Evanđelje po Hebrejima je izvorno pisano hebrejskim kvadratnim slovima na aramejskom jeziku (na slici rukopis Tanaha).
**Evanđelje po Hebrejima** (grčki: , latinski: ) je izgubljeno evanđelje na aramejskom jeziku poznato samo iz spisa crkvenih otaca. Neki veruju da se radi o hebrejskom Evanđelju po Mateju, tačnije njegovoj redakciji. Jeronim beleži da su ga mnogi judeo-hrišćani smatrali izvornom verzijom Mateja.

U 2. veku Jevrejsko jevanđelje, prevedeno na grčki, postaje poznato i helenskom svetu. U Jeronimovo vreme (348-420) postojao je rukopis evanđelja u biblioteci Cezareje Palestinske. Jeronim piše da je ovo evanđelje, koje su koristili jevrejski hrišćani, preveo na grčki i latinski. U svojim tumačenjima biblijskog štiva on se inače često poziva na *Evangelium Hebraeorum*, koje je prvobitno zabeleženo hebrejskim, kvadratnim slovima na aramejskom jeziku. Po Nikeforovoj metrici delo je imalo 2200 redaka odnosno 300 manje nego Evanđelje po Mateju kakvo danas poznajemo. I Epifanije u *Panarionu* ukazuje da ebionitska verzija ne sadrži puni poznati tekst Evanđelja po Mateju.

Njime su se služili ebioniti i nazareni. Epifanije Salaminski kaže da ebioniti, slično Kerintovim sledbenicima, koriste Evanđelje po Mateju hebrejskim slovima napisano, nazivaju ga 'Evanđelje po Hebrejima'. Crkveni pisac Euzebije iz Cezareje u 4. veku piše da neki hrišćani Hebrejsko Evanđelje svrstavaju među kanonske knjige, ali da "*njega najviše od svih vole Jevreji koji su i predali Hrista*" i da ga treba odbaciti kao nečastivo.

Danas je ovo evanđelje poznato samo u fragmentima. Nekad se sreću i nazivi Evanđelje po nazarenima i Evanđelje po ebionitima, što neki smatraju za sinonime a neki pak za različita izgubljena evanđelja.

Sadržaj
-------

Irinej Lionski svedoči da ovom evanđelju, u odnosu na Mateja, nedostaju prve dve glave u kojima se govori o rođenju Isusa te počinje krštenjem Isusa od strane Jovana Krstitelja. Epifanije citira pasus u kojem Isus osuđuje krvne žrtve:

> »Došao sam da odbacim žrtvene prinose, i ako ne ostavite žrtvovanja, gnev /Božiji/ vas neće napustiti.« 
> 
> 

Takođe sadrži i Isusov ukaz bogatome mladiću o tome da treba razdeliti od obilja svoga bogastva onima koji grcaju u bedi. Sadrži i sekvencu o iscelenju zidara sa usahlom rukom, koji moli Isusa za pomoć ovim rečima:

> ‘Bio sam zidar i zarađivao sam za izdržavanje svojim rukama; molim te, Isuse, povrati moje zdravlje, da ne bi sramno prosio za hranu’.
> 
> 

Hebrejsko Evanđelje poznaje i Klement Aleksandrijski koji prenosi sledeći Isusov citat:

> »Ko traži neće stati dok ne nađe; našavši, začudiće se; začuđen, vladaće; i vladajući, počinuće.«
> 
> 

Evanđelje po Hebrejima sadrži Isusovov iskaz da se čak i kod proroka pomazanih Duhom mogla naći grešna reč. Kao i u nekim gnostičkim tekstovima i ovde se Duh Sveti naziva Hristova Majka; Isusu se tako pripisuju reči:

> »Sada me je uzela majka moja, Duh Sveti, za jednu od mojih vlasi i prenela me je na veliku goru Tabor.« 
> 
> 

U jednom fragmentu Isus, kao dokaz svoga vaskrsenja, laneni prekrivač u kome je bio obavijen za pogreb predaje slugi velikog sveštenika Kajafe, a Jakovu Pravedniku, koji se zavetovao da će postiti sve dok ne vidi Gospoda, razdeljuje hleb uz reči: »Brate Moj, okusi ovaj hleb, jer Sin Čovečiji je ustao iz usnulih.

Pomeni
------

Jeronim govori o evanđelju na hebrejskom, koje koriste ebioniti i nazareni, a koje mnogi nazivaju izvorni Matej:

> U Evanđelju koje koriste ebioniti i nazareni, a koje smo mi nedavno preveli s hebrejskog na grčki, i koje je prozvano od mnogih ljudi izvorni Matej...
> 
> – Jeronim

Na osnovu ovog Jeronimovog komentara se može zaključiti da iza imena ‘Evanđelje po Hebrejima, ‘Evanđelje po ebionitima’ i ‘Evanđelje po nazarenima’ u stoji jedan isti tekst.

Eusebije o ovom spisu kaže:

> Jevrejsko Jevanđelje bilo je napisano na jevrejskom a docnije ga je preveo na grčki i latinski Jeronim. Ono se naziva i Jevanđelje Dvanaest apostola, i zacelo je veoma staro. U mnogome se slaže sa Matejevim jevanđeljem, ali ima neskladnih dodataka a takođe je i dosta toga izostavljeno. U prošlosti njega su najviše prihvatali evioniti.
> 
> – Eusebije

Analiza
-------

Evanđelje po Hebrejima od Isusovih učenika u središte stavlja Jakoba, umjesto Petra.

Izvori
------

1. ↑  Albertus Frederik Johannes Klijn, *Jewish-Christian Gospel tradition,* 1992. p88
2. 1 2  Eusebije, Istorija crkve (scribd)
3. ↑  Jeronim, *De viris illustribus*, 2
4. ↑  Jeronim, *Adversus Pelagium*, III, 2
5. ↑  Epifanije, *Panarion*, haer. 30, 13
6. 1 2  Tomislav J. Šagi-Bunić - Povijest kršćanske literature (svezak I) (scribd)
7. ↑  Epifanije, 'Panarion', haer. 30, 3
8. ↑  Euzebije, *Historija Crkve*, III, 25: "*Neki među te knjige svrstavaju i ‘Hebrejsko Evanđelje’, Njega najviše od svih vole Jevreji koji su i predali Hrista. /.../ Potrebno je znati i za knjige koje heretici smatraju za evanđelja apostola: ‘Petrovo’, ‘Tomino’ i nekih drugih, takođe ‘Dela’ koja pripisuju apostolu Andreju, Jovanu i ostalim apostolima. Te knjige nikada nije udostojio spomena ni jedan crkveni pisac. Da se njihove reči i slog veoma razlikuju od apostolskog duha misli i učenja, to je veoma očevidno i to pokazuje da je reč o izmišljotini heretika. Upravo zbog toga potrebno je odbacivati ta dela kao nečastiva*."
9. ↑  Epifanije, 'Panarion', Haer, 30, 16 ("*Ἦλθον καταλῦσαι τὰς θυσίας· καὶ ἐὰν μὴ παύσησθε τοῦ θύειν, οὐ παύσεται ἀφ' ὑμῶν ἡ ὀργή*")
10. ↑  Origen, ‘*Tumačenje Mateja*’, XV
11. 1 2  Jeronim, ‘*Tumačenje Mateja*’, 12:13
12. ↑  Klement Aleksandrijski, *Stromata* V XIV, translated in *Ante-Nicene Fathers* (Buffalo, 1895) Volume II, p. 467 ("*He who seeks will not stop till he find; and having found, he will wonder; and wondering, he will reign; and reigning, he will rest*".)
13. ↑  Jeronim: *Adversus Pelagium*, III, 2
14. ↑  Origen, ‘*Tumačenje na Jovana*’, II, 12
15. ↑  Jeronim, *De viris illustribus*, 2 ("*Frater mi, comede panem tuum, quia resurrexit Filius hominis a dormientibus*")

Vidi još
--------

* Ebioniti
* Judeo-hrišćani
* Ranohrišćanski spisi
* Evanđelje po ebionitima
* Evanđelje po nazarenima
* Apokrifi

Eksterni linkovi
----------------

* () Gospel of the Hebrews (Early Christian Writings)
* () Gospel of the Hebrews (wikisource)
* () The gospel according to the Hebrews Arhivirano 2011-07-16 na Wayback Machine-u (textexcavation)