**Finansijska tržišta** se mogu posmatrati u širem i užem smislu. U širem smislu, finansijska tržišta postoje svuda gde se obavljaju finansijske transakcije. U užem smislu, mogu se definisati kao organizovana mesta na kojima se susreću ponuda i tražnja za različitim oblicima finansijskih instrumenata (ili aktive).

Preko finansijskih tržišta privredni subjekti dolaze do sredstava neophodnih za finansiranje svog poslovanja. Ona olakšavaju povezivanje subjekata koji raspolažu viškovima finansijskih sredstava i subjekata kojima nedostaju finansijska sredstva, odnosno povezuju dve značajne makroekonomske kategorije – štednju i investicije.

Finansijska tržišta predstavljaju najznačajniji faktor ukupnog ekonomskog i privrednog sistema u zemljama sa razvijenom tržišnom privredom. Ona omogućava normalno odvijanje privrednih odnosa.

Preko finansijskih tržišta vrši se alokacija akumulacije sa ciljem da se ona najefikasnije upotrebi u proizvodnji. Subjekti koji raspolažu viškovima sredstava, putem kredita ili vlasničkih udela stavljaju ih na raspolaganje subjektima koji se bave proizvodnjom.

### Značaj finansijskih tržišta

Finansijska tržišta predstavljaju najznačajniji i najosetljiviji deo ukupnog ekonomskog i finansijskog sistema svake zemlje. Ona omogućavaju normalno i nesmetano funkcionisanje nacionalne ekonomije. Na njima se odražavaju sva zbivanja u realnim tokovima društvene reprodukcije. Ona predstavljaju jedan od osnovnih postulata tržišne privrede.

Finansijska tržišta su deo ekonomskog sistema. Na njih vrše uticaj promene na tržištu proizvoda i promene faktora proizvodnje. Takođe, finansijska tržišta vrše povratni uticaj na tržište proizvoda i faktore proizvodnje. Razvojem finansijskih tržišta povećava se ponuda finansijskih instrumenata, čime i drugi oblici aktive postaju predmet tržišnog valorizovanja.

Finansijska tržišta imaju veliki značaj za razvoj proizvodnje, povećanje društvenog proizvoda i ostvarivanje akumulacije.

#### Funkcija povezivanja

Finansijska tržišta, kao organizovana mesta na kojima dolazi do susretanja ponude i tražnje za različitim oblicima finansijskih instrumenata, omogućavaju povezivanje investicionih subjekata, kojima nedostaju finanijska sredstva, i štednih subjekata, koji raspolažu viškovima finansijskih sredstava.

#### Alokativna funkcija

Finansijska tržišta omogućavaju alokaciju slobodnih finansijskih sredstava, usmeravanjem tokova finansijskih sredstava od onih subjekata koji raspolažu viškovima sredstava ka onim subjektima kojima ta sredstva nedostaju.

#### Funkcija razvoja

Finansijska tržišta doprinose privrednom razvoju, jer dovode do povećanja mobilnosti finansijskih sredstava.

#### Funkcija efikasnosti

Preko finansijskih tržišta omogućava se efikasno korišćenje finansijskih sredstava jedne nacionalne ekonomije, čime se obezbeđuje efikasnije poslovanje u privredi.

#### Funkcija određivanja cene finansijskih sredstava

Na finansijskim tržištima se određuju cene finansijskih sredstava, odnosno obrazuju se cene korišćenja finansijskih sredstava.

#### Funkcija smanjenja troškova

Finansijska tržišta omogućavaju smanjenje troškova spajanja subjekta koji želi da proda, sa subjektom koji želi da kupi određeni finansijski instrument. Takođe, dolazi i do smanjenja troškova u vezi sa pribavljanjem određenih informacija koje se mogu dobiti na finansijskim tržištima.

#### Funkcija pouzdanosti

Finansijska tržišta omogućavaju da se smanjuje rizik iz poslova koji se obavljaju na ovim tržištima.

### Vrste finansijskih tržišta

Postoji veći broj kriterijuma za podelu finansijskih tržišta pa, samim tim, i više vrsta finansijskih tržišta.

#### Podela prema roku dospeća

Glavna podela finansijskih tržišta je ona koja ih svrstava u dve osnovne kategorije, s obzirom na rok dospeća finansijske aktive kojom se trguje na finansijskim tržištima:

* *tržište novca*
* *tržište kapitala*

**Tržište novca (kratkoročno tržište)** je segment finansijskih tržišta za kratkoročne oblike finansijske aktive, gde se trguje žiralnim novcem i hartijama od vrednosti sa rokom dospeća kraćim od godinu dana. Osnovni učesnici su banke. Ovo tržište obezbeđuje likvidnost i solventnost privrednim subjektima. 

**Tržište kapitala (dugoročno tržište)** je segment finansijskih tržišta na kome se trguje finansijskom aktivom sa rokom dospeća dužim od jedne godine. Na ovom tržištu se prevashodno trguje dugoročnim hartijama od vrednosti, instrumentima duga i vlasničkim instrumentima. Emitenti na tržištu kapitala dolaze do sredstava za svoje dugoročno finansiranje. Na ovom tržištu posebnu ulogu imaju tzv. institucionalni investitori)

#### Podela prema području koje pokrivaju

Polazeći od mesta na kome se transakcije obavljaju i područja koje pokrivaju, finansijska tržišta se mogu podeliti na:

* *lokalna tržišta*
* *nacionalna tržišta*
* *međunarodna tržišta*

**Lokalna tržišta** se odnose na uže područje jedne zemlje. **Nacionalna (domaća) tržišta** se odnose na celu zemlju. **Međunarodna (eksterna) tržišta** se odnose na više zemalja, pa se i emitovanje hartija od vrednosti vrši istovremeno u više zemalja.

#### Prema pravu koje se nalazi u njihovoj osnovi

Sa aspekta prirode prava koja se nalaze u osnovi finansijskih instrumenata kojima se trguje, razliku se:

* *tržišta osnovnih hartija od vrednosti* (tržište instrumenata duga, i tržište vlasničkih instrumenata)
* *tržišta izvedenih hartija od vrednosti*

Na **tržištu instrumenata duga** trguje se instrumentima duga koji predstavljaju oblik hartija od vrednosti kojima se uobličavaju dužničko-poverilački odnosi, odnosno kreditni odnosi. Tu spadaju različite hartije od vrednosti, kao što su obveznice, zapisi, certifikati i slično, kojima se vrši kreditiranje poslovanja emitenata. Emisijom ovih hartija emitent prikuplja sredstva za svoje finansiranje, jer kupci takvih hartija postaju kreditori i nalaze se u ulozi koju ima banka kod direktnog kreditiranja.

Na **tržištu vlasničkih instrumenata** trguje se akcijama i deonicama. Kupci ovih hartija od vrednosti ne postaju kreditori, kao kod kupovine instrumenata duga, već postaju vlasnici dela aktive i budućih prihoda emitenta.

Tržište **izvedenih hartija od vrednosti (ili derivatna tržišta)**  nastala su razvojem izvedenih hartija od vrednosti, odnosno finansijskih derivata. Ove hartije od vrednosti se nazivaju izvedenim zato što njihova vrednost zavisi od vrednosti neke druge aktive koja se nalazi u njihovoj osnovi. Ta druga aktiva može biti roba, osnovne hartije od vrednosti, kamatna stopa, devizni kurs itd.

#### Podela prema vremenu plaćanja i isporuke

Polazeći od vremena plaćanja i isporuke finansijske aktive, razlikuju se:

* *promptna tržišta*
* *terminska tržišta*

Karakteristika **promptnih (terminskih) tržišta** je da se poslovi i transakcije koje se na njima zaključe odmah realizuju – isporuka finansijske aktive i plaćanje vrše se odmah po zaključenju posla. Karakteristika **terminskih tržišta** je da se na njima zaključuju terminski (ročni) poslovi, koji predstavljaju sporazum učesnika da realizuju određene finansijske transakcije u budućnosti (ovde spadaju tržišta izvedenih hartija od vrednosti tj. derivatna tržišta).

#### Podela prema prirodi transakcije

Polazeći od emisije hartija od vrednosti, odnosno od prirode transakcije, razlikuju se:

* *primarna tržišta*
* *sekundarna tržišta*

Podela je izvršena po tome da li se na njima vrši prva kupovina i prodaja finansijskih instrumenata koje su kreirale deficitne ekonomske jedinice, ili dalja kupoprodaja.

**Primarna tržišta** su ona na kojima se vrši primarna emisija pojedinih hartija od vrednosti. Na njima se obavlja prva transakcija hartija od vrednosti, odnosno, na njima se uvode nove hartije od vrednosti. *Kupci* kupuju novoemitovane hartije od vrednosti i ujedno postaju njeni prvi vlasnici. Kupac u ovom slučaju ima položaj investitora, jer kupovina za njega znači investiciju, s obzirom da od kupljene hartije od vrednosti očekuje prihode veće od ulaganja koje je imao pri kupovini hartije od vrednosti. *Prodavci* novoemitovanih hartija od vrednosti imaju ulogu emitenata koji preko primarnog tržišta dolaze do sredstava za svoje finansiranje.

**Primarna finansijska tržišta** imaju funkciju da se transferisanjem finansijske štednje obezbedi njena efikasna alokacija krajnjim korisnicima.

**Sekundarna tržišta** su ona na kojima se trguje već emitovanim hartijama od vrednosti. Na njima se obavlja preprodaja, odnosno druga i naredna transakcija sa hartijama od vrednosti.

Ova tržišta omogućavaju prodaju finansijske aktive, da bi se došlo do likvidnih sredstava, jer ova tržišta obezbeđuju likvidnost finansijske aktive a to znači da obezbeđuju likvidnost privrednim subjektima. Jedna od bitnih funkcija sekundarnih tržišta je da ona određuju cenu finansijske aktive, čime se postiže efikasnost poslovanja i upravljanja.

**Sekundarna tržišta** postoje za skoro sve hartije od vrednosti – obveznice, akcije, opcije, fjučerse.

#### Podela prema prometu

Sa aspekta prometa, razliku se:

* *berzanski promet i tržišta*
* *vanberzanski promet i tržišta*

**Berzanski promet** proističe iz poslova i transakcija koji se obavljaju na berzi.

Postojanje **vanberzanskog prometa** znači da se transakcije mogu obavljati i na drugim mestima osim berze. Ta druga mesta mogu biti pri berzi, posredstvom banaka, pomoću informacionih sistema, itd.

#### Podela prema organizacionoj strukturi

Imajući u vidu organizacionu strukturu, finansijska tržišta mogu biti:

* *aukciona finansijska tržišta*
* *posrednička finansijska tržišta*
* *preko šaltera finansijska tržišta*

**Aukciona finansijska tržišta** su ona koja posluju na principima aukcije, odnosno, kupac postaje onaj subjekat koji ponudi najveću cenu.

**Posrednička finansijska tržišta** su ona tržišta na kojima se poslovi i transakcije obavljaju preko posebnih, ovlašćenih posrednika, najčešće brokera i dilera.

Poseban oblik finansijskog tržišta organizuje se **preko šaltera**, što predstavlja vid vanberzanskog prometa u kome se transakcije obavljaju putem uparivanja ponude i tražnje preko informacione i kompjuterske tehnologije. Zainteresovani kupci i prodavci podnose svoje naloge na šalterima banaka ili ovlašćenih agenata.

#### Podela prema finansijskim tokovima

S obzirom da postoje direktni i intermedijarni finansijski tokovi, postoji i podela finansijskih tržišta na:

* *direktna finansijska tržišta*
* *intermedijarna finansijska tržišta*

Na **direktnim finansijskim tržištima** obavlja se kupovina i prodaja, kako primarna tako i sekundarna, samo finansijskih instrumenata koje su izdale deficitne ekonomske jedinice, bez obzira da li su u njih uključeni dileri ili brokeri. Drugim rečima, u direktna finansijska tržišta spada i primarna i sekundarna kupoprodaja akcija preduzeća, ili obveznica preduzeća i države, komercijalnih zapisa preduzeća i slično.

Na **intermedijarnim finansijskim tržištima** kupuju se i prodaju finansijski instrumenti koje su izdale intermedijarne finansijske institucije – banke, penzioni fondovi, osiguravajuća društva, investicione kompanije i fondovi. Ovo znači da u intermedijarna tržišta spada kupoprodaja depozita, depozitnih certifikata i blagajničkih zapisa banaka, polisa osiguranja, obveznica i akcija institucionalnih investitora.

#### Podela prema organizovanosti mesta na kojima se trguje

U zavisnosti od stepena organizovanosti mesta na kojima se finansijsko-tržišne operacije ostvaruju, razliku se:

* *organizovana tržišta*
* *slobodna tržišta*

**Organizovana (institucionalizovana) tržišta** postoje kada se finansijsko-tržišne operacije ostvaruju na organizovanim mestima (berzama) i po strogo regulisanoj proceduri, uz fizičko prisustvo aktera ili njihovih predstavnika.

**Slobodna (neinstitucionalizovana) tržišta** postoje kada se finansijski instrumenti kupuju i prodaju po mnogo manje formalizovanoj proceduri i na manje organizovanim mestima.

#### Podela prema tipu finansijske aktive

Pored opšte i globalne podele finansijskih tržišta, postoji dalja njihova segmentacija na specijalizovana tržišta. Polazeći od finansijske aktive kojom se trguje, razlikuje se pet osnovnih segmenata finansijskih tržišta:

* *tržište novca*
* *tržište kapitala*
* *devizno tržište*
* *hipotekarno tržište*
* *tržište finansijskih derivata*

**Devizno tržište** na specifičan način prožima i novčano tržište i tržište kapitala, zbog čega se ono i tretira kao sastavni deo i jednog i drugog. Međutim, ono ima dovoljno specifičnosti da ga treba tretirati kao posebno finansijsko tržište.

Na **hipotekarnom tržištu** se trguje hipotekarnim kreditima i hartijama od vrednosti na bazi hipoteke. Ovi poslovi su postali privlačni jer se kao njihovo osiguranje javlja hipoteka na realna nepokretna dobra – zemljište, zgrade i druge nepokretnosti.

### Vidi još

* finansijska aktiva
* finansijske institucije
* finansijska štednja