**Juraj Šižgorić** (lat. *Georgius Sisgoreus*, *Georgius Sisgoritus*; Šibenik, o. 1445. – Šibenik, 1509.), hrvatski je latinistički pjesnik.

Životopis
---------

Juraj Šižgorić središnja je ličnost šibenskog humanističkog kruga i jedna od najznačajnijih ličnosti kulturnog života u XV. stoljeću hrvatskog naroda. Rođen je u Šibeniku o. 1445. a studirao je u Padovi gdje je doktorirao crkveno pravo 1471. godine. Bio je svećenik s mnogim dužnostima, među ostalim i biskupskog vikara dvaput. Postoje spekulacije o moćnim neprijateljima zbog gubitka očinskog imanja, no malo se detalja zna o njegovom životu u gradu. Šižgorić je tijesno bio vezan uz svoj zavičaj te je svojemu latiniziranomu imenu često dodavao i sintagmu *Sibenicensis Dalmata*, a u djelima mu se očituje i domoljublje te protuturska tematika.

Djelo
-----

*Elegiarum et carminum libri tres* ("Tri knjige elegija i pjesama") najstarija je hrvatska pjesnička inkunabula i njegovo jedino za života tiskano djelo (Venecija, 1477.). Sastoji se od 62 pjesme, većinom u elegijskom distihu, a 11 je pjesama sastavljeno u safičkoj strofi te 3 u falečkim jedanaestercima. Tematika je antičko mitološka ili povijesna, ali žanrovski prevladavaju poslanice, pozdravnice i epigrami. Premda u zbirci nema ljubavne poezije, neke pjesme pokazuju da Šižgorić poznaje konvencije rimske ljubavne elegije. Najpoznatija je *De Sibenicensis agri vastatione* ("Elegija o pustošenju Šibenskog polja"), tada suvremena elegija protuturske tematike. Šižgorićeva tužaljka za izgubljenom braćom koja se nalazi u zbirci postoji i u dužoj verziji, naslova *Prosopopeya edita per Gergorium Sisgoreum Sibenicensem studentem Patauii*.

Druga Šižgorićeva zbirka latinskih pjesama sastavljena je 1487. godine i ostala je u rukopisu sve do 1962. godine, a posvećena je šibenskom knezu Antoniju Calbu (knez od 1486.-1489.). Sastoji se od 16 pjesama u sapfičkoj strofi, i to 13 himana posvećenih apostolima i svetom Pavlu. U zbirci se također nalazi posvetna oda Calbu te dvije osobne pjesme s aluzijom na suparnika.

Zemljopisno-povijesna rasprava u prozi *De situ Illyriae et civitate Sibenici* ("O smještaju Ilirije i grada Šibenika") sastoji se od 17 poglavlja i domoljubne je tematike. Posvećena je Calbu kao i zbirka himni apostolima. Referencija Alberta Fortisa na Šižgorićevo djelo *Delle piu nobili prerogative di Sebenico*, dugo smatrano izgubljenim, odnosi se na upravo na "De situ Illyriae".

Šižgorićev opus obuhvaća i danas izgubljeno djelo *Dicteria Illyrica* ("Ilirske poslovice"), prijevode hrvatskih poslovica koje je priredio zajedno sa šibenskim plemićem Jakovom Naplavićem.

Literatura
----------

* Dukić, Davor: *Latinska književnost hrvatskog humanizma*, Katedra za stariju hrvatsku književnost Odsjeka za kroatistiku Filozofskog fakulteta u Zagrebu, 2007./2008.
* *Leksikon hrvatskih pisaca* (ur. D. Fališevac, K. Nemec, D. Novaković), Zagreb 2000.
* Juraj Šižgorić, *Izbor iz djela* (ur. Darko Novaković), Vinkovci 2000.

| * p
* r
* u
Hrvatska književnost |
| --- |
| Renesansa | Džore Držić - Šiško Menčetić - Dominko Zlatarić - Hanibal Lucić - Dinko Ranjina - Mikša Pelegrinović - Mavro Vetranović - Nikola Nalješković - Marko Marulić - Juraj Šižgorić - Petar Hektorović - Marin Držić - Brne Karnarutić - Petar Zoranić - Jeronim Vidulić - Marin Kaboga - Nikola Dimitrović |  |
| Barok | Ivan Gundulić - Ivan Bunić Vučić - Ignjat Đurđević - Stijepan Đurđević - Junije Palmotić - Fran Krsto Frankopan - Petar Zrinski - Katarina Zrinska - Ivan Belostenec - Pavao Ritter Vitezović - Juraj Habdelić - Matija Divković - Bartol Kašić - Petar Kanavelić - Antun Kanižlić - Katarina Patačić - Adam Žigmund Domjanić |
| Prosvjetiteljstvo | Matija Antun Reljković - Andrija Kačić Miošić - Filip Gotovac - Matija Petar Katančić - Tituš Brezovački |
| Romantizam | Dimitrija Demeter - Ljudevit Gaj - Ivan Mažuranić - Matija Mažuranić - Petar Preradović - Pavao Štoos - Stanko Vraz |
| Realizam | August Šenoa - Eugen Kumičić - Ante Kovačić - Ksaver Šandor Gjalski - Vjenceslav Novak - Josip Kozarac - Silvije Strahimir Kranjčević - Musa Ćazim Ćatić |
| Modernizam i postmodernizam | Ivo Vojnović - Antun Gustav Matoš - Vladimir Vidrić - Dragutin Domjanić - Milan Begović - Vladimir Nazor - Janko Polić Kamov - Fran Galović - Vladimir Čerina - Tin Ujević - Miroslav Krleža - Antun Branko Šimić - Ivan Goran Kovačić - Marija Jurić Zagorka - Vladan Desnica - Dragutin Tadijanović - Mak Dizdar - Ranko Marinković - Tomislav Ladan |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 230669043
* ISNI: 0000 0003 6536 4844
* GND: 128784458
* BNF: cb10513435q (podaci)
* CONOR.SI: 40046947
* NSK: 000003489

 |