**Ivana Brlić-Mažuranić** (Ogulin, 18. travnja 1874. - Zagreb, 21. rujna 1938.) hrvatska je književnica koja je priznata u Hrvatskoj i u svijetu kao jedna od najznačajnijih spisateljica za djecu. Napisala je mnoge pripovijetke, bajke, basne i romane.

Biografija
----------

Potječe iz poznate intelektualne građanske obitelji Mažuranića. Otac Vladimir Mažuranić bio je pisac, odvjetnik i povjesničar. Djed joj je bio slavni političar, hrvatski ban i pjesnik Ivan Mažuranić, a baka Aleksandra Mažuranić, sestra jezikoslovca Dimitrija Demetra. Školovala se privatno i stekla izvrsnu naobrazbu, između ostalog i u poznavanju stranih jezika, pa su joj i neki od prvih književnih pokušaja na francuskome. S obitelji se iz Ogulina prvo preselila u Karlovac, a potom u Jastrebarsko.

Kada se 1889. udala za odvjetnika i političara Vatroslava Brlića, Ivana seli u Brod na Savi (danas Slavonski Brod), gdje je živjela većinu života koji je posvetila svojoj obitelji, obrazovanju i književnom radu. Kao majka sedmero djece, imala je priliku upoznati se s dječjom psihom, i tako razumjeti čistoću i naivnost njihova svijeta. Odgojena u narodnome duhu, uz supruga Vatroslava uključuje se u javni život u krugovima prvaka narodnoga pokreta. Biskup Josip Juraj Strossmayer dodijelio joj je zlatnu medalju za protumađaronska nastojanja. Nakon duge borbe s depresijom počinila je samoubojstvo u Zagrebu 21. rujna 1938. godine.

Stvaralaštvo
------------

Kuća u kojoj je živjela i radila Ivana Brlić Mažuranić u Slavonskom Brodu.
Ivana Brlić-Mažuranić počela je pisati poeziju, eseje i dnevnike vrlo rano, ali su joj prvi radovi objavljeni tek početkom dvadesetog stoljeća. Zbirku pripovjedaka i pjesama za djecu *Valjani i nevaljani* izdala je 1902. u vlastitoj nakladi. Priče i tekstovi poput serije obrazovnih članaka naslovljenih *Škola i praznici* objavljivani su redovito od 1903. nadalje. Pravu pozornost književne publike skreće 1913. romanom za djecu *Čudnovate zgode šegrta Hlapića*. U ovoj napetoj priči siromašni šegrt Hlapić bježi od svoga gazde, a zgode na kraju prevladaju nezgode. Napisala je pjesničku zbirku *Slike* (1912.), pedagoški intoniranu *Knjigu omladini* (1923.), zapise o obiteljskome rodoslovlju (Obzor, 1933-34.), koje objedinjuje u trima knjigama (1934. 1935.), povijesno-pustolovni omladinski roman *Jaša Dalmatin potkralj Gudžerata* (1937.) te prevodila s njemačkoga i francuskoga.

Njenim krunskim djelom kritičari smatraju zbirku pripovjedaka *Priče iz davnine*, objavljenu 1916. djelo koje sadrži motive mitološke mudrosti običnoga svijeta, inspirirane slavenskom mitologijom. Ova knjiga kroz bajku ponovo vraća u život izgubljeni svijet pretkršćanskih vjerovanja Hrvata. Likovi poput Kosjenke i Regoča, Stribora, Jaglenca, Rutvice, Palunka, Vjesta, Potjeha, Malika Tintilinića, Svarožića i Bjesomara utjelovljenja su ljudskih moralnih osobina i osjećaja, kako vjernosti, ljubavi i dobrostivosti, tako i nestalnosti i slabosti. Želja za bogatstvom i čežnja za dalekim svjetovima kao simboli ljudske žudnje za istinom i znanjem često se pojavljuju u njenim pričama. 

Akademija ju je dva puta (1931. 1938.) predlagala za Nobelovu nagradu, primivši je 1937. za svoga (dopisnoga) člana, kao prvu ženu kojoj je dodijeljena takva čast. Kritika je njezinu prozu držala jedinstvenom sintezom životnoga idealizma, naravnosti izraza i delikatnosti rijetkoga humora (A. G. Matoš) pa su je, premda je pisala za djecu, hvalili kolege (A. B. Šimić, D. Domjanić) i književni povjesničari (A. Barac). Školska knjiga, d.d. ustanovila je književnu nagradu Ivana Brlić-Mažuranić 1971. radi promicanja književnoga stvaralaštva za djecu i mladež.

Često nazivana hrvatskim Andersenom (radi njene virtuoznosti kao pripovjedača za djecu) i hrvatskim Tolkienom (radi posezanja u fantastični svijet mitologije), Ivana Brlić-Mažuranić svojom originalnošću i svježinom ravnopravno stoji rame uz rame s velikanima dječje književnosti. Djela su joj prevedena na sve važnije svjetske jezike.

Djela
-----

Neke od njenih knjiga ilustrirao je poznati hrvatski ilustrator Ivan Antolčić.

* *Valjani i nevaljani* - Pripovijetke i pjesme za dječake. Vlastita naklada, Zagreb, 1905.
* *Škola i praznici* - Zbirka pjesama i pripovjedaka za djecu. Hrvatski pedagoški književni zbor, Zagreb, 1905.
* *Slike*. Pjesme - Tiskara C. Albrechta, Zagreb 1912.
* *Čudnovate zgode šegrta Hlapića* - Roman za djecu. Hrvatski pedagoški književni zbor, Zagreb, 1913.
* *Priče iz davnine* - Bajke. Matica Hrvatska, 1916.
* *Knjiga o omladini* - Crtice. Vlastita naklada, Zagreb, 1923.
* *Iz arhive obitelji Brlić u Brodu na Savi* - Tisak Tipografija D.D. Zagreb , 1934-35.
* *Jaša Dalmatin, potkralj Gudžerata* - Roman. Knjižara Vasić, Zagreb, 1937.
* *Srce od licitara* - Pripovijetke i pjesme za mladež. Zagreb, 1939.
* *Basne i bajke* - HIBZ, Zagreb, 1945.

Prijevodi
---------

Grob Ivane Brlić Mažuranić na zagrebačkom Mirogoju.
Djela su joj prevedena na više jezika.  

"Čudnovate zgode i nezgode šegrta Hlapića" su prevedene, među ostalim i na bengalski (prevoditelj dr Probal Dashgupta), hindi, kineski (prevoditelj Shi Cheng Tai), vijetnamski (pojedina poglavlja), japanski (prijevod Sekoguchi Kena) i perzijski jezik (prijevod Achtar Etemadi). Najveći dio prijevoda na "egzotične" jezike je išao posrednim putem, preko esperantista. Zadnji esperantski prijevod je djelo Maje Tišljar , a pri prijevodu "Zgoda" na bengalski, perzijski i japanski je posredovala i Spomenka Štimec , najznačajnija hrvatska književnica koja piše na esperantu.

Ekraniziranje
-------------

Roman za djecu "Čudnovate zgode šegrta Hlapića" je u nešto dorađenom obliku preneseno i na mali ekran, odnosno, temeljem njega je napravljen crtani film.

Veze
----

* Ogulinski festival bajke

Izvori
------

1. ↑  Nomination Database for the Nobel Prize in Literature, 1901-1950[*mrtav link*]
2. ↑  Opća i nacionalna enciklopedija, svezak 3, str. 198
3. ↑   Kroatio gajnis jam 2 foje la premion
4. ↑  Vjesnik Arhivirano 2008-02-28 na Archive-It-u Hlapić govori bengalski, a Waitapu kineski, 22. studenoga 2006.
5. ↑  „Spomenka Štimec". Arhivirano iz originala na datum 2011-08-16. Pristupljeno 2014-01-04.
6. ↑  () Vjesnik Arhivirano 2008-02-28 na Archive-It-u Scenarij za seriju o našem šegrtu Hlapiću rade Britanci, a crtaju ga Korejanci!, 5. prosinca 1999.

Vanjske veze
------------

***Ivana Brlić-Mažuranić*** na Wikimedijinoj ostavi

* Ivana Brlić-Mažuranić
* Ivana Brlić-Mažuranić, arhivirana stranica s *web.archive.org*, 12.10.2007.
* U svijetu bajki Ivane Brlić-Mažuranić Arhivirano 2012-02-08 na Wayback Machine-u, dječja manifestacija posvećena spisateljici Ivani Brlić-Mažuranić
* OGFB Arhivirano 2007-10-13 na Wayback Machine-u (Ogulinski festival bajke)
* Naklada Bulaja - multimedijski projekt *Priče iz davnine*
* Potjeh[*mrtav link*]
* Regoč[*mrtav link*]
* IMDB Čudnovate zgode šegrta Hlapića (1997.)

| * p
* r
* u
Književnici razdoblja 1857. - 1952. |
| --- |
| Moderna - Parnasovstvo - Simbolizam - Impresionizam -Secesija - Bečka moderna - Larpurlartizam | Leconte de Lisle - Stéphane Mallarmé - Arthur Rimbaud - Paul Verlaine - Charles Baudelaire - Sully Prudhomme - Hermann Bahr - Karl Kraus - Stefan Zweig - Arthur Schnitzler - Hugo von Hofmannsthal - Henrik Ibsen - Anton Pavlovič Čehov |
| Avangarda - Futurizam - Ekspresionizam - Dadaizam - Nadrealizam | Vladimir Majakovski - Georg Trakl - Franz Werfel - Georg Heym - Tristan Tzara - Andre Breton - Sergej Jesenjin - Federico García Lorca - Pablo Neruda - Marcel Proust - Franz Kafka - Luigi Pirandello - Ernest Hemingway |
| Kasni modernizam 1929. - 1952. | William Faulkner - James Joyce - Hermann Hesse - Albert Camus - Jean-Paul Sartre - Bertolt Brecht - Samuel Beckett - Eugène Ionesco - Meša Selimović |
| Hrvatska moderna: 1892. - 1916.Praška skupina - Bečka skupina | Janko Leskovar - Ivan Kozarac - Antun Gustav Matoš - Milan Begović - Dinko Šimunović - Janko Polić Kamov - Ivo Vojnović - Fran Galović - Dragutin Domjanić - Vladimir Vidrić - Vladimir Nazor - Milutin Cihlar Nehajev |
| Hrvatski književnici avangarde (20. stoljeće)Književnost od 1914. - 1952. - Druga moderna | Ivan Goran Kovačić - Nikola Pavić - Mate Balota - Drago Gervais - Šime Vučetić - Marin Franičević - Tin Ujević - Dobriša Cesarić - Dragutin Tadijanović - Ivo Andrić - Miroslav Krleža - Antun Branko Šimić - Ivana Brlić-Mažuranić - Ivan Slamnig - Marija Jurić Zagorka - Ranko Marinković - Slavko Mihalić - Slobodan Novak - Vesna Parun - Ivan Aralica |