Координате: 45° 39′ 31" СГШ, 19° 41′ 34" ИГД

**Фекетић** (мађ. *Bácsfeketehegy*; нем. *Feketitsch, Schwarzberg*) је село у општини Мали Иђош у Севернобачком округу у Војводини. Према попису из 2011. било је 3980 становника.

Географија
----------

Фекетић се налази на неколико брежуљака између којих протиче кривудава речица Криваја која није пловна, смештен у равничарском крају на Телечкој висоравни, надморска висина 96 m.

Регионалним путем Нови Сад-Суботица спојен је с насељима Ловћенац (0,3 km) и Србобран (12 km), а такође је повезан асфалтним путем са Врбасом (12 km) и земљаним са напуштеним селом Томановићево (6 km). Налази се на 2 km од ауто-пута Е-75 (Београд-Суботица) који припада Коридору 10, као и на 4 km од железничке станице Ловћенац.

Поштански број насеља је 24323, а телефонски позивни број је 024 (спада у Севернобачки округ).

Култура
-------

У Фекетићу је одувек био богат културни живот, нарочито на пољу духовности и музике. Данас омладину окупља више културно-уметничких друштава, обновљена библиотека са око 8.000 књига, новоосновани интернет центар „Теледом/Teleház", рукометни и фудбалски клуб, као и бројне невладине организације. Планира се и оснивање Завичајног музеја Фекетића.

Занимљиве програме испуњене традицијом имају манифестације „Дани насеља", „Дани фекетићке вишње", „Дани бербе грожђа" и др.

У селу излази и локални месечник "Fecske" (Ласта).

Историја
--------

Насеље се први пут спомиње 1465. године под називом Фекетееђхаз (Feketeegyház, Црна Црква), као посед племићке породице Мароти који касније краљ Матија Корвин дарује Милошу Белмошевићу. Године 1580. јавља се у документима под називом Фекетехеђ (Feketehegy, Црно Брдо).

Недавно је поново усвојен мађарски назив села коришћен пре Првог светског рата, Bácsfeketehegy (Бачко Црно Брдо).

Назив Фекетић први пут се помиње у турским изворима 1652. године. Због надирања Турака српске породице су биле приморане да се селе на север, а село је временом опустело и као такво припало властелинству у Кули. Турци после Сенћанске битке (1697.) напуштају Бачку у којој преостало становништво претежно чине Срби који тада постају граничари. Царица Марија Терезија организује у 18. веку досељавање Немаца из околине Рајне у Бачку, а 1818. године први од њих долазе у Фекетић и временом чине трећину становништва села.

Најстарији фекетићки Мађари су потомци Кумана досељених из области Нађкуншаг (Nagykunság), у данашњој Мађарској. За њима су 1785. године дошли колонисти из области Кунхеђеш (Kunhegyes) и Тисабура (Tiszabura) који су одмах саградили реформаторску цркву и организовали рад школе. Матична књига из тог периода је сачувана до данас.

За време Мађарске револуције 1848/49. фекетићки Мађари беже на север бојећи се одмазде Срба из Србобрана и када су се неколико месеци касније вратили, затекли су опљачкане и спаљене куће, које су морали поново да изграде.

После Првог светког рата распала се Аустроугарска монархија, а у новоформираној Краљевини Срба, Хрвата и Словенаца (касније Краљевина Југославија) се школа одваја од цркве и уводи се српски као државни језик.

Године 1920. породице српских добровољаца из Лике, Далмације и Херцеговине настањују се на оближњем имању Томановићево. Почетком Другог светског рата Мађарске војне власти их интернирају и на њихово место доводе Мађаре из Буковине који беже 1944. године пред налетом Совјетске армије, а интернирани Срби се враћају на своја огњишта. Због недостатка инфраструктуре насеље замире јер се становништво пресељава углавном у Фекетић.

Након Другог светског рата немачко становништво је комплетно исељено, а у њихове куће се 1946. године досељавају колонисти из Црне Горе, Босне и са Косова и Метохије (укупно 1.751), а највише их је из подручја Бококоторског залива.

Село задржава пољопривредни карактер. У почетку је било неколико земљорадничких задруга које се касније удружују у ПД „Фекетић". Обућарска задруга прераста у фабрику „Антилоп". Трговина је такође била заснована на задружној основи.

У данашње време у току је процес приватизације трговинских и скоро свих привредних организација.

Демографија
-----------

### Становништво

У Фекетићу се говори српски и мађарски језик.

У селу постоји двојезична основна школа, смештена од 1979. године у модерној згради са спортским објектом, као и двојезично забавиште основано још 1894. године. До пре неколико деценија у селу су постојали и породилиште и дом за децу без родитеља.

О комуналним објектима, њиховој изградњи и одржавању се стара Месна заједница Фекетић.
У насељу Фекетић живи 3384 пунолетна становника, а просечна старост становништва износи 39,3 година (37,5 код мушкараца и 41,0 код жена). У насељу има 1527 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 2,84.

Становништво у овом насељу веома је нехомогено, а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 5903 |  |
| **1953.** | 5551 |  |
| **1961.** | 5484 |  |
| **1971.** | 4889 |  |
| **1981.** | 4688 |  |
| **1991.** | 4542 | 4462 |
| **2002.** | 4481 | 4336 |
| **2011.** |  | 3980 |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Мађари |    | 2.672 | 61,62% |
| Срби |    | 726 | 16,74% |
| Црногорци |    | 682 | 15,72% |
| Југословени |    | 46 | 1,06% |
| Хрвати |    | 33 | 0,76% |
| Роми |    | 16 | 0,36% |
| Украјинци |    | 9 | 0,20% |
| Русини |    | 8 | 0,18% |
| Немци |    | 7 | 0,16% |
| Албанци |    | 7 | 0,16% |
| Буњевци |    | 5 | 0,11% |
| Муслимани |    | 4 | 0,09% |
| Словенци |    | 3 | 0,06% |
| Румуни |    | 2 | 0,04% |
| Чеси |    | 1 | 0,02% |
| Словаци |    | 1 | 0,02% |
| Бошњаци |    | 1 | 0,02% |
| непознато |    | 7 | 0,16% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 10 |    |    | 7 |
| 80+ | 30 |    |    | 77 |
| 75-79 | 58 |    |    | 99 |
| 70-74 | 85 |    |    | 120 |
| 65-69 | 81 |    |    | 124 |
| 60-64 | 113 |    |    | 125 |
| 55-59 | 122 |    |    | 122 |
| 50-54 | 157 |    |    | 148 |
| 45-49 | 184 |    |    | 160 |
| 40-44 | 172 |    |    | 176 |
| 35-39 | 128 |    |    | 124 |
| 30-34 | 119 |    |    | 109 |
| 25-29 | 156 |    |    | 129 |
| 20-24 | 159 |    |    | 154 |
| 15-19 | 161 |    |    | 162 |
| 10-14 | 159 |    |    | 148 |
| 5-9 | 135 |    |    | 124 |
| 0-4 | 103 |    |    | 96 |
| просек | 37.5 |  |  | 41.0 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 1720 | 1791 | 1803 | 1627 | 1624 | 1600 | 1527 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 334 | 384 | 280 | 336 | 135 | 44 | 9 | 2 | 1 | 2 | 2.84 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 1735 | 547 | 1061 | 63 | 60 | 4 |
| Женски | 1836 | 353 | 1060 | 348 | 74 | 1 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 853 | 418 | - | 1 | 182 | 3 | 75 | 57 | 19 | 23 |
| Женски | 502 | 155 | - | - | 150 | - | 3 | 46 | 19 | 2 |
| Оба | 1355 | 573 | - | 1 | 332 | 3 | 78 | 103 | 38 | 25 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | 1 | 12 | 26 | 10 | 5 | 11 | - | - | 10 |
| Женски | 3 | 6 | 19 | 45 | 38 | 7 | 5 | - | 4 |
| Оба | 4 | 18 | 45 | 55 | 43 | 18 | 5 | - | 14 |

Референце
---------

1. ↑  Фекетићка вишња званично призната сорта („Вечерње новости", 27. јун 2013)
2. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
3. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
4. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |

Са других Викимедијиних пројеката :

* Фекетић на Викимедијиној Остави (мултимедијални фајлови)
* Фекетић на Викивестима (слободне вести)

* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* План насеља на мапи (Mapquest)
* Интернет страна Фекетића, вишејезична
* Књига о Фекетићу немачког аутора, на енглеском

| * p
* r
* u
Насељена места општине Мали Иђош |
| --- |
| 
Ловћенац • 
**Мали Иђош** • 
Фекетић
 |