**Biljana Srbljanović** (rođena 15. 10. 1970. godine u Stokholmu u Švedskoj) je srpska dramska spisateljica i političarka. Diplomirala je dramaturgiju 1995. godine na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu, gde danas predaje. Od sredine devedesetih godina, njenih pet od ukupno šest drama prevedeno je na dvadeset stranih jezika i izvedeno u preko pedeset pozorišta u Evropi i Americi.

Njen dramski rad karakteriše politička angažovanost i beskompromisno proevropski stav kao i oštra kritika savremenog društva, jer kako ona kaže, *„politička i socijalna dimenzija sasvim je neodvojiva od ljudskog bića"*.

Stvaralaštvo
------------

Iako je delo Biljane Srbljanović s početka bilo kritika Srbije iz doba Miloševića, ona se ne ograničava samo na kritiku sopstvene zemlje. Prema rečima austrijske kritičarke Kornelije Nidermajer, oštrica Biljane Srbljanović je okrenuta uvek ka okruženju u kom se nalazi. Njena dela su nastala iz "*snažnog ličnog doživljaja okruženja u kom se nalazi*.". Dok je živela u Srbiji, njena kritika je bila okrenuta ka srpskom društvu (*Beogradska trilogija*, *Porodične priče*, *Pad*), da bi joj, kad je otišla iz Srbije i počela da upoznaje evropsko društvo kao i nakon posete SAD, meta postalo društveno ustrojstvo tzv. "prvog sveta" i njihov način života, konkretno, naličje ujedinjene Evrope (predstava *Supermarket*), ili "američki san" (predstava *Amerika, drugi deo*). Almut Vagner, dramska spisateljica iz Hamburga kaže "*da niko ne zna da opisuje i analizira tako dobro fenomene istorijskih zaokreta, tranzicije između dve ere, kao Biljana.*"

Međutim, politička i društvena kritika nisu jedina tema Biljane Srbljanović. NJene drame takođe govore i o intimnijim i ličnijim problemima savremenog čoveka kao što su porodični i međugeneracijski odnosi i sukobi. Doduše, sama političnost njenih drama se upravo bazira na sukobu generacija. U poslednjim dramama se takođe govori i o nekim čisto metafizičkim temama kao što su usamljenost, starenje i naročito smrt.

Prema Srbljanovićki, dramska književnost takođe potpada pod literaturu, te je razbijanje jedinstva mesta i jedinstva vremena sasvim prihvatljivo za gledaoca koji više ne želi da gleda hronološki uverljivo pozorište, već ga zanima da na sceni vidi sebe, svoje okruženje, svoje lične probleme i da sve to bude uverljivo prikazano. O strukturi svoje drame, Srbljanovićka kaže:

> Ja pišem o svojim osećanjima, košmarima snovima, o svojim prvim borama, o ožiljcima koji zarastaju na svima nama a da ih nikada niko ne leči, o svojim razočarenjima i promašenim iluzijama i uopšte me ne zanima da tome namećem nekakav lažni kalup nekakve prevaziđene forme. Pozorište čine uverljivi likovi koji nešto uverljivo rade i to je jedino što je važno.
> 
> 

Napisala je devet pozorišnih komada:

* Beogradska trilogija (1997)
* Porodične priče (1998)
* Pad (2000)
* Supermarket (2001)
* Amerika drugi deo (2003)
* Skakavci (2005)
* Barbelo,o psima i deci (2007).
* Nije smrt biciklo (da ti ga ukradu) (2011)
* Mali mi je ovaj grob (2013)

Kao glumica se pojavila u nekoliko filmova:

* Pad u raj (2004)
* Lisice (2002)
* Zemlja istine (2000)
* Kazna (1999)

Kao student Akademije napisala je scenario za 13 epizoda serije Otvorena vrata, koja na humorističan način govori o životu jedne građanske porodice.

### Beogradska trilogija

*Beogradska trilogija* je bio prvi pozorišni komad koji je napisala i čija je premijera bila 1997. u Jugoslovenskom dramskom pozorištu u režiji Gorana Markovića. Ova drama govori o problemima dijaspore prateći nekoliko grupa srpskih emigranata kroz Prag, Sidnej i Los Anđeles. Scene su kratke i visceralne, dijalozi brzi sa malo reči ali veoma efektni.

Predstava se igrala i u drugim zemljama kao što su Nemačka, Austrija, Švajcarska, Belgija i skandinavske zemlje. U SAD je bila premijerno prikazana 19. 4. 2004. u Vašingtonu, u režiji Roberta Maknamare, umetničkog direktora *Teatra Scena* koji je izveo predstavu. U programu predstave se navodi da se radi o delu "*jednog od najtalentovanijih mladih pisaca Evrope i snažnom pogledu na teme rata i emigracije*".

### Porodične priče

*Porodične priče* je njena druga predstava koja se premijerno davala u aprilu 1998. u Ateljeu 212. Predstava je dobila nagradu na festivalu u Novom Sadu. Biljana Srbljanović je 1. 12. 1999. godine postala prvi strani pisac dobitnik nemačke nagrade Ernst Toler. Anselm Veber je postavio ovu predstavu u hamburškom pozorištu *Dojčes Šaušpilhaus* (nem. *Deutsches Schauspielhaus*), da bi ubrzo postala deo redovnog repertoara u 25 nemačkih pozorišta (*Hamburg Špilhaus*, *Kameršpile Minhen*, *Nemačko pozorište u Berlinu*, *Štutgart Šaušpil*, itd). Takođe je igrana i u Poljskoj (*Teatar Grotocki Vroclava*), Sloveniji, SAD u *Jeil Repertori Teatru* (engl. ) i drugim evropskim državama.

### Dnevnici

Tokom prve tri nedelje NATO bombardovanja Jugoslavije, iz Beograda piše dnevnik za dnevni list *La Republika*. Ti tekstovi su takođe objavljeni i nedeljniku *Špigel* (broj 17/1999) a u Italiji ih je objavila izdavačka kuća *Baldini&Kastoldi*, kao i Gardijan. U tim dnevnicima prikazivala je svu besmislenost rata i kvazipatriotizma na prostorima bivše Jugoslavije kao i tragediju srpskog naroda za koju je po njenom mišljenju, jedan od glavnih krivaca Slobodan Milošević. Međutim, ona takođe smatra da Milošević nije jedini krivac za srpsku tragediju i ističe kako veliki deo krivice leži na nesvesnosti samog naroda koji je, *uprkos prevari na izborima, teroru i totalnom uništenju ekonomije, ipak održao ovog čoveka na vlasti čitavu deceniju.*

### Pad

*Pad* je bio njen treći pozorišni komad završen decembra 1999. Premijerno je prikazan na festivalu Budva Grad-teatar jula 2000. U avgustu 2000, Biljana Srbljanović je pozvana na Festival u Bisanu, gde je Žan Klod Beruti postavio na scenu *Pad*, a Evelin Didi Leže *Porodične priče*.

### Supermarket

*Supermarket* je pozorišni komad koji je premijerno prikazan na festivalu u Beču 2001, u režiji Tomasa Ostermajera, da bi zatim ova predstava postala deo redovnog repertoara bečkog pozorišta *Burgteatar*.

Supermarket je melodrama, to jest, „sapunska opera" po rečima same Srbljanovićke. u ovom delu, Srbljanovićka oštro kritikuje Zapad i neoliberalne zablude postnacionalističke Evrope, sa posebnim osvrtom na potrebu da se autsajder, naročito ako dolazi s Balkana, kategoriše kao obskurni, iracionalni ratni huškač. Imigrant, autsajder, željan da stvori novi dom i da se uklopi u društvo u kom se nalazi, međutim, koliko god se trudio, ipak nikad ne uspeva da dostigne svoj novi, bezbedni i priznati identitet zahvaljujući predrasudama na koje ni moderna i napredna Evropa nije imuna.

Glavni lik je Leo, istočnoevropski imigrant koji živi negde u Zapadnoj Evropi i koji ulazi u vremeplov. On sedam puta proživljava isti dan – četvrti novembar 1999. Srbljanovićka koristi amneziju da izrazi poentu — likovi se ne sećaju šta su radili prethodnog dana, osim Lea koji takođe koristi tu situaciju: izmislio je svoj identitet. Iz ogromne želje da bude heroj izmislio je sam sebi biografiju istočnoevropskog disidenta. Supermarket je komad o očajnoj i komičnoj nameri da se održi ova iluzija. Kada konačno posustaje, spreman na samoubistvo, sticajem okolnosti on će zaista i postati heroj.

### Amerika, drugi deo

*Amerika, drugi deo* je njen peti pozorišni komad dovršen krajem 2003. u kome kritikuje „američki san". Radnja se odvija u NJujorku, nakon 11. septembra i velikog terorističkog napada Al Kaide. Prema rečima Tomasa Ostermajera, Biljana Srbljanović ovom dramom govori da je: „...prva žrtva, kao i uvek, bila istina. Druga je bila solidarnost koja se izgubila među ljudima. Još jedan novi rat – ovoga puta globalan – nema svoj početak niti kraj. San je, nasuprot tome, izgledao sasvim drugačije: biti slobodan. Ali ne po cenu podeljenog društva koje se može svesti na jedini, prepoznatljiv, zajednički imenitelj: želju za profitom."

### Skakavci

*Skakavci* je drama iz 2005. godine koju je Srbljanovićka napisala po narudžbini Jugoslovenskog dramskog pozorišta i koja govori o problemima starih ljudi. Premijerno je prikazana 26. aprila 2005. na Velikoj sceni JDP-a. Ova drama joj je donela dva veoma značajna priznanja: *Evropsku nagradu za novu pozorišnu umetnost*, jednu od najvažnijih nagrada za dramsko stvaralaštvo, kao i titulu najboljeg stranog pisca u sezoni 2005/2006 koju dodeljuje nemački časopis *Teatar hojte*.

U obrazloženju za dodelu *Evropske nagrade* stoji:

> Za nju i za narod njene zemlje koji je toliko patio, epitet Evropske nagrade sigurno najviše znači kao potvrda činjenici da su Srbi prisutni i da će uvek biti prisutni na ovom kontinentu. Više nego bilo ko od njenih prethodnika, ova spisateljica je učinila Balkan bližim Evropi i nagnala nas da razmišljamo koliko od balkanskog duha ima u našim dušama. NJen glas snažno odjekuje celim kontinentom.
> 
> 

Ova drama ujedno čini Biljanu Srbljanović prvim savremenim dramaturgom iz Srbije čija je predstava postavljena u *Zagrebačkom kazalištu mladih*. Premijera je bila 3. marta 2006.

### Nagrade

Pored već pomenutih osvojila je i sledeće nagrade: nagrade „Slobodan Selenić", Osvajanje slobode, Statueta Joakim Vujić, Sterija, nagrada „Nova pozorišna realnost" u okviru manifestacije „Premio Europa". Odlikovana je Ordenom viteza za umetnost i književnost koji vlada Francuske dodeljuje jednom godišjnje kao priznanje za značajan doprinos ovim vrstama stvaralaštva.

Politički angažman
------------------

Bivša je članica političkog saveta Liberalno-demokratske partije.
Kandidovana je kao kandidat LDP-a za gradonačelnicu Beograda na lokalnim izborima 2008. godine.

Privatni život
--------------

Udata je za Gabrijela Kelera, bivšeg ambasadora Republike Francuske u Beogradu.

Izvori
------

1. 1 2  „Aleksandar Lukač.Invitation to an Exorcism:An analysis of audience response to the reading of Biljana Srbljanović's Belgrade Trilogy at Harbourfront Studio Theatre in Toronto, Ontario.". Arhivirano iz originala na datum 2007-08-17. Pristupljeno 2008-05-01.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Vreme:Evropska pozorišna nagrada Biljani Srbljanović. Evropa ovde.Vreme br. 852
3. 1 2 3  Vreme, br 748. Intervju sa Biljanom Srbljanović. Ožiljci na svima.
4. ↑  „B92.Kultura.Pozorište. O predstavi. Biljana Srbljanović. Nagrada nova pozorišna umetnost.". Arhivirano iz originala na datum 2007-09-29. Pristupljeno 2008-05-01.
5. ↑  IMDb Biljana Srbljanović
6. ↑  Biljana Srbljanović na IMDb-u
7. ↑  „Srpstvo. Vesti. 23. april 2004.". Arhivirano iz originala na datum 2008-05-11. Pristupljeno 2008-05-01.
8. 1 2 3 4 5  „Teatre Barcelona.Qui és qui?". Arhivirano iz originala na datum 2008-04-22. Pristupljeno 2008-05-01.
9. 1 2  Guardian:Diary of a defiant Serb. 15. maj 1999.
10. ↑  „Dnevni kulturni info: Biljana Srbljanović". Arhivirano iz originala na datum 2007-09-29. Pristupljeno 2008-05-01.
11. ↑  „Želela sam da svako zajebe svakoga, da svako laže svakoga, i da svako mrzi svakoga. Ali da ipak svi zavise jedni od drugih, tako da sve to bude izmešano. To je sapunska opera." Vreme, br. 852. Evropa ovde. Ivan Medenica.
12. 1 2  „B92.net: Novi uspeh Biljane Srbljanović". Arhivirano iz originala na datum 2007-09-29. Pristupljeno 2008-05-01.
13. ↑  Radio 101:Intervju sa Biljanom Srbljanović, objavljen 23.februara 2006.
14. ↑  „Nacional. Biljana Srbljanović - pop zvijezda europskog teatra u Zagrebu". Arhivirano iz originala na datum 2007-09-27. Pristupljeno 2008-05-01.
15. ↑  „Knjaževsko-srpski teatar: Dobitnici Statuete Joakim Vujić". Arhivirano iz originala na datum 2013-03-26. Pristupljeno 2009-09-01.
16. ↑  Biljani Srbljanović francuski orden za doprinos umetnosti
17. ↑  B92: LDP: Biljana Srbljanović za Beograd

Vanjske veze
------------

***Biljana Srbljanović*** na Wikimedijinoj ostavi

* Skakavci Arhivirano 2008-03-29 na Wayback Machine-u u Jugoslovenskom dramskom pozorištu
* Supermarket Arhivirano 2008-03-29 na Wayback Machine-u u Jugoslovenskom dramskom pozorištu
* Beogradska trilogija Arhivirano 2008-04-23 na Wayback Machine-u u Jugoslovenskom dramskom pozorištu
* B92-Blog Biljane Srbljanović
* Drame Biljane Srbljanović u .pdf formatu

| * p
* r
* u
Potpisnici Deklaracije o zajedničkom jeziku |
| --- |
| Lingvisti | 
* Anders Ahlqvist
* Ronelle Alexander
* Nadira Aljović
* Bojan Anđelković
* Boban Arsenijević
* John Frederick Bailyn
* Josip Baotić
* Ranka Bijeljac-Babić
* Ranko Bugarski
* Costas Canakis
* Vesna Bulatović
* Daniel Bunčić
* Noam Chomsky
* Dragana Cvetanović
* Luna Filipović
* Ádám Galac
* Greville Corbett
* Oliver Czulo
* Natalia Długosz
* Ljiljana Dolamic
* Nicholas Evans
* Rajka Glušica
* Radmila Gorup
* Senahid Halilović
* Camiel Hamans
* Dejan Ivković
* Jagoda Jurić-Kappel
* Dunja Jutronić
* Mirjana Jocić
* Dejan Karavesović
* Jana Kenda
* Ivan Klajn
* Snježana Kordić
* Svetlana Kurteš
* Igor Kusin
* Zineta Lagumdžija
* Igor Lakić
* Gordana Lalić-Krstin
* Mia Mader Skender
* Alisa Mahmutović
* Olga Mišeska Tomić
* Vladimir Miličić
* Spiros Moschonas
* Joachim Mugdan
* Zoran Nikolovski
* Miloš Okuka
* Tatjana Paunović
* Dušan-Vladislav Pažđerski
* Mira Peter
* Tanja Petrović
* Enisa Pliska
* Milena Podolšak
* Luka Raičković
* Katarina Rasulić
* Marija Runić
* Svenka Savić
* Marko Simonović
* Ljiljana Subotić
* Danko Šipka
* Dušanka Točanac
* Neda Todorović
* Aleksandar Trklja
* Peter Trudgill
* Mladen Uhlik
* Hanka Vajzović
* Vera Vasić
* Elvira Veselinović
* Đorđe Vidanović
* Ana Ždrale
* Jelena Živojinović

 |  |
| Pisci iknjiževnipovjesničari | 
* Sava Anđelović
* Vladimir Arsenijević
* Vladislav Bajac
* Ivica Baković
* Ljiljana Banjanin
* Svetislav Basara
* Tatjana Đurišić-Bečanović
* Nikola Bertolino
* Anna Bodrova
* Ivana Bodrožić
* Marica Bodrožić
* Tomislav Bogdan
* Balša Brković
* Đurđica Čilić Škeljo
* Bora Ćosić
* Filip David
* Marko Dejanović
* Daša Drndić
* Ferida Duraković
* Vladislava Gordić Petković
* Tatjana Gromača
* Sinan Gudžević
* Nihad Hasanović
* Jonel Hedjan
* Maja Herman Sekulić
* Oto Horvat
* Aleksandar Hut Kono
* Nedžad Ibrahimović
* Saša Ilić
* Ivan Ivanji
* Željko Ivanković
* Damir Karakaš
* Enver Kazaz
* Marija Kleut
* Goran Kljajić
* Maša Kolanović
* Dinko Kreho
* Višnja Krstić
* Asmir Kujović
* Pero Kvesić
* Slađan Lipovec
* Tomislav Longinović
* Neva Lukić
* Željko Milanović
* Mirjana Miočinović
* Marija Mitrović
* Elvedin Nezirović
* Aleksandar Novaković
* Teofil Pančić
* Jurica Pavičić
* Marko Pogačar
* Edo Popović
* Milan Rakovac
* Nenad Rizvanović
* Vedrana Rudan
* Ivana Sajko
* Olja Savičević Ivančević
* Hedina Sijerčić
* Roman Simić
* Mima Simić
* Biljana Srbljanović
* Srđan Srdić
* Jasna Šamić
* Faruk Šehić
* Slobodan Šnajder
* Ljiljana Šop
* Davor Špišić
* Igor Štiks
* Srđan V. Tešin
* Dejan Tiago Stanković
* Davor Špišić
* Dinko Telećan
* Ante Tomić
* Dubravka Ugrešić
* Radenko Vadanjel
* Nenad Veličković
* Dragan Velikić
* Bogusław Zieliński
* Zdravko Zima
* Alojzija Zupan Sosič
* Miodrag Zupanc

 |
| Novinari | 
* Nikola Bajto
* Željko Bodrožić
* Marinko Čulić
* Velimir Ćurgus
* Boris Dežulović
* Zlatko Dizdarević
* Rade Dragojević
* Heni Erceg
* Toni Gabrić
* Štefica Galić
* Dinko Gruhonjić
* Viktor Ivančić
* Tomislav Jakić
* Duška Jurišić
* Mirko Klarin
* Vesela Laloš
* Gordana Logar
* Ante Lešaja
* Predrag Lucić
* Svetlana Lukić
* Vesna Mališić
* Domagoj Margetić
* Vladimir Matijanić
* Sergej Novosel Vučković
* Petar Panjkota
* Boris Pavelić
* Drago Pilsel
* Boris Postnikov
* Srećko Pulig
* Borka Rudić
* Dževad Sabljaković
* Nedim Sejdinović
* Vildana Selimbegović
* Grujica Spasović
* Hari Štajner
* Mira Šuvar
* Marko Tomaš
* Ladislav Tomičić
* Nela Vlašić
* Marijan Vogrinec
* Nikola Vučić

 |
| Pravnici,sociolozi ipolitolozi | 
* Dritan Abazović
* Esad Bajtal
* Antonija Čuvalo
* Nerzuk Ćurak
* Zdravko Grebo
* Božidar Jakšić
* Dejan Jović
* Danica Juričić Spasović
* Aleksej Kišjuhas
* Željko Komšić
* Zlatan Krajina
* Todor Kuljić
* Aneta Lalić
* Siniša Malešević
* Aleksandar Maršavelski
* Snježana Milivojević
* Jelica Minić
* Rastko Močnik
* Vukašin Pavlović
* Vuk Perišić
* Vesna Pešić
* Tanja Petovar
* Helena Popović
* Dušan Reljić
* Melita Richter
* Nikola Visković

 |
| Filozofi,antropolozi ikulturolozi | 
* Nadežda Čačinovič
* Ivan Čolović
* Milena Dragićević Šešić
* Robert Hayden
* Darja Hoenigman
* Srećko Horvat
* Rada Iveković
* Hrvoje Jurić
* Dragoljub Mićunović
* Nina Mihaljinac
* Asim Mujkić
* Svetlana Slapšak
* Viktorija Šimon Vuletić
* Nebojša Zelić

 |
| Povjesničari | 
* Milica Bakić Hayden
* Florian Bieber
* Dejan Đokić
* Dževad Juzbašić
* Olga Manojlović Pintar
* Reinhard Markner
* Dragan Markovina
* Dubravka Stojanović
* Irina Subotić
* Ljubinka Trgovčević
* Hrvoje Volner
* Radina Vučetić

 |
| Iz drugihstruka | 
* arheologinja Anemari Bugarski Mesdjian
* psiholog Renko Đapić
* teatrologinja Ljubica Anđelković Džambić
* teolog Drago Bojić
* inženjer i potpredsjednik Federacije BiH Milan Dunović
* arhitekt Živojin Kara-Pešić
* matematičar Zoran Lučić
* inž. elektrotehnike Srbijanka Turajlić
* inženjer Saša Zelenika

 |
| Glumci iredatelji | 
* Izudin Bajrović
* Janko Baljak
* Snježana Banović
* Lana Barić
* Boris Barukčić
* Milena Bogavac
* Ermin Bravo
* Nikša Butijer
* Dejan Čavić
* Goran Dević
* Jasna Diklić
* Varja Đukić
* Stevan Filipović
* Igor Galo
* Rajko Grlić
* Nermin Hamzagić
* Zvonimir Jurić
* Mirjana Karanović
* Srđan Karanović
* Haid Kurić
* Goran Marković
* Damir Markovina
* Vili Matula
* Dino Mustafić
* Zlatko Paković
* Borka Pavićević
* Katarina Pejović
* Marija Perović
* Ines Pletikos
* Iso Porović
* Matija Radeljak
* Selma Spahić
* Feđa Stojanović
* Ognjen Sviličić
* Rade Šerbedžija
* Tatjana Šojić
* Radmila Tomović
* Dragana Varagić
* Željka Udovičić Peština
* Lenka Udovički
* Pjer Žalica
* Jasmila Žbanić

 |
| Umjetnici | 
* Tatjana Bezjak
* Nemanja Cvijanović
* Ella Dvornik
* Igor Grubić
* Igor Jurinić
* Tonći Kožul
* Denis Krašković
* Dejan Kršić
* Vahida Ramujkić
* Vladimir Veličković
* Aleksandar Zograf
* Isidora Žebeljan

 |
| Mirovniaktivisti | 
* Sandra Benčić
* Alen Budaj
* Edvin Kanka Ćudić
* Mirjana Mikić Zeitoun
* Nela Pamuković
* Sanja Sarnavka
* Vesna Teršelič
* Staša Zajović

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 27247942
* LCCN: n00034849
* ISNI: 0000 0001 1469 5825
* GND: 121931994
* SUDOC: 059371447
* BNF: cb13755702n (podaci)
* NKC: js2014814922

 |