**Donald Ervin Knut** (engl. ; Milvoki, 10. januar 1938) je jedan od najpoznatijih informatičara programera i penzionisani profesor na univerzitetu Stanford. Često je nazivan „ocem algoritama" jer je doprineo razvoju i sistematizaciji matematičke tehnike za analizu složenih računarskih algoritama.

Pored velikog doprinosa u nekoliko grana informatike i računarstva, Knut je, možda, najpoznatiji kao tvorac TeX-a, računarskog sistema za slog i prelom teksta, kao i METAFONT-a, jezika za definisanje fonta i sistema za kompajliranje. Knut je takođe tvorac WEB/CWEB računarskog sistema za programiranje čiji je cilj da olakša programiranje. Takođe je stvorio i MMIX — računarski set instrukcija i asembler kojim je ilustrovao primere u svom delu *Umetnost računarskog programiranja* (engl. ).

Život i rad
-----------

Donald Ervin Knut rođen je 10. januara 1938. u Milvokiju. Roditelji su mu bili Ervin Henri Knut i Luisi Meri Bohning. Ervin je bio učitelj i upravo on je kod Donalda razvio ljubav prema školi, muzici i matematici.

U srednjoj školi raste Donaldovo interesovanje za muziku te je u jednom trenutku bio odlučio da nakon diplomiranja studira muziku (svirao je saksofon, a kasnije i trubu), ali se na kraju posvetio prirodnim naukama. 
Prvi „naučni" članak, pod nazivom *Potrzebie System of Weights and Measures* objavio je u školskom magazinu. U njemu je definisao osnovnu jedinicu dužine kao debljinu magazina *Mad* broj 26, a osnovnu jedinicu sile nazvao je *whatmeworry* po frazi maskote tog magazina: „Šta? Ja zabrinut?" (engl. ). „Mad" magazin je otkupio članak i objavio ga juna 1957.

Knutov prvi matematički članak se odnosio na srednjoškolsko takmičenje koje se zvalo „Potraga za talentima" (1955). Knutov članak o računarskoj složenosti pesama je štampan više puta u računarskim časopisima.

Kada mu je ponuđena stpendija za studiranje fizike na Institutu tehnologije u Klivlendu prihvatio ju je, ali se vremenom udaljio od fizike i posvetio matematici. Diplomirao je u jesen 1960. Nakon tog je upisao Kalifornijski tehnološki institut, a juna 1963. je nagrađen za rad u polju matematike. Iako je još uvek bio student, godine 1962. se zaposlio u izdavačkoj kući „Adison-Vesli". U svom radu Knut je kombinovao znanje iz matematike i informatike pa je, na primer, izračunao Ojlerovu konstantu na 1.271 decimalu i svoje rešenje objavio 1962. Iste godine je objavio rad vezan za računanje polinoma. Knut se oženio sa Nensi Džil Karter 24. juna 1961. sa kojom ima dvoje dece: Džona Martina Knuta i Dženifer Sijeru Knut.

Nakon što je 1963. doktorirao, Knut je postao docent na Tehnološkom institutu u Kaliforniji na odseku za matematiku, a 1966. je unapređen u zvanje redovnog profesora i postao je stalni član Instituta. Od 1964. do 1967. radio je kao redaktor za programske jezike u Asocijaciji za računarske mašine (engl. ). Do 1966. njegov rad na kompilatorima (programima za prevođenje) je dostigao 3.000 napisanih strana te su Adison i Vesli zajedno sa Knutom rešili da započnu rad na seriji knjiga koje bi obuhvatile i razne druge stvari vezane za računare, a ne samo kompilatore. 

Knjiga „Umetnost računarskog programiranja — prvi deo: Osnovni algoritmi" (engl. ) objavljena je 1968. Drugi deo: „Seminumerički algoritmi" (engl. ) objavljen je sledeće godine, a treći deo: „Sortiranje i pretraga" (engl. ) 1973. Knutov cilj je bio da sakupi i sumira ono što je poznato o računarskim metodama i pokaže koliko je duboka veza između matematike i informatike.

Od 1968. Knut počinje da radi kao profesor informatike i računarstva na univerzitetu Stanford. 
Knut je dao veliki doprinos matematici i informatici. Svakako treba pomenuti Knut-Bendiks algoritam, jedan od osnovnih računarskih algoritama sa algebarskom strukturom, posebno sa grupama i polugrupama. Ovaj algoritam je objavio zajedno sa svojim studentom Piterom Bendiksom 1970. godine. 

Drugo značajno Knutovo delo je izum TeX-a, jezika za računarsko slaganje matematičkih i naučnih tekstova. TeX je promenio tehnologiju digitalne obrade matematičkih i naučnih tekstova jer pruža izuzetan kvalitet sloga i preloma matematičke notacije, kao i običnog teksta. TeX ne samo da je pomogao u objavljivanju i pisanju članaka već je omogućio i bolju komunikaciju među naučnicima i matematičarima.

Treba pomenuti i druga Knutova dela: programski jezici, razvoj LR(k) raščlanjivanja, Knut-Moris-Prat algoritam za sravnjivanje niza karaktera itd. 

Malo je poznato da je Knut predložio naziv „Bekus-Naurova forma", da je napisao jedan od najsloženijih kompilatora za programski jezik algol u 22. godini i da je prvu knjigu, *Umetnost računarskog programiranja*, objavio u svojoj 28. godini.

Nagrade i priznanja
-------------------

Za značajan i veliki doprinos informatici i matematici Knut je dobio veliki broj nagrada, diploma i odlikovanja:

* Godine 1971. postao je prvi dobitnik nagrade „Grejs Mari Hoper" (engl. ) koju dodeljuje Asocijacija za računarske mašine
* Godine 1973. postao je član Američke akademije za nauku i umetnost
* Godine 1974. osvojio je „Alan M. Tjuring" nagradu (engl. )
* Godine 1975. godine osvojio je nagradu „Lester-Ford" (engl. ) koju dodeljuje Američka matematička asocijacija
* Godine 1979. dodeljena mu je nacionalna medalja u polju nauke
* Godine 1981. postao je član Nacionalne akademije za inženjering
* Godine 1982. postao je počasni član asocijacije IEEE
* Godine 1988. dobio je Frenklinovu medalju
* Godine 1992. postaje član Francuske akademije nauke i umetnosti
* Godine 1994. nagrađen je Adelskoldovom medaljom koju dodeljuje Švedska akademija nauke i umetnosti
* Godine 1995. dodeljena mu je i Medalja „Džon fon Nojman" (engl. ) koju dodeljuje udruženje IEEE čiji je bio član
* Godine 1996. dobio je Kjoto nagradu koju dodeljuje fondacija „Inamori"

Zaostavština
------------

Knut se danas smatra legendarnom ličnošću u oblasti informatike. Njegove tri knjige o računarskom programiranju imale su značajnu ulogu u definisanju informatike kao složene i bitne naučne discipline. Trenutno radi na zaokruživanju serije knjiga *Umetnost računarskog programiranja*, koju smatra svojim životnim delom. Takođe je docent na Oksfordskom univerzitetu.

Nagrada „Donald Knut" (engl. ) je nazvana upravo po njemu, a od 1996. godine se dodeljuje jednom godišnje i iznosi 5.000 dolara. Nagradu dodeljujuAssociation for Computing Machinery's Special Interest Group on Algorithms and Computing Theory (ACM SIGACT) i Institute of Electrical and Electronics Engineers's Technical Committee on the Mathematical Foundations of Computing (IEEE).

Vidi još
--------

* Umetnost računarskog programiranja
* TeX

Spoljašnje veze
---------------

***Donald Knuth*** na Wikimedijinoj ostavi

* Knutov sajt Arhivirano 2004-07-14 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Dobitnici Nagrade A. M. Turing |
| --- |
| 
* Alan Perlis (1966)
* Maurice Vincent Wilkes (1967)
* Richard Hamming (1968)
* Marvin Minsky (1969)
* James H. Wilkinson (1970)
* John McCarthy (1971)
* Edsger W. Dijkstra (1972)
* Charles Bachman (1973)
* Donald Knuth (1974)
* Allen Newell / Herbert A. Simon (1975)
* Michael O. Rabin / Dana Scott (1976)
* John Backus (1977)
* Robert W. Floyd (1978)
* Kenneth E. Iverson (1979)
* Tony Hoare (1980)
* Edgar F. Codd (1981)
* Stephen Cook (1982)
* Ken Thompson / Dennis Ritchie (1983)
* Niklaus Wirth (1984)
* Richard Karp (1985)
* John Hopcroft / Robert Tarjan (1986)
* John Cocke (1987)
* Ivan Sutherland (1988)
* William Kahan (1989)
* Fernando J. Corbató (1990)
* Robin Milner (1991)
* Butler Lampson (1992)
* Juris Hartmanis / Richard Stearns (1993)
* Edward Feigenbaum / Raj Reddy (1994)
* Manuel Blum (1995)
* Amir Pnueli (1996)
* Douglas Engelbart (1997)
* Jim Gray (1998)
* Fred Brooks (1999)
* Andrew Yao (2000)
* Ole-Johan Dahl / Kristen Nygaard (2001)
* Ron Rivest / Adi Shamir / Leonard Adleman (2002)
* Alan Kay (2003)
* Vint Cerf / Bob Kahn (2004)
* Peter Naur (2005)
* Frances E. Allen (2006)
* Edmund M. Clarke / E. Allen Emerson / Joseph Sifakis (2007)
* Barbara Liskov (2008)
* Charles P. Thacker (2009)
* Leslie G. Valiant (2010)
* Judea Pearl (2011)
* Shafi Goldwasser / Silvio Micali (2012)
* Leslie Lamport (2013)
* Michael Stonebraker (2014)
* Martin Hellman / Whitfield Diffie (2015)
* Tim Berners-Lee (2016)
* John L. Hennessy / David Patterson (2017)

 |