**Paldiski** je lučki grad od 3,542 stanovnika na sjeveru Estonije u Okrugu Harju.

Geografske karakteristike
-------------------------

Paldiski se prostire na zapadnoj obali poluotoka Pakri u Paldiskom zaljevu. 
Zajedno sa otocima Pakri, Poluotokom Pakri i Paldiskim zaljevom, teritorij grada iznosi 101,8 km² (60,2 km² bez akvatorija).

Grad je dobro povezan autoputom i željeznicom sa nedalekim (44 km) Tallinnom

Historija
---------

Karta grada
Nekadašnja baza Sovjetske ratne mornarice
Današnji Paldiski osnovao je 1718. ruski car Petar Veliki kao pomorsku bazu za svoju mornaricu.
Naselje se ispočetka zvalo - **Rågervik** kako se zvalo i starije švedsko naselje iz 17. vijeka.

Rusi su ga 1762. preimenovali u **Балтийский Порт** (Baltička luka) i dodjelili mu status grada. 
Estonci su to baltiiski, izgovarali - paldiski, to je i ozakonjeno 1933.

Paldiski je u periodu 1783.-96. bio administrativni centar rajona. Iako je ispočetka imao prednost u odnosu na Tallinn, jer se njegova luka nije ledila, nakon uvođenja ledolomaca 1870. promet je skrenut u Tallinn.
U međuratnom periodu Paldiski je do 1933. bio je gradić (1934 imao je 841 stanovnika) sa skromnom ekonomijom koja se svodila na ribarstvo i izvoz drvene građe za švedske tvornice papira.

Sovjetski savez je 1939. u sklopu priprema za Drugi svjetski rat prisilio Estoniju na sporazum kojim Paldiski sa okolicom prepušta Crvenoj armiji za vojnu bazu. Stanovnici su raseljeni u u maju 1940.

Za Drugog svjetskog rata grad su 28. aprila 1941. zauzele jedinice Wehrmachta, za vrijeme okupacije u Paldiskom je djelovao izbjeglički logor. Prilikom povlačenja 14. septembra 1944. - Nijemci su spalili veći dio grada (preživjelo dvadesetak kuća).

Nakon rata za Estonske Sovjetske Socijalističke Republike u gradu i okolici djelovalo je devet 
različitih jedinica sovjetske vojske, naoružanih balističkim raketama sa nuklearnim bojevim glavama i nuklearnim podmornicama.
Kad je krajem 1968. izgrađen centar za obuku posada nuklearnih podmornica, grad je sa okolicom proglašen zabranjenom zonom, u njemu je na vrhuncu bilo smješteno i po 16 000 sovjetskih vojnika i oficira.
Posljednji ruski vojnici otišli su 30. augusta 1994. a dva nuklearna reaktora su razmontirana 1995.
Nakon odlaska ruske vojske broj stanovnika se radikalno smanjio, a porasla je i nezaposlenost.

Paldiski je od 1995. do 1996. bio samo kvart grada Keile, a od tad je nezavisan.

Privreda
--------

Ekonomija grada danas se bazira na luci, zapravo na dvije luke; veća Južna kojom upravlja državno poduzeće *AS Tallinna Sadam* i manja Sjeverna kojom upravlja privatna firma *Paldiski Sadamate AS*.
Uz to postoji i firma *AS Paldiski Tsingipada* koja se bavi pocinčavanjem.
U okolici po poluotoku instalirane su vjetroturbine snage 10.000 lMW.

Paldiski je i danas garnizonski grad, u njemu je smještena Prva pješadijska brigada estonske vojske i kordon granične policije.

Pobratimski gradovi
-------------------

Paldiski ima ugovore o prijateljstvu sa sljedećim gradovima;

* Finska Kirkkonummi, Finska
* Švedska Norrköping, Švedska
* Rusija Ufa, Rusija

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  „Paldiski" (estonski). Eesti Entsüklopeedia. Pristupljeno 6.10. 2021.
2. 1 2 3 4 5  „*Estonia: Counties, Cities and Towns*" (engleski). City population. Pristupljeno 6.10. 2021.
3. 1 2 3  „History" (engleski). Paldiski Linn. Arhivirano iz originala na datum 2012-03-08. Pristupljeno 6.10. 2021.
4. ↑  „City of Paldiski" (engleski). Pakri Science & Industrial Park. Pristupljeno 6.10. 2021.
5. ↑  „About Paldiski" (engleski). Paldiski Linn. Arhivirano iz originala na datum 2012-03-08. Pristupljeno 6.10. 2021.
6. ↑  „Sister cities of Paldiski" (engleski). Sister cities. Pristupljeno 6.10. 2021.

Vanjske veze
------------

***Paldiski*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Paldiski* ()

| * p
* r
* u
Gradovi u Estoniji |
| --- |
| 
* Abja-Paluoja
* Antsla
* Elva
* Haapsalu
* Jõgeva
* Jõhvi
* Kallaste
* Kärdla
* Karksi-Nuia
* Kehra
* Keila
* Kilingi-Nõmme
* Kiviõli
* Kohtla-Järve
* Kunda
* Kuressaare
* Lihula
* Loksa
* Maardu
* Mõisaküla
* Mustvee
* Narva
* Narva-Jõesuu
* Otepää
* Paide
* Paldiski
* Pärnu
* Põltsamaa
* Põlva
* Püssi
* Rakvere
* Räpina
* Rapla
* Saue
* Sillamäe
* Sindi
* Suure-Jaani
* Tallinn
* Tamsalu
* Tapa
* Tartu
* Tõrva
* Türi
* Valga
* Viljandi
* Võhma
* Võru

 | Coat of arms of Estonia |
| Jaanilinn (Ivangorod) i Petseri (Pečori) anektirani su od strane Sovjetskog Saveza 1945. godine te su danas dio Rusije. |