recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Pravo naroda na samoopredijeljenje** (njemački: ) skraćeno, **samoopredijeljenje** ili **samoodređenje**, jest načelo međunarodnog prava prema kome svaka nacija ima pravo odrediti vlastiti suvereni status i međunarodni politički status bez vanjskog pritiska ili uticaja. Pod time se tradicionalno podrazumijevaju sljedeća prava: pravo na otcjepljenje i stvaranje nezavisne nacionalne države, pravo na ujedinjenje sa drugim narodima, pravo na ekonomsko samoopredeljenje, kao i pravo na izbor društvenog i političkog uređenja. 

Koncept je početkom 1918. popularizirao američki predsjednik Woodrow Wilson u svojih znamenitih 14 tačaka kao jedno od načela po kome bi se trebao urediti svijet nakon prvog svjetskog rata. U praksi je, međutim, ostvarivanje tog načela bilo otežano time što ono ne predviđa na koji se način ono treba koristiti, odnosno koji i kakav entitet se može smatrati nacijom. Štoviše, samoopredjeljenje je samo jedan od mnogih principa koji se koriste za određivanje međunarodnih granica.

Povelja Ujedinjenih naroda spominje pravo na samoodređenje naroda u člancima 1 i 55, no bez definicije pojma.

Izvori
------

1. ↑  Sebastian Anstis, The Normative Bases of the Global Territorial Order, Diplomacy & Statecraft, Volume 21, no. 2 (June 2010), pp. 306–323.

Vidi također
------------

* Nacionalizam
* Iredentizam
* Istorijsko pravo

Vanjske poveznice
-----------------

* selfdetermination.net Arhivirano 2021-02-26 na Wayback Machine-u s daljnim linkovima

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **pravu** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
**Srpska demokratska stranka** (SDS) je politička stranka u Bosni i Hercegovini. Trenutni v. d. lider ove stranke je Milan Milićević.

Osnovana je 1990. pred prve demokratske izbore u Bosni i Hercegovini kao etnički opredeljena stranka Srba, a predvodio ju je Radovan Karadžić. Na izborima 1990. godine je osvojila je 72 zastupnička mjesta i formirala koalicijsku vladu sa druge dve nacionalne stranke. Ta se koalicija raspala nakon raspada SFRJ.

SDS se protivila izdvajanju Bosne i Hercegovine iz Jugoslavije te je formirala protivustavnu Srpsku republiku Bosnu i Hercegovinu, koja će kasnije postati Republika Srpska. Neki od čelnika ove stranke su bili optuženi i osuđeni za ratne zločine pred Međunarodnim sudom u Haagu (Karadžić, Plavšić, Brđanin, Babić i drugi).

Nakon završetka rata i potpisivanja Daytonskog sporazuma, SDS je slabila u korist nešto umjerenijih srpskih nacionalnih stranaka.

Na lokalnim izborima 2012. godine Srpska demokratska stranka je osvojila najviše glasova od svih srpskih političkih partija u Bosni i Hercegovini.

Povezano
--------

* Srpska demokratska stranka (Hrvatska)
**Teritorijalni integritet** je načelo međunarodnog prava prema kome suverene države uživaju pravo na nepovredivost vlastitih granica, odnosno prema kome države ne bi trebale podupirati secesionističke pokrete ili promovirati promjene granica drugih država. Jednostrana promjena granica se smatra činom agresije, a države se trebaju uzdržavati od priznavanja nezavisnosti na takav način stvorenih državnopravvnih entiteta.

Načelo nepovredivosti granica se uvriježilo kao standard u međunarodnom pravu nakon Drugog svjetskog rata, odnosno njime se nastojalo ukloniti iredentističke sporove kao povod za izbijanje novih sukoba. Uglavnom se poštovalo, iako su postojali izuzeci kao što su indijska invazija Goe, turska invazija Cipra, indonezijska invazija Istočnog Timora i argentinska invazija Falklanda ili djelomično priznanje nezavisnosti nigerijske države Biafre. Početkom 21. vijeka je, međutim, dovedeno u pitanje kada je među vodećim zapadnim vladama i javnosti postao popularan stav o tzv. odgovornosti za zaštitu (engl. ) i koncept tzv. humanitarne intervencije pri čemu je dugoročno spriječavanje masovnog kršenja ljudskih prava važnije od očuvanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta neke države. Tim stavom se, između ostalog, obrazlagala odluka SAD i drugih zapadnih država da priznaju jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova od Srbije. Vlada Rusije pod Vladimirom Putinom je, pak, taj isti stav već za nekoliko mjeseci koristila kao obrazloženje za priznanje nezavisnosti Južne Osetije i Abhazije (formalno još uvijek u sastavu Gruzije), odnosno jednostrano pripajanje ukrajinskog poluotoka Krima 2014. godine.

Vidi također
------------

* Samoopredjeljenje
* Iredentizam
* Pripajanje Krima Ruskoj Federaciji
* Anschluss
**Epiteza** (grč. *epithesis*: dodatak, dodavanje)

U Lingvistici
-------------

Dodavanje na kraju riječi nekoga glasa ili sloga koji nema etimološke podloge (obično radi lakšeg izgovora). Kod nas često u narodnom govoru: *daklen* umjesto *dakle*, *jera* umjesto *jer*, *ljudiman* umjesto *ljudima*, *meneka* umjesto *mene*, *naske* umjesto *nas*, *njiha* umjesto *njih*, *njojzi* umjesto *njoj*, *ondak*, *ondar* umjesto *onda*, *opeta* umjesto *opet*, *ovdjena* umjesto *ovdje*, *sadeka* umjesto *sada*, *tadar* umjesto *tada*, *tebeka* umjesto *tebe*.

Sinonimi: **paragoga** (grč.), **zasuvak** (Vatroslav Jagić, Adolf Veber Tkalčević < češ. *zasuvka*), **priljepak** (Jagić), **prirastak** (Milan Vujaklija).

U poeziji
---------

Stavljanje epiteta, njihova upotreba, čistoća, kvalitet i sl.

U enigmatici
------------

**Epiteza** je inverzna, obrnuta apokopa, kao što je i **apokopa** obrnuta **epiteza**, npr. niz riječi *i, in, Ind, Indi, indij, Indija, indijan, Indijana, Indijanac* je **epiteza**, a niz *Indijanac, Indijana, indijan, Indija, indij, Indi, Ind, in, i* je **apokopa**.

Izvori
------

* *"Opća enciklopedija JLZ"*, Zagreb, 1977-1987.
* Anić-Goldstein: *"Rječnik stranih riječi"*, Zagreb, 2002.
* Bratoljub Klaić: *"Rječnik stranih riječi"*, Zagreb, 1978.
* Milan Vujaklija: *"Leksikon stranih reči i izraza"*, Beograd, 1991.
* Rikard Simeon: *"Enciklopedijski rječnik lingvističkih naziva"*, Zagreb, 1969.

Povezano
--------

* Epenteza
* Apokopa
* Afereza
* Proteza
Kralj Šalmanasar I, ispred asirskog hrama prosipa pesak osvojenog grada.
**Šalmanasar I.** (akadski: *Šulmanu-ašaridu*; na srpskohrvatskom se još naziva i *Salmanasar I.*) bio je asirski kralj od 1263. do 1233. pne.

Bio je sin Adad-nirarija I. te je svoga oca naslijedio na kraljevskom prijestolju. Poveo je više vojnih pohoda protiv Aramejaca u sjevernoj Mezopotamiji, pripojio dio Cilicije u Asirskom carstvu i utemeljio asirske kolonije u Kapadociji u Maloj Aziji.

Prema kraljevskim ljetopisima otkrivenim u Ašuru, u prvoj je godini svoje vladavine osvojio osam zemalja na sjeverozapadu, te uništio utvrdu, imenom Arinu, čiji je prah donio u Ašur. U drugoj godini vladavine pobijedio je Šatuaru, kralja Hanilgalbata, te njegove saveznike, među kojima su bili i moćni Hetiti. Ostatke kraljevstva Mitani uključio je u Asirsko carstvo, a u svojim se natpisima hvali kako je na jedno oko oslijepio barem 14.400 Mitanijaca koje je odveo u zarobljeništvo.

U Hanigalbatu imenovao je jednog od članova svoje kraljevske obitelji upraviteljem (akadski: *šukalu rabiu*), te više upravitelja u gornjoj Mezopotaimiji, posebice u dolini Kabur.

Izgradio je palače u Ašuru i Ninivi, te obnovio hram u Ašuru. Utemeljio je i grad Nimrod.

Na kraljevskom prijestolju naslijedio ga je sin Tukulti-Ninurta I.

Povezano
--------

* Asirija
* Srednjoasirsko carstvo
* Asirski vladari

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Adad-nirari I**  |  **Kralj Asirije** 1263. pne.–1233. pne. | Slijedi: **Tukulti-Ninurta I**  |
**ZCRS-122** je gruzijski 122 mm višecevni raketni lanser zasnovan na sovjetskom BM-21 Grad.
Marta 2012. godine Gruzija je predstavila sopstvenu modifkovanu verziju sovjetskog lansera BM-21 Grad. Inovativna poboljšanja slična su kao kod poljskog lansera VR-40 Langusta. Kabina je oklopljena i štiti posadu (u skladu sa STANAG stepenom oklopljenosti do nivoa 2). Posada može da upravlja lanserom iz kabine bez nepotrebnog izlaska napolje.
Težina rakete iznosi66,4 kg a njene bojeve glave 18,4 kg. Domet rakete je 40 km. Samo punjenje lansera traje sedam minuta dok se celi raketni teret može ispaliti za 20 sekundi.
Umjesto izvornog sovjetskog Ural-375D kamiona, za transport se koristi noviji i duži ukrajinski KrAZ-6322. Zbog toga na kamionu ima dovoljno mjesta za transport dodatnog 40 cevnog lansera.Brzina ispaljivanja raketa je 2 po sekundi, radijus kretanja vozila iznosi 500 km.

Vidi takođe
-----------

* BM-21 Grad

Spoljašnje veze
---------------

***ZCRS-122*** na Wikimedijinoj ostavi

* Military Today.com - ZCRS-122, Multiple launch rocket system
* New Georgian 122mm MRLS "ZCRS-122"
*Za ostala značenja, vidi Modus operandi (razvrstavanje).*
Termin ***modus operandi*** (srpskohrvatski: "način djelovanja"; često skraćivan kao **M.O.** ili **m.o.**) označava način i navike djelovanja određene osobe, a dolazi iz latinskog jezika. Termin se danas najčešće koristi u kontekstu kaznenopravnih nauka kako bi označio kriminalno ponašanje i djelovanje počinitelja kaznenih djela, ali može te koristiti i u drugim disciplinama, kao i u svakodnevnom govoru da se opiše način nečijeg ophođenja.

Pluralni oblik fraze je *modi operandi*.

Korištenje
----------

Termin *modus operandi* najčešće se koristi u kaznenopravnim znanostima, posebice u kriminologiji, kriminalistici i kriminalnoj psihologiji, kako bi se označio način počinjenja kaznenog djela jednog ili više počinitelja. Iako se može koristiti za opisivanje individualnog počinitelja i zločina, češće je u uporabi prilikom opisivanja jedinstvenog modaliteta djelovanja serijskih počinitelja kaznenih dijela.

*Modus operandi* je jedan od ključnih pojmova i u metodologiji kriminalnog profiliranja, gdje se koristi kako bi se temeljem (zajedničkih) odlika zločina zaključilo o psihologiji počinitelja. Smatra se kako se analizom već izvršenih radnji prilikom počinjenog kaznenog djela može pomoći u njegovom otkrivanju i hapšenju. Isto tako se može koristiti i prilikom povezivanja više različitih zločina te utvrđivanja veze među njima.

U poslovnom svijetu, termin *modus operandi* se koristi kako bi se opisao preferirani način zaključivanja poslova određenog poslovnog subjekta.

Povezano
--------

* Kriminologija
* Kriminalna psihologija (kriminalno profiliranje)
* Zločin s potpisom
* Modus (logika)
	+ *Modus ponens*
	+ *Modus tollens*
* *Modus vivendi*

Literatura
----------

* Levinson, D. *Encyclopedia of Crime and Punishment* (SAGE, 2002). ISBN 0-7619-2258-X.
* Carlo, P. *The Night Stalker: The Life and Crimes of Richard Ramirez* (Pinnacle Books 1996). ISBN 0-7860-1362-1.
Ovo je članak o ideologiji, a ne akademskoj disciplini (v. ljudska ekologija)
**Socijalna ekologija** je radikalna ideologija koju je na temelju spisa Elisee Reclusa 1960-ih razvio Murray Bookchin. Ona tvrdi kako su ekološki problemi u današnjem svijetu posljedica problema unutar ljudskih društava, posebno kada je riječ o društvima temeljenim na hijerarhijskim političkim i društvenim sistemima. Ta društva promiču prihvaćanje natjecateljske filozofija u kojoj je smrt jedina alternativa ekonomskom rastu, a rast se ne može postići drukčije nego na račun složene ravnoteže između prirode i čovjeka.

Socijalna ekologija smatra kako zaštitu prirode nije moguće postići pojedinačnim akcijama ili etičkim konzumerizmom nego stvaranjem novih društvenih struktura koje će uzimati u obzir odnos ljudi i prirode. Socijalna ekologija smatra, stoga, da borba za zaštitu okoline neće biti efikasna dok društva ne uspiju riješiti svoje ekonomske, etničke, kulturne, rodne i druge sukobe.

Vidi također
------------

* Duboka ekologija
* Eko-socijalizam
* Inkluzivna demokracija
* Zeleni sindikalizam
* Ekofeminizam
* Filozofija Gaje
* Zeleni
* Anarho-primitivizam

Eksterni linkovi
----------------

* Libertarian Communist Library Murray Bookchin holdings
* Social Ecology London English study/action group exploring the philosophy of social ecology.
Mješovita šuma umjerenog pojasa u Yunnanu, na jugozapadu Kine.
**Širokolisne i mješovite šume umjerenih predjela** su vlažan biom sa umjerenom klimom. 

Struktura ovih šuma se obično sastoji od četiri dijela, tj. sprata. Najviši sprat su krošnje i on se sastoji od odraslog visokog drveća koje može biti visoko između 33 i 66 m. Ispod krošnji se nalaze ostala tri sprata, koja su otprilike 9 do 15 metara niža od sprata krošnji; tu opstaju vrste biljaka koje su otporne na manju količinu svjetlosti. Gornji sprat se nalazi ispod sprata krošnji i čini ga manje odraslo drveće ili mlado drveće koje čeka priliku da izraste uz više svjetlosti, nakon što se sruši neko veće drvo. Ispod ovog sprata je sprat grmlja, koji se sastoji od drvenastih biljaka koje ne rastu mnogo uvis. Najniži (i biološki najraznolikiji) sprat je sprat zeljastih biljaka.

Drveće
------

Karakteristično i dominantno širokolisno drveće ovog bioma su hrastovi (vrste roda *Quercus*), bukve (vrste roda *Fagus*), javori (vrste roda *Acer*) i breze (vrste roda *Betula*). Izraz "mješovite šume" se odnosi na šume u kojima ima i listopadnog i zimzelenog drveća. Tipično zimzeleno drveće su: borovi (vrste roda *Pinus*), jele (vrste roda *Abies*) i smreke (vrste roda *Picea*). Na nekim područjima sa ovim biomom zimzeleno drveće može biti važnije od listopadnog.

Klima
-----

Širokolisne i mješovite šume umjerenih predjela postoje u predjelima sa hladnom i toplom sezonom, zbog kojih je prosječna godišnja temperatura ugodna (3 do 15,6 °C). Ove šume postoje u relativno toplim i kišovitim klimama, ponekada i sa suhom sezonom pored već navedenih. Suha sezona se pojavljuje zimi u istočnoj Aziji i u ljeto u Sredozemlju. Druga područja imaju česte kiše; godišnja količina kiše je obično preko 600 milimetara, a često i preko 1500 milimetara. Temperatura je obično umjerena, osim u nekim dijelovima Azije poput Primorskog kraja gdje ove šume opstaju unatoč surovim uvjetima i vrlo hladnim zimama.

Izvori
------

1. ↑  World Wildlife Fund: Temperate Broadleaf and Mixed Forest Ecoregions

Vidi i
------

* Flora
**Aleksej Rikov** (25. 2.1881. - 15. 3.1938.) je bio premijer Sovjetskog Saveza od 2. 2.1924. godine kada na tom mestu nasleđuje Lenjina pa do 19. 12.1930. godine kada ga Staljin smenjuje. Nakon smjene s premijerske pozicije Rikov je vršio ministarske dužnosti do početka Velike čistke kada 26.9.1936. godine biva smjenjen. Zajedno s Buharinom, Jagodom i drugima Aleksej će biti 13. 3.1938. godine osuđen na smrt i dva dana kasnije pogubljen.

Biografija
----------

Rođen 1881, član je partije od njenog stvaranja. Seljački sin, po svršetku prava u Kazanu, sav se posvećuje partijskom ilegalnom radu, izlažući se progonima i osudama. Član je Centralnog komiteta Boljševičke partije još od njenog stvaranja.

Posle revolucije zauzimao je najveće položaje u sovjetskoj državnoj administraciji: Predsednik Ekonomskog saveta, potpredsednik Saveta rada i Odbrane, član Centralnog komiteta i Politbiroa, potpredsednik Saveta narodnih komesara, a po smrti Lenjinovoj dolazi na položaj predsednika vlade.

Pošto se 1930 priključuje opoziciji i vodi energičnu borbu za demokratiju u partiji, a protiv lične diktature Staljina i njegove klike, suspendovao ga je i postavio na njegovo mesto Molotova. Kada se „pokajao", Staljin ga je postavio za komesara pošta i telegrafa, na kojem je položaju i zatvoren. Osuđen je, kao opozicionar u procesu sa Jagodom i streljan sa još 15 „špijuna" kao „izdajnik".

Izvori
------

1. 1 2 3  Živojin Pavlović, Bilans sovjetskog termidora: Prikaz i otkrića o delatnosti i organizaciji Staljinskog terora

Vidi
----

* Velika čistka
* Staljin
* Lenjin

Vanjski linkovi
---------------

* Aleksey Ivanovich Rykov

***Aleksej Rikov*** na Wikimedijinoj ostavi
Zemljovid službenih inačica norveškog jezika po općinama u Norveškoj. Plavo je nynorsk (*novonorveški*), crveno je bokmål (*knjiški jezik*), a sivo neutralna područja.
**Bokmål** (ISO 639-3: nob; u prijevodu *knjiški jezik*), zvan katkad i ***riksmål*** (*državni jezik*), jedan je od šest istočnoskandinavskih jezika. Kao i drugi standardni norveški jezik, nynorsk, to je u biti pisani jezik, ali većina Norvežana govori dijalektima koji se više ili manje razlikuju od pisanog jezika. Bokmål je blizu, a dijelom proizlazi iz danskog jezika 19. stoljeća. Od dva oblika norveškog standarda, bokmål je stariji i rasprostranjeniji među govornicima, prema procjeni njime se služi 85–90% stanovništva u Norveškoj. Iznimka su zapadni dijelovi Norveške gdje se većina govornika još uvijek služi nynorskim. Bokmål je standardna inačica norveškoga jezika koju najčešće uče strani studenti. Konzervativnija pravopisna norma, poznatija kao *riksmål*, nije službeni jezični oblik, ali je naširoko upotrebljavaju novinari i autori.

Povijest
--------

Prvi pravopis službeno je usvojen 1907. pod imenom *riksmål*, a na njemu se radilo od 1879. To je u biti prilagođeni danski književni jezik, jer je u prošlosti Norveška bila u uniji s Danskom, pa su tim dano-norveškim jezikom govorile norveške gradske i intelektualne elite, posebice u glavnom gradu. Kada su velike konzervativne novine Aftenposten 1923. počele objavljivati tekstove na novome pravopisu, danski je jezik praktički izašao iz uporabe u Norveškoj.

Ime *bokmål* službeno je usvojeno 1929. a predložene su i radikalnije jezične reforme da bi se u budućnosti oba jezična oblika ujedinila u *samnorsk*. Ovoj se reformi, međutim, protive intelektualci koji zagovaraju stariju ortografiju i riksmål. Nakon Drugog svjetskog rata pojačala se borba protiv zbližavanja dviju standarda u samnorsk, pa su naknadne jezične reforme u bokmålu pravopisno bliže rješenjima koja zastupaju pristaše konzervativnijeg riksmåla.

U školama je za vrijeme Drugog svjetskog rata naglo pao broj polaznika na riksmålu/bokmålu, a nynorsk je učilo više od jedne trećine učenika. Nakon rata došlo je do novih jezičnih reformi, bokmål je ponovno populariziran i bilježio je stalni porast. Danas se taj jezični oblik poučava u gotovo 90% norveških osnovnih škola, a nynorsk je popularniji jezični oblik u regijama na zapadu Norveške.

Jedan je od dva člana norveškog makrojezika [nor].

Vidi
----

* bergensk
* høgnorsk
* innlandsmål
* landsmål, allmogespråk, bygdemål, dialekt
* folkmål
* nordnorsk
* norsk
* nynorsk
* østnorsk
* riksmål
* samnorsk
* stasjonsspråk
* trøndersk
* vestnorsk

Izvori
------

1. ↑  Ethnologue (16th)

Vanjske poveznice
-----------------

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
**Darko Žubrinić** (Zagreb, 1956.) hrvatski matematičar

Životopis
---------

Darko Žubrinić je rođen u Zagrebu 1956. godine. Diplomirao je na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu 1978. godine, diplomskim radom "*Pontryaginova teorija dualnosti za lokalno kompaktne Abelove grupe*". Obranio je doktorat 1986. godine, tema doktorata bila je "*Nerezonantne eliptične jednadžbe i njihova primjena na teoriju upravljanja.*" Radi na Fakultetu elektrotehnike i računarstva u Zagrebu, član je Hrvatskog matematičkog društva.
Napisao je knjige o linearnoj algebri, Vilimu Felleru, glagoljici i hrvatskoj ćirilici.

Knjige
------

* Hrvatska glagoljica: biti pismen - biti svoj, Hrvatsko književno društvo sv. Jeronima (sv. Ćirila i Metoda), Zagreb, 1996. ISBN 953-6111-35-7
* Diskretna matematika, Element, Zagreb, 1997.
* Vilim Feller: istaknuti hrvatsko-američki matematičar, Graphis, Zagreb, 2010. ISBN 978-953-279-016-0
* Linearna algebra, (suautori Andrea Aglić Aljinović, Neven Elezović), Element, Zagreb, 2012.

Povezano
--------

* Lev Semjonovič Pontrjagin (Лев Семёнович Понтря́гин)

Izvori
------

1. ↑  www.croatianhistory.net, pristupljeno 21. prosinca 2012.
**Atacameño** (Atacama, Kunza), indijanski narod porodice Atacamenan naseljen u sjevernom Čileu i susjednom području sjevernoistočne Argentine. Njihov jezik likan-antai ponekad se povezuje (J. Alden Mason) sa jezicima Indijanaca Diaguita u nepriznatu porodicu Ataguitan, koju je sam iskovao, a danas se smatra dijelom velike porodice Macro-Chibchan. 

Atacame su rano asimilirani od Španjolaca, i danas se o njima znanje temelji tek na arheološkim ostacima. Svoja polja su navodnjavali, a glavne kulture su bile kukuruz, quinoa, krumpir, grah, pamuk i duhan; u rijetkim slučajevima držali su i ljame i alpake. Tipično oruđe Atacama je bilo od drveno, ali su zato trgovali zlatnim, bakrenim i brončanim predmetima. Sela su se sastojala od niza kamenih kuća koja idu niz ulicu, zaštićena kamenim fortifikacijama, samostalna, i pod vodstvom poglavice. Svako ovo selo, je prema nekima moglo biti lokalizovani patrilinearni klan.

Koplja, ratne kijače, bokseri, praćke i razni štitnici koristili su se u ratu. Vjera je bila šamanistička. 

Atacame danas govore španjolskim jezikom. Porodici Atacama klasificiraju se i jezici Indijanaca Apatama, Casabindo, Cochinoca i Churumata.

Vidi
----

* Atacameño jezik

Izvori
------

1. ↑  South American Isolates: Campbell, Grondona /in preparation/[*mrtav link*]

Vanjske poveznice
-----------------

* Atacameño Arhivirano 2007-03-08 na Wayback Machine-u
**Dezinformacija** označava namjerno širenje lažnih ili obmanjujućih informacija tako da ona predstavlja manipulaciju javnog mnijenja ili određenih skupina osoba.

Dezinformacija može biti izravna (laž, prevara), ili neizravna (suptilno prikrivanje provjerenih objektivnih činjenica, ometanje ili zataškavanje istine te impliciranje krivih zaključaka).

Dezinformacije mogu širiti agencije za odnose s javnošću, političke stranke, grupe za lobiranje ili pojedinci. Cilj dezinformacije je obmana stanovništva ili zbunjivanje neprijatelja. Mediji su posebno prikladni za dezinformiranje javnosti. Falsificiranje statistika, odnosno namjerno pogrešno interpretirane statistike često su korišteno sredstvo da bi se dezinformaciji dodalo naučnu notu.

U slučaja kada se otkrije da je došlo do uspešnog ili neuspešnog pokušaja dezinformacije organizacija odgovorna za nju se opravdava navodnom greškom u podacima.

Povezano
--------

* psihološki rat
* medijska manipulacija
* Salami-Taktika
* istina, realnost
* oglašavanje
**Duopol** je najjednostavnija verzija oligopola u kojoj dvije korporacije kontroliraju tržište nekog proizvoda.

Primeri duopola
---------------

### Moderni klasični duopoli

* Coca Cola i Pepsi na području gaziranih pića
* Airbus i Boeing na području proizvodnje putničkih aviona
* Nvidia i ATI (danas deo AMDa) na području grafičkih kartica

### hibridni duopol

Osim klasičnih duopola postoji i model hibridnih duopola u kojima jedna korporacija drži monopol na jednom području,a druga se nadograđuje na taj monopol. Takav hibridni duopol je dugoročno nestabilan pošto se u čisto teoretskom primeru monopolistički proizvođač nafte želi osloboditi kontrole monopolističke prerađivača nafte kako bi maksimizirao profit i obratno.

* Wintel je neslužbeno ime dano hibridnom duopolu Intela i Microsofta to jest njegovog operativnog sistema Windows pošto oni zajedno kontroliraju minimalno 80 % tržišta kućnih kompjutera.

Vidi
----

* Monopol


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Nedovršeni članak* **Duopol** *je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
*Ne poistovećivati sa fluorit.*
***Floruit*** (eng. izgovor:  *ˈflɔərjʉ.ɪt* , IPA-en: *ˈflɒrʉ.ɪt* ), kratica **fl.** (ponekad **flor.**), latinski je glagol koji znači "cvao", "cvjetao". Označava razdoblje kad je netko ili nešto (osoba, škola, pokret, vrsta) bilo aktivno. Razni jezici ga koriste kao imenicu da bi se označilo vrijeme kad je nešto "bilo u cvatu", "cvalo". Obično se upotrebljava u rodoslovlju i povijesnoj znanosti za osobe za koje se ne zna datum niti godina kad su se rodile niti kad su umrle, a po drugim dokazima je razvidno da su te osobe tijekom tog razdoblja bile žive. Stoga je u uporabi *floruit*, čime se označilo razdoblje koje je bilo vrhuncem djelatnosti te osobe, odnosno kad je neki događaj bio na vrhuncu (pokret i slično).

Primjerice, ako postoje tri oporuke Ivana Matića koje glase na nadnevke iz 1204. 1207. i 1229. te bilješka o njegovom vjenčanju iz 1197. razvrstava ga se kao "Ivan Matić (fl. 1197.–1229.)". To se posebice primjenjuje u znanstvenim disciplinama kao što je povijesti umjetnosti kad se određuje karijeru nekog umjetnika (slikara, kipara). U ovom surječju, posebice označava razdoblje umjetničke aktivnosti te osobe, a ne razdoblje za koje se pouzdano zna da je u njemu živila ta osoba.

Vidi
----

* circa
* akme
* obiteljsko stablo

Izvori
------

1. ↑  (engleski) „Floruit". *Oxford English Dictionary*. 1989. Pristupljeno 2010-04-01.
2. 1 2  (engleski) Adeleye, Gabriel; Kofi Acquah-Dadzie, Thomas J. Sienkewicz, James T. McDonough (1999.). *World Dictionary of Foreign Expressions: a Resource for Readers and Writers*. Bolchazy-Carducci Publishers. str. 147.. ISBN 0865164231. Pristupljeno 1. lipnja 2010.
3. ↑  (engleski) Johnson, W. McAllister (1990.). *Art History: Its Use and Abuse*. University of Toronto Press. str. 307. ISBN 0865164231. Pristupljeno 1. lipnja 2010.
**Frane Duplančić *Kota***  (Split, 26. ožujka 1921. - Split, 1. studenog 2003.), splitski nogometaš koji je igrao sredinom 20. stoljeća. Bio je predratni junior Hajduka, igrao na poziciji lijevog beka.

U prvoj momčadi nije puno nastupao, jer je tu poziciju pokrivao tada neprikosnoveni Jozo Matošić.   
 Rat mu prekida karijeru, no kao bivši junior dobiva poziv i prikljućuje se 1944. obnovljenom Hajduku na otoku Visu. Nastupa na tadašnjim susretima po Italiji, Malti i drugdje. Sa Hajdukom dočekuje i konac rata.   
 Za hajduk ima zabilježenih svega 8 prijateljskih nastupa, i nijedne službene. Nakon rata igra u splitskom nogometnom klubu Mornar.   
 Potom nastupa za nogometne klubove *Elektra* i *Izolator* koji su bili klubovi radnih kolektiva.   
 Igrao je potom i u *Arsenalu* - klubu koji je to ime nosio od 1951. - 1953. da bi potom promijenio (vratio) svoje starije ime RNK Split.

Statistika u Hajduku

| Natjecanje | Nastupi | Golovi |
| --- | --- | --- |
| Prvenstvo | 0 | 0 |
| Kup | 0 | 0 |
| Superkup | 0 | 0 |
| Međunarodne | 0 | 0 |
| Splitski podsavez | 0 | 0 |
| **Ukupno** | **0** | **0**
 |
| Prijateljske | 8 | 0 |
| ***Sveukupno*** | **8** | **0** |

Povezano
--------

Joško Duplančić (40/4), Mario Duplančić (8/0) i Branko Duplančić (1/0)
**Muzeologija** je znanost o prikupljanju, znanstvenom obrađivanju, čuvanju i izlaganju muzejskih predmeta. Dijeli se na *opću muzeologiju* i *specijalnu muzeologiju*.

Opća muzeologija
----------------

Opća muzeologija obuhvaća povijest muzeja, njihovu namjenu, tipologiju, organizaciju rada stručnih i tehničkih službi, dokumentaciju, načela i metode izlaganja, načela zaštite i konzervacije izložaka, muzejsku pedagogiju, arhitekturu muzeja, način osvjetljavanja muzejskih izložaka i prostorija.

Specijalna muzeologija
----------------------

Specijalna muzeologija obuhvaća sve navedene discipline s obzirom na specijalnost pojedinih muzeja.
Muzeologija se naglo razvija između dva svjetska rata, a osobito poslije II svjetskog rata. U međunarodnim okvirima djeluje muzeološka organizacija ICOM (International Council of Museums), koja izdaje časopis *Museum* i svoj bilten *ICOM News*.
Od 1955. djeluje u Zagrebu Muzejski dokumentacioni centar (osnivač Antun Bauer). Centar izdaje časopise *Muzeologija*  i *Informatica museologica*.

Povezano
--------

* muzejsko gradivo.

***Muzeologija*** na Wikimedijinoj ostavi

Izvori
------

1. ↑  „Časopis Muzeologija". Arhivirano iz originala na datum 2008-06-23. Pristupljeno 2012-07-25.
**Tortolì** je talijanski grad u provinciji Nuoro na Sardiniji. Gradić je 2011. imao 10.743 stanovnika.

Geografija
----------

Tortolì leži u uskoj obalnoj ravnici, iza koje se stere planinski masiv Gennargentu. Gradić leži na nadmorskoj visini od 13 m, na istoku Sardinije. Tortolì je udaljen oko 128 km sjeveroistočno od Cagliarija i oko 4 km od Tirenskog mora, gdje se nalazi njegova luka Arbatax, jedna od najvećih luka na istočnoj obali otoka. Pored grada leži velika laguna Tortoli, bogata ribom.

Historija
---------

Utvrda San Miguel
U okolici grada ima oko 200 megalitskih nuragha koji govore da je kraj bio naseljen još od neolita. Za antike su njime vladali Kartažani, a nakon njih Rimljani i Vandali. Za ranog srednjeg vijeka bio je prijestolnica kratkotrajnog Giudicata Agugliastra (11. i 12. vijek), nakon čega je podpao pod vlast španjolskih Aragonaca i izgubio na važnosti. Tek od početka 19. vijeka ponovno dobija na važnosti kada je 1807. odabran za administrativni centar, ali je tu poziciju izgubio 1921. jer je administracija premještena u susjedni Lanusei. Tortolì je 2001. odabran da bude administrativni centar buduće provincije Ogliastre (zajedno s Lanuseijem), ali je to operativno postao tek 2005. godine. Nakon što je 2016. provincija Ogliastra ukinuta, Tortolì je uključen u provinciju Nuoro.

Znamenitosti
------------

Najveća znamenitost Tortolija je srednjovjekovna utvrda San Miguel na brdu iznad luke Arbatax.

Privreda
--------

Tortolì je prije svega ribarski grad, lovi se po moru, ali još više po laguni Tortoli.

Gradovi prijatelji
------------------

* Italija Venosa

Izvori
------

1. ↑  „*ITALY: Sardegna*" (engleski). Citypopulationde. Pristupljeno 26. 5. 2013.
2. 1 2 3 4  „*Tortolì*" (talijanski). Trecani enciclopedia Italiana. Pristupljeno 28. 5. 2013.

Vanjske veze
------------

***Tortolì*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice grada Arhivirano 2013-06-01 na Wayback Machine-u ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 128034152
* GND: 4663391-1

 |
**Harry Patch** (17.6.1898. - 25.7.2009.) je bio britanski vojnik poznat pre svega kao poslednji preživjeli vojnik Prvog svetskog rata koji se u njemu i borio. U trenutku smrti on je bio također i najstariji muškarac u Evropi.

Život
-----

Harry Patch je rođen u engleskoj pokrajini Somerset 1898. godine,a u vojsku je bio mobiliziran 1916. godine. Nakon završene obuke poslao je na front tokom juna 1917 gde će 22.9.1917. godine biti teško ranjen tokom bitke kod Pašendala pa ostatak Prvog svetskog rata za njega prolazi na bolničkom lečenju. Po oporavku Harry se vraća svojoj struci to jest poslu postavljanja i popravljanja vodovodnih instalacija. Kao što je tokom rata bio jedan od miliona nepoznatih vojnika tako je i kasnije živio životom osobe zaboravljene od države kojoj je služi sve do 1998. godine kada ga BBC otkriva tokom snimanja dokumentarca o Prvom svetskom ratu. Kako se broj preživjelih vojnika iz rata smanjivao tako je Harrijeva medijska popularnost rasla pa je između 1998. godine i svoje smrti 2009. dobio počasni doktorat, orden Legije časti, potom je proglašen i oficirom Legije i najviši belgijski orden. 

Harry Patch je umro 25.7.2009. a u skladu s njegovim željama u pokopu su učestvovali vojnici iz Velike Britanije, Belgije, Francuske i Nemačke. Pokop je zbog velikog interesovanja zbog odlaska poslednjeg vojnika koji je učestvovao u Prvom svetskom ratu prenošen na televiziji.

Vidi
----

* Prvi svetski rat
**Perica Bukić** (Šibenik, 20. veljače 1966.), hrvatski vaterpolist i političar.
Bukić je najtrofejniji svjetski vaterpolist svih vremena. U karijeri je ukupno osvojio 40 odličja. Dvostruki je olimpijski pobjednik (Los Angeles 1984. i Seoul 1988.), dvostruki prvak svijeta, te četverostruki klupski prvak europe.

Igrao za klubove: Solaris iz Šibenika, "Mladost" Zagreb, i Jadran iz Splita. Nakon igračke karijere postaje direktor HAVK Mladosti. Od 2000. do 2005. godine kao najtrofejniji hrvatski olimpijac obnašao je dužnost predsjednika Hrvatskog kluba olimpijaca. Godine 2004. je izabran za predsjednika Hrvatskog vaterpolskog saveza, a dužnost je obnašao do 2010 godine.

Perica Bukić bio je aktivan i u politici: član je Hrvatske demokratske zajednice te je u dva mandata bio zastupnik u Hrvatskom saboru.

Dvostruki je dobitnik Državne nagrade za šport "Franjo Bučar", 1991. osobno i 1996. kao član reprezentacije.

S puno uspjeha igrao je na reprezentativnom planu, gdje je osvojio i tri olimpijske medalje. Za reprezentaciju bivše SFRJ je odigrao 32 susreta.

2008. godine primljen je u Međunarodnu Kuću slavnih vodenih športova. Peričin sin Luka također je vaterpolist i od Mediteranskih igara 2013. hrvatski reprezentativac.

Povezano
--------

* Popis hrvatskih osvajača olimpijskih medalja
**Količina tvari** ili **množina tvari** označava se sa **n**, a njezina mjerna jedinica je **mol**. Mol je množina tvari koja sadrži isto toliko jedinki (čestica) koliko ima atoma u 12 g (0.012 kg) ugljikovog izotopa 12C.

Formula za množinu tvari glasi:

{\displaystyle n={\frac {m}{M}}={\frac {N}{L}}={\frac {V^{0}}{V\_{m}}}}

Pri čemu je:

| Oznaka | Značenje | Iznos i mjerna jedinica |
| --- | --- | --- |
| **n** | množina tvari | ? mol |
| **m** | masa tvari | ? g |
| **M** | molarna masa tvari | (Ar ili Mr) gmol-1 |
| **N** | brojnost tvari | ? (nema mjerne jedinice) |
| **L** | Avogadrova konstanta | 6,022•1023 mol-1 |
| **V0** | volumen tvari pri standardnim uvjetima (0 °C, 101325 Pa) | ? dm3 |
| **Vm** | molarni volumen tvari | 22,4 dm3 mol-1 |

**Napomena**: **?** označava vrijednost koja ovisi o zadatku.

Primjeri izračunavanja množine tvari
------------------------------------

##### Pr. 1

Izračunajte množinu tvari klora u 200 g.

|  |
| --- |
| {\displaystyle m(Cl\_{2})=200g} |
|  |
| {\displaystyle n(Cl\_{2})=?} |

{\displaystyle n(Cl\_{2})={\frac {m(Cl\_{2})}{M(Cl\_{2})}}={\frac {200~g}{(2\cdot 35,45)\cdot gmol^{-1}}}={\frac {200~g}{70,9~gmol^{-1}}}=2,82~mol}
##### Pr. 2

Izračunaj množinu iona natrija u 0,5 g kuhinjske soli.

|  |
| --- |
| {\displaystyle m(NaCl)=0,5g} |
|  |
| {\displaystyle n(Na^{+})=?} |

{\displaystyle n(NaCl)={\frac {m(NaCl)}{M(NaCl)}}={\frac {0,5~g}{(22,99+35,45)\cdot gmol^{-1}}}={\frac {0,5~g}{58,44~gmol^{-1}}}=8,56\cdot 10^{-3}~mol}
{\displaystyle NaCl\longrightarrow Na^{+}+Cl^{-}\qquad \Rightarrow \qquad {\frac {n(NaCl)}{n(Na^{+})}}={\frac {1}{1}}\qquad \Rightarrow \qquad n(Na^{+})=n(NaCl)}
{\displaystyle {\begin{alignedat}{2}n(Na^{+})&=n(NaCl)\\&=8,56\cdot 10^{-3}~mol\\\end{alignedat}}}
##### Pr. 3

U uzorku kromova(III) klorida mase 0,08 g izračunaj množinu kloridnih iona.

|  |
| --- |
| {\displaystyle m(CrCl\_{3})=0,08g} |
|  |
| {\displaystyle n(Cl^{-})=?} |

{\displaystyle n(CrCl\_{3})={\frac {m(CrCl\_{3})}{M(CrCl\_{3})}}={\frac {0,08~g}{(52,00+3\cdot 35,45)\cdot gmol^{-1}}}={\frac {0,08~g}{158,35~gmol^{-1}}}=5,05\cdot 10^{-4}~mol}
{\displaystyle CrCl\_{3}\longrightarrow Cr^{3+}+3~Cl^{-}\qquad \Rightarrow \qquad {\frac {n(CrCl\_{3})}{n(Cl^{-})}}={\frac {1}{3}}\qquad \Rightarrow \qquad n(Cl^{-})=3\cdot n(CrCl\_{3})}
{\displaystyle {\begin{alignedat}{2}n(Cl^{-})&=3\cdot n(CrCl\_{3})\\&=3\cdot 5,05\cdot 10^{-4}~mol\\&=1,52\cdot 10^{-3}~mol\\\end{alignedat}}}

Vidi
----

* Avogadrov zakon

Literatura
----------

1. **Primjeri 2 i 3** djelomično su preuzeti iz:

A. Petreski - B. Sever, Zbirka riješenih primjera i zadataka iz opće kemije, PROFIL international, 4. izdanje, Zagreb, 1997.
**Reinhart-Rogoff analiza** ili **Rast u doba duga** je ekonomska analiza napisana od američke ekonomistice Carmen Reinhart i bivšeg glavnog ekonomiste MMF-a Kennetha Rogoffa koja biva izdana u američkom akademsko-ekonomskom časopisu The American Economic Review 2010. godine.

Analiza i utjecaj
-----------------

Osnovna ekonomska teorija koja zastupa Reinhart-Rogoff analiza glasi da države kada ima dug dostigne granicu od 60 % BDP-a gube godišnje 2 postotna poena rasta, a ako dug dođe do 90 % državnog BDP-a onda je ekonomski rast prepolovljen. Ubrzo po izlasku u medijima 2010. godine ova analiza će u svijetu zahvaćenom svjetskom financijskom krizom postati jednim od najcitiranijih djela među političkim i ekonomskim liderima koji se zalažu za ekonomsku politiku državne štednje. Ovu analizu će s časnim izuzecima citirati svi najvažniji američki i zapadnoevropski časopisi kao na primer The Economist, Wall Street Journal, Financial Times, Forbes, Le Monde,Il Sole, Frankfurter Allgemeine, Ultimo Segundo, Asia Times. Na kraju ova analiza vrlo brzo postaje ekonomska dogma o potrebi štednje tako da ju citiraju u svojim nastupima političari kao Olli Rehn ministar ekonomije Europske Unije i američki republikanski političar Paul Ryan.

Greške u analizi
----------------

Samo 10 dana nakon što je Olli Rehn citirao Reinhart-Rogoff analizu na sastanku u Internacionalnom radničkom organizacijom rečima:

"Očekuje se da će doći u Evropi do stabilizaciji državnog duga tek u 2014. godini i to na visini iznad 90 % BDP-a. *Ozbiljno istraživanje je otkrilo da tako visok državni dug predstavlja stalni teret za ekonomski rast...*" 

u javnost izlaze podaci da je analiza temeljana na pogrešnim podacima. Tokom provjere podataka korištenih u Reinhart-Rogoff analizi otkriveno je za početak da podaci za 5 od 20 analiziranih država su se izgubili tokom analize, a potom je otkriveno još veći broj drugih važnijih grešaka. Kada se isprave sve greške u Reinhart-Rogoff analizi dolazi se do podatka da visoki državni dug podrazumjeva niži ekonomski rast, iako postoje izuzeci od tog pravila što u ekonomskom pogledu ruši ovu zaključke ove ekonomske analize. Svoju grešku Carmen Reinhart i Kenneth Rogoff će djelomično priznati prebacujući krivicu na pogrešnu u korištenju programa Microsoft Excela, ali će ostati pri zaključku svog djela .

Reinhart-Rogoff analiza je nakon priznanja MMF ekonomista početkom 2013. godine druga priznata analitička greška povezana s MMF-om po pitanju nametanja drastičnih mjera štednje državama u dugovima koje su dovele do drastičnog povećanja nezaposlenosti.

Izvori
------

1. ↑  Growth in a Time of Debt
2. ↑  „From Reinhart & Rogoff's own data: UK GDP increased fastest when debt-to-GDP ratio was highest - and the debt ratio came down!". Arhivirano iz originala na datum 2013-04-25. Pristupljeno 2013-04-24.
3. ↑  Reinhart, Rogoff... and Herndon: The student who caught out the profs
4. ↑  MMF priznao: Pogriješili smo s preporukama mjera štednje

Povezano
--------

* MMF
* Recesija
* Svjetska financijska kriza
Maksim Gorki prvi predsednik Unije sovjetskih pisaca
**Unija sovjetskih pisaca** je bilo udruženje profesionalnih pisaca Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika koje nastaje spajanjem prethodnih udruženja 1932. godine. Po prvobitnom ustavu Unije sovjetskih pisaca iz 1934. godine cilj udruženja je stvaranje književnih djela visoke kvalitete s ciljem promocije herojske borbe međunarodnog proletarijata u borbi za ostvarenje socijalizma. Po izmjenjenom ustavu iz 1971. godine Unija sovjetskih pisaca postaje dobrovoljno udruženje profesionalnih pisaca SSSRa koji svoju kreativnost koriste u stvaranju komunizma, socijalnog napretka, mira i prijateljstva među narodima .

Popis predsjedavajući USPa
--------------------------

* Maksim Gorki (1934-36)
* Vladimir Stavski (1936-38)
* Aleksandar Fadejev (1938-44)
* Nikolaj Tihonov (1944-46)
* Aleksandar Fadejev (1946-54)
* Nikolaj Surkov (1954-59)
* Konstantin Fedin (1959-77)
* Giorgij Markov (1977-86)
* Vladimir Karpov (1986-91)

Povezano
--------

* Sovjetska književnost

Izvori
------

1. ↑  Устав Союза писателей СССР, см. «Информационный бюллетень секретариата правления СП СССР», 1971, № 7(55), с. 9]
Razne putanje u balistici (kosi hitac):  

Crna putanja: parabola kada nema otpora zraka,  

Plava putanja: Stokesova balistička krivulja   

Zelena putanja: Newtonova balistička krivulja.
Balistička krivulja projektila s otporom zraka i različitim početnim brzinama.
**Putanja** je linija po kojoj se telo kreće, odnosno linija koja povezuje uzastopne položaje tela u toku kretanja. U astronomiji, sinonim reči putanja jeste orbita. Poseban vid putanje je **trajektorija** ili putanja po kojoj se hitac kreće. 

Kod kosog hica gibanje je složeno. Takvo gibanje izvodi svako tijelo bačeno početnom brzinom *v0*, pod nekim kutem *α* prema vodoravnoj ravnini, koji se zove *elevacijski kut*. Kada na projektil, koji smatramo materijalnom točkom, a koji se izbaci iz nekog oružja, ne bi djelovala sila teža i otpor zraka, on bi se gibao pravocrtno i jednoliko. Radi lakšeg računanja kosu početnu brzinu *v0* rastavljamo na okomitu brzinu *vy* i vodoravnu brzinu *vx*. Vodoravna brzina određuje udaljenost koju tijelo pređe na tlu, dok okomita brzina određuje visinu na koju će tijelo dospjeti.

{\displaystyle v\_{x}=v\_{0}\cdot \cos \alpha }
{\displaystyle v\_{y}=v\_{0}\cdot \sin \alpha -g\cdot t}
Vrijeme i put potrebni da tijelo dođe do tjemena parabole jednaki su vremenu i putu koji su potrebni tijelu da padne na tlo. Kosi hitac u bezzračnom prostoru opisujemo jednadžbama: 

{\displaystyle x=(v\_{0}\cdot \cos \alpha )\cdot t}
{\displaystyle y=(v\_{0}\cdot \sin \alpha )\cdot t-g\cdot {\frac {t^{2}}{2}}}
Okomiti hitac i vodoravni hitac su posebni slučajevi kosog hica. 

U zrakopraznom prostoru krivulja kosog hica je simetrična, to jest uzlazna grana jednaka je silaznoj. Međutim u zraku će zbog otpora zraka putanja biti nesimetrična i silazna će grana biti strmija od uzlazne. Ta krivulja kosog hica s nesimetričnim granama zove se balistička krivulja.

Izvori
------

1. ↑  „Kinematika 2.2 Krivocrtno gibanje". *Radna bilježnica - Mehanika - kinematika i dinamika Elementov portal za nastavnike*. Arhivirano iz originala na datum 2016-03-04. Pristupljeno 25. veljače 2015.
2. ↑  Frgić, Lidija. „Krivolinijsko gibanje materijalne točke Sastavljeno gibanje 5.dio". *Mehanika II Kinematika*. Arhivirano iz originala na datum 2014-12-22. Pristupljeno 25. veljače 2015.

Vidi
----

* Hitac
* Parabola
* Balistika
**Sciacca** (čita se **Šaka**) je drugi po veličini grad u sicilijanskoj provinciji Agrigento od 41 110 stanovnika.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Sciacca* leži na jugu Sicilije, na obali Sredozemnog 
mora i obroncima planine Monte San Calogero. 

*Sciacca* je udaljena oko 58 km sjeverozapadno od provincijskog središta Agrigenta.

Historija
---------

*Sciacca* je izrasla u grad iz antičkih termi **Thermae Selinuntinae**, poznatih po svojim ljekovitim vodama. Današnje ime grada nastalo je iz arapskog *ash-Shāq­qa* (to je isto značilo terme), za vrijeme arapske vladavine. Za normanske vlasti *Sciacca* je bila prijestolnica grofovije. Nakon tog je poput ostalih sicilijanskih gradova bila pod vlašću Kraljevine Sicilije kojom su vladali švapski Hohenstaufeni, francuski Anžuvinci i španjolski Aragonci.

Najveći uspon doživjela je kao feud Guglielma Peralta grofa od 
Caltabellotta - 1355. on je grad utvrdio. Zatim je postala predmet oštrih borbi za vlast između dinastija Peralta i Luna, koje su puno naštetile gradu i smanjile broj njegovih stanovnika.

Znamenitosti
------------

Najveća znamenitost *Sciacce* je njezina katedrala Maria SS. del Soccorso iz 12. vijeka, temeljno obnovljena 1685.

Privreda
--------

*Sciacca* je prije svega lučki grad, poznat i po ribarstvu, uz koje je vezana i njezina industrija - riblje konzerve, ima i tvornice ambalaže, namještaja i proizvoda od drva. 

Okolica je poljoprivredni kraj u kom se uzgajaju masline, žitarice, agrumi, povrće i grožđe.

*Sciacca* je i danas omiljeno turističko odredište zbog svojih termi.

Gradovi prijatelji
------------------

* Brazil, Salvador (Brazil)
* Turska, Kırşehir
* Turska, Mustafakemalpaşa

Izvori
------

1. 1 2  „*ITALY: Sicilia*" (engleski). Citypopulationde. Pristupljeno 01. 07. 2013.
2. 1 2 3 4 5 6   „*Sciacca*" (talijanski). Treccani encyclopedia Italiana. Pristupljeno 1. 07. 2013.

Vanjske veze
------------

***Sciacca*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice grada ()
* *Sciacca* na portalu Treccani encyclopedia Italiana ()
Fantomka
**Fantomka** (također poznata kao **balaklava** i **skijaška maska**) je potkapa koja pokriva cijelu glavu osim dijelova koji izlažu cijelo lice ili samo gornji dio lica te katkad oči i usta ili samo oči. Može služiti i kao kapa te kao šal. Naziv "balaklava" potječe od imena grada Balaklave na poluotoku Krimu u Ukrajini gdje su britanske snage za vrijeme Krimskog rata koristile fantomku kako bi se britanski vojnici mogli zaštititi od oštre zime.

Suvremena fantomka može biti izrađena od više materijala kao npr. svile, pamuka, polipropilena, neoprena, vune, akrilnih vlakana ili runa.

Fantomku koriste motociklisti, skijaši, planinari, radnici na velikim visinama kako bi se mogli zaštiti od hladnoće te ju također koriste policija i vojska u protuterorističkim akcijama, no najviše se koristi u kriminalnim skupinama kako bi se prekrio nečiji indetitet tijekom izvršavanja protuzakonitih radnji.

Različiti načini nošenja fantomke

Povezano
--------

* Krimski rat
* Maska
* Policija
* Skijanje
* Vojska
* Terorizam

***Fantomka*** na Wikimedijinoj ostavi
Zilog Z80 najpoznatiji procesor Ziloga
**Zilog** je kompanija koja početkom osamdesetih godina dvadesetog veka s svojim serijama procesora Z80 sudjeluje u tržišnim borbama protiv protiv procesorskih serija Intel 8080, Motorola 68000 i Commodore 6502 u kojima će biti poražena.

Historija
---------

Zilog nastaje 1974. godine kada Federico Faggin dizajner prvog modernog procesora Intel 4004 napušta Intel i osniva novu kompaniju koja već 1976. godine izdaje vlastiti 8bitni procesor imena Zilog Z80 koji postaje najveći uspjeh u historiji firme i zajedno s Commodorevim procesorom MOS 6502 predstavlja početak kompjuterske revolucije.

Taj početni uspjeh Zilog više nikada neće ponoviti pošto njegov 16bitni nasljednik procesor Zilog Z8000 koji izlazi 1979. biva odbijen na tržištu koje prihvaća procesore Intel 8086 (izlazi 1978) i Motorola 68000 (izlazi 1979). U pokušaju ponovnog osvajanja tržišta Zilog 1986. izdaje kontroverzni 32bitni procesor Zilog Z800000 koji je potpuno nekompaktibilan s svim kompanijinim ranijim procesorima. Nakon ovog debakla kompanija se prestala baviti proizvodnjom procesora, a svoje dotadašnje proizvode je nastavila specijalizirati za korištenje u kompjuterskim kontrolerima.

Povezano
--------

* Zilog Z80
* Zilog Z8000

Vanjski linkovi
---------------

* ZiLOG Home Site
* New ZiLOG ZNEO 16-bit Single Cycle CPU
**Gik** (en. **Geek**) je pojam iz engleskog jezika (u žargonu: *"štreber", "čudak"* ), koji ima širok raspon raznih značenja: od "znanstvenog, informatičkog, eksperta ili entuzijasta", do općenito pogrdnog "antipatičnog osobenjaka koji je po općem sudu svoje okoline *pretjerano intelektualan*".

### Definicije

U američkom *slangu* "Geekove" često nazivaju "nerds", tzv. štreberi. 2007. jedan satirički show definirao je razliku između "geekova" i "nerdova": prvi znaju praktično primijeniti svoje znanje, dok drugi ostaju u sferi teorije.

Ostale definicije uključuju:

* Pogrdni opis introvertirane, slabo socijalizirane, pomalo otuđene, natprosječno inteligentne osobe, opsesivno posvećene intelektualnom istraživanju
* Osobe koje biraju koncentraciju umjesto skladne udobnosti ("mozak na pašu"), ne mareći za glavne tokove društvene (ne)prihvatljivosti
* Osobe intenzivno zainteresirane za tehnička i tehnološka dostignuća svih vrsta, a posebno na polju prirodnih znanosti
* Osobe koje pojam *hacker* rabe u pozitivnom smislu, iako većinom ne spadaju u tu kategoriju

### Samoidentifikacija

Iako sam opis neke osobe kao "geeka" ima uvredljivu konotaciju, odnedavno ga se smatra kao kompliment ili iznimno priznanje za računalna znanja ili vještine u nekim zahtjevnim tehničkim disciplinama (npr. u konzolnim ili PC-igrama).

Chris Prillo je poznati "geek" i ima svoj kanal na YouTube-u, svoju stranicu i koristi se na mnogim servisima. Poznat je po odličnom znanju o računalima i svojoj tehnološkoj podršci, koju obični ljudi znaju zvati "Nazovi-štrebera".

Ipak, ostaje uvriježeno pogrdno i negativno poimanje "geeka": osoba zaokupljena svojim područjem interesa na uštrb društvenog statusa i osobne higijene.

### Geek chic (Geek djevojka)

Stephanie Parkul, blogerica. Na njezinoj majici prikazan je "Plavi ekran smrti", koji predstavlja "unutarnju" šalu korisnicima Microsoft Windows-a
"Geek chic" je pojam za osobu ženskog spola s interesima kao i "geek"-ovi, ali se može "prepoznati" tako što nosi:

* naočale tamnih rubova
* majice sa svježim i inventivnim geek-natpisima ili dosjetkama
* tehnološki napredne naprave ili uređaje
* stripove
* DVD-e ili videoigre

"Geek chic" image tj. izgled je mješavina alternativnih mladenačkih modnih stilova.

Povezani članci
---------------

* Definicija u "Poslovni software"[*mrtav link*]

***Geek*** na Wikimedijinoj ostavi