**Muzička škola „Stanković"** u Beogradu, osnovana je 1911. godine, pod pokroviteljstvom kralja Petra I. Jedna je od najstarijih obrazovnih institucija u Beogradu. Pri osnivanju je radila u okviru Pevačkog društva „Stanković". Ime je dobila po srpskom kompozitoru, horovođi i pijanisti, Korneliju Stankoviću, koji je prvi uveo osnovne harmonske zapise srpskih izvornih i duhovnih kompozicija. 

Kroz ovu školu prošli su mnogi, danas priznati muzički umetnici, a u školi su predavali vrsni pedagozi i muzički eksperti poput Meri Žeželj, bračnog para Binički, Branka Cvejića, Vojislave Vuković-Terzić, Aleksandra Živanovića, Aleksandra Pandurovića i ostalih poznatih muzičkih pedagoga. Ova škola se uvek izdvajala po kvalitetu učenika i profesorskog kadra, o čemu svedoče brojne nagrade i priznanja.
Sedište Muzičke škole „Stanković" je u Kneza Miloša ulici broj 1a, međutim, na toj lokaciji ne može da se održava nastava iz razloga što je pre deset godina porušen deo školske zgrade uz obećanje da će se izgraditi novi objekat za potrebe škole. Nažalost obećanje ni dan danas nije ispunjeno, pa jedna od najstarih i najpriznatijih škola u Beogradu radi pod otežanim uslovima. Uprkos tome, škola i danas niže brojne rezultate, a učenici i danas zaslužno drže rejting škole „Stanković".

Istorija škole
--------------

Prvi direktor škole bio je Stanislav Binički. Tada, u školi su se predavali klavir, solo-pevanje, violina, solfeđo i teorija muzike. Hinko Maržinac postaje direktor 1921. godine, koji uvodi nove predmete, a Petar Krstić, kao direktor od 1923. godine, osniva nastavnički odsek. Velike promene nastaju 1925. godine, kada novi direktor Petar Stojanović osniva opersko-dramski odsek, kamernu klasu, horsku školu, učenički orkestar i večernje kurseve za odrasle. Emil Hajek, novi direktor od 1929, podiže školu na konzervatorijumski nivo. U desetogodišnjem periodu od 1937 do 1947, Milenko Živković menja i proširuje nastavni plan, i osniva se odsek škole u Zemunu, koji je danas Muzička škola „Kosta Manojlović".
Posle Drugog svetskog rata, od 1947, škola je državna ustanova, i dobija rang srednje muzičke škole.

Direktori
---------

| Direktor | od | do |
| --- | --- | --- |
| Stanislav Binički | 1911 | 1921 |
| Hinko Maržinac | 1921 | 1923 |
| Petar Krstić | 1923 | 1925 |
| Petar Stojanović | 1925 | 1929 |
| Emil Hajek | 1929 | 1935 |
| Mihailo Vukdragović | 1935 | 1937 |
| Milenko Živković | 1937 | 1947 |
| Božidar Trudić | 1947 | 1951 |
| Vlastimir Pleštić | 1951 | 1960 |
| Branko Cvejić | 1960 | 1974 |
| Jovan Đorđević | 1974 | 1979 |
| Bojan Brun | 1979 | 1987 |
| Miodrag Sretenović | 1987 | 2006 |
| Obrad Nedeljković | 2006 | 2017 |
| Vanjuška Martinović | 2017 |  |
|

Izvori
------

1. ↑  „ZAVRŠENO RENOVIRANJE FASADE MUZIČKE ŠKOLE ,,STANKOVIĆ" NA VRAČARU". Arhivirano iz originala na datum 2011-11-15. Pristupljeno 2020-02-17.

Eksterni linkovi
----------------

***Muzička škola Stanković*** na Wikimedijinoj ostavi

* Zvanična prezentacija
* Investiranja u brend „Stanković" kao evropsku muzičku školu budućnosti Arhivirano 2008-05-27 na Wayback Machine-u
* Vek od osnivanja Muzičke škole „Stanković" („Politika", 26. april 2011)
* „Stanković" u novom ruhu („Večernje novosti", 30. avgust 2011)