U budizmu, mudrost (sanskrit: *prajñā*, pali: *paññā*) je ključni činilac oslobođenja uma. Tek uvidom, znanjem, mudrošću u stanju smo da potpuno iskorenimo nečistoće u umu i zaustavimo svaku dalju patnju uzrokovane neznanjem.

Pošto sve nečistoće nastaju iz neznanja, um se čisti razvojem mudrosti. Međutim, mudrost nastaje samo u pročišćenom umu, pa prvo moramo stvoriti mesta za nju. Oslobađanje od predrasuda i unapred formiranih ideja, razvijanje svesnosti, kao i um koji nije pretrpan, već smiren, pomaže u razvoju mudrosti.

Mudrost se ponekad određuje kao sposobnost donošenja razboritih odluka i izvlačenja tačnih zaključaka, zasnovanih na iskustvu i znanju.

Etimologija
-----------

*Glavni članak: Prađna*
Prađna ili pana (sanskrit: *prajñā*, pali: *paññā*; iz sskt korena *đna* - zna) je pojam indijske filozofije koji znači "pra znanje", mudrost, odnosno spoznaju u dubljem smislu, spoznaju osnovnih činjenica sveta. U tom smislu je u nju uključeno i obično znanje (*đnana*), kojoj može biti i sinonim.

Budino učenje
-------------

### Svojstva mudrosti

  

Buda raznim poređenjima pokušava da dočara šta podrazumeva pod mudrošću. Tako njen značaj prevazilazi čak i značaj koji za nas ima Sunce:

 Wikiquote
*„Postoje četiri vrste svetlosti. Svetlost Meseca, svetlost Sunca, svetlost vatre i svetlost mudrosti. Od te četiri vrste svetlosti, najbolja je svetlost mudrosti."*(Buda)
Mudrost mora imati analitički kvalitet, koji Buda poredi sa oštricom noža: kao što nož odvaja kožu od mesa, tako i mudrost treba da odvaja dobro od lošeg, korisno od štetnog.

 Wikiquote
*„Mudar čovek zna način da razluči dobro od lošeg u vezi i sa unutrašnjim i sa spoljašnjim svetom."*
Karakteristika mudraca je i uviđanje istine, što je isključivo plod individualnog napora:

 Wikiquote
*„Ako neki čovjek tvrdi: ‘To je moje uvjerenje', a izjava mu je dosljedna istini, iz toga još ne slijedi jednostran zaključak samo je ovo istina, a sve je ostalo zabluda', jer istinu uviđaju samo mudraci, i to svaki pojedinačno, sam za sebe."*
Nasuprot mudracu, Buda stavlja neznalicu, koji je pun strahova: 

 Wikiquote
*„Koji god strahovi da nastanu, svi oni nastaju u neznalici, ne u mudrom čoveku."*
Prema Budinim rečima, naspram gubitka mudrosti, svaki gubitak neznatan: 

 Wikiquote
*„Gubitak srodnika jeste neznatan gubitak. Od svih gubitaka, najveći je gubitak mudrosti."*
### Razvoj mudrosti

Poput ostalih veština, mudrost se razvija postupno, upornim radom:

 Wikiquote
*„Postepeno, malo po malo, povremeno, kao što kovač pročišćava srebro, tako i mudrac treba odstraniti mane iz samoga sebe."*
Buda navodi četiri stvari koje vode razvoju mudrosti:

 Wikiquote
*„Četiri stvari vode ka rastu mudrosti. Druženje sa čestitim ljudima, slušanje o darmi, pomno razmatranje stvari i postupanje u skladu sa darmom."*
Na drugom mestu, Buda navodi osam uslova za razvoj mudrosti. Prvi čine iskusan učitelj i učenik koji ima osećaj poštovanja prema učitelju, ali i prema sebi. Drugi predstavlja znatiželja učenikova, želja za učenjem i otvorenost uma. Treći čini život u osami, telom i umom. Četvrti uslov je vrlina kao osnov mudrosti: bez moralnog življenja sticanje mudrosti je nemoguće.

 Wikiquote
*„Mudrost se pročišćuje vrlinom, a vrlina se pročišćuje mudrošću. Gde postoji jedno, tu je i drugo. Čestita osoba poseduje mudrost, a mudra osoba poseduje čestitost. Ovakva kombinacija vrline i mudrosti naziva se najvišom stvari na svetu."*(Buda)
Stoga, za mudrog čoveka je potrebno da izbegava razvrat:

 Wikiquote
*„Mudar čovek treba da izbegava razvrat kao što bi izbegavao i da upadne u rupu punu užarenog uglja. Ako nije u stanju da održava celibat, ne bi barem trebalo da odlazi tuđoj ženi."*
Peti uslov za razvoj mudrosti je dobro poznavanje učenja, stečeno podukom i sopstvenim istraživanjem. Šesti uslov čini pretakanje naučenog u iskustvo kroz primenu i meditaciju, a sedmi potpuno odustajanje od bavljenja nevažnim stvarima i koncentrisanje na sâmo učenje. Poslednji uslov je praksa kojom se direktno stiče uvid u prirodu stvari.

Budističke teorije
------------------

Buda
### Shvatanje Seng-Čaoa

U ogledu pod naslovom „*O mudrosti, koja nije znanje*", Seng-čao opisuje *prađnu* kao mudračko znanje, ali veli da to nije pravo znanje. Jer spoznaja jedne stvari sastoji se u odabiranju jednog svojstva te stvari i uzimanju tog svojstva za predmet spoznaje. Međutim, mudračka spoznaja se sastoji u spoznaji onog što se zove nebiće (*wu*), a to „prevazilazi oblike i odlike" i nema svojstava, te nikad ne može biti predmet spoznaje. Spoznati nebiće znači biti s njime sjedinjen. Ovo stanje poistovećenosti sa nebićem zove se nirvana. Nirvana i prađna dva su vida jednog istog stanja stvari. Kao što nirvana nije nešto što valja spoznati, tako je mudrost spoznaja koja nije spoznaja (Chao Lun, gl. 3).

### Tri vrste mudrosti

U komentarima Pali kanona se ističu tri vrste mudrosti. Prva nastaje na osnovu slušanja mudrih (*sutta-maya paññā*). U Budino vreme nema knjiga, a zapisivanje učenja se smatra degradacijom, tako da se mišljenje prenosilo usmeno. Potom treba da razmisli o tome što je čuo, da analizira i proceni kakve implikacije ima po njegov život. Time se formira druga vrsta mudrosti, rođena iz dubokog promišljanja (*ćinta­-maya paññā*). To je začetak ispravnog gledišta, i na toj tački počinjemo da razvijamo i druge vrline plemenitog osmostrukog puta. Na kraju, kada dovoljno ojačaju, te vrline će uticati na negovanje uma, što kao rezultat donosi mudrost na osnovu iskustva (*bhavana-maya paññā*). To je prodorna mudrost ili uvid koji donosi probuđenje.

Literatura
----------

* Ju-Lan, Fung (1977). *Istorija kineske filozofije*. Beograd: NOLIT.
* Iveković, Rada (1977). *Rana budistička misao*. Sarajevo: IP Veselin Masleša.
* Kovačević, Branislav (2014). *Ovako sam čuo: Budino učenje na osnovu izvora u Pali kanonu*. Novi Sad–Beograd.

Izvori
------

1. 1 2  Kovačević 2014: str. 266
2. ↑  Bhikkhu Bodhi, Pročišćenje uma
3. 1 2 3  Budizam od A do Ž
4. 1 2  Rada Iveković, Rana budistička misao ), Biblioteka Logos, IP Veselin Masleša, Sarajevo. 1977. pp. 131-152
5. ↑  Kovačević 2014: str. 278
6. ↑  „Govor asketi Sabhiyi". Arhivirano iz originala na datum 28. 10. 2009. Pristupljeno 21. 08. 2015.
7. ↑  „Čedomil Veljačić, NEKOLIKO SPORNIH TEMA U BUDDHINU STAVU PREMA RELIGIJI". Arhivirano iz originala na datum 14. 06. 2012. Pristupljeno 21. 08. 2015.
8. ↑  „Budala". Arhivirano iz originala na datum 28. 10. 2009. Pristupljeno 21. 08. 2015.
9. ↑  „Dobri prijatelji". Arhivirano iz originala na datum 28. 10. 2009. Pristupljeno 21. 08. 2015.
10. ↑  „Put ispravnosti". Arhivirano iz originala na datum 18. 07. 2011. Pristupljeno 21. 08. 2015.
11. ↑  Apattibhaya vaggo[*mrtav link*]Šablon:Mrtva veza
12. 1 2  Kovačević 2014: str. 266–267
13. ↑  „Govor Dhammiki". Arhivirano iz originala na datum 28. 10. 2009. Pristupljeno 21. 08. 2015.
14. 1 2  Fung Ju-Lan, Istorija kineske filozofije ), NOLIT, Beograd. 1977. pp. 271-285
15. ↑  Kovačević 2014: str. 199–200

Vidi još
--------

* Prađna
* Mudrost
* Budistička terminologija

Spoljašnje veze
---------------

* Bhikkhu Bodhi, Razvijanje mudrosti