**Cazin**| 

|  |
| --- |
|  |

 |
| [[Datoteka:{{{karta}}}|163px]] |
| **Entitet** | Federacija Bosne i Hercegovine |
| **Kanton/županija** | Unsko-sanska |
| **Sjedište** | Cazin |
| **Načelnik** | Nermin Ogrešević |
| **Površina** | 356 km² |
| **Stanovništvo** - Ukupno  - Gustoća | 63.406178/km² |

**Cazin** je grad i središte istoimene općine u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine koji administrativno pripada Unsko-sanskom kantonu Federacije BiH. Nalazi se na križanju puteva koji vode od Bihaća prema Velikoj Kladuši, susjednoj Hrvatskoj i dalje prema zapadnoj Europi, zatim preko Rakovice prema Jadranskom moru i jugozapadno preko Bosanske Krupe prema Banjoj Luci, Tuzli i dalje prema istoku.

Teritorija općine Cazin zahvata 356 km² u kojoj prema posljednjim procjenama (travanj 2005.) živi oko 72.000 stanovnika, teritorijalno organiziranih u 22 mjesne zajednice. Relativna gustoća naseljenosti iznosi oko 180 stanovnika na 1 km². Prema popisu iz 1991. godine općina Cazin ima 63.406 stanovnika od čega 97.56% Bošnjaka, 1.21% Srba i 1,23% građana ostalih nacionalnosti.

Prevladava niskobrdoviti reljef između 200 i 400 metara nadmorske visine. Ukupne površine obradivog zemljišta iznose 21.331 hektara. Šume zauzimaju oko 25% teritorija, dok na vodotoke otpada 0,18% površine.

Historija
---------

Područje Cazina bilo je naseljeno još u pretpovijesnom dobu. Na lokalitetima Stijena, Selište, Gradina i Čungar pronađeni su ostaci raznih predmeta od kostiju, kamena, gline i bakra koji potječu iz pretpovijesnog doba.

Ekonomija
---------

Posebno mjesto u poljoprivredi zauzima stočarstvo u čemu prednjači proizvodnja sirovog kravljeg mlijeka. Općina Cazin je tijekom 2005. godine jedan od najvećih proizvođača mlijeka u BiH. Pored proizvodnje mlijeka značajno mjesto zauzima i proizvodnja povrća i voća u kooperantskim odnosima za prerađivačke kapacitete "Agrokomerca" kao i proizvodnja ljekovitog i industrijskog bilja te skupljanje ljekovitog bilja i šumskih plodova.

Značajno je spomenuti oblast građevinarstva i trgovine. Tijekom rata gospodarstvo Cazina je pretrpjelo značajne štete na svojoj imovini, a istodobno je izgubila kompletno prijeratno tržište.

Na lokalnoj razini se ističe industrija građevinarstva, proizvodnja medicinskih instrumenata, proizvodnja peradi, klanje i konfekcioniranje mesa peradi, te trgovina koja je apsolutni nosilac trgovinske branše na općini. 

Cazin trenutno ima nešto više od 7.000 nezaposlenih lica. Siva ekonomija je prisutna i prema nekim procjenama obuhvaća više od 50% ukupne ekonomije Cazina

Mineralni resursi
-----------------

Na području općine Cazin nalaze se značajne geološke rezerve gipsa, tufora, kvarcnog pijeska, pločastih vapnenaca i drugih minerala.

Sjeveroistočno od naselja Stijena, na površini nešto manjoj od 1 km² otkrivene su naslage gipsa. Geološke rezerve su relativno velike, pa se cijeni da postoje uslovi za dalja istraživanja radi utvrđivanja industrijskih rezervi i njegovu primjenu u građevinarstvu.

Utvrđeni su pojasevi i leće tufova i tufita u vertikalnoj i lateralnoj alternaciji s laporima. Najčešće su to kilometar dugi i 500 m široki pojasevi. Na industrijsko testiranje poslani su uzorci s lokaliteta istočno od Tržca i dobiveni su pozitivni rezultati, što znači da bi se tufovi mogli upotrebljavati za proizvodnju klinkera.

Južno od Cazina registriran je pojas kvarcnih pješčara. Debljina slojeva kreće se od 5-20 cm. 
Zapadno od Cazina, uz glavnu cestu kod Ćoralića, postoji ciglana u čijoj neposrednoj blizini se nalazi ležište ciglarske gline. Postoje nalazišta ciglarske gline i na drugim lokalitetima sa znatnim geološkim rezervama.

Prerađivanje dolomita kod Ćoralića (Džehveruša) je poznato i van granica Unsko-sanske županije. Osim lokaliteta "Džehveruša" sigurno postoje značajne, dovoljno neistražene, geološke rezerve tih dolomita na području općine Cazin.

Cazinski ugljeni bazen proteže se od Gnjilavca na jugoistoku do Šturlića na sjeverozapadu, na dužini od oko 20 km i prosječnoj širini oko 6 km. 

Ugalj ovog bazena je lignit-mrki ugalj koji ima zadovoljavajuću debljinu i kvalitet u tri odvojena lokaliteta: Pjanići, Crnaja i Šturlić. Debljina sloja u Pjanićima je u prosjeku 2 metra, u Crnaji 3 m, a u Šturliću preko 4,5 metara. 

Prema raspoloživim podacima može se reći da ugalj bazena Cazin-Tržac pripada vrsti nešto lošijih mrkih ugljeva (mrko-lignitski ugljevi). Donja toplotna vrijednost uglja je 13.593 kJ (3.245 kcal), sadržaj vlage je 30,75%, pepela 17,6%, a sumpora 2,90%. Prema sadržaju sumpora ovaj mrkolignitski ugalj spada u kvalitetnije ugljeve.

Na lokalitetima Pjanića i Crnaje istražene su i obračunate bilansne rezerve A+B+C1 kategorije od 2.797.000 t, a vanbilansne C2 kategorije od oko 40.000.000 t uglja.

Ograničena istraživanja izvršena na termalnim izvorima na području Tržačkih Raštela su pokazala da se radi o ne agresivnim termalnim vodama, čije su temperature uz veće izdašnosti male u plićim zonama.

Stanovništvo
------------

Po posljednjem službenom popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Cazin imala je 63.406 stanovnika, raspoređenih u 54 naselja.

|  |
| --- |
| Nacionalni sastav |
| Muslimani | 61.861 (97,56%) |
| Srbi | 765 (1,20%) |
| Hrvati | 142 (0,22%) |
| Jugoslaveni | 411 (0,64%) |
| ostali | 227 (0,38%) |

|  |
| --- |
| Nacionalni sastav 1971. godine |
| ukupno | 45.468 |
| Muslimani | 43.880 (96,50%) |
| Srbi | 1.196 (2,63%) |
| Hrvati | 175 (0,38%) |
| Jugoslaveni | 51 (0,11%) |
| ostali | 166 (0,38%) |

Naseljena mjesta su: Abdići,
Agići, Bajrići, Balići, Bajrektarevići, Bašagići, Bašče, Beganovići, Begići, Begove Kafane, Boškovići, Brezova Kosa, Bukovica, Cazin, Civići, Crnaja,
Čajići, Čizmići (Čizimići), Čovići, Ćehića Križ (Ćehića križ), Ćehići, Ćoralići (Šoralići), Ćuprija, Delanovići, Donja Barska,
Donja Koprivna, Donja Lučka, Donji Lulići, Donji Nuhanovići, Donji Omerčevići, Durdžići, Durmići, Džehveruša, Glogovac, Gnjilavac, Gornja Barska, Gornja Koprivna, Gornja Lučka, Gornji Omerčevići, Granica, Gradina, Hadžin Potok, Handanagići, Hodžići, Horozovo Brdo, Hirkići, Huremagići, Incel, Jahovice, Jašaragići (Jašaregići), Jonuzovići, Japića Brdo, Kaljikovići, Kapići, Karaula, Klanac, Klen, Kličići, Klisa, Kolišta (Kolište),
Kovačevići, Krakača, Krivaja, Kržalići, Kula, Liđani, Liskovac, Lojićka,
Ljubijankići, Majetići, Mala Lisa, Mihaljevac, Miostrah, Miskići, Mudžaheri, Mujakići, Muranovići, Mutnik, Nazići, Nuhanovići, Osmanagići,
Osredak, Ostrožac, Ostrožac na Uni, Ostrožačko brdo, Pećigrad, Pivnice,
Pjanići, Podgredina, Polje, Ponjevići, Prošići, Puškari, Rakovići, Ratkovac,
Rošići, Rujnica, Seferagići, Selište, Skokovi, Slatina, Stijena, Stovrela, Strane, Suljići Šepići, Šturlić,
Šturlićka Platnica, Toromani, Tromeđa, Tržac, Tržačka Platnica, Tržačka Raštela,
Urga, Vignjevići, Vilenjača, Vrelo, Zećirevići i Zmajevac.

1948. godine - 30.144  

1961. godine - 35.194  

1971. godine - 45.468  

1981. godine - 57.110  

1991. godine - 63.406  

**2004**. godine – **72.000** (procjena)

  

Godišnji prirodni prirast u općini Cazin sve do 2002. godine je bio +800 stanovnika prosječno. Kada se tome pridoda doseljeno stanovništvo iz Republike Srpske i povrat stanovništva iz inozemstva procjenjuje se da u Cazinu danas živi nešto više od 72.000 stanovnika. Prirodni priraštaj u Cazinu je prisutan ali ne kao i prvih poslijeratnih godina.

U ratu je poginulo oko 1.000 stanovnika, izbjeglo je oko 650 stanovnika.

Sport
-----

Slavni ljudi
------------

* Husnija Topić - likovni umjetnik
* Nurija Pozderac - narodni poslanik Kraljevine Jugoslavije, narodni heroj Jugoslavije, pripadnik Narodno-oslobodilačkog pokreta.
* Hamdija Pozderac - jugoslavenski političar, pripadnik Narodno-oslobodilačkog pokreta.
* Hakija Pozderac - jugoslavenski političar, pripadnik Narodno-oslobodilačkog pokreta.
* Hazim Akmadžić - književnik
* Ibro Šarić - šahovski velemajstor
* Osman Hadžić - pjevač
* Safet Nadarević - nogometaš
* Nermin Puškar - muzičar
* Muhamed Toromanović , poznati rukometaš
* Mirsad Abdaković , ultramaratonac
* Bajro Redžić , muzičar, kompozitor i harmonikaš

Turizam
-------

Turizam u Cazinu je uglavnom vezan za hotel *Sedru Arhivirano 2011-03-06 na Wayback Machine-u* koja je imala ugovorene aranžmane za redovne posjete turista iz Nizozemske za vrijeme proljeća, ljeta i dijela jeseni. Kroz ove aranžmane prezentiran je Cazinski sajam, dio vjerskih objekata i gastro-ponuda.

U poslijeratnom periodu je došlo do značajnijih posjeta turista općini odnosno Sedri Arhivirano 2011-03-06 na Wayback Machine-u u sklopu manifestacija "Una-regata" raftinga rijekom Unom od Bihaća preko Općine Cazin do Bosanske Krupe. Prisutan je i kongresni turizam kroz organizaciju raznih seminara, savjetovanja, naučnih skupova i sl. Novost je organizacija EKO sajma koji je prvi put održan na terenima kompleksa *Sedra*.

Poseban značaj razvoju turizma u općini Cazin daje srednjovjekovni **Stari grad "Ostrožac"** kao jedan od rijetkih dvoraca iz austrougarskog perioda sačuvanih na Balkanu. Također, tu su nekoliko srednjovjekovnih utvrda: Pećigrad, Stijena, Šturlić...

### Nacionalni spomenici

*Glavni članak: Nacionalni spomenici u Cazinu*

Vanjske veze
------------

***Cazin*** na Wikimedijinoj ostavi

* Općina Cazin
* Cazin.net
* Cazin - Danas
* RTV Cazin
* Kip.ba
* Krajina.ba
* Uskinfo.ba
* Abc.ba
* Atletski Klub "Tempo" Cazin Arhivirano 2015-10-11 na Wayback Machine-u
* Web Magazin Arhivirano 2013-09-09 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Administrativna podjela Bosne i Hercegovine |
| --- |
| 

| * p
* r
* u
Entiteti Bosne i Hercegovine |
| --- |
| 
* Federacija Bosne i Hercegovine
* Republika Srpska

 |

 |  |
| 

| * p
* r
* u
Kantoni/županije Federacije Bosne i Hercegovine |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 
 Unsko-sanski  Srednjobosanski
 | 
 Posavski  Hercegovačko-neretvanski
 | 
 Tuzlanski  Zapadnohercegovački
 | 
 Zeničko-dobojski  Sarajevski
 | 
 Bosansko-podrinjski
 Kanton br. 10
 |

 |

 |
| 

| * p
* r
* u
Distrikti Bosne i Hercegovine |
| --- |
| 
* Brčko Distrikt

 |

 |
| 

| * p
* r
* u
Općine/opštine i gradovi Bosne Hercegovine |
| --- |
| Glavni grad | 
* Sarajevo

 |
| Općine i gradovi Federacije Bosne i Hercegovine | 
Gradovi
Grad Bihać
Grad Mostar
Glavni grad Sarajevo
Grad Široki Brijeg
Grad Tuzla
Grad Zenica
Općine
Banovići
Bosanska Krupa
Bosanski Petrovac
Bosansko Grahovo
Breza
Bugojno
Busovača
Bužim
Čapljina
Cazin
Čelić
Centar
Čitluk
Drvar
Doboj Istok
Doboj Jug
Dobratići
Domaljevac-Šamac
Donji Vakuf
Foča-Ustikolina
Fojnica
Glamoč
Goražde
Gornji Vakuf-Uskoplje
Gračanica
Gradačac
Grude
Hadžići
Ilidža
Ilijaš
Jablanica
Jajce
Kakanj
Kalesija
Kiseljak
Kladanj
Ključ
Konjic
Kreševo
Kupres
Livno
Ljubuški
Lukavac
Maglaj
Neum
Novi Grad
Novo Sarajevo
Novi Travnik
Odžak
Olovo
Orašje
Pale-Prača
Posušje
Prozor-Rama
Ravno
Sanski Most
Sapna
Srebrenik
Stari Grad
Stolac
Teočak
Tešanj
Tomislavgrad
Travnik
Trnovo
Usora
Vareš
Velika Kladuša
Visoko
Vitez
Vogošća
Zavidovići
Žepče
Živinice
 |
| Opštine i gradovi Republike Srpske | 
Gradovi
Grad Banja Luka
Grad Bijeljina
Grad Doboj
Grad Istočno Sarajevo
Grad Prijedor
Grad Trebinje
Opštine
Berkovići
Bileća
Brod
Bratunac
Čajniče
Čelinac
Derventa
Donji Žabar
Foča
Gacko
Gradiška
Han Pijesak
Istočni Drvar
Istočna Ilidža
Istočni Mostar
Istočni Stari Grad
Istočno Novo Sarajevo
Jezero
Kalinovik
Kneževo
Kostajnica
Kozarska Dubica
Kotor Varoš
Krupa na Uni
Kupres
Laktaši
Ljubinje
Lopare
Milići
Modriča
Mrkonjić Grad
Nevesinje
Novi Grad
Novo Goražde
Osmaci
Oštra Luka
Pale
Pelagićevo
Petrovac
Petrovo
Prnjavor
Ribnik
Rogatica
Rudo
Stanari
Šamac
Šekovići
Šipovo
Sokolac
Srbac
Srebrenica
Teslić
Trnovo
Ugljevik
Višegrad
Vlasenica
Vukosavlje
Zvornik
 |
| Brčko Distrikt | 
* Brčko

 |

 |