*Za ostale upotrebe, v. Добрић (razvrstavanje).*

  
Координате: 44° 42′ 04" СГШ, 19° 34′ 32" ИГД

**Добрић** је насеље у Србији у општини Шабац у Мачванском округу. Према попису из 2011. било је 1044 становника.
Добрић - село под гором, Село Добрић кап воде у рекама Србије само су неки од назива књига о овом селу, на граници брежуљкасте Поцерине и равне Мачве, на надморској висини од 94 до 155 метара, сконцентрисаном на левој и десној страни пута Шабац- Радовашница- планина Цер.
У истроијским документима село се помиње први пут 1521. године.

Данашње село Добрић, према документима Историјског архива у Шапцу (в. *Шабац у прошлост*и, "Историјски архив", Шабац 1970. стр,190.) спомиње се од године 1528. као средње влашко насеље, када је бројало 16 кућа... После 1533, а пре 1548. године село се разгранало, и разделило на два села: на Доњи Добрић и Горњи Добрић (Исто. стр. 235.. Први је бројао 19, а други 20 кућа.

Село је карактерисао развој разноврсне привреде - виноградарство, ратарство, сточарство...

О постанку села, у Летопису сеоске цркве записано је, а тако и предање говори, да су се у старо време у село доселила два брата Добросав и Богосав. Они су неколико година живели заједно, па се Богосав одсели мало даље од Добросава. По имену Богосава прозове се друго село - Богосавац, а по имену Добросава прозове се село Добрић. Та имена села су и до данас сачувана.

Желећи да се Србија што више насели, кнез Милош Обреновић је преко свог најмлађег брата Јеврема, господара Шапца (1816-1831) и Шабачке нахије, наредио Марку Штитарцу, кнезу од Мачве и Поцерине да прима све који долазе из крајева под Турцима, да их узима у своју заштиту и насељава у Поцерини. Тако је Добрић постао стециште свих оних који су морали од некога да се склањају, а Марко Штитарац их је узимао за своје пандуре. 
Под командом Марка Штитарца село се насељавало у шорове који и данас постоје.

Најаутентичнији запис о селу налази се у Летопису цркве Добрић-ске (изграђена 1827. године на темељима две раније спаљене цркве брвнаре од којих је прва саграђена 1651. године). Овај Летопис је започео веома образовани Добрић-ски парох Добривоје Мандић (завршио је богословско-учитељску школу и филозофски факултет) када је рукоположен 1926. године.

Летопис је у оригиналу пренет у монографији „**Село Добрић - кап воде у рекама Србије**" (2007), аутора проф. др Слободана И. Марковић пореклом из овог села.

Школа у селу је почела са радом 1825. године и била средишна школа за седам околних села: Маове, Метковић, Грушић, Цуљковић, Радовашница, Липолист и Богосавац. Школа је најпре радила у црквеној кући, касније у згради бивше општинске суднице до изградње школе у средини села.

Први учитељи у Добрићу нису били за то школовани људи ни професионалци, већ калуђери и раскалуђери, занатлије и ислужени подофицири из Срема. Године 1899. учитељ Јован Вуксановић ударио је темељ школе у средини села. Градња је трајала 11 година, па је школска зграда завршена 1900. године. Школа је имала две простране учионице и једну канцеларију.

Године 1947. сазидана је садашња осмогодишња окружна школа, а зидали су је мештани и немачки заробљеници. 

Године 1912. мештани су основали Народну књижницу која је у то време бројала 38 чланова. Исте године основали су и певачко друштво „Поцерац" Исте године у селу је основан фудбалски клуб „Будућност". Фудбалски клуб је најбоље резултате остварио седамдесетих година двадесетога века. Паралелно са фудбалом у селу су се развијале и друге спортске дисциплине - вишебој, рвање итд.. Највише такмичарске резултате остварили су мештани у вишебоју, а у клупским такмичењима рвачки клуб „Младост".

Демографија
-----------

У насељу Добрић живи 962 пунолетна становника, а просечна старост становништва износи 41,1 година (40,0 код мушкараца и 42,2 код жена). У насељу има 369 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 3,27.

Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 1375 |  |
| **1953.** | 1469 |  |
| **1961.** | 1460 |  |
| **1971.** | 1385 |  |
| **1981.** | 1375 |  |
| **1991.** | 1265 | 1245 |
| **2002.** | 1232 | 1205 |
|  |  |  |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 1.142 | 94,77% |
| Роми |    | 35 | 2,90% |
| Хрвати |    | 12 | 0,99% |
| Југословени |    | 1 | 0,08% |
| непознато |    | 10 | 0,82% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 1 |    |    | 4 |
| 80+ | 9 |    |    | 14 |
| 75-79 | 13 |    |    | 30 |
| 70-74 | 42 |    |    | 37 |
| 65-69 | 41 |    |    | 36 |
| 60-64 | 36 |    |    | 35 |
| 55-59 | 32 |    |    | 35 |
| 50-54 | 45 |    |    | 47 |
| 45-49 | 50 |    |    | 47 |
| 40-44 | 34 |    |    | 30 |
| 35-39 | 59 |    |    | 39 |
| 30-34 | 40 |    |    | 36 |
| 25-29 | 49 |    |    | 35 |
| 20-24 | 28 |    |    | 29 |
| 15-19 | 38 |    |    | 48 |
| 10-14 | 42 |    |    | 29 |
| 5-9 | 41 |    |    | 27 |
| 0-4 | 21 |    |    | 26 |
| просек | 40.0 |  |  | 42.2 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 271 | 316 | 351 | 335 | 345 | 348 | 369 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 69 | 85 | 63 | 63 | 40 | 30 | 11 | 6 | 1 | 1 | 3.27 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 517 | 173 | 294 | 33 | 15 | 2 |
| Женски | 502 | 101 | 294 | 94 | 11 | 2 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 347 | 238 | - | - | 28 | 3 | 11 | 13 | 2 | 14 |
| Женски | 179 | 132 | - | - | 9 | - | - | 11 | 2 | 2 |
| Оба | 526 | 370 | - | - | 37 | 3 | 11 | 24 | 4 | 16 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | 1 | 1 | 5 | 2 | 5 | 5 | - | - | 19 |
| Женски | 2 | 1 | 2 | 8 | 7 | 3 | - | - | - |
| Оба | 3 | 2 | 7 | 10 | 12 | 8 | - | - | 19 |

Референце
---------

1. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
2. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
3. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |

* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* План насеља на мапи (Mapquest)

| * p
* r
* u
**Насељена места** града Шапца |
| --- |
| Бела Река • Богосавац • Бојић • Букор • Варна • Волујац • Горња Врањска • Грушић • Двориште • Десић • Добрић • Дреновац • Дуваниште • Жабар • Заблаће • Змињак • Јевремовац • Јеленча • Корман • Криваја • Липолист • Мајур • Мала Врањска • Маови • Мачвански Причиновић • Метлић • Милошевац • Миокус • Мишар • Мрђеновац • Накучани • Орашац • Орид • Петковица • Петловача • Поцерски Метковић • Поцерски Причиновић • Предворица • Прњавор • Радовашница • Рибари • Румска • Синошевић • Скрађани • Слатина • Слепчевић • Табановић • Церовац • Цуљковић • **Шабац** • Шеварице • Штитар |