**Epitelsko tkivo** (**epitelno tkivo**, **epitel**) je vrsta životinjskih tkiva koje je najmanje diferencirano. Sastoji se od velikog broja gusto zbijenih i međusobno povezanih epitelskih ćelija tako da sadrže malu količinu međućelijske supstance i formiraju kontinuirani sloj. Svojim bazalnim delom ćelije leže na podepitelskoj lamini, pločastoj strukturi koju sačinjava vanćelijski matriks. Pokrivaju površinu tela i unutrašnjih organa, telesne šupljine, izvodne kanale... Epitelsko tkivo se sastoji od ćelija epitela. 
Epiteli su izgrađeni od ćelija koje vode poreklo od sva tri klicina lista. U izgradnji epitela nikada ne učestvuju krvni sudovi pa se razmena hranljivih materija i gasova vrši posredno - preko vezivnog tkiva koje se nalazi između krvnog kapilara i epitela.

*Glavni članak: Epitelska ćelija*

Klasifikacija epitela
---------------------

Vrste epitela- (s leva na desno) gornji red: jednoslojan pločast, jednoslojan kockast, jednoslojan cilindričan; donji red: višeslojan pločast, višeslojan kockast, lažno višeslojan, prelazni epitel
Neka epitelska tkiva su sagrađena od jednog sloja ćelija istog oblika i funkcije i ona se nazivaju **jednoslojni epitel**, dok su druga sagrađena od ćelija koje su raspoređene u više slojeva. Ova tkiva se nazivaju **višeslojni epitel**.

### Jednoslojni epiteli

Jednoslojni epitel može da bude različitog oblika, u zavisnosti od funkcije koju obavlja, pa se tako razlikuju:

* **niskoprizmatični (pločast) epitel**, izgrađen je od istovrsnih ćelija čija je širina mnogo veća od visine;

*Glavni članak: Jednoslojan niskoprizmatični epitel*
* **kockast epitel**, koga obrazuju ćelije približno jednake širine i visine;

*Glavni članak: Jednoslojan kockasti epitel*
* **cilindričan epitel** (visoko prizmatični), grade ćelije čija je visina znatno veća od širine.

*Glavni članak: Jednoslojan cilindričan epitel*
Posebnu grupu jednoslojnih epitela predstavlja tzv. **lažno višeslojan** (pseudostratifikovan) epitel. Sastoji se od cilindričnih ćelija različitih i po morfologiji (oblik ćelije, oblik i visina jedra) i po funkcijama pa dobija, posmatran svetlosnim mikroskopom, izgled višeslojnog epitela. Ako su ćelije snabdevene trepljama onda se govori o trepljastim lažno višeslojnim epitelima.

*Glavni članak: lažno višeslojan epitel*
### Višeslojni epiteli

Obrazovani su od većeg broja slojeva ćelija naslaganih jedan na drugi pri čemu je najdublji (početni) sloj u kontaktu sa podepitelskom laminom. Slojevi ćelija se međusobno razlikuju po obliku. 

Prema obliku ćelije dele se na:

* pločaste
* kockaste
* cilindrične.

*Glavni članak: višeslojni epiteli*
Poseban tip višeslojnog epitela u kome dolazi do promene visine i naizgled i broja slojeva ćelija u zavisnosti od fiziološkog stanja organa, naziva se prelazni epitel ili urotel pošto se nalazi samo u nekim delovima mokraćnog sistema.

*Glavni članak: Prelazni epitel*
### Klasifikacija prema funkciji

Na osnovu funkcije koju obavljaju u organizmu epiteli se mogu podeliti na:

* pokrovne (zaštitne) koji se prema strukturi dele na jednoslojne, lažno višeslojne i višeslojne;
* žlezdane (sekrecione)
* neuroepitele
* klicine (reproduktivne), grade ih ćelije semenika i jajnika
* apsorpcione, koji na vršnoj površini imaju mikroresice
* respiratorne (pneumociti)
* čulne (senzitivne)

Kroz ovu klasifikaciju istovremeno su navedene i uloge koje različiti tipovi epitela obavljaju u organizmu.

Pokožica
--------

*Glavni članak: Pokožica*
**Pokožica** (epidermis) pokriva površinu tela. Kod beskičmenjaka je jednoslojna i pokrivena kutikulom. Pokožica kičmenjaka je višeslojna pri čemu dolazi do orožnjavanja površinskih slojeva.

Rožna materija koja ispunjava ove ćelije može da gradi različite tvorevine:

* krljušti
* perje,
* nokte,
* dlaku
* kopita i druge

Endotel
-------

*Glavni članak: Endotel*
**Endotel** je vrsta epitela koji oblaže unutrašnje površine telesnih duplji i krvnih sudova.

Žlezdani epitel
---------------

*Glavni članak: Žlezdani epitel*
Epitelske ćelije koje stvaraju neki proizvod (sluz, enzime, hormone...) i procesom egzocitoze ga izbacuju u vanćelijsku sredinu nazivaju se žlezdane (sekretorne) ćelije. Žlezdane ćelije obrazuju žlezdane epitele koji zajedno sa drugim tkivima grade žlezde. 

Prema tipu sekrecije razlikuju se dva osnovna tipa žlezdi:

* **endokrine** (kod kičmenjaka su dobro razvijene tako da grade čitav sistem) i
* **egzokrine**.

Literatura
----------

* *-{Biologija za II razred gimnazije opšteg smera. Autori: Brigita Petrov, Miloš Kalezić i Radomir Konjević. Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Beograd. Izdanje iz 2003. godine. ISBN - 86-17-10806-1}-*
* *Šerban, M, Nada: Pokretne i nepokretne ćelije - uvod u histologiju, Savremena administracija, Beograd, 1995.*
* *Mariček,Magdalena; Ćurčić,B; Radović,I: Specijalna zoologija, Naučna knjiga, Beograd, 1996*.
* *Ćurčić, B: Razviće životinja, Naučna knjiga, Beograd, 1990*.

Vanjske veze
------------

***Epitelsko tkivo*** na Wikimedijinoj ostavi

* Epitelsko tkivo na sajtu -{BioNet}- Škola
* Institut za histologiju i embiologiju