Sustav arterija
**Krvne žile** su dio krvožilnog sustava čija je funkcija prenošenje krvi kroz tijelo. Najvažnije krvne žile su **arterije**, koje odnose krv iz srca i **vene** koje ju donose prema srcu.

Anatomija
---------

Sve krvne žile u osnovi imaju istu građu. Iznutra su presvučene *endotelijem* koji je okružen *subtelijem*, veznim tkivom. Oko njega nalazi se sloj vaskularnog glatkog mišićnog tkiva, koje je visoko razvijeno kod arterija. Na kraju se nalazi daljnji sloj povezivnog tkiva poznat kao *tunica adventitia* (ili samo *adventitia*) koji sadrži živce koji opskrbljuju mišićni sloj, kao i kapilare u većim krvnim žilama.

Kapilare su građene od nešto više od sloja endotelija i rijetkog povezivnog tkiva.

Kad se krvne žile spoje kako bi formirale područje raspršene vaskularne opskrbe, to se zove *anastamozija*. Anastamozije omogućuju kritične alternative protoka krvi kako bi lakše tekla u slučaju blokada.

Od kraja do kraja, kad bi se rastegnule i spojile sve krvne žile prosječnog odraslog čovjeka bile bi dugačke oko 100 000 km, što je jednako 2,5 zemljina ekvatora.

Vrste
-----

Postoje razne vrste krvnih žila:

* Arterije
	+ Aorta (najveća arterija, odnosi krv iz srca)
	+ Grane aorte, kao što je *karotidna arterija*, *subklavialna arterija*, *cealialna arterija*, *mesenteričke arterije*, *bubrežna arterija* i *arterija.*
* Arteriole
* Kapilare (najmanje krvne žile)
* Venule
* Vene
	+ Velike sakupljajuće žile, kao što su *subklavialna vena*, *jugularna vena*, *bubrežna vena* i *vena ilijaka*
	+ Šuplje vene (*Venae cavae*) - dvije najveće vene koje donose krv u srce

Grubo grupirano, krvne žile se dijele na *arterijske* i *venske*, određene time kreće li se njihova krv *prema* ili *od* srca. Naziv "arterijska krv" se, međutim, koristi za krv bogatu kisikom, iako plućna arterija prenosi "vensku krv" a krv u plućnoj veni je, s druge strane, bogata kisikom.

Fiziologija
-----------

Krvne žile nisu aktivni pokretači prijenosa krvi (nemaju nikakvu osjetnu peristaltiku), ali arterije i vene, do neke razine, mogu regulirati promjer krvnih žila kontrakcijom svog mišićnog sloja. To mijenja tok krvi prema donjim organima, a određeno je autonomnim živčanim sustavom. Vazodilatacija i vazokonstrukcija se također koriste antagonistički kao metode termoregulacije.

Kisik (vezan za hemoglobin u crvenim krvnim stanicama) je najpresudniji nutrijent koji se prenosi krvlju. U svim arterijama osim plućne, hemoglobin je visoko zasićen (95-100%) kisikom. U svim venama osim plućne, hemoglobin je nezasićen na oko 70%. (Vrijednosti se preokreću u plućnoj cirkulaciji)

Krvni tlak u krvnim žilama se tradicionalno izražava milimetrima živina stupca, obično označenog s mmHg (1 mmHg ≈ 133,322 Paskala). U arterijskom sustavu, ta je jedinica obično oko 120 mmHg sistolično (val visokog tlaka zbog kontrakcije srca) i 80 mmHg dijastolično (val niskog tlaka). U kontrastu, tlak venskog sustava je stalan i rijetko nadilazi 10 mmHg.

Vazokonstrikcija je sužavanje krvnih žila (stiješnjavanje u prijelaznom dijelu) kontrakcijom glatkih vaskularnih mišiča u stijenci žile. Regulirana je vazokonstriktorima (čimbenicima koji uzrokuju vazokonstrikciju).

Vazodilatacija je sličan proces posredovan suprotno djelujućim posrednicima. Najistaknutiji vazodilator je dušikov oksid (zato nazvan endotelijem-izveden opuštajući faktor).

Propustljivost endotelija osnovna je u otpuštanju nutrijenata u tkivo. Endotelij je također uvećan kod upala kao reakcija na histamin, prostaglandine i interleukine što vodi ka većini simptoma upale (otečenost, crvenilo i toplina).

Uloga u bolestima
-----------------

Krvne žile igraju važnu ulogu u svakom medicinskom stanju. Rak, na primjer, ne može napredovati ukoliko tumor nije uzrokovao angiogenezu (formaciju novih krvnih žila) kako bi opskrbio potrebe metabolizma zloćudnih stanica. Ateroskleroza, formacija lipidnih grba (ateroma) u stijenci krvne žile, glavni je uzrok kardiovaskularne bolesti, jednog od glavnih razloga umiranja na Zapadu.

Propustljivost krvne žile povećava se s upalama. Šteta, uslijed traume ili spontano, može dovesti do krvarenja. U prtivnom, okluzija krvne žile vodi nizvodnoj ishemiji (nedovoljnoj opskrbi krvlju) i konačno nekrozi (odumiranju tkiva).

Vaskulitis je upala stijenke krvne žile, uslijed autoimunoj bolesti ili infekciji.

***Krvni sudovi*** na Wikimedijinoj ostavi