recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Viacha** je grad od 62,516i općina od 81,668 stanovnika na sjeveru Bolivije u Departmanu La Paz i Provinciji Ingavi u 
kojoj je administrativni centar.

Karakteristike
--------------

Viacha se prostire na Altiplanu na 3,871 metara nadmorske visine, udaljena 25 km jugozapadno od glavnog grada La Paza i 18 od El Alta

Historija
---------

Viacha koja je osnovana 1551. dugo je tavorila kao selo, pa je status ville dobila tek 1841. nakon što je Bolivija postala administrativni centar novoosnovane Provincije Ingavi.

U grad je izrastati kad je početkom 20. vijeka postala jedna od željezničkih stanica na pruzi La Paz -luka Guaqui na Jezeru Titicaca.
Tako da je gradska prava dobila već 1906.

Privreda i transport
--------------------

Viacha je dom velike cementare, pivovare i nekoliko tvornica keramike i cigli.
Pored tog za privredu je važno i stočarstvo (govedarstvo i svinjarstvo) u okolici

Cestama 1 i 19 povezana je sa gradom El Alto a željeznicom sa La Pazom i Guaqujem.

Izvori
------

1. 1 2 3  „*Historia de Viacha*" (španjolski). Viacha. Pristupljeno 25.09.2023.
2. 1 2 3  „*Viacha Municipality in Bolivia*" (engleski). City population. Pristupljeno 25.09.2023.
3. 1 2 3 4  „*Viacha in Ingavi (La Paz)*" (engleski). City population. Pristupljeno 25.09.2023.
4. 1 2 3  „*Viacha*" (španjolski). Gobierno Autonomo Municipal de Viacha. Pristupljeno 24.09.2023.
5. ↑  „*Viacha - Municipio de Ingavi*" (španjolski). Educa. Pristupljeno 25.09.2023.

Vanjske veze
------------

***Viacha*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Gobierno Autonomo Municipal de Viacha* (službene stranice) ()
**Ruska mafija** (rus. *русская мафия*}) je izraz kojim se u najširem smislu opisuju grupe organiziranog kriminala koje operiraju na području ili čije članstvo potiče iz država bivšeg SSSR-a. Pod time se podrazumijeva širok raspon različitih organizacija, vrlo često temeljenih na etničkom principu, pa se tako govori o čečenskoj, gruzijskoj, ukrajinskoj, azerbejdžanskoj i drugim mafijama. Na području same Rusije najpoznatije su kriminalne organizacije poznate kao Dolgoprudenskaja, Izmailovskaja i Solncevska bratva.

Organizirani kriminal se na području Rusije, odnosno bivšeg SSSR-a je postojao još u carskoj eri, ali je čvršće oblike počeo dobivati tek u sovjetskoj eri, odnosno kroz *vori v zakone*, pripadnike zatvorskih bandi u gulazima koje je karakterizirala čvrsta hijerharija, organizacija i kodeks ponašanja. Nakon Staljinove smrti, a pogotovo u posljednjim decenijama sovjetske ere, poticaj organiziranom kriminalu su predstavljale ekonomske okolnosti, odnosno potražnja za robom koja se mogla nabaviti jedino na crnoj burzi. Grupe organiziranih kriminalaca su vrhunac djelatnosti imale u eri neposredno nakon raspada SSSR, odnosno postkomunističkoj tranziciji, kada su, vješto koristile kolaps bivšeg i neizgrađenost novog sistema kako bi kroz široko rasprostranjenu korupciju i zastrašivanje vršile toliki uticaj na ekonomiju i politiku da je bilo teško povući razliku između njih i novog establišmenta. Prema određenim procjenama, 1990-ih je organizirani kriminal pod svojom kontrolom držao oko 2/3 svih resursa ruske ekonomije. Organizirani kriminal porijeklom iz bivšeg SSSR-a je svoje aktivnosti razgranao i izvan njegovih granica, uključujući ne samo Istočnu Evropu, nego i brojne zapadne zemlje, uključujući SAD.

Izvori
------

1. ↑  Goble, Paul (March 2, 2010). „'Russian Mafia' Abroad Now 300,000 Strong, Journal Says". *The Moscow Times*. Arhivirano iz originala na datum 2012-04-23. Pristupljeno 18. VII 2012.
2. ↑   Arhivirano 2013-12-27 na Wayback Machine-u The Russian Mafia and its Impact on the Russian Economy
**Zoran Zekić** (Osijek, 29. travnja 1974.) je hrvatski nogometaš, koji trenutno igra za Segestu.

Prve sportske uspjehe je doživio sezone 2003-04, kada je, dok je igrao za Kamen Ingrad postigao 13 golova u 15 utakmica, te je bio najbolji strijelac lige na kraju polusezone. Njegove dobre igre zapazio je izraelski klub Maccabi Haifa, u koji je prešao početkom 2004. godine. Međutim, u klubu nije dobio pravu priliku, pa se na kraju sezone vraća u Prvu HNL, u redove zagrebačkog Dinama. Nakon toga promijenio je još nekoliko klubova, da bi sezone 2007./08. potpisao za drugoligaša Istru 1961, te je nakon jedne sezone provedene u Puli raskinuo ugovor s čelnicima kluba koji su mu dali slobodne ruke u traženju novog kluba. U ljeto 2008. potpisuje ugovor s još jednim drugoligašem, sisačkom Segestom.

Vanjske poveznice
-----------------

* Profil na Nogometnom magazinu

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Nedovršeni članak* **Zoran Zekić** *je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
*Ukoliko ste tražili Polimorfizam, vidite članak {{{2}}}.*
Jedinična ćelija rutila
Jedinična ćelija anatasa
**Polimorfija** je sposobnost supstance da kristalizira u više od jedne kristalne strukture. Npr. titanijum dioksid (TiO2) ima tri kristalne strukture: rutil, anatas i brukit. Ove tri strukture imaju isti hemijski sastav, ali različitu strukturu. Polimorfija kod hemijskih elemenata se naziva alotropija.

Polimorfi u mineralogiji podrazumijevaju minerale koji dijele istu kemijsku formulu, ali imaju različitu kristalnu strukturu. Iako im je kemijski sastav isti, svaka od tih polimorfnih supstancija kristalizira u drugoj kristalnoj klasi i pokazuje različita fizička, a donekle i kemijska svojstva. Uzrok toj pojavi je kristalizacija tvari u različitim genetskim uvjetima, različiti sastav i koncentracija otopine iz koje nastaju te različiti tlak i temperatura.

Najpoznatiji primjer polimorfa su dijamant i grafit, oba kemijske formule **C**, s tim da dijamant kristalizira u kubičnom kristalnom sustavu, a grafit u heksagonskom.

Povezano
--------

* Kristalni sistem

***Polimorfizam (mineralogija)*** na Wikimedijinoj ostavi
**Togg** ili **Turska automobilska inicijativna grupa S.A.** (tur. *Türkiye'nin Otomobili Girişim Grubu A.Ş.*) turski je proizvođač električnih automobila osnovan 2018. kao zajedničko ulaganje. Glavni dioničari Anadolu Group, BMC Turkey, Kök Group, Turkcell i Zorlu Holding osnovani su zajedno s Udruženjem turskih gospodarskih i industrijskih komora i robnih burzi. Svaka od gore navedenih kompanija dobila je 19% dionica Togga, a Udruženje turskih gospodarskih komora i robnih burzi dobilo je 5%.

U 2010. turski predsjednik Erdoğan pokrenuo je proizvodnju automobila proizvedenih u Turskoj. U 2017. Erdogan je najavio TOGG i njegove tvorce.

Dana 27. prosinca 2019. održana je prezentacija TOGG vozila u Gebzeu, zajedno sa stvaranjem prve IT Valley (Ilm Valley). Tijekom događaja predsjednik Erdoğan predstavio je dva modela - jedan SUV i jedan sedan. Prva dva prototipa proizvela je Pininfarina u Italiji. Tvornica za proizvodnju automobila smještena je u Gemliku, Bursa.

Očekuje se da će tvrtka započeti masovnu proizvodnju do 2023.

Izvori
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2021-02-04. Pristupljeno 2022-11-26.
4. ↑
5. ↑
6. ↑

Vanjske veze
------------

***Togg*** na Wikimedijinoj ostavi

* Togg službena stranica
**Australska laburistička partija** (engleski: *Australian Labor Party*, ALP) je politička stranka lijevog centra koja djeluje u Australiji.

Osnovana je godine 1891. od strane tradicionalno jakog sindikalnog pokreta u Australiji. Predstavlja najstariju političku stranku u Australiji i jedinu koja je sudjelovala na svim parlamentarnim izborima otkako je Australija godine 1901. stekla nezavisnost.

Iako se nominalno zalagala za socijalizam a od 1950. bila članica Socijalističke Internacionale, ALP je bila zagovornik rasističke politike Bijele Australije kojom se priječio ulazak ne-evropskih imigranata u Australiju. Ta je platforma napuštena 1967. godine i otada se ALP postupno zalaže za multikulturalizam. Ekonomska platforma ALP se od 1970-ih počela pokretati prema centru odnosno prema kapitalističkoj tržišnoj privredi.

ALP je od 1983. do 1996. bila na vlasti, a otada u opoziciji. U novembru 2007. je pod vodstvom Kevina Rudda pobijedila na federalnim parlamentarnim izborima. Od 2002. godine ALP vodi sve australske federalne države.

Vanjske veze
------------

***Australijska laburistička partija*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službena stranica
* Kevin07.com - Stranica kampanje Kevina Rudda
**Open Directory Project** (**ODP**), Projekt otvorene direktorije, poznat i kao **dmoz** (naziv od **d**irectory.**moz**illa.org, početne domena na kojoj se nalazila), je višejezični direktorij/web katalog World Wide Web poveznica u vlasništvu Netscape-a (koji je u vlasništvu AOL-a) kojeg izrađuje i održava zajednica editora dobrovoljaca.

Informacije o projektu
----------------------

### Osnivači

ODP je pokrenut 1998. godine kao **Gnuhoo** od strane Rich Skrenta i Bob Truel koji su u to vreme radili kao inžinjeri za Sun Microsystems. Chris Tolles, koji je radio za Sun Microsystems kao šef marketinga za bezbednosne proizvode za mreže, također se priključio u 1998 kao suosnivač Gnuhoo-a zajedno sa suosnivačima Bryn Dole i Jeremy Wenokur.

### Pad sistema i prekid uređivanja, 10. - 12. 2006.

20.10. glavni ODP server imao je "katastrofalni" sistemski pad i editori nisu imali pristup sve do 18. 12.. Za vreme pada starija verzija direktorija je bila vidljiva javnosti. Istovremeno izgubljene su mnogo promene koju bile napravljene u periodu od 7. do 9. 2006. a izbrisane su i sve web stranice koje su bile na čekanju da ih pregledaju editori i odobre njihov upis u direktorij. Prijava za nove editore još uvek ne radi.

Vanjske veze
------------

* The Open Directory Project Arhivirano 2006-09-28 na Wayback Machine-u

***Curlie*** na Wikimedijinoj ostavi
**Hernia umbilicalis** ili **umbilikalna kila** se naziva i **pupčana kila** (pupak *latinski* **umbilicus**). Javlja se na pupku i najčešće sadrži trbušnu maramicu (latinski *omentum*)a rijetko crijeva. Može biti u manjem slučaju uklještena što može biti razlog za hitnu operaciju ukoliko se u kilnoj kesi nalaze crijeva. Može doći do ileusa (zapetljaj crijeva) zbog opstrukcije lumena crijeva ili u gorem slučaju do gangrene crijeva zbog vaskularne kompromitacije.

MKB kod
-------

MKB kod je šifra bolesti prema Međunarodnoj klasifikaciji bolesti (MKB 10)

K42 je kod pupčane kile

K42.0 je kod ukještene pupčane kile bez gangrene

K42.1 je kod uklještene pupčane kile sa gangrenom

K42.9 je kod pupčane kile bez uklještenja i gangrene

Dijagnostika pupčane kile
-------------------------

Za dijagnostiku ove kile se obično koristi fizikalni pregled a u rijetkim slučajevima UZ pregled, CT ili MRI trbušnog zida u situacijama kada je dijagnoza upitna.

Tretman pupčane kile
--------------------

Obično se radi o malim kilama koje često ne zahtijevaju aktivan hirurški tretman naročito kod male djece gdje se očekuje da će doći do spontanog zatvaranja otvora. Kod fetusa (unutar materice) je ova hernija fiziološka pojava. Terapija je operativna i traje obično kraće od pola sata. Mrežice se ne koriste tako često kao kod drugih tipova kila ali se koriste konci od istog materijala koji se ne resorbira (polipropilen).

Prije operacije se uradi preoperativna priprema, pacijent uradi osnovne laboratorijske nalaze, pregled pulmologa i interniste i pregled anesteziologa koji donosi odluku o operativnom riziku i mogućim metodama anestezije. Koristi se obično opća anestezija. Operativni zahvat podrazumijeva šivanje oslabljenog tkiva i/ili ugradnju polipropilenske mrežice (polimer propilena).

Postoperativni tok
------------------

Postoperativno pacijenti treba da izbjegavaju fizičko naprezanje dokle god traje stvaranje ožiljka i zarastanje tkiva.Nakon par mjeseci pacijent može raditi sve normalne životne aktivnosti. Ekstremni fizički napori treba da se izbjegavaju.

Recidivi
--------

Recidiv označava povratak nekog oboljenja. Recidivi pupčane kile su rijetki.

Povezano
--------

* Hernia inguinalis
* Hernia femoralis
* Hernia incisionalis (kila nakon operativnog reza)
* Hernia epigastrica
* Hernia lumbalis
* Hernia hiatalis

Vanjski linkovi
---------------

***Umbilikalna hernija*** na Wikimedijinoj ostavi

* Klinika za opštu i abdominalnu hirurgiju Arhivirano 2016-03-26 na Wayback Machine-u
* Overview at Cincinnati Children's Hospital Medical Center ()
* Overview at Penn State ()
**Elektronska konfiguracija** elementa je raspored elektrona koji pripadaju atomu datog elementa na njegovim elektronskim orbitalama. 

  

Elektronska konfiguracija se utvrđuje na osnovu spetroskopskih ispitivanja i uz pomoć teoretskih proračuna. Kod mnogih elemenata, posebno lantanoida i prelaznih metala, postoje nesuglasice oko njihove elektronske konfiguracije.

Način zapisa konfiguracije
--------------------------

Elektronska konfiguracija se zapisuje na određen način.Taj zapis može da izgleda na primer ovako:

neon: 1s22s22p6
ili ovako:

Brojevi koji se javljaju ispred slova označavaju energetske nivoe. Njihova numerizacija počinje od orbitale najbliže jezgru i raste sa odaljavanjem od njega. Mala slova ("s", "p", "d" i "f") označavaju vrste orbitala, a gornji brojevni indeksi označavaju broj elektrona koji se nalaze na datoj orbitali. 

Za uprošćavanje elektronske konfiguracije često se stavlja skraćeni zapis. Npr:

ugljenik: helijum + 2s22p2
ili:

C: [He]2s22p2
gdje je [He] (helijum) - elektronska konfiguracija helija

Opšta pravila uspostavljanja konfiguracije
------------------------------------------

* Prvo se popunjava orbitala "s", zatim "p", zatim "d", pa "f" i na kraju "g".
* Orbitale na višim energetskim nivoima popunjavaju se tek kad se popune niži energetski nivoi.
* Na orbitali s mogu da budu samo 2 elektrona, na p 6, na d 10, na f 14, na g 18.
* Na prvom energetskom nivou postoji samo orbitala s, na drugom energetskom nivou orbitale s i p, na trećem orbitale s, p i d i od četvrtog orbitale s, p, d i f. Od petog energetskog nivoa treba da se pojavljuje i orbitala g, ali svi trenutno poznati atomi mogu se opisati pomoću prve četiri orbitale.

***Elektronska konfiguracija*** na Wikimedijinoj ostavi
**Univerzitet u Rostocku** (nem. *Universität Rostock*, lat. *Universitas Rostochiensis*) je javni univerzitet u Rostocku u pribaltičkoj severnoj nemačkoj saveznoj državi Mecklenburg-Zapadna Pomeranija. Osnovan 1419. godine, danas je treći najstariji univerzitet u Nemačkoj. Istovremeno, najstariji je univerzitet u kontinentalnom severnom delu Evrope i na obalama Baltičkog mora i osmi najstariji u centralnoj Evropi. Kada je osnovan, bio je peti univerzitet u okvirima Svetskog Rimskog Carstva.

Kroz istoriju je institucija bila direktno povezana sa sa četiri nobelovca: Albrecht Kossel, Karl von Frisch, Otto Stern i Walter H. Schottky. Član je Evropske univerzitetske asocijacije. Prema rangiranju objavljenom od strane *Times Higher Education* 2018. godine, kampus Univerziteta u Rostocku proglašen je najlepšim u Nemačkoj i četvrtim najlepšim u čitavoj Evropi. Jezici nastave su obično nemački kao i engleski za određene postdiplomske studije.

Vidi još
--------

* Lista univerziteta u Njemačkoj
* Obrazovanje u Njemačkoj

Izvori
------

1. ↑  „University – University of Rostock". www.uni-rostock.de. Pristupljeno 31 July 2021.
2. ↑  „Universität Rostock" (en). Top Universities. Pristupljeno 31 July 2021.
3. 1 2  „University of Rostock | University Info | 0 Masters in English - Mastersportal.com". www.mastersportal.com. Pristupljeno 31 July 2021.
4. ↑  „The 10 most beautiful universities in Europe" (en). The Student. Times Higher Education. 22 January 2018. Pristupljeno 12 February 2023.
Stadion Marakana izvana
**Stadion Marakana** (*Estádio do Maracanã*, službeno ime je: **Estádio Jornalista Mário Filho**) je stadion u Rio de Janeiru i jedan je od najvećih u svijetu. Stadion je svoje neslužbeno ime Marakana, dobio po istoimenoj četvrti u kojoj se nalazi, inače riječ *marakana* predstavlja vrstu papagaja iz sjevernog Brazila. Domaći je stadion za tri od četiri najveća brazilska nogometna kluba u Riju: Flamengo, Botafogo i Fluminenze. 

Stadion je sagrađen za svjetsko prvenstvo u nogometu, koje je održano u Brazilu 1950. godine, sa prvobitnim kapacitetom od 200.000. Kapacitet je uveliko smanjen kada su se postavila sva sjedeća mjesta, 90ih godina 20. vijeka. Trenutni kapacitet je 73.916 sjedećih mjesta, a novo, planirano proširenje će povećati broj mjesta na 100.000.

Na ovom je stadionu Pele, 1971. godine, odigrao posljednju utakmicu za reprezentaciju Brazila protiv reprezentacije bivše SFRJ.

Vanjske veze
------------

***Maracanã*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službena stranica stadiona Arhivirano 2006-08-29 na Wayback Machine-u
**Chartwell** je vila sa imanjem, pored Westerhama u Grofoviji Kent na jugoistoku Engleske.

To je bio omiljeni dom porodice Winstona Churchilla od 1922. Tu se igrala njegova najmlađi kći, a Churchill odmarao od javne scene.

Karakteristike
--------------

To bilo je feudalno imanje sa dvorom još od 16. vijeka, ali se tad zvalo *Well Street*.

Churchill je navodno volio parkove tog imanja, ali ne baš toliko to viktorijansko zdanje, koje je prošireno i modernizirano između 1922. - 1924. Za Churchilla koji je proveo djetinjstvo na ogromnom imanju u Palači Blenheim u Oxfordshiru, skromni Chartwell bio nešto poput pada s konja na magarca. Ali se morao pomiriti sa stanjem da je se u 20. vijeku više nemogu imati veliki dvorci sa lovištima po kojim šeću jeleni.

Chartwell je za vrijeme Drugog svjetskog rata bio zatvoren, jer je bio preblizu La Mancha i lakši za bombardiranje, zbog tog je živio u Londonu ili u dvorcu Chequers u Buckinghamshiru.

Nakon završetka rata kad se konačno mogao preseliti natrag, ustanovio je da ga mora prodati, jer više nije imao dovoljno novaca za njegovo uzdržavanje, i i pored sve slave koju je uživao.

Srećom po njega 1947. njegovi prijatelji kupili su imanje za 50.000 £ ubrzo nakon tog su ga predali Nacionalnoj zakladi za kulturnu baštinu (National Trust). Njihov jedini uvjet je bio da Churchill i njegova žena Clementine mogu nastaviti živjeti u Chartwellu dokle god žele.

Churchill je zauvjek napustio Chartwell u oktobru 1964. zbog lošeg zdravlja i preselio se u svoj londonski stan pored Hyde Parka. U njemu je 30. novembra proslavio svoj 90. rođendan, i svega par tjedana kasnije 24. januara 1965. umro. I njegova žena Clementine se u u junu te godine preselila u London.

Nacionalna zaklada otvorila je Chartwell za javnost u ljeto 1966. od tad je to vrlo posjećeni muzej.

Vanjske veze
------------

***Chartwell*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Chartwell* ()
Zastava Madeire
**Zastava Madeire** je plavo-žuto-plava vertikalna trobojka sa krstom Kristovog reda iz Portugala.

Povezano
--------

* Grb Madeire

Zastave država u Africi

Položaj AfrikePoložaj Afrike
Alžir • 
Angola • 
Benin • 
Bocvana • 
Burkina Faso • 
Burundi • 
Čad • 
Džibuti • 
Egipat1) • 
Ekvatorijalna Gvineja • 
Eritreja • 
Esvatini • 
Etiopija • 
Gabon • 
Gambija • 
Gana • 
Gvineja • 
Gvineja Bisau • 
Jemen1) • 
Južnoafrička Republika • 
Kamerun • 
Kenija • 
Komori • 
Demokratska Republika Kongo • 
Republika Kongo • 
Lesoto • 
Liberija • 
Libija • 
Madagaskar • 
Malavi • 
Mali • 
Mauricijus • 
Mauritanija • 
Maroko • 
Mozambik • 
Namibija • 
Niger • 
Nigerija • 
Obala Slonovače • 
Ruanda • 
Sejšeli • 
Senegal • 
Sijera Leone • 
Somalija • 
Centralna Afrička Republika • 
Sudan • 
Sao Tome i Principe • 
Tanzanija • 
Togo • 
Tunis • 
Uganda • 
Zambija • 
Zelenortska Ostrva • 
Zimbabve

**Teritorije i nepriznate države**: 

Ceuta (Španija) • 
Južni Sudan • 
Kanarska ostrva (Španija) • 
Madeira ostrva (Portugal) • 
Mayotte (Francuska) • 
Melilla (Španija) • 
Reunion (Francuska) • 
Somaliland • 
Sveta Helena (Velika Britanija) • 
Zapadna Sahara • 
Zanzibar (Tanzanija)

1)Smatrani i dijelom Azije.

**Ostale zastave**: 

Zastave Afrike • 
Zastave Azije • 
Zastave Evrope • 
Zastave Južne Amerike • 
Zastave Okeanije • 
Zastave Sjeverne Amerike

 

| * p
* r
* u
Zastave država i teritorija Evrope |
| --- |
| Afrika • Azija • Južna Amerika • Oceanija • Sjeverna Amerika |
| Samostalne države | 
* Albanija
* Andora
* Armenija2
* Austrija
* Azerbejdžan1
* Belgija
* Belorusija
* Bosna i Hercegovina
* Bugarska
* Crna Gora
* Češka
* Danska3
* Estonija
* Finska
* Francuska3
* Gruzija1
* Grčka
* Hrvatska
* Irska
* Island
* Italija
* Kazahstan1
* Kipar2
* Latvija
* Lihtenštajn
* Litvanija
* Luksemburg
* Mađarska
* Malta
* Moldavija
* Monako
* Nizozemska3
* Norveška3
* Njemačka
* Poljska
* Portugal3
* Rumunija
* Rusija1
* San Marino
* Severna Makedonija
* Slovačka
* Slovenija
* Srbija
* Španija3
* Švedska
* Švicarska
* Turska1
* Ujedinjeno Kraljevstvo3
	+ Engleska
	+ Sjeverna Irska
	+ Škotska
	+ Wales
* Ukrajina
* Vatikan

 |
| Nepriznate ilidjelomično priznate države | 
* Abhazija
* Južna Osetija
* Kosovo
* Pridnjestrovlje
* Republika Arcah2
* Sjeverni Kipar2

 |
| Zavisni teritoriji | 

|  |  |
| --- | --- |
| Danska | Farski otoci |
| Finska | Åland |
| Ujedinjeno Kraljevstvo | 
* Gibraltar
* Guernsey
	+ Alderney
	+ Herm
	+ Sark
* Jersey
* otok Man

 |

 |
| 1 Značajan dio teritorija se nalazi u Aziji. • 2 U potpunosti u Aziji, ali ima društvene i političke veze s Evropom. • 3 Posjeduje zavisne ili slične teritorije izvan Evrope. |

***Zastava Madeire*** na Wikimedijinoj ostavi
**Stadion Radomir Antić** ili **stadion Slobode** je stadion sa više namena u Užicu, Srbija. Trenutno se koristi najviše za fudbalske mečeve i on je domaći teren Slobode Užice. Stadion ima kapacitet za 15.000 gledalaca.

Istorija
--------

Gradnja stadiona je počela aprila 1946. godine, a nezvanično je otvoren 9. juna 1946. prijateljskom utakmicom Slobode i Slavije iz Sarajeva, dok je zvanično otvaranje imao 24. septembra 1946. u prijateljskoj utakmici protiv Partizana, a po tom datumu (oslobođenje Užica u Drugom svetskom ratu) stadion je i dobio ime. Stadion je 1980. rekonstruisan, kada su izgrađene istočna i južna tribina.

Nakon plasmana FK Sevojno u Superligu Srbije, Sevojno i Sloboda Užice su spojeni u jedan klub, *Sloboda Point Sevojno*, i zbog toga je stadion bio kompletno renoviran da bi mogao da zadovolji kriterijume za igranje superligaških utakmica. Izgrađena je nova zapadna i severna tribina, istok i zapad su bili rekonstruisani, a vrednost radova je bila 220 miliona dinara. Na zapad (2650) i istok (3348) su postavljene stolice pa na stadionu ukupno ima 5998 sedećih mesta i sa stajaćim mestima na jugu i severu stadion ima kapacitet za oko 15 hiljada gledalaca.

Renovirani stadion je zvanično otvoren 21. avgusta 2011. prvenstvenom utakmicom Slobode PS i Partizana, a domaćin je pobedio sa 2:1.

Najveća poseta je bila 18.000 gledalaca na meču Kupa Maršala Tita 1967. protiv Crvene zvezde (1:2).

14. septembra 2013. odigrana je prva utakmica pod svetlošću novih reflektora, kada se Sloboda pred oko 10.000 gledalaca u meču Superlige Srbije sastala sa Partizanom (1:2).

Utakmice reprezentacije
-----------------------

Dana 6. septembra 2011. reprezentacija Srbije do 21. godine odigrala je meč kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2013. sa Farskim ostrvima na ovom stadionu.

Povezano
--------

* Spisak fudbalskih stadiona u Srbiji

Vanjske veze
------------

* Slike stadiona nakon renoviranja Arhivirano 2013-05-10 na Wayback Machine-u

  **Stadioni Superlige Srbije u fudbalu**  Stadion FK Jagodina (*FK Jagodina*) • Vizelj park (*FK BSK Borča*) • Omladinski stadion (*OFK Beograd*) • Stadion Čair (*FK Radnički Niš*) • Stadion Karađorđe (*FK Vojvodina*) • Gradski stadion Ivanjica (*FK Javor*) • Stadion FK Donji Srem (*FK Donji Srem*) • Gradski stadion Novi Pazar (*FK Novi Pazar*) • Gradski stadion Užice (*FK Sloboda PS*) • Stadion Partizana (*FK Partizan*) • Stadion Kralj Petar Prvi (*FK Rad*) • Stadion FK Smederevo (*FK Smederevo*) • Gradski stadion Subotica (*FK Spartak Zlatibor voda*) • Stadion Hajduk (*FK Hajduk Kula*) • Stadion Crvena zvezda (*FK Crvena zvezda*) • Stadion Čika Dača (*FK Radnički 1923*)
**Stari plac** ili **Staro Hajdukovo** je pučki naziv za nekadašnje igralište nogometnog kluba Hajduk u Splitu. Prvotno se, prije osnivanja Hajduka, taj komad zemlje zvao *Krajeva njiva* (od *kraj*, splitski naziv za kralj), koje je služilo kao vježbalište austrougarske vojske. 

Na Starom placu odigrano je 3.149 utakmica, od kojih su *Bili* dobili 1.982, izgubili 689 i 478 odigrali neodlučeno. *Bili* su na njemu zadali svojim protivnicima 9.542 golova, a primili 3.811

Početci
-------

Prva utakmica koja se odigrala na Starom placu, a istovremeno i prva Hajdukova utakmica uopće, bila je ona protiv splitskog autonomaškog kluba Calcio Spalato. Hrvatski orijentirani Hajduk pobijedio je rezultatom 9:0. Kao strijelac prvog gola u povijesti igrališta, i to lijevim koljenom, zapamćen je nogometaš Šime Raunig, što po njegovim riječima nije točno, nego da ga je dao donjim dijelom noge. Prvobitna orjentacija igrališta bila je istok-zapad. Tek nakon Prvog svjetskog rata, ponovnim obnavljanjem sportskih aktivnosti, igralište je postavljeno u smijeru sjever-jug.

Slavne utakmice i igrači
------------------------

Od tada je odigrano puno slavih utakmica koje su proslavile nogometni klub Hajduk i grad Split (npr. 1950. protiv Crvene zvezde pobjedom 2:1 četiri minute prije kraja utakmice i osvajanjem prvog poslijeratnog prvenstva). Veliki broj poznatih igrača prodefilirao je Starim Hajdukovim - Luka Kaliterna, Šime Poduje, Veljko Poduje, Frane Matošić, Nikola Gazdić, Bernard Vukas, Dražen Mužinić, Ivica Šurjak samo su neka od imena.

Selidba Hajduka i novi klub
---------------------------

Hajduk se svojim igralištem koristio od 1911. do 1979. godine.   

Puno puta je dograđivan, postavljene su montažne tribine i reflektori, ali se stalno isticala potreba izgradnje novog stadiona. Za potrebe 8. mediteranskih igara 1979. izgrađen je novi suvremeni stadion u Poljudu, a staro Hajdukovo igralište prepušteno je Ragbi klubu Nada i Baseball klubu Nada SSM - Split.   
 Dugi niz godina vode se sudski sporovi između Hajduka, Nade i Grada Splita za vlasništvo nad zemljištem na kojem se nalazi Plac.

Izvori
------

1. ↑  Sportska bilanca Hajduka na Starom placu
2. ↑  Intervju sa Šimom Raunigom, YouTube

| * p
* r
* u
HNK Hajduk Split |
| --- |
| Informacije | Klub • Navijači • Treneri • Igrači • Nastupi na međunarodnim natjecanjima |
| Historija | do 1991. • u Republici Hrvatskoj • u nacionalnim kupovima |
| Stadioni | Stari plac • Poljud |
| Sezone | 
1970./71. • 
1971./72. • 
1972./73. • 
1973./74. • 
1974./75. • 
1975./76. • 
1976./77. • 
1977./78. • 
1978./79. • 
1979./80. • 
1980./81. • 
1981./82. • 
1982./83. • 
1983./84. • 
1984./85. • 
1985./86. • 
1986./87. • 
1987./88. • 
1988./89. • 
1989./90. • 
1990./91. • 
1991./92. • 
1992./93. • 
1993./94. • 
1994./95. • 
1995./96. • 
1996./97. • 
1997./98. • 
1998./99. • 
1999./2000. • 
2000./01. • 
2001./02. • 
2002./03. • 
2003./04. • 
2004./05. • 
2005./06. • 
2006./07. • 
2007./08. • 
2008./09. • 
2009./10. • 
2010./11. • 
2011./12. • 
2012./13. • 
2013./14. • 
2014./15. • 
**2015./16.**
 |
| Derbiji | Vječni derbi • Jadranski derbi |
| Vidi još | Kategorija • Hajdučko srce • "U Fleků" |
**Ašoka Veliki** (273-232. pne.) je bio vladar Maurijskog carstva u severnoj Indiji u III veku pne. Nakon osvajanja Kalinge postao je veliki budista.

Ašoka je utemeljitelj dinastije Maurja, i proširio je Magadhansko kraljevstvo na zapadnu polovinu severne Indije. Osvajanjem Kalinge oko 265. godine pne. pomerio je jugoistočnu granicu s izlazom na more. Taj poslednji poduhvat, propraćen strahovitim krvoprolićem, kod Ašoke je izazvao duboke duševne potrese, nakon čega je prihvatio budizam koji se u Magadhi pojavio dva veka ranije. Od tada je okrutni Ašoka postao poznat kao bogougodni Ašoka. Po rečima samoga cara, otada se njegovim zemljama nije više pronosio zvuk doboša, već glas darme (*Dhamaghosa*).

Tokom njegove vlasti, sprovodio je zvaničnu politiku nenasilja (ahimsa). Nepotrebno ubijanje i kasapljenje životinja je napušteno, kao npr. lov iz razonode i žigosanje. Ašoka je pokazivao milost i prema zarobljenima, dozvoljavajunji im dan slobode svake godine, i omogućavao je običnim građanima besplatno obrazovanje na univerzitetima. Tretirao je podanike kao jednake nezavisno od religije, politike ili kaste i pravio besplatne bolnice i za ljude i za životinje. Ašoka je definisao glavne principe nenasilja, tolerancije prema sektama i mišljenjima, poslušnost prema roditeljima, poštovanje prema učiteljima i sveštenicima, čovečni tretman sluga (ropstvo nije ni postojalo u Indiji u to vreme) i darežljivost prema svima. Ove reforme opisane su Ašokinim ediktima. Ašokini edikti otkrivaju da je on, iako sam budista, podsticao i pomagao različite verske zajednice. U jednom od svojih edikata uklesanih u steni, čiji se original može još i danas čitati, car objavljuje:

Dvojezični edikt u kamenu, na grčkom i aramejskom, iz Kandahara.

> Ne treba poštovati samo svoju, a odbacivati religije drugih, već ih treba poštovati zbog ovog ili onog razloga. Na taj način pomažemo sopstvenoj religiji da raste i činimo uslugu religijama drugih. Čineći suprotno kopamo grob sopstvenoj religiji i isto tako štetimo i drugima. Ko god štuje sopstvenu religiju i blati druge, čini to zapravo posvećujući se svojoj religiji i pomišlja: 'Veličaću svoju religiju'. Ali, naprotiv, on je time smrtno ranjava. Jedino je ovakvo razmišljanje ispravno: Neka svi slušaju i budu voljni da saslušaju učenja koja drugi propovedaju 
> 
> 
> – Ašokin edikt

Navodi
------

1. 1 2  Trevor O. Ling, Rečnik budizma, Geopoetika, Beograd 1998.
2. ↑  A. Sen, Asoka's Edicts (1956).
3. ↑
Filogenetsko stablo temeljeno na rRNK genima
**Filogenetsko** ili **evolucijsko stablo** pokazuje evolucijske odnose između raznih vrsta ili drugih delova za koje se pretpostavlja da imaju zajedničke predake. Time je filogenetsko stablo ustvari oblik kladograma. Svako grananje od predaka označava na stablu najbližeg zajedničkog pretka. Dužine grana označavaju procenjeno vreme kroz koje su se grupe životinja odvojeno razvijale, ili broj mutacija koje su se desile u tom vremenu. Svako čvorište na filogenetskom stablu smatra se *taksonomskom zajednicom*, pri čemu se unutrašnja čvorišta smatraju *hipotetičkom taksonomskom zajednicom*, ako se odgovarajuće vrste ne mogu posmatrati.

Izvori podataka i njihovo interpretiranje
-----------------------------------------

Filogenetska stabla danas se grade uglavnom na analizi segmenata gena pojedinih vrsta. Pri tome se izračunavaju dužine pojedinih segmenata istog gena (ili eventualno istih gena) određene vrste i koriste se sličnosti i razlike za izgradnju stabla. Vrste čiji su segmenti slični, verovatno se na stablu nalaze bliže od onih, kod kojih se iste sekvence jako razlikuju. Kako kompleksnost izračuna takvih stabala sa brojem segmenata eksponencijalno raste, za generisanje stabala koristi se heuristika. U standardne metode molekularno filogenetičke konstrukcije stabla spada više matematičko-statističkih metoda.

Cilj izrade filogenetskog stabla je što detaljnije objašnjenje evolucije. Danas je poznato, da se geni nisu razvijali ravnomjerno. Neki geni koji se danas nalaze kod čovjeka, imaju zajedničkog pretka samo sa čimpanzama, dok se neki drugi pojavljuju kod svih sisara, i tome slično. 

Zbog toga može da se dogodi, da filogenetske analize različitih gena iste vrste rezultiraju različitim filogenetskim stablima od kojih je svako korektno. Kako bi se utvrdio razvojni niz kao i grananja u evoluciji pojedinih vrsta, neophodno je ispitivanje različitih segmenata gena. Osim toga, u interpretaciji treba uzeti u obzir kako rezultate klasične filogeneze tako i morfološka obeležja.

Kritike
-------

* Po definiciji, filogenetička stabla ne mogu da predstavljaju hibridiziranje niti lateralni transfer gena, koje su takođe važne metode prenosa gena. Zbog toga, neki naučnici zastupaju stanovište, da se ne treba da istražuje filogenetsko stablo, nego bi trebalo da se istražuje *filogenetsku mrežu* (ona se od filogenetskog stabla razlikuje time, da dozvoljava "poprečne veze" između vrsta koje inače nisu direktno srodne).
* Stabla, koja ne sadrže izumrle vrste treba interpretirati sa oprezom.

Vidi još
--------

* Filogeneza

Eksterni linkovi
----------------

***Filogenetsko stablo*** na Wikimedijinoj ostavi

* Tree of Life Web-Projekt ()
*Za ostala značenja, vidi Dominion (razvrstavanje).*

**Dominion** je politički termin koji se počeo upotrebljavati od kraja 19. vijeka  za bivše britanske kolonije kojima je data potpuna samouprava - odnosno nezavisnost, iako su formalno i nadalje priznavala britanskog monarha kao svog suverena.

Historija
---------

Prije 1939. taj status imale su tadašnje članice britanskog Komonvelta nacija a to su bile Kanada, Australija, Novi Zeland, Južnoafrička Unija, Irska i Newfoundland. Iako ne postoji službena definicija dominiona, za njegov opis karakteristična je izjava data nakon Imperijalne konferencije 1926. u kojoj se opisuje odnos između Velike Britanije i njezinih dominiona *to su autonomne zajednice unutar Britanskog Carstva, jednake po statusu, ni na koji način podčinjene jedna drugoj u bilo kojem aspektu njihovih unutrašnjih ili vanjskih poslova, ali ujedinjene u zajedničkoj odanosti kruni i slobodno povezane kao članovi britanskog Komonvelta nacija*.

Karakteristike
--------------

Glavne karakteristike statusa dominiona su potpuna zakonodavna nezavisnost (vlastiti parlament) kao što je to bilo predviđeno u Westminsterskom Statutu iz 1931. te u izvršnoj vlasti (radu vlade), pravo ministara iz dominiona da se izravno obrate svom suverenu, prethodno su to mogli samo preko resornih britanskih ministara. Na međunarodnom planu, dominioni su dobili status nezavisnih država (osim Newfoundlanda), a to je značilo da su postali članovi Lige naroda i drugih međunarodnih tijela, da su mogli delegirati svoje ambasadore i zaključivati vlastite međunarodne ugovore. Ali istovremeno odnos dominiona prema Velikoj Britaniji i ostalim dominionima nije imao karakter međudržavničkih odnosa, već tretman unutrašnje politike. Nakon 1947. termin dominion počeo je izlaziti iz upotrebe, jer se smatralo u nekim dijelovima svijeta, da on ipak u sebi nosi neke elemente potlačenosti, tako da je odtad ušao u upotrebu termin *članovi Komonvelta nacija* kao politički korektniji.

Definicija dominiona iz 1926. je izmijenjena - 1949. kada je dogovoreno da zemlje mogu uživati ​​punopravno članstvo u Komonveltu nacija, iako ne priznaju britanskog monarha kao svog suverena. Monarh je prihvaćen tek kao simbol slobodnog udruživanja nezavisnih zemalja članica i kao takav ostao je na čelu Komonvelta nacija. Indija je bila prva zemlja koja je ušla u takav izmjenjen Komonvelt nacija, a do kraja 1990-ih pridružilo joj se i većina ostalih zemalja Komonvelta nacija.

Povezano
--------

* Komonvelt nacija

Izvori
------

1. ↑  Hillmer, Norman (2001). „Commonwealth" (engleski). Toronto: Canadian Encyclopedia. Arhivirano iz originala na datum 2007-09-27. Pristupljeno 2012-03-22. »... Dominions (a term applied to Canada in 1867 and used from 1907 to 1948 to describe the empire's other self-governing members)«
2. 1 2 3 4  „*Dominion*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 14. 03. 2012.

Vanjske veze
------------

* *Dominion* na portalu Encyclopædia Britannica ()

***Dominion*** na Wikimedijinoj ostavi
**Sacaba** je grad od 149,563 i općina od 175,758 stanovnika u sredini Bolivije u Departmanu Cochabamba i Provinciji Chapare u kojoj je administrativni centar

Karakteristike
--------------

Sacaba se nalazi 13 km istočno od dministrativnog centra departmana Cochabambe, u kojoj radi dobar dio njenih stanovnika, tako da je rezidencijalno predgrađe te metropole.

Historija
---------

Za Predkolumbovskih vremena teren današnje općine bio je naseljen Ajmarama, oko 1210. godine nastalo je kečuonsko selo Sacaba. 
Nakon dolaska Španjolaca konkvistador Diego Alemán podigao je 1560. vojni logor kako bi zaštitio ekspedicije koje su tragale za mitskim Paititijem i njegovim zlatom, od napada Indijanaca.

Današnja Sacaba osnovana je tek 1761. pod imenom *Villa de San Pedro de Sacaba*.

Oko 1800. podignuta je crkva San Pedro, gradić je brzo napredovao osnivanjem hacijendi pa je 1854. postao administrativni centar novoosnovane Provincije Chapare. Nakon tog je 1905. dobio status grada.

Nakon agrarne reforme 1953. došlo je do propadanja hacijendi, i njihove podjele siromašnim Ajmarama, koji su na tim malim farmama počeli uzgajati koku.

Kad je zatvorena tržnica koke i počelo uništavanje tih nasada, došlo je do velikih demonstracija 2002. u kojima je poginulo nekoliko ljudi.
Budući predsjednik Evo Morales koji je tad bio vođa uzgajivača koke i protivnik zatvaranja tržnice u Sacabi, morao je zbog tog podnjeti ostavku na mjesto potpredsjenika parlamenta.

Privreda
--------

Najveće tvornice u gradu su *Europlast* (plastični proizvodi), *Agusbro s.r.l.* (metale konstrukcije, industrijska oprema) i *Vicsum máquinas* (Industrijske mašine za ugostiteljstvo).
Općina je poznata kao žitorodni kraj.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Sacaba Municipality in Bolivia*" (engleski). City population. Pristupljeno 25.09.2023.
2. 1 2 3  „*Sacaba Municipality in Bolivia*" (engleski). City population. Pristupljeno 25.09.2023.
3. 1 2 3 4  „*Historia*" (španjolski). Gobierno Autónomo Municipal de Sacaba. Pristupljeno 25.09.2023.
4. ↑  „*Sacaba (Industrias)*" (španjolski). Bolivia en tus manos. Pristupljeno 25.09.2023.

Vanjske veze
------------

***Sacaba*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Gobierno Autónomo Municipal de Sacaba* ()
**Nouvi Zákon** *(Novi Zavjet)*.
**Štefan Küzmič** ili *Števan* (mađ.: *Küzmics István*) (rođ. Strukovci, o. 1723. – umr. Šurd, 22. decembar, 1779.) je bio slovenski evangeličkoj svećenik, pisac, učitelj i prevodilac u Mađarskoj. Küzmič je preveo Novi zavjet na jezik Prekmurja. Ovaj i evanđelja Mikloša Küzmiča je postalo temelj prekomurskom književnom jeziku. (Mikloš Küzmič nije mu bio u rodu).

Štefan Küzmič rodio u Prekmurju, u Strukovcima (*Sztrukóc,* kasnije već *Sűrűház*) u Železnoj županiji *(Vas megye).* Osnovnu školu je pohađao je u Radencima, a zatim u Kančevcima, gdje se je radio Mikloš Küzmič. Kasnije se obrazovao u Čobinu *(Nemescsó)* i Đuru *(Győr)* a naposljetku i Bratislavi. Govorio mađarski, grčki, latinski i hrvatski jezik.

Isprva radio u Čobinu, gdje je napisovao prvo djelo, jedan slovenski katekizam. Knjiga nije bilo izdano za njegova života.

1755. godine dolazi u Šomodsku *(Somogy),* u Šurdu. U Šomodskoj u 16. te 17. vijeku veliki broj slovenskih katolika naseljava Prekmurje zbog reformacije i Turaka Srba. U 18. vijeku slovenski evangelici i katolici sele u tu županiju. Danas jedva nekoliko Slovenaca živi u Šomodskoj.

1771. godine je preveo četiri evanđelje s grčkog. Zbog oskudnog prekomurskog rječnika Küzmič je koristio kajkavsko narječje, baš kao i Mikloš Küzmič ili drugi slovenski pisci u Mađarskoj. Štefan i Mikloš Küzmič bili su značajni predstavnici slovenske književnosti u Mađarskoj tijekom 18. vijeka.

Djela
-----

* **Mali slovenski katekizam** *(Male szlovenszki katekizmus 1752.)*
* **ABC knjižica** *(ABC kni'snicza 1753.)*
* *Vöre Krsztsanske krátki Návuk csiszte rejcsi Bo'ze vözebráni i na nyou*, Halle 1754.
* **Novi zavjet ili Novi Oporuka našega Gospoda Isusa Kristusa sad isprva s Grčkog na stari slovenski jezik** *(Nouvi Zákon ali Testamentom Gospodna nasega Jezusa Krisztusa zdaj oprvics zGrcskoga na sztári szlovenszki jezik obrnyeni po Stevan Küzmicsi Surdanszkom. F. Halle 1771.)*

Povezano
--------

* Popis slovenskih pisaca i pjesnika iz Mađarske

***Štefan Küzmič*** na Wikimedijinoj ostavi
Unutrašnja zupčasta pumpa
Najčešća izvedba zupčaste pumpe je sa vanjsko ozubljenim zupčanicima
Pumpa za ulje iz motora skutera
**Zupčasta pumpa** je pumpa koja radi na principu pokretanja zupčanika. Sastoji se od dva zupčanika koja su smještena u kućištu pumpe. Jedan zupčanik je pogonski, i dobija pogon od pogonskog uređaja (najčešće elektromotor), a drugi zupčanik je gonjeni. Zupčanici su međusobno spregnuti, te se okreću ovisno jedan o drugom. Razmak između kućišta i vrha ozubljenja je tek dovoljan da se zupčanici nesmetano okreću u kućištu, da bi se spriječilo strujanje tekućine između kućišta i ozubljenja. Ovo je jedna od najčešće upotrebljavanih izvedbi pumpi, koja ima vrlo široku primjenu, posebno pri prebacivanju viskoznijih tekućina.

Princip rada
------------

Pretpostavimo da je na slici desno plavi zupčanik pogonski. Pogonski uređaj ga vrti u smjeru kazaljke na satu. svojim okretanjem on vrti ljubičasti, gonjeni zupčanik u obrnutom smjeru, tj. obrnuto od kazaljke na satu. Ukoliko se u prostoru na lijevoj strani nalazi neka tekućina ona će ući i u prostor između kućišta i zupčanika. Svojim okretanjem, zupčanici će prebaciti tu količinu tekućine na drugu stranu, odakle se neće moći vratiti,jer su zupčanici u spregu u sredini i tekućina tuda neće moći prolaziti. Na lijevoj strani će uslijed oduzimanja tekućine nastati potpritisak, a na desnoj strani pumpe nadpritisak.

Vrste zupčastih pumpi
---------------------

Zupčasta pumpa s unutrašnjim ozubljenjem
Općenito govoreći, postoje dva glavna tipa zupčastih pumpi, oba prikazana na slikama, a to su:

- Pumpa s vanjskim ozubljenjem
- Pumpa s unutrašnjim ozubljenjem
Prvi tip pumpe ima vanjsko ozubljenje na oba zupčanika, a kod drugog tipa, jedan ima vanjsko, a drugi unutrašnje ozubljenje. Osim po izvedbi, ova dva tipa se razlikuju i po količini fluida za koju se izvode. Tip zupčaste pumpe s vanjskim ozubljenjem se izvodi za sve količine fluida i sve brzine obrtanja, od najmanje, do najveće, dok se pumpa s unutrašnjim ozubljenjem izvodi samo za manje količine i manji broj okretaja.

Karakteristike
--------------

Zupčaste pumpe općenito odlikuje jednostavnost izvedbe i pouzdanost u radu. Zbog malog broja dijelova nisu podložne kvarovima, osim u slučajevima kada služe za crpljenje medija sa abrazivnim nečistoćama. U tom slučaju, može doći do istrošenja kućišta i/ili zupčanika, te povećanja zazora između njih. To dovodi do smanjenja kapaciteta pumpe, te, na kraju, i do prestanka rada. Zbog tog razloga, gotovo uvijek se na usisnoj strani zupčaste pumpe nalazi ugrađen filter.

Relativno su malih dimenzija, samousisne su, mogu raditi na raznim okretajima i sa raznim medijima, imaju znatnu dobavnu visinu (do 500 m). Najveća primjena ovih pumpi je za crpljenje raznih viskoznijih tekućina kao što je nafta, razne vrste ulja,...Dobava im je kontinuirana i ravnomjerna pa se često upotrebljavaju kao pumpe ulja kod motora s unutrašnjim sagorijevanjem.

Materijal za zupčanike je čelik za cementiranje, a za kućište sivi liv, te razne legure.

Povezano
--------

* Pumpa
* Centrifugalna pumpa
* Klipna pumpa
* Vijčana pumpa

***Zupčasta pumpa*** na Wikimedijinoj ostavi
**Neuquén** je grad i općina od 231,198 i aglomeracija u Argentini od 395,600 stanovnika

Karakteristike
--------------

Neuquén se nalazi na sjeverozapadu Patagonije u na krajnjem jugoistoku Provinciji Neuquén u kojoj je administrativni centar
Prostire se na ušću rijeka Neuquén i Limay, koje nizvodno od grada formiraju rijeku Rio Negro, udaljen 
1,137 km jugozapadno od glavnog grada Buenos Airesa.

Historija
---------

Neuquén je osnovan 1904. kao trgovište voćarskog kraja, koji je postao bitno produktivniji nakon izgradnje brana sa akumulacijama i 
hidroelektranama 1970-ih, El Chocón na rijeci Limay i Cerros Colorados na rijeci Neuquén.

Grad je pravi ekonomski i demografski boom doživio nakon otkrića velikih rezervi zemnog plina na polju Loma La Lata 1977.
Danas u Provinciji Neuquén ima 12,224 bušotina, od tog je preko 3,300 pušteno u pogon u posljednjih šest godina, većinom na polju Vaca Muerta, velikom nalazištu ugljikovodika.

Neuquén je izrastao u grad sa 5 univerziteta; Comahue, Catolica, Siglo 21, Blas Pascal i Flores.

Privreda i transport
--------------------

Neuquén je grad prehrambene (vinarije, prerada voća), građevinske i naftne industrije (oprema za bušotine)

cestom N° 22 povezan sa gradovima u Argentini, a uz to ima i *Internacionalni aerodrom Presidente Perón* (IATA: **NQN**, ICAO: **SAZN** ) 8 km zapadno od centra grada.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Neuquén in Confluencia (Neuquén)*" (engleski). City Population. Pristupljeno 27.10.2023.
2. 1 2  „*Argentina: Urban Agglomerations*" (engleski). City Population. Pristupljeno 27.10.2023.
3. 1 2 3  „*Neuquén Argentina*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 27.10.2023.
4. ↑  „*100 años de historia del petróleo en Neuquén*" (španjolski). Río Negro. Pristupljeno 27.10.2023.
5. ↑  „*Neuquén/Presidente Perón International Airport*" (engleski). Skybrary. Pristupljeno 27.10.2023.

Vanjske veze
------------

***Neuquén*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Neuquén Capital* ()
**Río Negro** (što prevedeno sa španjolskog znači *Crna Rijeka*) je najvažniji vodotok u argentinskoj provinciji Río Negro i Patagoniji duga 635 km.

Rijeka je ime dobila od doslovnog prijevoda [Mapudungun jezik|mapundungunskog]] imena - *Curu Leuvu*, iako mu voda nije crna, već tamnozelena.

Hidrologija
-----------

Negro se formira sutokom rijeka Neuquén i Limay kod grada Neuquéna.

Od Neuquéna teče prema jugoistoku, kotlinom formiranom intenzivnom erozijom karakterističnom za patagonijsku visoravan.
Ta kotlina ima promjenjivu širinu od 5 km do 25 km, na pojedinim mjestima jako meanrira i račva se u rukavce..
Samo riječno korito ima od 200 i 400 metara.

U posljednjem dijelu svog toka formira granicu između provincija Río Negro i Buenos Aires.

Negro uvire u Atlantski ocean kod odmarališta Carmen de Patagones, 30 km južno od Viedme (administrativni centar Río Negra). 

Porječje rijeke površine 125,500 km², prostire se po provincijama Neuquén, Río Negro i Buenos Aires.

Rijeka je plovna 400 km uzvodno od ušća, vode joj se koriste za hidroenergiju i navodnjavanje.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Río Negro*" (španjolski). Fandom. Pristupljeno 27.10.2023.
2. 1 2 3 4 5 6  „*Cuenca de Río Negro*" (španjolski). Argentina Gobierno. Pristupljeno 27.10.2023.
3. ↑  „*Río Negro*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 27.10.2023.

Vanjske veze
------------

***Río Negro (Argentina)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Cuenca de los ríos Río Negro y Chico* ()
**Ljubo Kokeza** (Split, 15. svibnja 1920. - Split, 22. kolovoza 1992.) bio je poznati hrvatski nogometaš.   

Otac je poznate hrvatske tenisačice Tanje Kokeze, višestruke državne prvakinje.

Nogometna karijera
------------------

Kao mladić, nastupa za ondašnje omladinske selekcije u redovima RNK Splita, da bi kao junior prešao u gradskog rivala - Hajduk. U Hajduku dočekuje početak Drugog svjetskog rata.

Privremenom neaktivnošću Hajduka 1941. uslijed talijanske okupacije, Kokeza prelazi u redove zagrebačkog HAŠK-a i u njegovim redovima igra 1942. i 1943. godine. Reaktiviranjem Hajduka 1944. Kokeza zajedno s ostalim igračima Hajduka i ponekim Splita prelazi na otok Vis i ponovo postaje *bijeli*. Ostaje u Hajdukovom dresu sve do sredine 50-ih godina, i postavši jedna od Hajdukovih legendi. Poznat kao jako emotivan i srčan igrač, bio je jedan od omiljenih Hajdukovaca.   

Statistika u Hajduku

| Natjecanje | Nastupi | Golovi |
| --- | --- | --- |
| Prvenstvo | 250 | 2 |
| Kup | 25 | 0 |
| Superkup | 0 | 0 |
| Međunarodne | 2 | 0 |
| Splitski podsavez | 0 | 0 |
| **Ukupno** | **277** | **2**
 |
| Prijateljske | 348 | 6 |
| ***Sveukupno*** | **625** | **8** |

Trenerska karijera
------------------

Po završetku karijere, nastavlja s trenerskim radom. Trenirao je splitske klubove Dalmatinca i Splita, Jadrana iz Kaštel Sućurca, a ostavio je i dubokog traga trenirajući u arapskim zemljama: Iraku, Egiptu, i Libiji.

Izvori
------

1. ↑  Marko Bilić: Nitko kao Đuke i Toni, Slobodna Dalmacija, 11. prosinca 1999.
2. ↑  Statistika na službenim stranicama HNK Hajduk
**Mirko Kokotović** (Lukavac, 15. travnja 1913. - Zagreb, 15. studenog 1988.), hrvatski nogometni reprezentativac, prvi kapetan hrvatske nogometne reprezentacije.

Klupska karijera
----------------

Cijelu igračku karijeru proveo je u zagrebačkom Građanskom, te nakom njegova raspuštanja u Dinamu. U Građanskom je u prvoj momčadi debitirao već sa 16. godina i s njim osvojio tri naslova prvaka, 1937. 1940. i 1943. te s Dinamom jedan, 1948.

Reprezentativna karijera
------------------------

Odigrao je 40 utakmica za reprezentaciju Zagreba, jednu za "B" i 23 za "A" reprezentaciju Jugoslavije.

postigao je 2 pogotka za hrvatsku reprezentaciju u 15 nastupa od 1940. do 1944. od kojih je 6 bio kapetan reprezentacije.

Trenerska karijera
------------------

Nakon završetka igračke karijere 1949. nastavlja raditi kao trener u klubovima NK Dinamo Zagreb, NK Odred Ljubljana, FK Borac Banja Luka, NK Lokomotiva Zagreb, FK Velež Mostar, NK Varteks Varaždin, NK Kozara Slavonski Brod, a radio je i u Turskoj, Grčkoj i na Cipru.

Šablon:Sastav Hrvatska 1940-1944