*Zosteria* jede muhu.
Kukac iz porodice Asilidae jede bubu.
**Kukcojed** ili **kukcožder** je tip mesoždera čija se ishrana sadrži uglavnom od kukaca i sličnih malenih bića.
Alternativni naziv je **entomofagija**, što se također odnosi na ljude koji prakticiraju jesti kukce.

Iako su induvidualno maleni, kukci su vrlo brojni - postoji više od milijun opisanih vrsta; oni također čine vrlo veliki dio životinjske biomase kod skoro svih ne-morskih staništa. Procijenjeno je da je globalna biomasa kukaca otprilike 1012 kg sa procijenjenom populacijom od 1018 organizama. Mnoga bića ovise o kukcima koji su im primarna hrana, a mnogi koji ne ovise (i time zapravo uopće nisu kukcožderi) u svakom slučaju koriste kukce kao dodatnu hranu bogatu proteinima, posebno tijekom sezone parenja.

Neki primjeri kukcoždera su slavuj, hijenski vuk, ješci, lastavice, mravojed, šaran, žabe, gušteri, šišmiši i pauci. Zabilježeno je da čak i veliki sisavci jedu kukce; usnati medvjed je možda najveći kukcožder na svijetu. Kukci također mogu biti kukcožderi, na primjer vilin konjic, stršljeni, bubamare i bogomoljke. Kukcožderstvo je do različitih stepena izraženo kod primata poput marmozeta, tamarina, avetnjaka, galagija i madagaskarskog prstaša. Neki pretpostavljaju da su prvi primati živjeli noću i hranili se kukcima.

Biljke kukcožderke
------------------

*Drosera capensis* se savija i zarobljava kukca.
Biljke kukcožderke su biljke čiju ishranu jednim dijelom ili u potpunosti čine kukci koje one zarobe i zatim konzumiraju. Također zvane *biljke mesožderke*, one rastu na mjestima gdje je tlo siromašno hranjivim tvarima, posebno dušikom (na primjer stijene ili baruštine). U biljke mesoždeke spadaju Venerina muholovka, nekoliko vrsta cjevolovki, vrste roda *Pinguicula*, rosulje, vrste roda *Utricularia*, *Aldrovanda vesiculosa*, vrste roda *Brocchinia* i druge. Ove biljke dobijaju dušik hvatanjem kukaca. Koriste razne mehanizme poput klopki, ljepljivih površina, hvatajlke sa dlačicama, vrčeve i sl.

Tehnički ove biljke nisu strogo kukcožderke, budući da konzumiraju bilo koje životinje koje su dovoljno malene da se uhvate u klopku; neke veće biljke u svojim vrčevima ponekada uhvate malene štakore i guštere. Charles Darwin je prvi put opisao biljke mesožderke 1875. godine. kkvikwvjohle gibt

Vidi i
------

* biljožder

Izvori
------

1. ↑  Miller, George A. (2009). „"WordNet - About Us." : entry on *insectivorous*.". Princeton University. Pristupljeno 1. 4. 2010.
2. ↑  Gullan, P. J. & Cranston P. S. (2005). *The insects: an outline of entomology* (5th Ed). Wiley-Blackwell, ISBN 1-4051-1113-5, ISBN 978-1-4051-1113-3. Ltd preview in Google Books. Accessed on 1 Apr 2010.
3. ↑  Capinera, John L. (Editor). (2008). *Encyclopedia of Entomology*, (2nd ed). Springer Reference. ISBN 1-4020-6242-7, ISBN 978-1-4020-6242-1. Ltd preview in Google Books. Accessed on 1 Apr 2010.
4. ↑  Dudley, Robert (2002). „Flight and the Pterygote Insecta". *The biomechanics of insect flight: form, function, evolution*. Princeton University Press. str. 3–35. ISBN 9780691094915.
5. 1 2  Whitney, Stephen R. & Sandelin, R. (2004). *Field Guide to the Cascades & Olympics*. The Mountaineers Books. str. 317. ISBN 9780898868081. Pristupljeno 01. 04. 2010.
6. ↑  Holekamp, Kay E.. „Aardwolf (*Proteles cristata*)". www.animalinfo.org. Pristupljeno 1. 4. 2010.
7. ↑  „"Long-beaked Echidna (Zaglossus bruijni)" (entry) in www.animalinfo.org". West of Scotland & Ayr Group. Pristupljeno 1. 4. 2010.
8. ↑  Hill, Dennis S. (1997). *The economic importance of insects*. Springer. str. 198. ISBN 9780412498008. Pristupljeno 01. 04. 2010.
9. ↑  Stetoff, Rebecca (2006). *The Primate Order*. Marshall Cavendish. str. 92. ISBN 9780761418160.
10. ↑  Jones, S. Martin, R. & Pilbeam, D. ur. (1994). *The Cambridge Encyclopedia of Human Evolution*. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0-521-32370-3.
11. ↑  Weiss, M. L. & Mann, A. E. (1985). *Human Biology and Behaviour: An Anthropological Perspective.*. Boston: Little Brown & Co.. ISBN 0-673-39013-6.
12. 1 2 3 4  Slack, Adrian; Gate, Jane (2000). *Carnivorous Plants*. MIT Press. str. 240. ISBN 9780262690898.
13. ↑  Darwin, C. (1875). *Insectivorous plants*. London: John Murray. Arhivirano iz originala na datum 2006-10-23. Pristupljeno 2011-06-26.