Zgrada Ruskog geografskog društva
**Rusko geografsko društvo** (**RGO**, rus. *Ру́сское географи́ческое о́бщество*) je naučno društvo osnovano 6. augusta 1845. u Sankt Peterburgu, Rusija.

Istorija
--------

### Carsko geografsko društvo

Pre Ruske revolucije iz 1917. društvo je bilo poznato pod nazivom Carsko rusko geografsko društvo.

#### Članovi osnivači društva

Utemeljitelji društva bili su:

* Fedor Litke
* Fedor Wrangel
* Vladimir Dahl
* Vladimir Odojevski
* Vasilij Jakovljevič Struve
* Karl Ernst von Baer
* Nikolaj Nadeždin

Službeni predsednici društva bili su Veliki knez Konstantin Nikolajevič od Rusije od 1845.-92. i Veliki knez Nikola Mihajlovič od Rusije od 1892.-1917. ali u stvarnosti društvo su vodili dopredsednici: Fjodor Litke (1845.-50. 1855.-57.), grof Mihail Muravjov (1850.-57.), Pjotr Semjonov-Tjan-Šanski (1873.-1914.) i Juli Šokalski (1914.-31.).

Knjižnica Ruskog geografskog društva 1916. godine.
Ogranci društva osnovani su na Kavkazu (1850.), Irkutsku (1851.), Vilniusu (1867.), Orenburgu (1868.), Kijevu (1873.), Omsku (1877.), te ostalim gradovima.

Društvo je organizovalo i finansiralo ekspedicije Richarda Maacka, Pjotra Kropotkina, Semjonov-Tjan-Šanskog, Nikolaja Prževalskog, Nikolaja Mikluho-Maklaja, Pjotra Kozlova, Vladimira Obručeva, te Leva Berga. Društvo je pomoglo postaviti prve polarne stanice u Rusiji te je bilo jedno od prvih koji su publicirali detaljne studije ruskog folklora i ukrajinskih sajmova.

Društvo je bilo pionir sistematskog istraživanja severnog Urala od 1847.-50. najdaljeg dosezanja reke Amur od 1854.-63. prostranih područja Kašgarije, Džungarije, te Mongolije od 1870-ih nadalje.

Do 1917. RGO je bio sastavljen od 11 sastavnica i 1,000 članova.

### Svesavezno geografsko društvo

Društvo je promijenilo naziv u Državno geografsko društvo 1926. a zatim u Geografsko društvo SSSR-a 1938. godine. Nakon Šokalskog njegovi predsednici bili su genetičar Nikolaj Vavilov (1931.-40.), zoolog Lev Berg (1940.-1950.), parazitolog Evgenij Pavlovski (1952.-64.), glaciolog Stanislav Kalesnik (1964.-77.), polarni istraživač Aleksej Trešnikov (1977.-91.). Društvo je do sad sazvalo brojne kongrese i dodjelilo četiri vrste medalja nazvanih po Litkeu, Semjonovu, Prževalskom i Semenu Dežnevu. Do 1970. objavilo je više od 2,000 svezaka geografske literature, uključujući godišnjak *Zapiski* (od 1846.) i *Izvestija* (od 1865.). Originalnom nazivu vratilo se nakon raspada Sovjetskog Saveza 1991. godine. Glavni uredi društva nalaze se u St. Petersburgu.

Sastavnice
----------

Carsko društvo se sastojalo od četiri odjela:

### Odjel za fizičku geografiju

### Odjel za matematičku geografiju

### Odjel za etnografiju

Nikolaj Nadeždin bio je uključen u osnivanje ovog odjela kada je RGO izvorno osnovan. Tijekom 1850-ih i 1860-ih etnografski odsjek prikupio je i objavio materijale kao što su folklorna djela i *bit* ili "način života" koje su smatrali da odražavaju "bit" domorodačkih naroda Ruskog Carstva. Godine 1909. Dmitrij Nikolajevič Anučin, Vladimir Bogdanov i Vsevelod Miller sazvali su etnografski pododsjek Dvanaestog kongresa ruskih prirodoslovaca i liječnika održanog u Moskvi. Ondje su poticali veći profesionalizam kako bi razlikovali etnografe od misionara i amatera.

Godine 1917. David Zolotarev i Nikolaj Mogilianski iz RGO-a sudjelovali su u Komisiji za proučavanje plemenskog sastava stanovništva graničnih područja Rusije.

### Odjel za statistiku

Preporuka za daljnje čitanje
----------------------------

* Pjotr Semjonov-Tjan-Šanski. *История полувековой деятельности Императорского Русского географического общества*. Svesci 1-3. SPb, 1896.
* Lev Berg. *Всесоюзное Географическое общество за 100 лет. 1845-1945*. Moskva-Lenjingrad, 1946.
* *Географическое общество за 125 лет*. Lenjingrad, 1970.
* Hirsch, Francine. 2005. *Empire of Nations: Ethnographic Knowledge and the Making of the Soviet Union*. Ithaca, NY: Cornell University Press. ISBN 0-8014-4273-7

Vanjske poveznice
-----------------

* Službene web stranice Arhivirano 2012-05-24 na Archive.is-u
* Doprinos Ruskog geografskog društva u historiji oceanografskih istraživanja

| * p
* r
* u
Geografske teme |
| --- |
| Geografija • Historija geografije |
| Grane | 

|  |  |
| --- | --- |
| Antropogeografija(humanistička) | Bihevioralna • Demogeografija • Etnogeografija • Naselja (Ruralna • Urbana) • Ekonomska (Agrarna • Industrijska • Prometna • Razvojna) • Historijska • Kulturna (Feministička • Lingvistička • Regionalna • Religijska) • Medicinska • Politička • Socijalna • Strateška • Vojna • Vremenska |
| Fizička geografija | Biogeografija (Fitogeografija • Zoogeografija) • Ekološka • Geodezija • Geoekologija • Geomorfologija • Glaciologija • Hidrologija • Klimatologija • Krajobrazna ekologija • Kvartarna znanost • Limnologija • Matematička • Obalna • Oceanografija • Paleogeografija • Pedologija |

 |
| Tehnike | Daljinska istraživanja • Geografski informacijski sistemi (GIS) • Geostatistika • Globalni pozicijski sistem (GPS) • Kartografija • Kvalitativno istraživanje • Metodologija • Prostorna analiza |
| Društvai savezi | Američki savez (AAG) • Američko (AGS) • Evropski savez (EGEA) • Geografkinje (SWG) • Hrvatsko (HGD) • Internacionalna unija (IGU) • Iranski savez (IGA) • Kraljevsko (RGS) • Kraljevsko kanadsko (RCGS) • Kraljevsko škotsko (RSGS) • Nacionalno društvo (NGS) • Pariško (SD) • Rusko (RGO) • Saudijsko (SGS) • Savez (GA) • Srpsko (SGD) |
| Popisi | Geografi • Geografija država • Osnovne teme |