Granice podijeljene u Brest-Litovsku
**Mir u Brest- Litovsku**, poznatiji kao **Brestlitovski mir** jest sporazum kojeg je 3. ožujka 1918. u gradu Brest-Litovsk (današnji Brest u Bjelorusiji) sklopila boljševička vlada Rusije s predstavnicima Središnjih sila. Njime je Rusija formalno izašla iz prvog svjetskog rata, ali se morala odreći Poljske, Litve, Finske, Latvije, Estonije, Ukrajine - koje su postale formalno nezavisne države - i dijelova Gruzije koje je pripojilo Tursko Carstvo.

Pregovori
---------

Pregovori o miru počeli su 22. prosinca 1917. godine, tjedan dana poslije zaključivanja sporazuma o primirju između Rusije i Središnjih sila, u gradu Brest-Litovsku (danas Brestu u Bjelorusiji) blizu poljske granice. Jedan od glavnih pregovarača je bio Max Hoffmann, njemački zapovjednik za istočnu bojišnicu (*Oberkommando-Ostfront*). Najviši po položaju nazočni turski predstavnik je bio Mehmed Talat paša. Nijemci su u prvom trenutku nudili relativno lake odredbe, tražeći nezavisnost Poljske i Litve. Uskoro su pregovori zapali u krizu uslijed zahtjeva boljševika za postizanjem sporazuma bez ikakvih teritorijalnih izmjena ili plaćanja.

Nezadovoljan zbog stalnih njemačkih zahtjeva za davanjem teritorije, Lav Trocki, boljševički narodni komesar za vanjske odnose i vođa ruske delegacije, 10. veljače 1918. godine je objavio povlačenje Rusije sa pregovora i jednostranu objavu prekida neprijateljstava, što se moglo okarakterizirati kao pozicija *ni mir, ni rat*.

Lav Trocki je dočekan od strane njemačkih časnika u Brest-Litovsku
Optužen od strane drugih boljševičkih vođa za prekoračenje ovlasti i izlaganje Rusije opasnosti invazije, Trocki se u nekoliko navrata branio navodima da su boljševici u pregovore zapravo ušli sa namjerom za prikazati svijetu njemačke teritorijalne aspiracije i izazovu pobune radnika u srednjoj Europi radi obrane nove ruske radničke države.

Obnovljena neprijateljstva
--------------------------

Posljedice su bile gore od očekivanih od strane boljševika. Primirje je prekinuto 18. veljače, a Središnje sile su u roku od dva tjedna zauzeli najveći dio Ukrajine, Bjelorusije i baltičkih zemalja. Kroz ledom okovano Baltičko more njemačka flota se približavala ruskoj prijestolnici, Petrogradu. I pored protesta radnika u Njemačkoj i Austro-Ugarskoj, to nije dostiglo razmjere pobune i 3. ožujka 1918. godine boljševici su pristali na odredbe mira mnogo gore od prvobitno ponuđenih.

Mirovni sporazum
----------------

Sporazum, potpisan između boljševičke Rusije i svih zemalja Središnjih sila, označio je izlazak Rusije iz Prvog svjetskog rata i time postizanje jednog od najvećih boljševičkih ciljeva. To je, međutim, učinjeno pod neočekivano ponižavajućim odredbama.

Nova ruska boljševičko-komunistička vlast odrekla se svih pretenzija i prava na Finsku, buduće baltičke države Estoniju, Letoniju i Litvu, Poljsku, Bjelorusiju, Ukrajinu i (na zahtjev Talat paše) zemlje koje je Rusija osvojila u Rusko-turskom ratu 1877-1878. godine (Ardahan, Kars i Batumi).

Najveći dio ovih teritorija zapravo je predat Njemačkom carstvu, a namjera je bila da to postanu djelovi carstva pod različitim zavisnim kraljevima i vojvodama.

Sporazum je predviđao da će sudbinu ovih teritorija odrediti Njemačka i Austro-Ugarska u suglasnosti sa stanovništvom ovih teritorija, što se u praksi svelo na postavljanje njemačkih vladara na novonastala prijestolja Finske, Letonije i Litve. Turska je odmah preuzela kontrolu nad teritorijem iz sporazuma.

Sporazum je Rusiji oduzeo trećinu stanovništva, polovinu industrije i devet desetina rudnika ugljena.
Međutim, poraz Njemačke u Prvom svjetskom ratu, označen primirjem 11. studenog, omogućio je stvarnu nezavisnost Finskoj, Estoniji, Letoniji, Litvi i Poljskoj, a novoproglašeni carevi su se morali su odreći prijestolja.

Ratna odšteta
-------------

Prateći sporazum, potpisan u Berlinu 27. kolovoza 1918. predviđao je rusku isplatu šest milijardi maraka odštete Njemačkoj.

Trajne posljedice sporazuma
---------------------------

Sporazum je trajao svega osam mjeseci. Njemačka se odrekla sporazuma u studenom 1918. godine kao jedna od odredbi primirja. Turska je prekršila sporazum poslije dva mjeseca izvršivši invaziju na novoproglašenu Demokratsku Republiku Armeniju u svibnju 1918. godine. Boljševička vlada se također odrekla sporazuma po potpisivanju primirja. U travnju 1922. godine, Rapallskim ugovorom , Njemačka je prihvatila poništavanje sporazuma i dvije zemlje su se dogovorile odreći svih teritorijalnih i financijskih obveza u svezi s ratom.

Pakt Ribbentrop-Molotov, 1939. godine, u velikoj mjeri je poništio sve teritorijalne ruske gubitke iz Brest-Litovskog sporazuma.

Sporazum u Brest-Litovsku bio je veliki gubitak teritorija pod boljševičkom kontrolom. Iako se s gubitkom Finske i Poljske u načelu unaprijed računalo, gubitak Ukrajine i baltičkih zemalja stvorio je dvije velike baze za anti-boljševičko djelovanje u Ruskom građanskom ratu. Gubitak ovih teritorija izazvao je val anti-boljševičkog raspoloženja i intenziviranje borbe protiv njih čak i kod nekih revolucionarnih snaga. Najveći dio Ukrajine povraćen je 1920. ali će ostali teritoriji na Baltiku i drugdje ostati u anti-boljševičkim rukama do Drugog svjetskog rata.

Eksterni linkovi
----------------

***Mir u Brest-Litovsku*** na Wikimedijinoj ostavi

* Treaty of Brest-Litovsk, including links to appendices.

| * p
* r
* u
Prvi svjetski rat |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bojišta | 1914—1916 | 1917—1918 | Posebni članci | Učesnici | Vidi još |
|  |
| 
*Predvečerje:*
* Uzroci
* Sarajevski atentat
* Julski ultimatum

*Glavna bojišta:*
* Zapadni front
* Istočni front
* Solun
* Italija
* Kavkaz
* Sinaj i Palestina
* Mezopotamija
* Afrika
* Atlantik
* Azija i Pacifik

 | 
*1914:*
* Cerska bitka
* Prva bitka na Marni
* Opsada Tsingtaoa
* Bitka kod Tannenberga
* Galicijska kampanja
* Kolubarska bitka
* Prva bitka za Ypres

*1915:*
* Druga bitka za Ypres
* Galipoljska bitka

*1916:*
* Bitka za Verdun
* Bitka kod Jutlanda
* Bitka na Sommi
* Brusilovljeva ofanziva

 | 
*1917:*
* Toplički ustanak
* Ruska revolucija
* Bitka kod grebena Vimy
* Passchendaele
* Bitka kod Kobarida

*1918:*
* Proljetna ofenziva
* Druga bitka na Marni
* Ofenziva od sto dana
* Bitka kod Megida
* Ofenziva Meuse-Argonne
* Bitka kod Vittorija Veneta
* Kapitulacija Njemačke

 | 
* Kronologija
* Zračno ratovanje
* Pomorsko ratovanje
* Osobe
* Hemijsko oružje
* Tehnologija
* Rovovsko ratovanje

*Civilne žrtve i zločini:*
* Armenski genocid
* Asirski genocid
* Epidemija gripe
* Silovanje Belgije
* Popularna kultura

*Posljedice:*
* Žrtve
* Sporazum u Brest-Litovsku
* "Četrnaest točaka"
* Pariška mirovna konferencija
* Versajski sporazum
* Liga naroda

 | 
**Antanta**
* Ujedinjeno Kraljevstvo
* Francuska Francuska
* Rusko Carstvo
* Sjedinjene Države *(od 1917.)*
* Srbija
* Kraljevina Italija
* Grčka
* Japan
* Belgija
* Portugal
* Rumunija Rumunjska
* *više...*

**Centralne sile**
* Njemačko Carstvo
* Austro-Ugarska
* Osmansko Carstvo
* Bugarska
* *više...*

 | 
* Kategorija

*Povezani sukobi:*
* Prvi balkanski rat
* Drugi balkanski rat
* Marička pobuna
* Uskršnji ustanak
* Ruska revolucija
* Ruski građanski rat
* Sjevernoruska kampanja
* Poljsko-sovjetski rat
* Grčko-turski rat
* Turski rat za nezavisnost
* Drugi svjetski rat

*Jugoslavija*
* Kraljevsko hrvatsko-ugarsko domobranstvo
* Albanska golgota
* Krfska deklaracija

* Crna Gora
* Hrvatska
* Srbija

 |

 |





1. ↑  To whom did Brest belong in 1918? Argument among Ukraine, Belarus, and Germany. Ukrayinska Pravda, 25 March 2011.