**Grozdana Olujić** (Erdevik, Kraljevina Jugoslavija, 30. 8. 1934- Beograd, 16. 3. 2019) je srpski romansijer, prevodilac i antologičar, dobitnica Povelje za životno delo Udruženja književnika Srbije (2004) i NIN-ove nagrade za najbolju knjigu 2009. Njeni romani i bajke doživele su brojna izdanja u zemlji, prevedene su na dvadeset osam svetskih jezika i objavljene u Rusiji, Ukrajini, Kini, Litvaniji, Engleskoj, Francuskoj, Španiji, Mađarskoj,Finskoj, Indiji, Danskoj, Holandiji, Norveškoj, Poljskoj, Češkoj, Rumuniji, Nemačkoj i Sjedinjenim Američkim Državama. Dobitnica je NIN-ove nagrade za književnost za 2009. godinu za roman „Glasovi u vetru".

Grozdana Olujić danas živi i radi u Beogradu, a počasni je građanin grada Osla, nosilac danskog viteškog ordena Daneborg za zasluge na polju književnosti .

Biografija
----------

Grozdana Olujić je rođena 30. avgusta 1934. godine u Erdeviku. Gimnaziju je učila u Bečeju. Diplomirala je i magistrirala na Grupi za engleski jezik i književnost na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Beogradu.

Književnim radom počela je da se bavi veoma rano. U srednjoškolskim danima objavljivala je svoje radove u *Stražilovu* i *Mladoj kulturi*. Prva pripovetka štampana joj je prilikom konkursa za najbolju priču, koji je organizovala *Borba* 1953. godine.

Grozdana Olujuć, dobitnica je NIN-ove nagrade za najbolji roman („Glasovi u vetru") u 2009. godini.. Osim toga dobitnica je prve nagrade Politikinog zabavnika (1980), nagrade Mlado pokolenje (1980 i 1984), nagrade Zmajevih dečjih igara (1990). Dobila je nagradu Narodne prosvjete za roman „Izlet u nebo" i nagradu Telegrama za roman „Glasam za ljubav".

### Romani

Prvi roman o mladima i za mlade *Izlet u nebo* objavila je u dvadeset drugoj godini. Štampan 1957. godine, doživeo je i uspeh i osporavanje, prevođen je i prilagođen izvođenju u pozorištu, po njemu je snimljen i film *Čudna devojka*.
Godine 1959. Mlado pokolenje izdaje joj knjigu *Pisci o sebi*, zbirku književnih razgovora sa našim savremenim piscima.
Roman *Glasam za ljubav* (Prosveta, Beograd, 1962) dobija prvu nagradu zagrebačkog *Telegrama* za najbolji kratak roman 1963. godine, zatim se prenosi na filmsko platno i na pozorišnu scenu.

Romani *Ne budi zaspale pse* (Prosveta, Beograd, 1964) i *Divlje seme* (Prosveta, Beograd, 1967) prvi put u literaturu naših krajeva unose urbani život mladih ljudi, njihove probleme, ljubavi i nedoumice.

### Bajke

U oblasti književnosti za decu Grozdana Olujić napisala je nekoliko zbirki bajki׃ *Sedefna ruža i druge bajke* (Zagreb, 1979), za koju je dobila nagradu Politikinog zabavnika, *Nebeska reka i druge bajke* (Zagreb, 1984), *Dečak i princeza*, *Princ oblaka* (1990), *Zlatni tanjir,* *Kamen koji je leteo,* *Snežni cvet*, roman-bajku *Zvezdane lutalice* (1987). Za njih je dobila domaće i svetske nagrade׃ nagradu Mladog pokolenja, koju je primila dva puta 1980. i 1984, nagradu Zmajevih dečjih igara 1990. godine, povelje Zmajevih dečjih igara *Zlatni leptir* i *Stara maslina* 2002. godine.

Po bajkama Grozdane Olujić snimljene su ploča i kaseta *Sedefna ruža* u interpretaciji Mije Aleksića , uz muzičku pratnju Laze Ristovskog (PGP, Beograd) i televizijska serija (devet nastavaka od po trideset minuta). Svetsku premijeru na pozorišnim daskama bajke Grozdane Olujić imale su u pozorištu Eg, Albani, država Njujork.[*nedostaje referenca*]

Mnoge priče iz zbirke *Afrička ljubičica* (Narodna knjiga, 1984) uključene su u niz svetskih antologija u Rusiji, Izraelu, Indiji, Francuskoj, a priča *Igra* iz ove knjige nagrađena je na konkursu za najbolju svetsku priču u Arnsbergu, Nemačka.

### Eseji, prevodi i antologije

Pored većeg broja eseja o Francu Kafki, Tomasu Vulfu, Marselu Prustu i *Poetici bajke* , objavila je i studiju *Problem identiteta ličnosti u delu Virdžinije Vulf.*

Grozdana Olujić je prevela drame Arnolda Veskera, Jukija Mišime i Sola Beloua, romane savremene književnice iz Indije Amrite Pritam (*Taj čovek*, *Kostur*), delo dobitnika Pulicerove nagrade Vilijema Kenedija (*Korov*) i priredila i prevela pesme za antologiju savremene indijske poezije *Prizivanje svetlosti* (Rad, 1980).

U izdanju Srpske književne zadruge 2001. godine objavljena je *Antologija ljubavnih bajki sveta*, prva ove vrste u svetu, u kojoj su se na oko petsto strana, našle najlepše kineske, ruske, srpske, havajske, škotske, indijske, brazilske, estonske, japanske, aljaske narodne bajke, kao i niz autorskih umetničkih bajki Hansa Kristijana Andersena, braće Grim i Šarla Peroa.

Vanjske veze
------------

* Grozdana Olujić Fantastika u književnosti za decu Arhivirano 2010-04-04 na Wayback Machine-u
* Poetika bajke
* Nagrađeni na konkursu Zmajevih dečjih igara 1990. Arhivirano 2012-05-11 na Wayback Machine-u
* Zmajeve dečije igre, Olivera Šijački o bajkama Grozdane Olujić Arhivirano 2009-04-01 na Wayback Machine-u
* Intervju sa Grozdanom Olujić Arhivirano 2008-02-14 na Wayback Machine-u
* Članak o Grozdani Olujić[*mrtav link*]
* Lična stranica Grozdane Olujić na rumunskom jeziku Arhivirano 2009-04-03 na Wayback Machine-u
* Film Čudna devojka
* Film Sedefna ruža
* Slike sa promocije  Arhivirano 2009-07-05 na Wayback Machine-u
* Spisak [*mrtav link*]
* Intervju: Grozdana Olujić („Politika", 24. decembar 2009)
* U odraslima treperi duša deteta - intervju („Politika", 28. januar 2012)

Izvori
------

1. ↑   Int
2. ↑  [*mrtav link*]
3. ↑  Ko je ko u Srbiji 1991, Beograd 1991. strana 334, tekst „Olujić I. Grozdana"
4. ↑  *Čudna devojka*
5. ↑  „Nagrada Zmajevih dečjih igara 1990.". Arhivirano iz originala na datum 2012-05-11. Pristupljeno 2012-01-28.
6. ↑  Sedefna ruža
7. ↑  Poetika bajke

| * p
* r
* u
Dobitnici NIN-ove nagrade |
| --- |
| 1954–1992 | 

1954. Dobrica Ćosić (*Koreni*)  **•** 
1955. Mirko Božić (*Neisplakani*)  **•** 
1956. Oskar Davičo (*Beton i svici*)  **•** 
1957. Aleksandar Vučo (*Mrtve javke*)  **•** 
1958. Branko Ćopić (*Ne tuguj, bronzana stražo*)  **•** 
1959.  **•** 
1960. Radomir Konstantinović (*Izlazak*)  **•** 
1961. Dobrica Ćosić (*Deobe*)  **•** 
1962. Miroslav Krleža (*Zastave*)  **•** 
1963. Oskar Davičo (*Gladi*)  **•** 
1964. Oskar Davičo (*Tajne*)  **•** 
1965. Ranko Marinković (*Kiklop*)  **•** 
1966. Meša Selimović (*Derviš i smrt*)  **•** 
1967. Erih Koš (*Mreža*)  **•** 
1968. Slobodan Novak (*Mirisi, zlato i tamjan*)  **•** 
1969. Bora Ćosić (*Uloga moje porodice u svetskoj revoluciji*)  **•** 
1970. Borislav Pekić (*Hodočašće Arsenija Njegovana*)  **•** 
1971. Miloš Crnjanski (*Roman o Londonu*)  **•** 
1972. Danilo Kiša (*Peščanik*)  **•** 
1973. Mihailo Lalić (*Ratna sreća*)  **•** 
1974. Jure Franičević-Pločar (*Vir*)  **•** 
1975. Miodrag Bulatović (*Ljudi sa četiri prsta*)  **•** 
1976. Aleksandar Tišma (*Upotreba čoveka*)  **•** 
1977. Petko Vojnić Purčar (*Dom sve dalji*)  **•** 
1978. Mirko Kovač (*Vrata od utrobe*)  **•** 
1979. Pavle Ugrinov (*Zadat život*)  **•** 
1980. Slobodan Selenić (*Prijatelji*)  **•** 
1981. Pavao Pavličić (*Večernji akt*)  **•** 
1982. Antonije Isaković (*Tren 2*)  **•** 
1983. Dragoslav Mihailović (*Čizmaši*)  **•** 
1984. Milorad Pavić (*Hazarski rečnik*)  **•** 
1985. Živojin Pavlović (*Zid smrti*)  **•** 
1986. Vidosav Stevanović (*Testament*)  **•** 
1987. Voja Čolanović (*Zebnja na rasklapanje*)  **•** 
1988. Dubravka Ugrešić (*Forsiranje romana reke*)  **•** 
1989. Vojislav Lubarda (*Vaznesenje*)  **•** 
1990. Miroslav Josić Višnjić (*Odbrana i propast Bodroga u sedam burnih godišnjih doba*)  **•** 
1991. Milisav Savića (*Hleb i strah*)  **•** 
1992. Živojin Pavlović (*Lapot*)
 |
| 1993–2005 | 

1993. Radoslav Petković (*Sudbina i komentari*)  **•** 
1994. Vladimir Arsenijević (*U potpalublju*)  **•** 
1995. Svetlana Velmar Janković (*Bezdno*)  **•** 
1996. David Albahari (*Mamac*)  **•** 
1997. Milovan Danojlić (*Oslobodioci i izdajnici*)  **•** 
1998. Danilo Nikolić (*Fajront u Grgetegu*)  **•** 
1999. Maksimilijan Erenrajh (*Karakteristika*)  **•** 
2000. Goran Petrović (*Sitničarnica "Kod srećne ruke"*)  **•** 
2001. Zoran Ćirić (*Hobo*)  **•** 
2002. Mladen Markov (*Ukop oca*) **•** 
2003. Vladan Matijević (*Pisac iz daleka*) **•** 
2004. Vladimir Tasić (*Kiša i hartija*) **•** 
2005. Miro Vuksanović (*Semolj zemlja*)
 |
| 2006–2024 | 

2006. Svetislav Basara (*Uspon i pad Parkinsonove bolesti*)  **•** 
2007. Dragan Velikić (*Ruski prozor*)  **•** 
2008. Vladimir Pištalo (*Tesla, portret među maskama*)  **•** 
2009. Grozdana Olujić (*Glasovi u vetru*)  **•** 
2010. Gordana Ćirjanić (*Ono što oduvek želiš*)  **•** 
2011. Slobodan Tišma (*Bernardijeva soba*)  **•** 
2012. Aleksandar Gatalica (*Veliki rat*)  **•** 
2013. Goran Gocić (*Tai*)  **•** 
2014. Filip David (*Kuća sećanja i zaborava*)  **•** 
2015. Dragan Velikić (*Islednik*)  **•** 
2016. Ivana Dimić (*Arzamas*)  **•** 
2017. Dejan Atanacković (*Luzitanija*)  **•** 
2018. Vladimir Tabašević (*Zabluda Svetog Sebastijana*)  **•** 
2019. Saša Ilić (*Pas i kontrabas*)  **•** 
2020. Svetislav Basara (*Kontraendorfin*)  **•** 
2021. Milena Marković (*Deca*)  **•** 
2022. Danica Vukićević (*Unutrašnje more*)
 |
| a Odbio nagradu. |