Mapa Kraljevine Bosne na početku 15. stoljeća
**Konavoski dohodak** je godišnja dažbina u srednjem vijeku koji je Dubrovačka Republika plaćala bosanskoj vlasteli za ustupanje područja konavoske župe, danas na teritoriji Hrvatske. U dokumentima Dubrovačkog arhiva korišten je latinski naziv *tribut*, dok se u ispravama slavenskih zemalja u zaleđu koristila riječ - dohodak.

Dubrovačka kupnja Konavala bila je jedna od najvećih i najvažnijih dubrovačkih diplomatskih misija koja je trajala 35 godina. Dubrovčani su Konavle nastojali kupiti još 1391. godine, ali to će im poći za rukom tek 1419. i 1426. godine. Početkom 15. stoljeća Konavle su bile podijeljene između dvije najmoćnije bosanske plemićke porodice, Pavlovića i Kosača. Te su porodice svojim posjedima okruživale dubrovačke kopnene granice i tako su znatno profitirale od dubrovačke kopnene trgovine. Usprkos tomu, nakon više godina diplomatske igre, potkupljivanja raznih velikodostojnika i na kraju cijene, Dubrovčani su ostvarili svoj cilj i ušli u posjed Konavala.

Konavle
-------

Konavle predstavljaju jedno od važnijih područja na kojemu se srednjovjekovna bosanskohumska i dubrovačka prošlost značajnije prožimala. Prostiru se pravcem od Vučijeg ždrijela do Debelog brijega, sa prirodnim granicama: Bokom Kotorskom na istoka, hercegovačkim grebenima sa sjevera, Cavtatom sa zapada i na jugu Jadranskim morem.

Ekspanzija srednjovjekovne Bosne u vrijeme Tvrtka I rezultirala je i teritorijalnim širenjem na područje Konavala početkom 1377. godine. Za vrijeme bosanske vlasti, Konavlima je u početku upravljao velikaški rod Sankovića, a od 1391. godine porodice Pavlovića i Kosača. 

Pod bosanskom vlašću Konavli su ostali do 1419. odnosno 1426. godine, kada kupoprodajom, sveobuhvatnom akcijom mjerodavnih faktora feudalne hijerarhije u Bosni – kralja, sabora i vlastele s jedne i Dubrovčana s druge strane, iz ruku Sandalja Hranića i Radoslava Pavlovića prelaze u trajni sastav Dubrovačke republike.

Prodaja Konavla
---------------

Dubrovčani, koji su odavno željeli da prošire usko područje oko svog grada, uporno su predlagali bosanskom velikom vojvodi Sandalju Hraniću da im proda svoju polovinu Konavla. Sandalj, koji se zbog skoro četvorogodišnjeg ratovanja bio mnogo istrošio, i kome je i za dalje borbe s Pavlovićima, koje nisu prestajale, trebalo novaca, pristao je na pogodbu. Za svoj dio Sandalj je, prilikom prodaje 27. juna 1419. dobio oko 30.000 perpera (ili 12.000 do 16.000 dukata), jednu palatu u Dubrovniku, jedno imanje u dubrovačkoj Župi i 500 perpera godišnjeg dohotka. Dubrovčani su Sandalju isplatili polovinu sredstava, a drugu polovinu Sandalj je uložio na dobit uz kamatu od 5%. Uloženu glavnicu od 6.000 dukata na dobit za svoga života Sandalj nije dizao. Ulaganjem još jedne glavnice februara 1431. godine, u istom iznosu, osigurao je sebi i svojim nasljednicima godišnju kamatu u iznosu od 600 dukata. Sem toga, on i njegova braća, s porodicama, bili su primljeni među dubrovačku vlastelu. Dubrovnik je bio zadovoljan tim dobitkom, u toliko više što je 1417. god. morao vratiti, po naredbi mađarskog kralja Žigmunda, tri ostrva Hrvatinića, Brač, Hvar i Korčulu koja im je kralj ustupio poslije sukoba sa Hrvojem Vukčićem Hrvatinićem.

Prihodi su redovno isplaćivani Sandalju Hraniću i njegovom nasljedniku, hercegu Stefanu Vukčiću, sve do izbijanja konavoskog rata između Dubrovačke Republike i hercega, koji je trajao između 1451. i 1454. godine. Nakon sklapanja mira nastavljena je isplata ovog prihoda. Smrću hercega Stefana 1466. god. Dubrovčani su prestali isplaćivati ​​prihode njegovim nasljednicima sve do 1473. godine, kada su izmirili svoje dugove. Potomci hercega Stefana Vukčića primali su ovaj prihod do 17. vijeka.

Sticanjem istočnog dijela Konavala Dubrovčani su svoje težnje prebacili na drugu, zapadnu polovinu teritorija koja je pripadala Pavlovićima. Tu je glavnu riječ vodio Petar Pavlović, koji je nakon dugotrajnih pregovora, usmeno načelno pristao prepustiti svoj dio, ali o tome ne svjedoči nikakva povelja.

Dubrovčani su se stoga okrenuli suverenom vladaru Bosne Stjepanu Ostojiću kako bi im on izdao istu. Prema svemu sudeći on je to i učinio krajem 1419. godine. Uz to, Petar pavlović je stradao 1420. god, pa su se pregovori kao i razmirice nastavili do 1426.

Te godine prilike su se promijenili jer je i Radoslavu Pavloviću zatrebalo novaca, te se on sam javio Dubrovčanima da se dogovore oko mogućnosti da im proda svoj dio Konavala, uz Cavtat i Obod. Pregovori su bili veoma brzi te je 31. decembra 1926. godine sklopljen ugovor. Dubrovčani su bili dužni plaćati 600 perpera godišnje Radoslavu Pavloviću i njegovim potomcima po muškoj ili ženskoj liniji.

Mape Konavala pod raznim gospodarima
------------------------------------

* Istorijska karta srednjovekovnih kneževina u 9. vijeku: Hrvatska, Paganija, Hum, Travunija, Duklja i SrbijaIstorijska karta srednjovekovnih kneževina u 9. vijeku: Hrvatska, Paganija, Hum, Travunija, Duklja i Srbija
* Travunija pridružena Kraljevini Hrvatskoj u 10. vijeku u doba kralja TomislavaTravunija pridružena Kraljevini Hrvatskoj u 10. vijeku u doba kralja Tomislava
* Travunija u sastavu rane srednjovjekovne Srbije pod Časlavom KlonimirovićemTravunija u sastavu rane srednjovjekovne Srbije pod Časlavom Klonimirovićem
* Travunija u satavu Kraljevine Duklje za vrijeme kralja BodinaTravunija u satavu Kraljevine Duklje za vrijeme kralja Bodina
* Travunija kao dio Raške, države NemanjićaTravunija kao dio Raške, države Nemanjića
* Travunija u Dušanovom carstvuTravunija u Dušanovom carstvu
* Travunija u Kraljevini BosniTravunija u Kraljevini Bosni

Izvori
------

1. ↑  „Svetozar Ćorović: Istorija srpskog naroda - Bosna kao stožer nove srpskohrvatske države". *INTERNET IZDANJE IZVRŠNI PRODUCENT I POKROVITELJ Tehnologije, izdavaštvo i agencija Janus Beograd, novembar 2001*. Pristupljeno 9. 2. 2023.
2. ↑  „Konavljani između gospara i hercega". *BLOG MUZEJA I GALERIJA KONAVALA novembar 2020*. Pristupljeno 9. 2. 2023.
3. 1 2  „Esad Kurtović: FINANCIJSKI PROBLEMI SANDALJA HRANIĆA KAO RAZLOG PRODAJE KONAVALA DUBROVČANIMA". *ibn-sina.net, novembar 2001*. Pristupljeno 9. 2. 2023.
4. ↑  „Tomislav Farkaš, Nemanja Spasenovski, Mentor Tamara Alebić: Konavoski rat". *FILOZOFSKI FAKULTET U OSIJEKU, Osijek 2017.*. Pristupljeno 9. 10. 2023.
5. ↑  „Danak Dubrovačke Republike u srednjem vijeku". *Istorijska biblioteka, 2021.*. Pristupljeno 9. 10. 2023.
6. ↑  „Kako je započeo konavoski rat koji je stajao Dubrovčane mnogih žrtava?". *DUBROVNIKNET.hr, 2020.*. Pristupljeno 9. 2. 2023.
7. ↑  „Desanka Kovačević: Trgovina u srednjovjekovnoj Bosni". *ND NRBIH, DJELA, KNJIGA XVIII, ODJELJENJE ISTORIJSKO-FILOLOSKIH NAUKA, KNJIGA 13. SARAJEVO 1961.*. Pristupljeno 9. 2. 2023.

|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal Bosna i Hercegovina***  |