**Fudbalski rat** (ili **Nogometni rat**), znan još i kao **Stosatni rat** (španjolski: *La guerra del fútbol*) bio je kratkotrajni rat između Salvadora i Hondurasa, koji se vodio 1969. godine. Iako su uzroci sukoba bili mnogo dublji, rat se poklopio održavanjem kvalifikacijskih utakmica za FIFA Svjetsko prvenstvo 1970. između dviju reprezentacija, po čemu je rat i dobio ime; termin ratu dali su poljski novinar Ryszard Kapuściński i jamajčanski novinar Bob Dickens. Rat je formalno započeo 14. srpnja 1969. godine, kada je Salvador napao Honduras, a završen je četiri dana kasnije, nakon što je Organizacija američkih država ispregovarala mirovni sporazum između dviju zemalja; službeni mir na snagu je stupio 20. srpnja 1969. godine. Salvadorske trupe koje su ostale u Hondurasu konačno su se povukle početkom kolovoza.

Kontekst i uzroci
-----------------

Iako naziv rata sugerira kako je uzrok bila nogometna utakmica, uzroci konflikta idu mnogo dublje, odnosno tiču se zemljišne reforme koja je bila u tijeku u Hondurasu, odnosno demografskih i imigracijskih problema u Salvadoru. Iako je Honduras gotovo pet puta veći od Salvadora, populacija potonjeg je 1969. godine bila oko 40% veća (3,700,000 prema 2,600,000) nego u Hondurasu. Početkom XX. vijeka, stanovnici Salvadora su počeli masovno emigrirati u Honduras, toliko da je do 1969. godine više od 300,000 Salvadoraca živjelo u Hondurasu; oni su tada sačinjavali oko 20% populacije Hondurasa.

Kao što je bio slučaj u većini centralnoameričkih zemalja, veliki zemljoposjednici i bogate tvrtke su bili vlasnici većine zemljišta u Hondurasu. Ozloglašena United Fruit Company bila je vlasnik 10% zemljišta, što je prosječnom zemljoposjedniku praktički onemogućavalo konkurentnost na tržištu. Godine 1966. United Fruit Company se udružila s velikim brojem drugih velikih kompanija i formirala Nacionalni savez poljoprivrednika i stočara Hondurasa (*Federación Nacional de Agricultores y Ganaderos de Honduras*, FENAGH); FENAGH je bila usmjerena protiv siromašnih, ali je imala i snažne antisalvadorske sentimente. Grupacija je opetovano pritiskala tadašnjeg honduraškog čelnika, generala Oswalda Lópeza Arellana, da zaštiti prava bogatih zemljoposjednika.

Honduras je 1962. godine donio novi zakon o reformi zemljišta. Reforma se provodila postepeno, a kada je 1967. godine bila u svojoj posljednjoj fazi, centralna vlast i općine su preotele većinu zemlje ilegalno okupirane od strane salvadorskih imigranata te ju preraspodijelili među rođenim Hondurašanima, sukladno zakonskim uvjetima. Ova otimačina, koja je rađena neselektivno, stvarala je velike probleme mješovitim, honduraško-salvadorskim bračnim parovima, ali i salvadorskim radnicima, koji su masovno protjerivani iz zemlje. 

Ovakav teror honduraške države prema salvadorskim imigrantima doveo je do značajnog porasta tenzija između susjednih zemalja.

Sukobi na nogometnim terenima
-----------------------------

*Glavni članak: Kvalifikacije za FIFA Svjetsko prvenstvo 1970.*
U jeku ovih poraslih tenzija, nogometne reprezentacije Hondurasa i Salvadora su u lipnju 1969. godine trebale igrati dvije kvalifikacijske utakmice za FIFA Svjetsko prvenstvo 1970. godine. Prva utakmica odigrana je 8. lipnja 1969. godine u Tegucigalpi, a Honduras je pobijedio golom Leonarda Wellsa u 89. minuti utakmice; tokom utakmice je došlo do manjih sukoba među navijačima.

---

8. lipnja 1969.

| Honduras Honduras | 1:0 |  Salvador |
| --- | --- | --- |
| Wells Pogodak nakon 89 minuta 89' |  |  |

Estadio Nacional, TegucigalpaGledatelja: 17,827Sudac: Meksiko Arturo Yamasaki

---

Uzvratna utakmica odigrana je tjedan dana kasnije, 15. lipnja 1969. godine, u San Salvadoru. Salvador je uvjerljivo pobijedio u toj utakmici, a ovu je utakmicu popratilo još veće nasilje nego u Hondurasu. Uz to, honduraški igrači su trpjeli zlostavljanje od strane Salvadoraca, koji su ih napali u hotelu te bacali na njih jaja i mrtve štakore; honduraški navijači su brutalno fizički napadani na stadionu, a Salvadorci su se otvoreno izrugivali honduraškoj himni i zastavi. Kako je rekao tadašnji honduraški izbornik, Mario Griffin, njegovi su igrači bili sretni što su izgubili utakmicu i živi se vratili kući.

---

15. lipnja 1969.

| Salvador Salvador | 3:0 | Honduras Honduras |
| --- | --- | --- |
| Martínez Pogodak nakon 27 minuta 27' (pen.), Pogodak nakon 41 minuta 41' Acevedo Pogodak nakon 29 minuta 29' |  |  |

Estadio "El Mágico", San SalvadorGledatelja: 36,470Sudac: Nizozemski Antili Walter Van Rosberg

---

Iako je Salvador imao bolju gol razliku u dva susreta, tada su vrijedila pravila da se gledaju samo bodovi, tako da su Honduras i Salvador bili izjednačeni te se morala odigrati treća utakmica kako bi se znalo koja reprezentacija prolazi u posljednji kvalifikacijski krug, gdje je čekala reprezentacija Haitija. Majstorica je zakazana za 27. lipnja 1969. godine u Ciudad de Méxicu, a mediji su zbog rastućih tenzija bili izrazito zainteresirani za utakmicu. Salvador je na koncu pobijedio nakon produžetaka te izborio posljednji krug, gdje je na koncu dobio Haiti i kvalificirao se na prvenstvo.

---

27. lipnja 1969.

| Salvador Salvador | 3:2 (pr.) | Honduras Honduras |
| --- | --- | --- |
| Martínez Goal 8', Pogodak nakon 28 minuta 28' Quintanilla Goal 101' |  | Cardona Goal 19'  Gómez Goal 50' |

Estadio Azteca, Ciudad de MéxicoGledatelja: 15,326Sudac: Meksiko Abel Aguilar Elizalde

---

Ipak, ova posljednja utakmica ostala je značajnija po svojim političkim implikacijama te se često citira kao prvi "ratni sukob" između dviju zemalja, koji će kulminirati niti mjesec dana kasnije. Naime, na sam dan treće utakmice, Salvador je raskinuo sve diplomatske odnose s Hondurasom, navodeći kako je preko 10,000 Salvadoraca bili prisiljeno napustiti Honduras između druge i treće utakmice te kako honduraške vlasti sustavno ignoriraju zločine koji se događaju prema njihovim državljanima. Nogometaši su tako na terenu "ratovali" za svoje države, a cjelokupna atmosfera na terenu, ali i na tribinama potakla je poljskog novinara, Ryszarda Kapuścińskog, da cijelom sukobu da ime "Nogometni rat".

Iako dvije države još uvijek nisu ratovale u ovom trenutku, vojska Salvadora će već 14. srpnja 1969. godine napasti Honduras.

Rat
---

Salvadorski vojnici tokom Nogometnog rata 1969. godine. Salvador je imao brojčano moćniju vojsku te je generalno bio uspješniji u ratu protiv Hondurasa.
Oružani sukob, kao eskalacija rastućih tenzija, izbio je u kasnim popodnevnim satima 14. srpnja 1969. godine. Ratno zrakoplovstvo Salvadora je, koristeći civilne avione s dodanim eksplozivima, upalo u Honduras te bombardiralo unaprijed dogovorene ciljeve, među kojima je bio i međunarodni aerodrom Toncontín; gađanje aerodroma onemogućilo je brzu reakciju honduraške avijacije. Brojčano nadmoćnija kopnena vojska Salvadora ubrzo je krenula prema Hondurasu, preuzevši kontrolu nad dvjema velikim cestama koje su povezivale susjedne države. Salvadorska invazija imala je tri glavna smjera, a to su bili Chalatenaško bojište, Sjeverno bojište i Istočno bojište. Chalatenaško bojište trebalo se voditi na sjeverozapadu zemlje, međutim radilo se o strateškom i rezervnom bojištu, koje bi bilo aktivirano samo u slučaju honduraškog prodiranja u Salvador, što se nikada nije dogodilo; Sjeverno i Istočno bojište su bili aktivni do kraja sukoba te su sačinjavali okosnicu salvadorskog prodora. 

Uhvativši svoje susjede nespremnima, Salvadorci su inicijalno brzo napredovali. Do poslijepodneva 15. srpnja, honduraška vojska se povukla više od osam kilometara. Središte departmana Ocotepeque, grad Nuevo Ocotepeque, ubrzo je pao zajedno s osam drugih gradova tako da je salvadorska vojska u vrlo kratkom periodu došla do pozicije iz koje je bez problema mogla gađati Tegucigalpu. Međutim, taj uspješan prodor nije trajao dugo. 

Dobivajući pomoć u obliku naoružanja od strane nikaragvanskog diktatora Anastasija Somoze Debaylea, Honduras je ubrzo krenuo u kontranapad. Tokom jutra 16. srpnja, honduraški bombarderi su napali zračnu bazu Ilopango u Salvadoru; iako su salvadorske protuzračne snage odbile dio bombardera, šteta je ipak učinjena. Honduraški bombarderi su tada dobili novu misiju, da bombardiraju luku Acajutla, gdje su se nalazile glavne salvadorske naftne rezerve. Do kraja dana, gusti dim se širio uzduž salvadorske obale, što je bila posljedica honduraškog bombardiranja. 

Zanimljivo je kako su obje strane koristile avione iz Drugog svjetskog rata. Tokom 17. srpnja došlo je do velikog zračong dvoboja između dvaju ratnih zrakoplovstava, tokom kojih je honduraški pilot Fernando Soto oborio tri salvadorska aviona. No, unatoč honduraškom kontranapadu, zaključno sa 17. srpnjom 1969. godine, salvadorska je vojska bila u osjetno boljem položaju.

Primirje
--------

Strahujući da bi bolje pozicionirani Salvador ipak mogao napasti Tegucigalpu, Honduras je uputio apel Organizaciji američkih država da intervenira. OAD je već 15. srpnja održala hitnu sjednicu na kojoj je zahtijevala trenutni prekid vatre te povlačenje svih salvadorskih trupa iz Hondurasa. Salvador je nekoliko dana uspješno odolijevao pritisku, tražeći prethodno da Honduras nadoknadi štetu salvadorskim državljanima izloženim napadima te da osigura sigurnost preostalih državljana u Hondurasu. Prekid vatre dogovoren je u noćnim satima 18. srpnja; isti je stupio na snagu 20. srpnja 1969. godine, mada su salvadorske trupe ostale unutar granica Hondurasa. 

Salvador je uspješno odolijevao pritiscima za povlačenje vojske sve do 29. srpnja, kada je konačno popustio te naredio povlačenje svojih trupa početkom kolovoza 1969. godine. Salvador je popustio nakon što je OAD zaprijetila ekonomskim sankcijama. Nogometni rat trajao je tek četiri dana i bio je lokalnog značaja, međutim bit će potrebno više od desetljeća da dvije susjedne zemlje konačno normaliziraju odnose i uspostave potpuni mir.

Povlačenje
----------

Salvador je konačno povukao svoju vojsku 2. kolovoza 1969. godine i to tek nakon što je predsjednik Fidel Sánchez Hernández dobio garancije od Hondurasa da će salvadorski državljani dobiti adekvatnu zaštitu u Hondurasu. Sánchez Hernández je od Hondurasa tražio i reparacije za nanesenu štetu, međutim Honduras nikada nije pristao na taj zahtjev. Uz to, ranije spomenute prijetnje sankcijama od strane OAD-a imale su određeni utjecaj na salvadorsku odluku.

Posljedice
----------

Unatoč kratkom trajanju rata, obje strane su pretrpjele nesrazmjerno velike posljedice. Gotovo 300,000 Salvadoraca je prisilno relocirano, dobar dio kojih je bježao iz ratom pogođenog Hondurasa, mada u matičnoj zemlji nisu dočekani reširenih ruku; uglavnom su se morali brinuti sami za sebe, a država im je pomagala malo ili nikako. U godinama nakon rata, sve veći broj Salvadoraca se vratio u matičnu zemlju, gdje su naišli na siromaštvo i prenapučenost.

Na strani Salvadora bilo je između 700 i 900 mrtvih, uglavnom civila, dok je Honduras pretrpio između 1,000 i 2,000 žrtava, od kojih je oko 250 bilo vojno osoblje; ostalo su bili civili. Kako je većina rata vođena na teritoriju Hondurasa, došlo je do ratnih razaranja u kojima je nekoliko tisuća ljudi ostalo bez domova. Trgovina između Salvadora i Hondurasa je praktički obustavljena, a došlo je i do zatvaranja granica. Gospodarstva obaju zemalja uvelike su propatila zbog rata, što je ugrozilo američki plan o stvaranju zajedničkog tržišta u Centralnoj Americi, čija je realizacija nakon rata bila odgođena čak 22 godine. 

I dok je Oswaldo López Arellano ostao na vlasti u Hondurasu kao diktator i nakon rata, Salvador je ušao u vrlo turbulentno razdoblje svije historije. Dok su obje vojske, logično, pojačale svoje vojske, u Salvadoru je vojska infiltrirala i političke sfere, što je dovelo do pojačane represije i obustavljanja procesa postepene demokratizacije koji je u zemlji započeo tokom 60-ih godina. Socijalni nemiri ubrzo su zahvatili zemlju, a isti su 1979. godine kulminirali građanskim ratom. 

### Mirovni sporazum i granični sporazum

Jedanaest godina nakon završetka rata, Salvador i Honduras su 30. listopada 1980. godine potpisali službeni mirovni sporazum; potpisnici su bili ministri vanjskih poslova dviju zemalja, Fidel Chávez Mena (Salvador) i César A. Elvir Sierra (Honduras). Osim što je figurirao kao mirovni, sporazum je sadržavao i odluku dviju zemalja da granične sporove oko zaljeva Fonseca i pet područja na kopnu prepuste odluci Međunarodnog suda pravde. Sud je 1992. godine presudio mahom u korist Hondurasa, a dvije zemlje su 1998. godine potpisale demarkacijski sporazum kojim je implementirana odluka suda; Honduras je dobio oko 374.5 km2 novog teritorija na kopnu, dok je u zaljevu Fonseca Tigrov otok dodijeljen Hondurasu, a otoci Meanguera i Meanguerita dodijeljeni Salvadoru.

Ipak, unatoč presudi i sporazumu, teritoriji su i dalje ostali predmet spora. U ožujku 2012. godine, predsjednici Porfirio Lobo Sosa (Honduras), Otto Pérez Molina (Gvatemala) i Daniel Ortega (Nikaragva), dogovorili su kako će zaljev Fonseca biti proglašen mirovnom zonom; predstavnici Salvadora nisu bili na sastanku, ali su pristati sudjelovati u tripartitnoj komisiji koja je do ožujka 2013. godine trebala riješiti sporove. Komisija se posljednji puta sastala u prosincu 2012. godine, a o njezinom uspjehu svjedoči činjenica da su Honduras i Salvador u ožujku 2013. godine izmijenili pisma u kojima upozoravaju na vojnu intervenciju.

Literatura
----------

* Armstrong, Robert and Janet Shenk. (1982). *El Salvador: The Face of a Revolution*. Boston: South End Press.
* Diamond, Jared. (2012). *The World Until Yesterday*. New York: Viking.
* Durham, William H. (1979). *Scarcity and Survival in Central America: Ecological Origins of the Football War*. Stanford: Stanford University Press.
* Kapuscinski, Ryszard. (1990). *The Soccer War*. Translated by William Brand. London: Granta Books.
* Skidmore, T. and Smith, P. (2001). *Modern Latin America* (5th edition). New York: Oxford University Press, pg. 343.
* Walzer, Michael. (1977). *Just and Unjust Wars*. New York: Basic Books.

Vanjske veze
------------

* Salvador-Honduras War, 1969 Arhivirano 2013-12-24 na Wayback Machine-u
* Soccer War 1969
* El Salvador vs Honduras, 1969: The 100-Hour War
* *Land, Island and Maritime Frontier Dispute (El Salvador/Honduras: Nicaragua intervening)* Arhivirano 2014-03-05 na Wayback Machine-u, International Court of Justice case registry
* *Application for Revision of the Judgment of 11 September 1992 in the Case concerning the Land, Island and Maritime Frontier Dispute (El Salvador/Honduras: Nicaragua intervening) (El Salvador v. Honduras)* Arhivirano 2014-11-16 na Wayback Machine-u, International Court of Justice case registry

| * p
* r
* u
Hladni rat |
| --- |
| 
* **Sjedinjene Američke Države Sjedinjene Države**
* **Sovjetski Savez Sovjetski Savez**

* ANZUS
* NATO
* Pokret nesvrstanih
* SEATO
* Varšavski pakt

 |
| 1940-e | 
* Hukbalahapova pobuna
* *Dekemvriana*
* Jaltska konferencija
* Gerilski rat u baltičkim zemljama
	+ Šumska braća
	+ Operacija *Priboj*
	+ Operacija *Jungle*
	+ Okupacija baltičkih država
* Ukleti vojnici
* Operacija *Unthinkable*
* Potsdamska konferecnija
* Afera Guzenko
* Operacija *Masterdom*
* Operacija *Beleaguer*
* Operacija *Blacklist Forty*
* Iranska kriza 1946.
* Grčki građanski rat
* Incident u Krfskom kanalu
* Turska kriza
* "Govor nade"
* Prvi indokineski rat
* Trumanova doktrina
* Konferencija o azijskim odnosima
* Marshallov plan
* Čehoslovački puč 1948.
* Raskol Tito-Staljin
* Berlinska blokada
* Zapadna izdaja
* Željezna zavjesa
* Istočni blok
* Zapadni blok
* Kineski građanski rat (druga faza)
* Malajski ustanak
* Albanska subverzija

 |
| 1950-e | 
* Babmuška zavjesa
* Korejski rat
* Iranski puč 1953.
* Narodni ustanak u Istočnoj njemačkoj
* Gvatemalski puč 1954.
* Podjela Vijetnama
* Formoška kriza
* Ženevski sastanak (1955.)
* Poznanjski jun
* Mađarska revolucija 1956.
* Sueska kriza
* Sirijska kriza 1957.
* Sputnjikova kriza
* Druga tajvanska kriza
* Kubanska revolucija
* Kuhinjska debata
* Bandunška konferencija
* Brickerov amandman
* Makartizam
* Operacija *Gladio*
* Irački puč 1958.
* "Mi ćemo vas pokopati"

 |
| 1960-e | 
* Kongoanska kriza
* Kinesko-sovjetski raskol
* U-2 incident iz 1960.
* Invazija u Zaljevu svinja
* Državni udar u Turskoj 1960.
* Sovjetsko-albanski raskol
* Berlinski zid
* Portugalski kolonijalni rat
	+ Angolski rat za nezavisnost
	+ Rat za nezavisnost Gvineje-Bisau
	+ Mozambikanski rat za nezavisnost
* Kubanska raketna kriza
* Kinesko-indijski rat
* Komunistički ustanak u Sarawaku
* Ramadanska revolucija
* Sirijski puč 1963.
* Vijetnamski rat
* Državni udar u Brazilu 1964.
* Američka okupacija Dominikanske Republike
* Južnoafrički granični rat
* Tranzicija prema Novom poretku
* Domino teorija
* Bankoška deklaracija
* Laoški građanski rat
* Sirijski puč 1966.
* Argentinska revolucija
* Sukon u korejskoj demilitariziranoj zoni
* Diktatura pukovnika
* Indicent s brodom USS *Pueblo*
* Šestodnevni rat
* Rat iscrpljivanja
* Kulturna revolucija
* Praško proljeće
* Komunistički ustanak u Maleziji
* Invazija Čehoslovačke
* Revolucija 17. jula
* Gulaš komunizam
* Kinesko-sovjetski granični sukob
* Fudbalski rat
* PKP-BHB-PDPP pobuna
* Korektivni potez

 |
| 1970-e | 
* Detant
* Sporazum o neširenju nuklearnog oružja
* Crni rujan u Jordanu
* Korektivni pokret (Sirija)
* Kambodžanski građanski rat
* *Realpolitik*
* Ping-pong diplomacija
* Turski vojni memorandum 1971.
* Korektivna revolucija (Egipat)
* Berlinski dogovor
* Bangladeški oslobodilački rat
* Nixonov posjet Kini 1972.
* Granični sukob između Južnog i Sjevernog Jemena
* Čileanski puč 1973.
* Jomkipurski rat
* Revolucija karanfila
* Pregovori o ograničenju strateškog naoružanja
* Rodezijski građanski rat
* Angolski građanski rat
* Mozambikanski građanski rat
* Ogadenski rat
* Etiopski građanski rat
* Libanonski građanski rat
* Kinesko-albanski raskol
* Kambodžansko-vijetnamski rat
* Kinesko-vijetnamski rat
* Iranska revolucija
* Operacija *Cóndor*
* Prljavi rat
* Korean Air Lines let 902
* Saur revolucija
* Pokret New Jewel
* Heratski ustanak 1979.
* Sedam dana do rijeke Rajne
* Borba protiv političke zlouporabe psihijatrije u Sovjetskom Savezu

 |
| 1980-e | 
* Sovjetsko-afganistanski rat
* Bojkot Olimpijada 1980. i 1984.
* Državni udar u Turskoj 1980.
* Invazija Grenade
* Incident u Crnom moru 1986.
* Incident s progonom u Crnom moru 1988.
* Solidarnost
	+ Sovjetska reakcija
* Kontraši
* Srednjoamerička kriza
* RYAN
* Korean Air Lines let 007
* Able Archer 83
* Ratovi zvijezda
* Žuta revolucija
* Rat za Nagorno-Karabah
* Protesti na trgu Tiananmen
* Pad Berlinskog zida
* Jesen naroda
* *Glasnost*
* *Perestrojka*

 |
| 1990-e | 
* Mongolska revolucija 1990.
* Unifikacija Jemena
* Pad komunizma u Albaniji
* Raspad Jugoslavije
* Raspad Sovjetskog Saveza
* Raspad Čehoslovačke

 |
| Zamrznuti sukobi | 
* Abhazija
* Kina
* Koreja
* Nagorno-Karabah
* Južna Osetija
* Transnistrija
* Kinesko-indijski granični spor
* Spor oko Sjevernog Bornea

 |
| Vanjska politika | 
* Trumanova doktrina
* Marshallov plan
* Zadržavanje
* Eisenhowerova doktrina
* Domino teorija
* Hallsteinova doktrina
* Kennedyjeva doktrina
* Mirna koegzistencija
* *Ostpolitik*
* Johnsonova doktrina
* Brežnjevljeva doktrina
* Nixonova doktrina
* Ulbrichtova doktrina
* Carterova doktrina
* Reaganova doktrina
* *Rollback*
* Suverenitet Portorika tokom Hladnog rata

 |
| Ideologije | 
* Kapitalizam
	+ Čikaška škola
	+ Kejnzijanizam
	+ Monetarizam
	+ Neoklasična ekonomija
	+ Reaganomija
	+ Ekonomija ponude
	+ Thatcherizam

* Komunizam
	+ Marksizam-lenjinizam
	+ Kastroizam
	+ Eurokomunizam
	+ Guevarizam
	+ Hoxhaizam
	+ *Juche*
	+ Maoizam
	+ Naxalizam
	+ Staljinizam
	+ Titoizam

* Liberalna demokracija
* Socijaldemokracija

 |
| Organizacije | 
* ASEAN
* CIA
* EEC
* KGB
* MI6
* Pokret nesvrstanih
* SAARC
* Safari klub
* SEV
* Stasi

 |
| Propaganda | 
* Aktivne mjere
* *Izvestia*
* *Pravda*
* Križarski pohod za slobodu
* Makartizam
* Radio Slobodna Europa/Radio Sloboda
* "Crvena panika"
* TASS
* Glas Amerike
* Glas Rusije

 |
| Utrke | 
* Utrka u naoružanju
* Utrka u nuklearnom naoružanju
* Svemirska utrka

 |
| Vidi i | 
* *Brinkmanship*
* Odnosi NATO-a i Rusije
* Sovjetska špijunaža u Sjedinjenim Državama
* Ruska špijunaža u Sjedinjenim Državama
* Američka špijunaža u Sovjetskom Savezu
* Američka špijunaža u Rusiji
* Odnosi Sjedinjenih Država i Sovjetskog Saveza
* Američko-sovjetski susreti
* Hladni rat II

 |
| 
* **Kategorija**
* Kronologija
* Spisak sukoba

 |