se tako Griffithov *Musketeers of the Pig Alley* iz 1912. godine navodi kao prvi gangsterski film, često se smatra kako je gangsterski film kao specifičan žanr isprofilirao tek početkom 1930-ih u tzv. predkodovskom Hollywoodu. To se objašnjava specifičnim kulturnim i ekonomskim okolnostima u kojima je Hollywood nastojao iskoristiti fascinaciju američke javnosti gangsterima kao celebrityjima u doba Burnih dvadesetih, ali i kao svojevrsni izopačeni odraz koncepta američkog sna i brzog puta do bogatstva koji je postao aktualan naglim osiromašenjem masa u Velikoj depresiji. Takvi su filmovi naglasak stavljali manje na pojedinačne zločine, a više na prikaz gangstera i njihovog načina života, često uz određenu mjeru društvene angažiranosti, odnosno nastojanje da se organizirani kriminal pokuša objasniti kao posljedica siromaštva ili lošeg odgoja. Mnogi od tih filmova, čak i nakon što je eksplicitniji prikaz gangsterskih aktivnosti ograničen odredbama cenzorskog Haysovog kodeksa, su kasnije postali klasična ostvarenja, odnosno uzor za brojna druga ostvarenja žanra.

1940-ih se gangsterski film počeo transformirati u specifičan hollywoodski žanr, odnosno filmski stil poznat kao film noir, a nakon završetka Drugog svjetskog rata se žanr pod uticajem Hollywooda počinje razvijati i drugim kinematografijama. To se prije svega odnosi na Francusku gdje su autori poput Jacquesa Beckera i Jean-Pierre Melvillea 1950-ih i 1960-ih razvili specifičan stil i stvorili niz klasičnih ostvarenja. U Japanu se gangsterski film razvio u poseban podžanr tzv. yakuza filma, dok će u Hong Kongu 1980-ih razviti specifičan stil poznat kao Heroic Bloodshed.

Vanjske veze
------------

* Crime and Gangster Films na filmsite.org ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* LCCN: sh85053027
* GND: 4155936-8
* BNF: cb12253421m (podaci)
* NKC: ph1157455

 |
Ilustracija Martina van Maelea za izdanje iz 1901. godine

***Thaïs*** je roman francuskog književnika Anatolea Francea objavljen 1890. godine. Naslovna protagonistica je Sveta Taisa, a radnja smještena u rimski Egipat u 4. vijeku gdje kršćanski pustinjak Pafnutije nastoji Taisu, koja je na početku romana lijepa i bogata kurtizana, navesti da se odrekne svog grešnog života i prihvati kršćanstvo. Roman je zbog prikaza iskušenja i sumnji koja Taisa izaziva kod kršćanskog pustinjaka napadan iz konzervativnih i klerikalnih krugova. Usprkos toga je doživio uspjeh, a 1894. poslužio kao predložak za istoimenu operu. Godine 1911. ga je kao kratki film ekranizirao francuski sineast Louis Feuillade,a 1917. je po njegovih motivima u SAD snimljen istoimeni film.

Izvori
------

1. ↑  Anatol Frans, *Taida*. Beograd: Rad, 1961.

| * p
* r
* u
Djela čiji je autor Anatole France |
| --- |
| 
* *Les Noces corinthiennes*
* *Jocaste et le Chat maigre*
* *Le Crime de Sylvestre Bonnard*
* *Les Désirs de Jean Servien*
* *Balthasar*
* *Thaïs*
* *L'Étui de nacre*
* *La Rôtisserie de la reine Pédauque*
* *Les Opinions de Jérôme Coignard*
* *Le Lys rouge*
* *Histoire contemporaine*
* *Crainquebille*
* *Sur la pierre blanche*
* *L'Île des Pingouins*
* *Les Contes de Jacques Tournebroche*
* *Les dieux ont soif*
* *La Révolte des anges*
* *La Vie en fleur*

 |
***Mračni prolaz*** (eng. *Dark Passage*) je film noir Delmera Davesa iz 1947. s Humphreyjem Bogartom i Lauren Bacall. Film je temeljen na romanu Davida Goodisa. Bio je to treći od četiri filma koje su snimili stvarni životni suputnici Bogart i Bacall.

Glazba Franza Waxmana je ona ista koja je korištena u filmu *Imati i nemati* (1944.), na kojem je ostao nepotpisan. Ovaj film, kao *Lady in the Lake* godinu ranije, koristi subjektivnu kamermansku tehniku u kojoj gledatelj vidi radnju kroz Bogartove oči. U vrijeme objavljivanja filma, Bogart je bio najplaćeniji holivudski glumac, zarađujući više od 450 tisuća dolara godišnje.

Lokacije snimanja
-----------------

Dijelovi filma snimljeni su na lokaciji u San Franciscu, Kalifornija, uključujući scenu s tramvajem. Greška u filmu se javlja kad Bogart sjeda na tramvaj *O'Farrell, Jones, and Hyde* u ulici *Powell*, a silazi na Market Streetu, ruti koja nije postojala sve do deset godina kasnije kad su dvije linije kombinirane u liniju *Powell-Hyde*.

Radnja
------

Osuđeni ubojica Vincent Parry (Bogart) pobjegne iz zatvora San Quentin, a sklonište mu pruža Irene Jansen (Bacall), umjetnica koja se zainteresirala za njegov slučaj. Uz pomoć prijateljskog taksista, Sama (Tom D'Andrea), Parry se podvrgava plastičnoj operaciji lica koja će mu omogućiti da se skrije od vlasti i otkrije pravog ubojicu svoje žene. Počinju poteškoće u vezi skrivanja kod Irene jer nju posjećuje Madge Rapf (Agnes Moorehead), pakosna žena čije ga je svjedočenje poslalo u zatvor.

Uloge
-----

| Glumac | Uloga |
| --- | --- |
| Hamfri Bogart | Vinsent Pari |
| Loren Bakol | Ajrin Džensen |
| Brus Benet | Bob |
| Agnes Murhed | Madž Raf |
| Tom D'Andrea | Sam |
| Klifton Jang | Bejker |
| Daglas Kenedi | detektiv |
| Rori Malinson | Džordž Felsinger |

Vanjske poveznice
-----------------

***Dark Passage (film)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Dark Passage* na sajtu IMDb
* Film Noir of the Week review Arhivirano 2006-05-05 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Filmovi koje je režirao Delmer Daves |
| --- |
| 1940-e | 
* *Destination Tokyo* (1943)
* *The Very Thought of You* (1944)
* *Hollywood Canteen* (1944)
* *Pride of the Marines* (1945)
* *The Red House* (1947)
* *Dark Passage* (1947)
* *To the Victor* (1948)
* *A Kiss in the Dark* (1949)
* *Task Force* (1949)

 |
| 1950-e | 
* *Broken Arrow* (1950)
* *Bird of Paradise* (1951)
* *Return of the Texan* (1952)
* *Treasure of the Golden Condor* (1953)
* *Never Let Me Go* (1953)
* *Demetrius and the Gladiators* (1954)
* *Drum Beat* (1954)
* *Jubal* (1956)
* *The Last Wagon* (1956)
* *3:10 to Yuma* (1957)
* *Cowboy* (1958)
* *Kings Go Forth* (1958)
* *The Badlanders* (1958)
* *The Hanging Tree* (1959)
* *A Summer Place* (1959)

 |
| 1960-e | 
* *Parrish* (1961)
* *Susan Slade* (1961)
* *Rome Adventure* (1962)
* *Spencer's Mountain* (1963)
* *Youngblood Hawke* (1964)
* *The Battle of the Villa Fiorita* (1965)

 |
**Valkeakoski** je grad i općina na jugozapadu Finske od 32,260 stanovnika.

Geografske karakteristike
-------------------------

Valkeakoski leži u Regiji Pirkanmaa na prijevoju između jezera Mallasvesi i 
Vanajavesi kod slapova Valkeakoski, udaljen 35 km jugoistočno od 
Tamperea.

Historija
---------

Prva kamena crkva u tom kraju podignuta je 15. vijeku u nedalekom Sääksmäkiju, u to vrijeme Valkeakoski 
je bio malo selo, sa brojnim vodenicama na svojim slapova.

Industrijalizacija je zahvatila Valkeakoski prilično kasno tek krajem 19. vijeka, počela je sa 
preradom drva i proizvodnjom papira, a to su i dandanas glavne privredne grane.
Tad se u Valkeakoski doselilo puno ljudi iz okolnih sela.

Valkeakoski je sve do 1883. pripadao pod parohiju Sääksmäki, iako je čak 1 / 3 stanovnika te parhije 
živjelo u Valkeakoskiju. 
Općina Valkeakoski osnovana je 1922. u to vrijeme kontrast između Valkeakoskija i Sääksmäkija se produbio. 
Nakon što je srednjovjekovna crkva potpuno uništena u požaru 1929. stanovnici Valkeakoskija 
zatražili su da se nova crkva podigne u Valkeakoskiju.

Nakon Drugog svjetskog rata stanovništvo Valkeakoskija se naglo umnožilo, zahvaljujući 
izbjeglicma iz Karelije i razvoju industrije.
Valkeakoski je 1959. dobio svoj prvi urbanistički plan, a nakon tog 1963. i 
status grada.

Deset godina kasnije - Općina Sääksmäki se udružila sa Valkeakoskijem.

Općine prijatelji
-----------------

* Švedska, Gotland
* Norveška, Kragerö (1954)
* Rusija, Sokol (1971)
* Njemačka, Vechelde (1976)
* Poljska, Jelenia Góra (1979)
* Kina, Nanchang (1997)
* Finska, Mariehamn (1999)

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Finland: Pirkanmaa" (engleski). City population. Pristupljeno 12. 11. 2015.
2. ↑  „In English" (engleski). City of Valkeakoski. Arhivirano iz originala na datum 2017-10-22. Pristupljeno 12. 11. 2015.
3. 1 2 3 4 5  „History" (engleski). City of Valkeakoski. Arhivirano iz originala na datum 2017-12-05. Pristupljeno 12. 11. 2015.
4. 1 2 3 4 5 6 7  „Twin towns" (engleski). City of Valkeakoski. Arhivirano iz originala na datum 2015-11-14. Pristupljeno 12. 11. 2015.

Vanjske veze
------------

***Valkeakoski*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice Općine Valkeakoski*  Arhivirano 2018-06-03 na Wayback Machine-u ()