recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Hunski kompozit
**Kompozitni luk** je luk koji je napravljen od više slojeva različitih materijala.Različiti materijali su stavljani posebnim redom,tako da je svaki materijal iskazivao svoje posebne osobine.Materijali koji su otporni na kompresiju ( jelenski rog ili tisovina) su korišćeni za unutrašnji deo luka ( deo koji je okrenut ka strelcu kada puca ), dok su materijali koji su otporni na naprezanje ( orahovina ) korišćeni za izradu spoljnjeg dela ( deo koji je okrenut od strelca kada puca ).

Prvi kompozitni lukovi su se pojavili u Istočnoj Aziji, Hunski luk je prepoznatljiv primer kompozita.Slojevi kompozitnih lukova pravljenih pre 20. veka sastavljani su pomoću lepka,koji je pravljen od kože ili riblje bešike.To su savijeni lukovi,koji su savijenu unazad i dizajnirani su tako da otpuštaju veliku silu u poređenju sa njegovom veličinom.

Kompozitni lukovi su često koristili konjanici Turci, Mongoli i druga nomadska plemena Azije.Mongloska vojska se sastojala od lake konjice opremljena kompozitom i veoma brzim konjima.

Moderni kompozitni lukovi kao što su kompaund se prave od drveta, plastike i fiberglasa.Na njih negativno deluju promena vremena i vlaga.

Kompozitni lukovi pružaju ogromnu silu s` obzirom na njihovu veličinu.Neki Mongolski lukovi su bili u stanju da proizvedu silu od 60 kg.Što je ista jačina Engleskog dugog luka koji je bio duplo veći.

Turci, Mongoli i mnoga nomadska plemena su koristila vojnu taktiku povlačenja i masovnog ispaljivanja strela,Mongoli su bili poznati po tome da su ispaljivali strele sedeći na konju unazad.

Vidi još
--------

Spisak oružja u srednjem veku
Koordinate: 41°17′47″N 16°09′06″E﻿ / ﻿41.29639°N 16.15167°E﻿ / 41.29639; 16.15167

Ostaci rimske bazilike u Kani
**Kana** (latinski: ), u suvremenoj Italiji poznat kao **Canne della Battaglia** je drevno naselje u regiji Âpulija na jugoistoku Italije. Predstavlja dio ili *frazione* općine Barletta. Smještena je na brežuljku nedaleko desne obale rijeke Ofanto, odnosno 9,6 km jugozapadno njenog ušća u Jadran i oko 9 km od Barlette. 

Kana je prije svega poznata kao poprište velike bitke koja se odigrala 216. pne. U antičko doba je bila rimski *municipium*. a u srednjem vijeku središte biskupije. Godine 1018. se kod nje vodila još jedna važna bitka. Uništena je godine 1276.

Izvori
------

* Hammond, N.G.L. & Scullard, H.H. (Eds.) (1970). *The Oxford Classical Dictionary* (str. 201). Oxford: Oxford University Press. ISBN 0-19-869117-3.

***Kana (Apulija)*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 315170395
* LCCN: sh2005000396
* GND: 4085135-7
* NKC: ge781561

 |
Kocka
Paschier Joostens, *De Alea*, 1642
**Kocka** u kontekstu igara je rekvizit koji je obično kocka obilježena brojevima od 1 do 6. Bacanjem se okrene na jednu stranu, a kao vrijednost bacanja uzima se broj koji se nalazi na stranici pri vrhu. Zbroj suprotnih strana kocke je uvijek 7. To znači da ako je na gornjoj strani kocke broj 1, onda je na suprotnoj broj 6. Nasuprot 2 je broj 5 te nasuprot 3 je broj 4.

Ponekad se koriste ostala geometrijska tijela sa drugačijim brojem stranica (primjerice tetraedar, ikozaedar, dodekaedar), kao što je to slučaj u igri Dungeons and Dragons. U Engleskom jeziku kocka kao geometrijsko tijelo i kocka u kontekstu igara nisu homonimi, kao što je to slučaj u srpskohrvatskom, već se za prva naziva *cube*, a druga *dice*.

### Precision dice

Precision dice je naziv za kockice koje su vrlo precizno izrađene, pazeći da su sve strane kockice jednako teške. Najčešće se koriste u kazininima, sa naznačenim serijskim brojevima, kako bi se onemogućilo varanje i zamjenjivanje kockica.

Za razliku od kazino kockica koje su dimenzijama nešto veće i imaju oštro odrezane rubove, u backgammonu se koriste relativno malene *precision dice* koje imaju zaobljene rubove (također napravljeno s vrlo velikom točnoću), kako bi se poboljšala njihova rotacija te smanjilo oštećenje igraće površine.

### Kocka za duplanje

Kocka za duplanje
Kocka za duplanje je kocka koja na svojih 6 strana ima potencije broja dva - 2, 4, 8, 16, 32, 64. Uvedena je u backgammon 20-ih godina 20. stoljeća.   

Više informacija i način korištenja

Vidi još
--------

* Igra s kockama.

Eksterni linkovi
----------------

***Kocka (igra)*** na Wikimedijinoj ostavi
**Doktrina Parot** (španjolski:*Doctrina Parot*) je izraz koji se odnosi na odluku iz 2006. Vrhovnog suda Španjolske o uskraćivanju određenih prava proizašlih iz španjolskog zakona koja služe ograničavanju ili smanjenju dopuštenih zatvorskih kazni osobama osuđenim za teška kaznena djela.

Zakon
-----

Španjolska je članica Europske unije i ne može promijeniti primjenu kaznenog zakona nakon što je zločin počinjen, što je propis koji je Vrhovni sud prekršio. 
Članak 70. Španjolskog kaznenog zakona iz 1973. propisivao je maksimalno trajanje zatvora do 30 godina (nema ograničenja kazne i Henri "Unai" Parot je osuđen na ukupno 4.797 godina). 
Ova 30-godišnja maksimalna kazna mogla je biti dodatno smanjena zbog dobrog ponašanja i sudjelovanja u rehabilitacijskim mjerama, kao što su rad i učenje. Središnji argument tog dijela zakona bio je, da poricanje zatvorenicima barem neke nade oko oslobađanja je okrutna kazna i vjerojatno će uzrokovati da počinitelj postane nasilan i neupravljiv. U kasnijim godinama maksimalna zatvorska kazna produljena je na 40 godina.

Parotova doktrina
-----------------

Henri Parot je osuđen 1990. na služenje nekoliko tisuća godina zatvora za brojna ubojstava i djela koje je počinio kao sudionik baskijske separatističke organizacije ETA-e, koju španjolska vlada smatra terorističkom organizacijom. 

Vrhovni sud je revidirao njegov slučaj, te je u presudi 28. veljače 2006. donio odluku da se za zločine počinjene prije stupanja na snagu sadašnjeg kaznenog zakona iz 1995. smanjenje ne odnosi na kumulativne maksimalne kazne od 30 godina, već na apsolutnu ukupnu kaznu. 

Kako je bio prva osoba kojoj dodijeljena praktički doživotna kazna izvan zakonskog maksimalnog razdoblja, pojavio se izraz Doktrina Parot.

Uspješna žalba protiv doktrine
------------------------------

Inés del Río Prada , još jedna članica ETA-e, osuđena je 1997. u sličnom kontekstu kao i Parot na kaznu od 3828 godina zatvora. Prema zakonu iz 1973. ona je imala pravo biti puštena godine 2008. Vrhovni sud je u njenom slučaju primijenio doktrinu Parot i tako naredio njeno zadržanje u zatvoru u zatvoru do 2017.

Inés del Río se žalila Europskom sudu za ljudska prava. Sud u Strasbourgu je godine 2012. presudio da je njen kontinuirani pritvor bio kršenje članaka 5. i 7. Europske konvencije o ljudskim pravima, koji reguliraju pravo na nekažnjavanje bez primjene zakona, kao i kršenje prava na slobodu i sigurnost, što u biti znači da pravni standardi koji su se primjenjivali na nju nisu bili na snazi kada je počinila kaznena djela. Španjolska se žalila, ali je Europski sud potvrdio svoju odluku u listopadu 2013. zatražio hitno oslobađanje Inés del Rio i naredio španjolskoj vladi da joj plati odštetu u iznosu od 30.000€.

Ova presuda je obvezujuća i Španjolska se obvezala da će je se pridržavati. Pretpostavlja se da presuda neće utjecati na desetke ostalih osuđenika po istoj dokrini.

Vanjske veze
------------

* (`en`)
* (`es`)
**Freeware** (od riječi "free" - besplatno i "software") je računalni softver koji je dostupan za korištenje besplatno, u kontrastu s komercijalnim softverom koji se tipično prodaje za dobit. Za razliku od slobodnog softvera otvorenog koda (engl. *open source software*) kod freeware programa autor zadržava vlasnička prava na program (ili igru) tako da njegova promjena od strane korisnika nije dopuštena.

Opis
----

Termin je izmislio Andrew Fluegelman (1943. - 1985.). On je želio prodati komunikacijski program PC Talk koji je izradio u ljeto 1982. ali za koji nije želio koristiti tradicionalne metode distribucije zbog njihove cijene. Fluegelman je zapravo distribuirao PC Talk procesom koji je danas poznat pod nazivom shareware. Dakle, današnja definicija freewarea nije ista kao originalni Fluegelmanov koncept.

Izraz freeware je posve drukčiji od izraza softver otvorenog koda (čiji je programski kod dostupan te se može mijenjati od strane korisnika), a također i od sharewarea (koji je potrebno platiti nakon besplatnog probnog perioda ili za dodatnu funcionalnost). Freeware je "besplatan samo za osobnu, nekomercijalnu potrebu".

Softver klasificiran kao freeware je besplatno licenciran te je potpuno funkcionalan neograničeno vrijeme, ili je pak riječ o "okljaštrenoj" verziji nekog programa sa samo osnovnim funkcijama, čija je puna verzija, dakle ona koja ne sadržava samo osnovne mogućnosti, dostupna komercijalno ili kao shareware. 

### Neki od freeware programa

* Internet Explorer - internetski preglednik
* Mozilla Firefox - internetski preglednik
* Windows Live Messenger - program za *instant messaging*
* 7-zip - program za arhiviranje i komprimiranje datoteka
* Mozilla Thunderbird - e-mail klijent
* Adobe Reader - čitač PDF datoteka (besplatna inačica)
* Ahriman's Prophecy - RPG igra

Eksterni linkovi
----------------

***Freeware*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Vrste softwarea |
| --- |
| Methods | Abandonware • Adware • Bundled • Beerware • Commercial • Donationware • Freely redistributable software • Slobodni softver • Freeware • Nagware • Open source • Pre-installed • Postcardware • Proprietary • Public domain • Registerware •Scareware • Shareware |
| Related topics | Shovelware, Software bloat |
**Dokleati** (lat. *Docleati, Docleates*) su bili pripadnici ilirskog plemena koje je živjelo u susjedstvu Labeata, koji su naseljavali prostor današnje južne Crne Gore, ali se ne zna njihovo međusobno precizno razgraničenje, osim da je to bilo u području između Duklje (Dokleje) i Meduna (Meteona) neznatno udaljenih mjesta.

Ranije su Dokleati bili u sastavu ardijejskog plemenskog saveza. Pošto su vremenom ojačali, poslije rimskog osvajanja postaju brojnije i značajnije pleme od Ardijejaca: kod Plinija se pominju sa 33 dekurije, u okviru Neronskoga konventa, dok se Ardijejci pominju sa samo dvadeset dekurija. Antički grad Dokleja (*Doclea* — danas ostaci Duklje, kod Podgorice) ukazuje na geografski položaj ovog plemena. Glavna oblast Dokleata se prostirala na zapad, preko današnjeg Nikšića, ali takođe i na sjever (selo Mataruge, kod Pljevalja). Među Dokleatima se pominje ugledan rod Epikadi, još za vrijeme Gencijeve vladavine, u prvoj polovini II stoljeća pne. Na mjestu antičkog kastela Saltua (selo Riječani, oblast Banjana, u zapadnoj Crnoj Gori) pominje se na jednom natpisu prvak Dokleata, Gaj (*Caius Epicadi filius principes civitatis Docleatium*). Kod ovog plemena je bila važna uloga stočarstva, a nadaleko čuveni sir izvozio se u Rim.

|  |
| --- |
|  |
| 
**Iliri** - **Ilirija** - **Ilirik** - Veliki ilirski ustanak

**Ilirski vladari**

Agron - Balajos - Bardilis - Baton - Epulon - Gencije - Glaukijas - Grabos - Kleitus - Longarus - Mitilos - Monunius - Pineus - Pleuratus - Scerdilaidas - Sirhas - Teuta

Ilirski gradovi

Aenona - Albanopolis - Amantia - Andetrium - Arduba - Basanija - Daorson - Damastion - Delminijum - Doklea - Lihnidos - Meteon - Narenta - Nezakcijum - Ninia - Promona - Rizinium - Škodra - Uscana

**Ilirska plemena**

Abri - Albani - Amantini - Andizeti - Ardijejci - Azali - Arijani - Autarijati - Bilioni - Breuci - Glindioni - Dalmati - Daorsi - Dasareti - Derentini - Deuri - Dezitijati - Dindari - Dicioni - Dokleati - Enhilejci - Grabi - Haonci - Helidonci - Jasi - Kolapijani - Labeati - Mezeji - Melkumani - Molosi - Partini - Piketi - Pirusti - Salentini - Sardeati - Taulanti
**Ilirsko-tračanska**
Dardanci - Galabri - Peonci - Tunati
**Ilirsko-keltska**
Latobici - Skordisci
**Ilirsko-venetska**
Histri - Japodi - Karni - Katari - Liburni
**Nezavisna**
Dauni - Japigi - Mesapi - Peuceti

 |
**Kustošak** je potok koji izvire iz Medvednice dobio je ime po zagrebačkoj četvrti kroz koju protječe Kustošiju.

Voda je u potoku II. kategorije kakvoće (lakše onečišćenje). Od faune u ovom potoku žive razni beskralježnjaci: potočni rak i ini rakušci, kukci, virnjaci, pijavice, vodenbabure, žabe. Od kralježnjaka na potoku su zabilježene patke.

U 17. svibnja 2013. godine potok Kustošak je bio mjestom ekološkog incidenta. Kod križanja Ilice i Vatrogasne ulice i kod Trga hrvatskih obrambenih snaga zabilježeno je da je postao fluorescentno zelen bio je onečišćen nekakvim jarko zeleno-tirkiznim bojilom koje isparava i zaudara. Potok je pozelenio i 20. ožujka 2014. godine. Na nekoliko su mjesta uočene uginule žabe.

Vidi još
--------

* Potok
* Vrapčak
* Kunišćak

Izvori
------

* Jadranka Bartulović: OŠ Većeslava Holjevca, Zagreb Eko-izlet na Kustošak, 34. rujna 2012.
* Lana Kržišnik: Eko-izlet uz potok Kustošak

1. ↑  B.V./G.K.: Istraga u tijeku: Tko je 'zazelenio' zagrebački potok Kustošak? (vidi sliku), Dnevnik.hr, 17. svibnja 2013.
2. ↑  Ivana: Potok Kustošak u Zagrebu 'pozelenio': Što se događa?  Arhivirano 2014-04-29 na Wayback Machine-u, Tinolovka News, 17. svibnja 2013.
3. ↑  Borna Filić: Zašto je potok Kustošak bio jarko zeleno - tirkizne boje?, T-portal, 17. svibnja 2013.
Kapitel s dvostrukim bikovima iz Darijeve palače u Suzi, oko 510. pne. Perzija
Rokoko kapitel ukrašen štukaturom iz crkve Wallfahrtskirche Steinhausen u Austriji
**Kapitel** (latinski *capitellum*) je arhitektonski element, sastavni dio stupa, njegov gornji istaknuti i često ukrašen (biljnim ili figuralnim ukrasima); dio koji nosi teret grede ili luka.

Način plastičnog oblikovanja kapitela mijenjao se tijekom stilskih razdoblja. Najraniji u egipatskoj umjetnosti je u obliku lotosova cvijeta ili papirusa. U antičkoj grčkoj umjetnosti po obliku kapitela razlikujemo stilove u arhitekturi (dorski red, jonski red i korintski red). U rimskoj umjetnosti javlja se *kompozitni* (kombinacija jonskog i korintskog kapitela). U kasnoj antici *vegetabilni* i drugi ukrasni elementi sve se više stiliziraju. U bizantskoj umjetnosti rade se novi oblici kapitela (*košarasti, trapezasti, čipkasti* i dr.), a upotrebljava se i *impost* umetka iznad kapitela. U romanici se javljaju novi tipovi kapitela, od najjednostavnijih *kockastih i gljivastih* do kapitela sa figuralnim reljefima. U gotici su česti kapiteli s lisnatim ukrasima (npr. listovi vinove loze).

Od renesanse prevladavaju antički oblici kapitela.

***Kapitel*** na Wikimedijinoj ostavi
**Futaleufu** (španjolski: *Río Futaleufu*) je rijeka na jugu Patagonijeu duga 246 km koja izvire u planinama Anda u Argentini i teče preko čileanske Regiji Los Lagos.

Hidrologija
-----------

Futaleufú izvire nedaleko argentinskog grada Trevelina u Provinciji Chubut, kako je napajuju brojni glečeri ima neobično puno vode, prosječno 292 m³/s. Sliv rijeke u Argentini velik je 6.800 km².
Rijeka je 1976. pregrađena branom i tako je stvoreno veliko akumulacijsko jezero Amutui Quimey za potrebe hidroelektrane Futaleufú, koja snabdjeva tvornicu
aluminija u gradu Puerto Madryn.

Kad uđe u Čile u Regiju Los Lagos postaje divlja jer protiče kroz brojne kanjone i ima snažne brzake jer joj prosječni volumni protok iznosi od 347 do čak 735 
m³/s.
Na svom toku prema jugozapadu do ušća u jezero Yelcho prima brojne manje pritoke, a od većih su to Corintos, Percey i Antefal.

Izvori
------

1. 1 2 3 4   „Río Futaleufú: ubicación, mapa y todo lo que necesita conocer" (španjolski). Rios del Planeta. Pristupljeno 29.10. 2020.
2. 1 2   „Cuenca del Río Futaleufu" (španjolski). Instituto del Agua Chubut. Pristupljeno 29.10. 2020.

Vanjske veze
------------

***Futaleufu (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Río Futaleufú* (`es`)
**Dunaújváros** je grad u centru Mađarske od 46,052 stanovnika

Dunaújváros administrativno podpada pod Županiju Fejér.

Geografske karakteristike
-------------------------

Dunaújváros leži udaljen oko 75 km južnije od Budimpešte, smješten na desnoj obali Dunava.

Historija
---------

Dunaújváros, što doslovno prevedeno sa mađarskog znači Novi grad na Dunavu, je doista novi grad podizan nakon Drugog svjetskog rata na mjestu starijeg naselja - **Dunapentele**, kome je 1951. promjenjeno ime u **Sztálinváros**. (to mu je ime ostalo do 1961.) 

Grad je podizan kao ogledno socijalističko naselje - sa širokim avenijama, i skromnim - ali solidnim stanovima za nove proletere, radnike u novoj velikoj čeličani - koja je trebala postati okosnica razvoja socijalističke 
Mađarske.

Starije naselje u našim krajevima su jednostavno zvali samo *Pentela*, ili *Pantelija* - *Pentelja*

Privreda
--------

Čeličana koja se danas zove - Dunaferr, još uvijek radi, a od nedavno i tvornica guma korejskog koncerna - Hankook.

Pobratimski gradovi
-------------------

|  |  |
| --- | --- |
| * Ukrajina, Alčevsk
* UK, Coventry
* Poljska, Dębica
* Albanija, Elbasan
* Rumunjska, Giurgiu
* Turska, İnegöl
 | * Austrija, Linz
* Bugarska, Silistra
* Srbija, Sremska Mitrovica
* Italija, Terni
* Francuska, Villejuif
 |

Galerija slika
--------------

* Novi trgNovi trg
* Luka na DunavuLuka na Dunavu
* Novi most preko DunavaNovi most preko Dunava
* Gradska vijećnicaGradska vijećnica

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Hungary: Major Cities & Towns" (engleski). City population. Pristupljeno 20. 04. 2016.
2. 1 2  Mark Pittaway. „*Creating and Domesticating Hungary's Socialist Industrial Landscape*" (engleski). Society for Historical Archaeology. Pristupljeno 20. 04. 2016.

Vanjske veze
------------

***Dunaújváros*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice Dunaújvárosa* (`hu`)
Fuzom u ovarioli *Drosophila melanogaster* (nije obilježen, ali vidljiv je na desnoj strani, kao crvena razgranata struktura)
**Fuzomi** su definirani kao međućelijski mostovi u različitim tkivima i imaju opći sinhnonični razvoj. Za razliku od drugih međućelijskih kompleksa, kao što su dezmosomi i plazmodezmi, fuzomi sastoje se samo od jednog, velikog, prstenastog otvora u ćelijskom zidu.

Zapažanja pod elektronskim mikroskopom podržavaju teoriju da ovi mostovi omogućavaju slobodan prolaz citoplazmatskih materija i organela, uključujući i mitohondrije. Fuzomi su verovatno rezultat nepotpune podjele ćelija u kojoj se prstenasta brazda diobenog vretena ne podijeli u potpunosti, pa se tokom citokineze preostali dio strukture oblikuje u vidu posebnog tijela.

Fuzomi imaju snažno osmofilno prstenasto zadebljanja oko otvora.

Termin *fuzom*, uveo je Hirschler, 1948.

Povezano
--------

* Međućelijske veze

Literatura
----------

1. ↑  King R. C. Stransfield W. D. (1998). *Dictionary of genetics*. New York, Oxford: Oxford niversity Press. ISBN 0-19-50944-1-7.
2. ↑  Rieger R. Michaelis A. Green M. M. (1976). *Glossary of genetics and cytogenetics: Classical and molecular*. Berlin-Heidelberg - New York: Springer-Verlag. ISBN 978-3-540-07668-1.
3. ↑  Hirschler J. (1948): Gesetzmäßigkeiten in den Ei-Nährzellverbänden. Zool. Jb. 61: 141–236.

Vanjske veze
------------

***Fuzom*** na Wikimedijinoj ostavi

* 
* 
*
**Futurologija** u društvenim naukama, je studija sadašnjih trendova radi predviđanja budućeg razvoja. Spekulativni i opisni aspekti futurologije se nalaze u utopističkoj književnosti i naučnoj fantastici, metodologiji oblasti sa korenom u tehnološkim prognozama, koje su razvijene pred kraj Drugog svetskog rata, od kojih je delo američkog inženjera mađarskog porekla Teodora fon Karmana pod naslovom *Prema novim horizontima* (1947), istaknut primer. 

Futurologiju ili *studije budućnosti* se definiše kao predviđanje budućih događaja na osnovu postojećih uslova. Na taj način futurologija nam govori kako današnje promene (ili njihov izostanak) postaju sutrašnja realnost. Teme i metodi uključuju moguće, verovatne ili poželjne varijacije ili alternativne transofmacije socijalnih ili „prirodnih" fenomena (nezavisnih od ljudskog uticaja). Često je futurologija povezana sa scenarijima budućnosti. Cilj je da se predstavi kako sadašnji uslovi podležu promeni u okvirima disciplina kao što su ekonomija, sociologija, istorija, inžinjering, matematika, psihologija, fizika, biologija, teologija.
Futurologija se često povezuje sa strateškim projekcijama budućeg razvoja, kakve daje recimo CIA. Osim toga, mnogi poznati mislioci su se angažovali u ovoj oblasti – Semjuel Hantigton, Frensis Fukujama, Zbignjev Bžežinski. Njihove predikcije su bile različite – od „kraja istorije", do „rata civilizacija". Dve stvari razlikuju studije budućnosti od istraživanja kakva se inače sprovode unavedenim disciplinama:

1. istražuju se ne samo verovatne, već i moguće ili preferirane budućnosti

2. obično se daje kompletan, „holistički", pogled na stvarnost baziran na navedenim disciplinama.

Eksterni linkovi
----------------

***Futurologija*** na Wikimedijinoj ostavi

* Predviđanje Stivena Latulipa
*Za korištenje na Wikipediji pogledajte Wikipedia:navođenje izvora i Wikipedia:Fusnote.*

**Fusnota** je riječ njemačkog porijekla (njem. *Fuss* - podnožje, *Note* - bilješka) koja označava bilješku, napomenu stavljenu na dno stranice teksta. Fusnota dodatno objašnjava ili upućuje na dodatno objašnjenje, a može sadržavati citat ili referencu za dio teksta uz koji je postavljena.

Načini označavanja fusnota
--------------------------

Oznake za fusnote najčešće su eksponirani brojevi: **1** za prvu fusnotu na stranici, **2** za drugu fusnotu itd.

Javljaju se i oblici s indeksom u uglastim zagradama: **[1]**. Umjesto broja, mogu se koristiti drugi tipografski znaci, s različitim formatiranjem, kao što su **(\*)**, **\*)** ili kombinacija slova i broja.

Endnote
-------

S dominacijom engleskog jezika u kompjuterskoj obradi teksta često se umjesto fusnota čuje **futnota** (engl. *foot-note*), s istim značenjem. Za razliku od fusnota, koja se stavljaju na dno stranice, **endnote** (engl. *end* - kraj, završni, *note* - bilješka) se stavljaju na kraj poglavlja ili na kraj cjelokupnog djela. Endnote ne narušavaju izgled strane, ali mogu stvarati poteškoće pri čitanju jer se stalno treba prebacivati između teksta i napomena, pogotovo ako označavanje za svako poglavlje počinje iznova od broja 1.

Ostali nazivi
-------------

U hrvatskom jeziku za fusnotu se koristi istoznačnica **podrubnica**, koja nije u širokoj upotrebi, a koristi se i općenitija riječ **bilješka**. I u srpskom jeziku postoji riječ s istim značenjem **podbeleška**, ali ni ona nije u široj upotrebi.

Pravopis o pisanju fusnota
--------------------------

I po hrvatskom i po srpskom pravopisu, ako fusnota objašnjava neku pojedinost u rečenici, oznaka fusnote stavlja se iza riječi na koju se odnosi, a ispred pravopisnog znaka ili znaka za kraj rečenice ako je ta riječ na kraju. Ako, pak, objašnjava sadržaj cjelokupne rečenice, onda se fusnota piše iza znaka za kraj rečenice.

Izvori
------

1. 1 2  *"Pravopisni priručnik"*, točke 242-247; priredila Ljiljana Jojić, *EPH* i *Novi Liber*, Zagreb, 2004. ISBN 953-6045-30-3.
2. ↑  *"Правопис српскога језика"*, екавско школско издање, Митар Пешикан, Јован Јерковић, Мате Пижурица, Матица српска, Нови Сад и ЗУНС, Београд, 1985, тачка 156, *"Смештај знака за подбелешке"*, ISBN 86-363-0334-6.
Izgled Arhimedovog ili običnog koloturnika.
Primjer potencijalnog koloturnika.
**Koloturnik** se sastoji od više kolotura, obično od kombinacije nepomičnih i pomičnih kolotura, a koristi se za podizanje teških tereta. Koloturnici se dosta primjenjuju na brodovima.

Arhimedov koloturnik
--------------------

**Arhimedov** ili **obični koloturnik** se sastoji od nekoliko pomičnih i nekoliko nepomičnih kolotura koje su smještene u dva kućišta. Gornje kućište je učvršćeno, a donje je pomično. Preko kolotura prolazi uže, pa na jednom kraju djeluje sila *F*, dok je drugi kraj pričvršćen na gornje nepomično kućište. Donje se kućište giba zajedno s teretom. Ako je *n* broj svih kolotura, broj nosećih užeta je isto *n*. Budući da svako uže nosi dio tereta *G/n*, to je za dizanje tereta potrebna sila ne uzevši u obzir trenje: 

{\displaystyle F\_{\rm {}}={\frac {G}{n}}}

Potencijalni koloturnik
-----------------------

Potencijalni koloturnik sastoji se od jedne nepomične i nekoliko (*n*) pomičnih kolotura. Svaka pomična kolotura ovijena je posebnim užetom. Kod potencijalnog koloturnika vrijedi:

{\displaystyle F\_{\rm {}}={\frac {G}{2^{n}}}}

Diferencijalni koloturnik
-------------------------

Iz praktičnih razloga broj kolotura ne smije prijeći određenu granicu jer bi se trenje znatno povećalo i užeta bi se dodirivala. To je uzeto u obzir kod diferencijalnog koloturnika. Diferencijalni koloturnik se sastoji od nepomične dvostruke koloture, nasađene na istoj osovini, i od pomične koloture preko kojih ide beskrajno uže. Mjesto kolotura mogu biti lančanici s lancem. Kod njega vrijedi:

{\displaystyle F=G{\frac {R-r}{2R}}\ }
gdje je : *R* – promjer veće koloture, a *r* – promjer manje koloture.

Trenje kod koloturnika
----------------------

Trenje se javlja u ležajevima koloturnika i pri namatanju konopa. Zbog toga je potrebna sila od 4 do 6% veća od proračunate sile *F*. Trenje je to veće što ima više kolotura. Zbog toga se obično ne rade koloturnici s više od tri pomične koloture. Kod diferencijalnog koloturnika s lancem trenje je naročito veliko što ustvari ima izvjesnu prednost. Zbog velikog trenja diferencijalni koloturnik može biti samokočan (teret se ne spušta kada se lanac ne nateže).

Izvori
------

1. ↑   Velimir Kruz: "Tehnička fizika za tehničke škole", "Školska knjiga" Zagreb, 1969.
Zapadni front Kapitola Sjedinjenih Država
**Kapitol Sjedinjenih Američkih Država**, koji se često naziva i **Zgrada Kapitola**, mesto je okupljanja Kongresa Sjedinjenih Američkih Država i sedište zakonodavnog ogranka američke savezne vlade. Nalazi se na brdu Kapitol na istočnom kraju National Mal-a u Vašingtonu, iako više nije u geografskom centru saveznog okruga, Kapitol čini ishodište sistema brojeva ulica u okrugu i četiri kvadranta okruga. Prvobitna zgrada završena je 1800. godine. Delimično je uništena paljenjem Vašingtona 1814. godine, a zatim je u potpunosti obnovljena u roku od pet godina. Zgrada je kasnije uvećana, dodavanjem masivne kupole, i produženim krilima sa proširenim komorama za dvodomno zakonodavno telo, Predstavnički dom u južnom krilu i Senat u severnom krilu. Poput glavnih zgrada izvršne i sudske vlasti, Kapitol je izgrađen u neoklasičnom stilu i ima belu spoljašnjost. Istočno i zapadno uzvišenje formalno se nazivaju frontovima, mada je samo istočni front bio predviđen za prihvat posetilaca i uglednika.

Istorija
--------

Pobednički dizajn za Kapitol SAD-a,objavio je Vilijam Tornton.
Stara fotografija Kapitol SAD-a
Započet 1793, američki Kapitol je sagrađen, spaljen, obnovljen, dograđen i obnovljen; danas stoji kao spomenik ne samo svojim graditeljima već i američkom narodu i njihovoj vladi. Kao centralna tačka vladinog zakonodavnog ogranka, američki Kapitol je centralni deo Kapitolskog kampusa, koji uključuje glavne zgrade Kongresa i tri zgrade Kongresne biblioteke izgrađene na brdu Kapitol u 19. i 20. veku. Pored svoje aktivne upotrebe u Kongresu, američki Kapitol je muzej američke umetnosti i istorije. Svake godine ga poseti oko 3-5 miliona ljudi iz celog sveta. Lep primer neoklasične arhitekture iz 19. veka, američki Kapitol kombinuje funkciju sa estetikom. Njeni dizajni izvedeni iz drevne Grčke i Rima evociraju ideale koji su vodili osnivače nacije dok su uokvirivali svoju novu republiku. Kako je zgrada proširena svojim prvobitnim dizajnom, pažljivo se održavao sklad sa postojećim delovima.

Danas američki Kapitol pokriva površinu od 175 170 kvadratnih stopa ili oko 4 hektara i ima površinu od približno 16-1 / 2 hektara. Njegova dužina, od severa do juga, je 751 stopa 4 inča; njegova najveća širina, uključujući prilaze, je 350 stopa. Njegova visina iznad osnovne linije na istočnom frontu do vrha Kipa slobode je 288 stopa. Zgrada sadrži približno 540 soba i ima 658 prozora (108 u kupoli) i približno 850 vrata.

Vidi još
--------

* Kongres Sjedinjenih Američkih Država
* Senat Sjedinjenih Američkih Država
* Vašington
* Bela kuća

Spoljašnje veze
---------------

* Zvanični veb-sajt zgrade Kapitola
* Senat SAD - Kapitol
* Zgrada Kapitola SAD Arhivirano 2021-01-19 na Wayback Machine-u ,na sajtu *NPS*
* Zvanični profil zgrade Kapitola
**Kaposvár** (srpskohrvatski: *Kapošvar*, njemački: *Kopisch*, *Ruppertsberg* ili *Ruppertsburg*) je grad na jugozapadu Mađarske od 63,742 stanovnika

Kaposvár je trgovačko - industrijsko - obrazovni i administrativni centar Županije Somogy.

Geografske karakteristike
-------------------------

Kaposvár leži u gornjem toku rijeke Kapos, pritoke Sia, udaljen 186 km od Budimpešte.

Grad ima Univerzitet na kom se može studirati veterinarstvo i agronomija.

Historija
---------

Grad se prvi put spominje 1009. pod imenom *Kapos*. Zna se da je u 11. vijeku Atha tadašnji dvorski kancelar osnovao benediktinski samostan, a kralj Bela IV. podigao nakon mongolske invazije zamak.

Znamenitosti
------------

Najveća znamenitost grada su ruševine već spomenutog zamka, kog su čak tri puta zauzimale Osmanlije od 16 do 17. vijeka uz ostatke benediktinskog samostana iz 11. vijeka, koji su iskopani i restaurirani 1966. 

Parohijska crkva datira iz 1737. - 44.

Kaposvár je svojevremeno bio važna željeznička stanica na pruzi Rijeka - Zagreb - Budimpešta.

Privreda
--------

Okolica Kaposvára bogat je poljoprivredni kraj, u kom se uzgaja raž, krumpir, šećerna repa i duhan.

Industrija Kaposvára proizvodi mesne konzerve, tekstil, cigle, šećer i poljoprivredne mašine.

Poznati sugrađani
-----------------

* Imre Nagy, nekadašnji mađarski predsjednik

Pobratimski gradovi
-------------------

|  |  |
| --- | --- |
| * UK, Bath
* Mongolija, Darhan
* Njemačka, Glinde
* Hrvatska, Koprivnica
* Rumunjska, Miercurea-Ciuc
 | * Finska, Rauma
* Francuska, Saint-Sébastien-sur-Loire
* Italija, Schio
* Rusija, Tver
* Austrija, Villach
 |

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Hungary: Major Cities & Towns" (engleski). City population. Pristupljeno 18. 04. 2016.
2. 1 2 3 4 5 6  „*Kaposvár, Hungary*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 18. 04. 2016.

Vanjske veze
------------

***Kaposvár*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice Kaposvára* (`hu`)
* *Kaposvár, Hungary* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
Vođa ***kapoa*** u koncentracionom logoru Salaspils u Letoniji pod nacističkom okupacijom, sa oznakom *Lagerpolizist* (logorski policajac) na rukavu.
**Kapo** ili, u službenoj terminologiji **zatvorski funkcionar** (njemački: , je naziv koji se u nacističkoj Njemačkoj i teritorijama pod njenom okupacijom koristio za zatvorenike koncentracionih logora koji su od SS-ovskih čuvara određeni za obavljanje dijela administrativnih dužnosti. Svrha te prakse je bila nastojanje za smanjenjem troškova ili potrebe za većim brojem čuvara, ali i ubacivanje podjele među same zatvorenike kako bi se spriječili eventualni bijegovi ili pobune. Kapoi su tako u odnosu na druge zatvorenike uživali određene privilegije, koje su se obično odnosile na redovnu ili bolju prehranu, civilnu odjeću, cigarete ili privatne odaje. Obično su se regrutirali iz nižih klasa i/li redova predratnih kriminalaca, pri čemu se neprijateljstvo prema inteligenciji i sklonost nasilju smatrala poželjnom osobinom. 

Izraz je nakon rata ušao u širu upotrebu za slične fenomene koji se pojavljuju u zatvorima ili koncentracionim logorima, a pogotovo u onima gdje se zatvaraju politički zatvorenici.

Vanjske veze
------------

* Sebastian Dregger: *Die Rolle der Funktionshäftlinge im Vernichtungslager Auschwitz – und das Beispiel Otto Küsels.* (`de`)
* Abschnitt aus dem Bericht der Auschwitzflüchtlinge Alfred Wetzler und Rudolf Vrba über F. (Late April 1944) (`de`)
Proklamovane granice Zapadnog Kurdistana i faktičke granice tri kantona koji čine Zapadni Kurdistan u Februaru 2014.
**Kanton Džezira** je jedan od tri kantona Rožave (Zapadnog Kurdistana). Proglašen je 21. januara 2014. Administrativni centar kantona je grad Kamišlo (Kamišli), a premijer kantona je Akram Haso. Uprava kantona sastanke održava u mestu Amude (Amuda).

Kanton se nalazi na severoistoku Sirije, uz granicu sa Iračkim Kurdistanom i Turskom, čime je u povoljnijem strateškom položaju nego druga dva kantona Zapadnog Kurdistana, koji se, pored granice prema ostatku Sirije, graniče samo sa Turskom. 

Pored grada Kamišlo, ostali značajniji gradovi kantona su Hesiče (Al Hasaka), Serekanije (Ras al-Ajn), Derika Hemko (Al-Malikijah), Amude (Amuda), Dirbesije (Al-Darbasijah) i Tirbespije (Al-Kahtanija). Delovi gradova Kamišlo (Kamišli) i Hesiče (Al Hasaka) su pod kontrolom snaga Asadovog režima.

Stanovništvo Kantona Džezira čine Kurdi, Arapi, Asirci, Čečeni i Jermeni, a zvanični jezici kantona su kurdski, arapski i asirski. Od religija, u kantonu su zastupljeni islam, hrišćanstvo i jezidizam.

Vidi još
--------

* Zapadni Kurdistan
* Kanton Efrin
* Kanton Kobani

Spoljašnje veze
---------------

* Ustav kantona Rožave
**Desetina** (francuski: , njemački: ; engleski: ) je izraz koji u svom najširem smislu označava moralnu ili zakonsku obavezu pojedinca ili domaćinstva da deseti dio svoje žetve ili prihoda u određenom periodu preda određenoj religijskoj ili svjetovnoj instituciji (uključujući državu) u smislu njenog financiranja ili održavanja. U užem smislu se pod time podrazumijeva obaveza koju su u srednjovjekovnoj Evropi prema Katoličkoj crkvi imali seljaci ili kmetovi, odnosno jedna od ključnih institucija tadašnjeg feudalnog poretka; u tom smislu je poznata pod nazivom **crkvena desetina**. Vrste i opseg davanja vezanih uz desetinu, uključujući njenu dobrovoljnost, te način korištenja tako prikupljenih sredstava su se razlikovale od zemlje do zemlje i različitim političkim, ekonomskim i drugim okolnostima. U svom obaveznom obliku je uglavnom ukinuta u 19. ili 20. vijeku zajedno s drugim feudalnim institucijama; tada ju je zamijenio dobrovoljni crkveni porez, odnosno financiranje od strane države.

V. također
----------

* Zakat, jedna od sličnih institucija u islamu

Eksterni linkovi
----------------

***Desetina (porez)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Theologian Russell Kelly on tithing
* Tithing na Projektu Open Directory
* Q & A On Tithing By Russ Kelly Arhivirano 2010-08-20 na Wayback Machine-u
* Articles By New Testament Scholar Dr. David Croteau
* The Tithe Debate Arhivirano 2019-12-16 na Wayback Machine-u
* A brief history of tithes in England Arhivirano 2010-05-13 na Wayback Machine-u
**Stranica Šablon:Multiple image/styles.css nema sadržaj.**

Carson McCullers i William Faulkner se danas navode kao najznačajniji predstavnici južnjačke gotike.
**Južnjačka gotika** je podžanr gotičke fikcije u američkoj književnosti koji primarno tematizira i čija je radna isključivo smještena na jug Sjedinjenih Država. Iako je primarno nastala kao književni pravac, južnjačka gotika se s vremenom proširila i na druge grane umjetnosti poput glazbe i filma. 

Stilski začeci južnjačke gotike datiraju još od sredine XIX. vijeka, u periodu prije i poslije Građanskog rata, posebice u groteskama Henryja Clayja Lewisa te deidealiziranim vizijama juga u djelima Marka Twaina. No, unatoč gotičkom tretmanu juga u tom periodu, pravac se zapravo formirao tek u XX. vijeku, kada su se mračni romantizam, južnjački humor i naturalizam stopili u jedan pravac koji je jug pretvorio u grotesku. Među čestim temama u književnosti javljaju se ekscentrični i problematični likovi prepuni mana, korištenje hoodoo magije, ambivalentne rodne uloge, zastarjeli ugođaj, groteskne situacije i zlokobni događaji koji potječu od ili dovode do siromaštva, otuđenosti, kriminala i nasilja. 

Južnjačka gotika primarno koristi ironiju i grotesku kako bi prikazala i analizirala vrijednosti američkoga juga. Tako ona, za razliku od žanra iz kojeg potiče, ne koristi gotičke elemente samo da stvori napetost, već da istraži društvene probleme i prikaže kulturološke karakteristike juga. Plantaže, tako karakteristične za ranu historiju američkog juga, zamijenjene su ruralnim zajednicama koje kao da su zastale u vremenu. Pionirski autori ovoga žanra, odnosno William Faulkner, Carson McCullers i Flannery O'Connor, koristili su u svojim djelima prikaz juga koji je zapravo postao apsurdna kritika modernosti u cjelini. Izuzev spomenutih, značajni autori južnjačke gotike su Erskine Caldwell, Harper Lee, Cormac McCarthy i Tennessee Williams.

Što se južnjačke gotike kao glazbenog pravca tiče, ona je znana još i kao *gothic americana* ili death country. Radi se, zapravo, o spoju između alternativnog rocka i klasičnog countryja te folka. Tematski je vrlo slična književnoj južnjačkoj gotici te ima mnogo više sličnosti s književnim nego tradicionalnim glazbenim temama. Rani radovi R.E.M.-a spadaju u ovaj žanr, kao i radovi benda Murder by Death. 

Na filmu, južnjačka gotika se kao stilski pravac pojavljuje još u ranom dobu Hollywooda, a među najznačajnijim ranijim primjerima su *A Streetcar Named Desire* i *To Kill a Mockingbird*. Slasher horor *The Texas Chain Saw Massacre* također inkorporira elemente ovoga žanra, a prisutni su i u filmovima *Cape Fear* i *Winter's Bone*. Prva sezona popularne serije *True Detective* također spada u južnjačku gotiku.
**Kooperativnost** je fenomen koji manifestuju enzimi ili receptori koji imaju višestruka mesta vezivanja gde se afinitet mesta vezivanja za ligand povećava, pozitivna kooperativnost, ili smanjuje, negativna kooperativnost, nakon vezivanja liganda za jedno od mesta vezivanje. Na primer afinitet hemoglobinova četiri mesta vezivanja za kiseonik se povećava kad se prvi molekul kiseonika veže. Ova pojava se naziva kooperativno vezivanje. Kooperativnost se takođe može videti kod dugolančanih molekula formiranih od velikog broja identičnih (ili skoro identičnih) podjedinica (kao što je DNK, proteini, i fosfolipidi), kad takvi molekuli podležu faznoj transformaciji kao što je topljenje, odvijanje ili odmotavanje. To se naziva podjediničnom kooperativnošću.

Kooperativno vezivanje
----------------------

Sigmoidalni oblik disocijacione krive hemoglobinskog kiseonika je rezultat kooperativnog vezivanja kiseonika za hemoglobin.
Kad se supstrat veže za jednu enzimatsku podjedinicu, dolazi do stimuilacije i aktivacije ostalih podjedinica. Ligandi mogu bilo da pokazuju nekooperativnost, pozitivnu kooperativnost ili negativnu kooperativnost.

Primer pozitivne kooperativnosti je vezivanje kiseonika za hemoglobin. Jedan molekul kiseonika se može vezati za fero gvožđe molekula hema na svakom od četiri lanca molekula hemoglobina. Dezoksi-hemoglobin ima relativno nizak afinitet za kiseonik, ali kad se jedan molekul veže za jedan od molekula hema, kiseonični afinitet se povećava, omogućavajući drugom molekulu da se laše veže, a trećem i četvrtom još lakše. Kiseonični afinitet 3-oksi-hemoglobina je ~300 puta veći od dezoksi-hemoglobina. Ovo ponašanje daje krivoj afiniteta hemoglobina sigmoidni obliku, umesto hiperboličnog kao kod monomernog mioglobina. Na isti način, sposobnost hemoglobina da izgubi kiseonik se povećava sa smanjanjenjem broja vezanih molekula kiseonika.

Negativna kooperativnost ima suprotan karakter; vezivanjem liganda za protein, afinitet proteina za ligand se smanjuje. Primer ovakve tendencije je relacija između gliceraldehid 3-fosfata i enzima gliceraldehid-3-fosfat dehidrogenaza.

Homotropna kooperativnost se odnosi na situaciju u kojoj je molekul koji uzrokuje kooperativnost onaj koji je njom pogođen. Heterotropna kooperativnos je scenario kad treća supstanca uzrokuje promenu afinita.
**Katif** (arapski: القطيف‎ *Al-Qaṭīf*) je grad u Saudijskoj Arabiji.

Geografija
----------

*Glavni članak: Geografija Saudijske Arabije*
Grad se nalazi u Istočnoj pokrajini Saudijske Arabije na obali Perzijskog zaljeva, regije najbogatije naftom na svijetu. Proteže se od Ras Tanura i Jubaila na sjeveru do Dammama na jugu te Perzijskog zaljeva na istoku i Zračne luke Kralja Fahda na zapadu.

Historija
---------

*Glavni članak: Historija Saudijske Arabije*
Katif je jedan od najstarijih naselja u istočnom dijelu Arapskog poluotoka, njegova povijest ide unatrag 3500 prije Krista. Nekada je bio okupljalište trgovaca, seljaka i ribari, međutim u posljednjih nekoliko godina nakon osnivanja industrijskog grada Jubaila otkrića nafte većina stanovnika radi u naftnoj industrija, javnim službama, obrazovanju i zdravstvenom sektoru.

Stanovništvo
------------

Regija Katifa ima najveću koncentraciju šiitskih muslimana u Saudijskoj Arabiji, manje od 3% su sunitski muslimani prema podacima iz 2005, Vlada Saudijske Arabije ograničila je proslavu dana Ašure u javnosti.

Prema podacima iz 2009. godine, ukupan broj stanovnika je 474.573.

Izvor
-----

1. ↑

Vanjske veze
------------

* qatifonline.com Arhivirano 2018-10-01 na Wayback Machine-u
*Za ostala značenja, v. Gao (razvrstavanje).*

|  |
| --- |
|  |
| Gao, Askijin grob. |
|  Bozo ribar na rijeci Niger u Gaou. |

**Gao** je grad Maliju i sjedište regije Gao na rijeci Niger. Ima 57.978 stanovnika po podacima iz 2005. Također je i sjedište obližnjeg cerclea (okruga) Gao.

Historija
---------

Gao je kroz historiju bio trgovačko i kulturno središte, pogotovo u doba Songajskog Carstva. U tome je sličan trans-saharskim trgovačkim gradovima kao što su Timbuktu i Djenne. 

Osnovan je oko 7. vijeka pod nazivom *Kawkaw*, a prvi historijski vladar mu je bio Kanda, koji je osnovao dinastiju Za od koje će nastati Songhai Carstvo. Razvitak grada je potakao dozvolom trgovcima s druge strane Sahare i Berberima da se tamo naseljavaju. Trgovina je dodatno narasla kada se Za Kossoi preobratio na islam godine 1009.

Carstvo Mali je pokorilo Gao nešto prije gdoine 1300, ali je Ali Golon povratio songajsku vlast. Al-Idrissi, znameniti pisac iz tog perioda, ga opisuje kao "mnogoljudan, neopasan zidom, trgovački i proizvodni grad, koji je imao sve zanate i umjetnosi nužne svojim stanovnicima". 

Pod Alijem Velikim krajem 15. vijeka grad je postao carska prijestolnica, te imao oko 70.000 stanovnika i monrnaricu. Godine 1591. su ga, pak, najvećim dijelom uništili marokanski osvajači. Grad je ostao malen sve do uspostave francuske vlasti početkom 20. vijeka, kada je proširena luka.

Sport
-----

U gradu se nalazi stadion *Stade Kassé Keïta*, otvoren za Afrički kup nacija 2002.

Gradovi-pobratimi
-----------------

Gao je zbratimljen s gradom Thionville u Francuskoj i Berkeleyem u američkoj Kaliforniji.

Izvori
------

* Prijevod članka na francuskoj Wikipediji.

1. 1 2  Communiqué du Conseil des ministres du 3 janvier 2007

  

Koordinate: 16°16′N 0°03′W﻿ / ﻿16.267°N 0.050°W﻿ / 16.267; -0.050

***Gao*** na Wikimedijinoj ostavi
|  |
| --- |
|  |

**Južnoarapska Federacija** (arapski: اتحاد الجنوب العربي) je naziv za kratkotrajni britanski protektorat) koji je egzistirao od 1962 do 1967 godine na jugozapadu Arapskog poluotoka.

Historija
---------

Federaciju su osnovale 4. aprila 1962 15 britanskih vazalnih država (emirata, sultanata i šeikata) članica dotadašnje Federacije Arapskih Emirata Juga. Federaciji se 18. januara 1963 pridružila i krunska Kolonija Aden, te u junu 1964 Sultanat Gornji Avlaki tako da je ukupni broj članica bio 17. 

Ova kratkotrajna država kojoj su Britanci na sve načine željeli osigurati budućnost, izdavala je vlastite marke i sudjelovala na međunarodnim sportskim natjecanjima, tako je poslala svoje predstavnike na Igre Commonwealtha 1966 u Kingston na Jamajku. 

Od samog svog osnutka Južnoarapska Federacija bila je poprište žestokih gerilskih borbi između dviju jemenskih gerilskih organizacija; Narodno oslobodilački fronta (NLF) i Fronta za oslobođenje okupiranog Južnog Jemena (FLOSY) s jedne strane te vojske i policijskih snaga Federacije pomagane od strane britanske vojske razmještene po Federaciji još od vremena Protektorata Aden. Borbe i veliki politički nemiri kulminirali su 20. juna 1967 kad je došlo do pobune i otkazivanja poslušnosti u vojsci Federacije, koja se proširila i na policiju. Kratkotrajni red su uspostavile jedinice britanske vojske, ali su i one krajem novembra 1967 napustile zemlju iscrpljene stalnim gerilskim napadima NLF-a i FLOSY-a. Odmah po njihovu odlasku vlast je preuzela Narodno oslobodilački fronta (NLF) i proglasila Demokratsku Narodnu Republiku Jemen 30. novembra 1967 godine.

Karta Južnoarapske Federacije i Južnoarapskog Protektorata

Države članice federacije
-------------------------

* Kolonija Aden
* Šeikat Alavi
* Šeikat Akrabi
* Sultanat Avdali
* Emirat Bejhan
* Šeikat Datina
* Emirat Dala
* Sultanat Fadli
* Sultanat Haushabi
* Sultanat Lahidž
* Sultanat Donji Avlaki
* Sultanat Donja Jafa
* Šeikat Muflihi
* Šeikat Šaib
* Šeikat Gornji Avlaki
* Sultanat Gornji Avlaki
* Vahidski Sultanat Balhaf

Povezano
--------

* Protektorat Aden
* Kolonija Aden
* Federacija Arapskih Emirata Juga

Bibliografija
-------------

***Južnoarapska Federacija*** na Wikimedijinoj ostavi

* Paul Dresch: *A History of Modern Yemen*.Cambridge, UK: Cambridge University Press, 2000. (`en`)
* R.J. Gavin: *Aden Under British Rule: 1839-1967*. London: C. Hurst & Company, 1975. (`en`)
* Tom Little: *South Arabia: Arena of Conflict*. London: Pall Mall Press, 1968. (`en`)
**Komunistički univerzitet radnika Istoka** (rus. *Коммунистический университет трудящихся Востока*; poznat i pod imenima **Istočni univerzitet** i **Staljinov univerzitet**) osnovala je Kominterna 21. aprila 1921. godine u Moskvi u svrhu školovanja komunističkih kadrova koji su dolazili iz kolonija. Škola je sa radom počela 21. oktobra 1921, a njen ekvivalent je bila Međunarodna lenjinska škola u kojoj su se obrazovali studenti uglavnom iz Evrope i Amerike. Prvi ravnatelj univerziteta bio je Karl Radek, koji je kasnije stradao u čistkama.

Međunarodni univerzitet radnika Istoka je imao svoje ogranke u Bakuu (Azerbejdžan), Irkutsku (Rusija) i Taškentu (Uzbekistan). Glasilo Univerziteta bilo je *Revolucionarni istok*. Univerzitet je zatvoren 1938, a njegovu ulogu su preuzele manje lokalne obrazovne institucije u pojedinim sovjetskim republikama.

Pojedini istaknuti studenti Univerziteta bili su:

* Čang Čing-kuo, predsednik Republike Kine
* Lju Šaoći, predsednik NR Kine
* Deng Sjaoping, vođa NR Kine
* Ho Ši Min, predsednik Severnog Vijetnama
* Salčak Toka, vođa NR Tuve
* Nazim Hikmet, turski pesnik
* Magomet Mamakajev, čečenski pisac
* Halid Bakdaš, istaknuti sirijski komunista
* Hari Hejvud, istaknuti afroamerički član KP SAD
* Manabendra Roj, istaknuti indijski komunista
* Nikolaos Zaharijadis, istaknuti grčki komunista

Povezano
--------

* Komunistički univerzitet radnika Kine
* Komunistički univerzitet nacionalnih manjina Zapada

Literatura
----------

* Great Soviet Encyclopedia entry (`ru`)
* "The Political Tasks of the University of the Peoples of the East" speech by Joseph Stalin (Marxists Internet Archive) (`en`)
Gabro
**Gabro** je bazična intruzivna magmatska stena koja se svojim većim delom sastoji od bazičnih plagioklasa i monokliničnog piroksena (klinopiroksen) i krupnozrnaste je strukture. Bazični plagioklas može biti labrador ili bitovnit, a retko anortit.

Gabro je tipična stena srednjeg stepena frakcionacije bazaltnih magmi pa se najčešće pojavljuje u obliku uslojenih intruzija, ali i debljih diferenciranih silova, pa i manjih intruzija.

To su stene zelenosive, tamnozelene, zelene a nekada i crne boje.

Najveći deo okeanske kore načinjen je upravo od gabra, proizvedenog bazaltnim magmatizmom na srednjeokeanskim grebenima.

Ima primenu kao građevinski kamen i to kao dekorativni kamen. Spomenik Neznanom junaku na Avali u Beogradu izgrađen je od jablaničkog gabra. Takođe, Knez Mihajlova ulica u Beogradu je popločana gabrom.

Povezano
--------

* Spisak minerala
* Spisak stena

Literatura
----------

***Gabro*** na Wikimedijinoj ostavi

* Đorđević V. Đorđević P. Milovanović D. 1991. *Osnovi petrologije*. Beograd: Nauka

| * p
* r
* u
Magmatske stijene |
| --- |
| 1. Kisele magmatske stijene | Aplit • Granit • Granitporfir • Granodiorit • Granodioritporfirit • Kvarcdiorit • Kvarcdioritporfirit • Kvarckeratofir • Kvarclatit • Kvarcmonconit • Kvarcmonconitporfirit • Kvarcporfir • Kvarcporfirit • Pegmatit • Riolit |
| 2. Intermedijarne magmatske stijene | Alkalni sijenit • Andezit • Dacit • Diorit • Dioritporfirit • Fonolit • Keratofir • Latit • Monconit • Monconitporfirit • Porfir • Sijenit • Sijenitporfir • Trahit |
| 3. Bazične magmatske stijene | Bazalt • Gabro • Gabropegmatit • Gabroporfirit • Dijabaz • Spilit |
| 4. Ultrabazične magmatske stijene | Kimberlit • Komatit • Peridotit |