Координате: 44° 49′ 34" СГШ, 21° 02′ 08" ИГД

**Делиблато** је село на територији општине Ковин, у јужнобанатском округу, у Војводини, Србија. Надморска висина места је 94 м. Први подаци за ово насеље датирају из 1660. године. Налази се на ободу Делиблатске пешчаре. Село има 2939 становника према попису из 2011. године, а главна делатност је пољопривреда.

Географски положај
------------------

Делиблато је лоцирано на периферији лесне заравни, на месту где се она спаја с лесном терасом, на 90 до 110 метара надморске висине. Делиблатска пешчара је удаљена 2 километра од северних делова насеља, док је западна ивица насеља одређена долином Обзовик - баре.
Делиблато се налази на кружном путу Панчево - Ковин. Од Мраморка је удаљено 6 километара, а од Ковина 9 километара. Кроз пешчару води пут до Беле Цркве.

Историја
--------

Први писани подаци датирају из 1660. године и по њима насеље је вероватно настало за време Турака и спомиње се као српско. Вероватно је већи број досељен под грофом Ђурђем Бранковићем и патријархом Ареснијем Чарнојевићем. У ратовима Аустрије и Турске Делиблато је претрпело знатна оштећења, тако да је након протеривања Турака остало само 16 домаћинстава. Делиблато је изграђено 1689. године, са школом и црквом од брвана и дасака.

На Марцијевој карти од 1723. до 1725. године Делиблато је означено као ненасељено, а подручје је припадало панчевачком округу. Поново се јавља као мање насеље 1753. године са српским живљем. Одлуком Марије Терезије од 1770. године налазило се у Војној крајини и у њега се тада досељава већи број српских граничара и Румуна. 1773. године припојено је илирско-банатској, а две године касније немачко-банатској регименти. Милитарска тривијална школа са намачким наставним језиком отворена је 1780. године  

#### Летопис

Према подацима црквене хронике 1778. године подигнута је Српска православна црква од тврдог материјала у близини старе која је том приликом порушена.
Године 1836. Делиблато је постало седиште шумар а за банатску пешчару, а 1873. године припојено је делиблатско-ковинском срезу тамишког комитета.

Године 1838. стара школска зграда од дрвета је срушена и изграђене нова од тврдог материјала. Имала је три учионице и стан за два учитеља. У њој су се школовала српска и румунска деца. На улазу у школско двориште, изнад оба стуба, писало је на немачком језику: „Делиблатска општинска народна школа". Преко пута сеоског дома, 1856. године, на иницијативу капетана Александра Будисављевића, саграђена је нова двоспратна школска зграда, Српска тривијална школа, у којој се настава изводила на немачком језику, али се учио српски језик као предмет. Први учитељ у селу био је Атанасије Томић, који је учио децу од 1779. до 1810. године.  
 
По првом систематском попису 1869. године Делиблато је имало 3.505 становника, а 2002. године 3.488 становника. Најбројнију етничку групу чине Срби и Румуни .
Румунска православна црква изграђена је 1925. година.  
   
 
Године 1950. године село добија осмогодишњус школу, која 1961. године добија име "Паја Маргановић". Нова школска зграда са фискултурном салом и свим условима за образовно-васпитни рад изграђена је 1978. године. Делиблато има, дом културе, библиотеку и дугу културну традицију, коју негује КУД „Паја Маргановић". У Делиблату постоји здравствена станица са апотеком.

Делиблато је познато револуционарно насеље. Борцима и жртвама фашистичког терора подигнути су: Споменик револуције, биста Паји Маргановићу и спомен плоча Паји Маргановићу, Богдану Петровићу и Албу Петру Макри.

У Делиблату ради више спортских клубова: ФК"Омладинац", МРК"Омладинац", Коњички клуб „Делиблато", Удружење спортских риболоваца. Поред тога постоји Ловачко друштво које има свој ловачки дом и Добровољачко ватрогасно друштво.

Близина Чардака, на коме је за потребе организовања омладинских радних акција изграђен комплекс објеката за смештај и исхрану, са амбулантом, а сада још увек у функцији избегличког кампа, на путу је да се развије у туристички центар овог подручја, погодан за излетнички туризам, стационирани боравак туриста исл.

Демографија
-----------

У насељу Делиблато живи 2719 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 40,5 година (38,7 код мушкараца и 42,2 код жена). У насељу има 1011 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 3,18.

Ово насеље је углавном насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 4281 |  |
| **1953.** | 4509 |  |
| **1961.** | 4262 |  |
| **1971.** | 4189 |  |
| **1981.** | 3885 |  |
| **1991.** | 3722 | 3558 |
| **2002.** | 3596 | 3498 |
|  |  |  |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Година** | **Укупно** | Срби | Румуни | Југословени | Мађари | Роми | Хрвати | Црногорци | *Остали* |
| 1991. | 3,722 | 74.2% | 17.35% | 4.00% | 1.85% | 0.80% | 0.37% | 0.29% | 0.69% |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 2.802 | 80,10% |
| Румуни |    | 441 | 12,60% |
| Мађари |    | 44 | 1,25% |
| Југословени |    | 43 | 1,22% |
| Роми |    | 38 | 1,08% |
| Црногорци |    | 10 | 0,28% |
| Хрвати |    | 9 | 0,25% |
| Чеси |    | 3 | 0,08% |
| Немци |    | 3 | 0,08% |
| Муслимани |    | 3 | 0,08% |
| Власи |    | 3 | 0,08% |
| Руси |    | 2 | 0,05% |
| Македонци |    | 2 | 0,05% |
| Словаци |    | 1 | 0,02% |
| непознато |    | 32 | 0,91% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 4 |    |    | 4 |
| 80+ | 35 |    |    | 45 |
| 75-79 | 53 |    |    | 88 |
| 70-74 | 95 |    |    | 109 |
| 65-69 | 92 |    |    | 154 |
| 60-64 | 74 |    |    | 108 |
| 55-59 | 75 |    |    | 80 |
| 50-54 | 119 |    |    | 123 |
| 45-49 | 150 |    |    | 135 |
| 40-44 | 138 |    |    | 113 |
| 35-39 | 120 |    |    | 122 |
| 30-34 | 108 |    |    | 89 |
| 25-29 | 95 |    |    | 99 |
| 20-24 | 104 |    |    | 90 |
| 15-19 | 131 |    |    | 126 |
| 10-14 | 128 |    |    | 115 |
| 5-9 | 129 |    |    | 101 |
| 0-4 | 70 |    |    | 77 |
| просек | 38.7 |  |  | 42.2 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 1234 | 1300 | 1297 | 1287 | 1242 | 1181 | 1011 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 190 | 247 | 167 | 176 | 123 | 74 | 19 | 10 | 2 | 3 | 3.18 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 1393 | 404 | 847 | 87 | 53 | 2 |
| Женски | 1485 | 252 | 860 | 321 | 52 | - |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 763 | 504 | - | 1 | 101 | 3 | 24 | 27 | 24 | 20 |
| Женски | 405 | 266 | - | - | 32 | 1 | - | 30 | 10 | 2 |
| Оба | 1168 | 770 | - | 1 | 133 | 4 | 24 | 57 | 34 | 22 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | 2 | 3 | 9 | 8 | 10 | 7 | 1 | - | 19 |
| Женски | - | 6 | 4 | 22 | 26 | 2 | 2 | - | 2 |
| Оба | 2 | 9 | 13 | 30 | 36 | 9 | 3 | - | 21 |

Референце
---------

1. ↑  Територија Подунавске Области написао Др. Владимир Марган Председник Обл. Одбора Смедереву 1928 г.
2. ↑  „Летопис" Феликс Милекер (1928. г)
3. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
4. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
5. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

### Коришћена Литература

* Извор Монографија Подунавске области 1812-1927 саставио Др, Владимир Марган бив. Председник Обласног одбора Комесар Обласне Самоуправе, објавјено 1927„Напредак Панчево"
* »Летопис« Општина у јужном Банату: *Банатска места и обичаји* Марина (Беч 1999).

Летопис рериод 1812 – 2009 г. Саставио од Писаних трагова, Летописа, по предању о Банатских места и обичаји настанак села ко су били Досењеници чиме се бавили мештани

* *Напомена*

У уводном делу аутор је дао кратак историјски преглед овог подручја од праисторијских времена до уласка Баната у састав Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Највећи прилог у овом делу чине *,»Летописи«* и трудио се да не пропусти ниједну важну чињеницу у прошлости описиваних места.

Иначе Монографија Подунавске области (Панчево, 1929) коју је саставио др Владимир Марган сачињена је од три дела и представља и данас једно од незаобилазних дела за проучавање Баната.

Написали су најбољи познаваоци појединих тема и проблема – истакнути историчари, професори универзитета, директори школа, сеоски начелници, економисти, инжињери, социјолози, лекари, црквена лица, правници, кустосии библиотекари. Укупно 61 аутор.

Стављајући данашњим читаоцима на увид, које се први пут појављује у овом облику, верујемо да ћемо задовољити већ доста раширен интерес за проучавање прошлости наших Банатских насеља.

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |


***Делиблато*** na Wikimedijinoj ostavi

* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Мапа и раздаљине до најближих насеља
* План насеља на мапи (Mapquest)
* Делиблато на вики мапи (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* Румунска Православна црква

Румунска православна црква

| * p
* r
* u
Насељена места општине Ковин |
| --- |
| 

**Ковин** (13.515)+++  **•**  Баваниште (5.820)+  **•**  Делиблато (2.939)+  **•**  Гај (2.929)+  **•**  Мраморак (2.690)+  **•**  Скореновац (2.354)+  **•**  Плочица (1.794)+  **•**  Дубовац (1.188)+  **•**  Мало Баваниште (332)+  **•**  Шумарак (161)+ |
| + сеоска насеља • • • ++ градска насеља • • • +++ административно седиште града  **Извор**: Попис становништва, домаћинстава и станова у Републици Србији 2011 – Старост и пол - Републички завод за статистику, Београд, 2012. година. ISBN 978-86-6161-028-8. Становнишптво-старост и пол (подаци по насељима) |