Координате: 45° 08′ 28" СГШ, 20° 29′ 05" ИГД

**Сакуле** је насеље у Србији у општини Опово у Јужнобанатском округу. Према попису из 2011. било је 1847 становника.

Историја
--------

Сакуле се помињу већ 1432. године. У предтурско доба су потпадале под Ковинску жупанију. Године 1716/18. до 1742. село је било под такозваним Неузинским процесом, а од те године, кад су процеси прекинути, околина Неузине је придодата Великобечкеречком округу, директно под Панчево, у чијем је дистрикту остала све до 1773. године, кад су укључене у XII немачко-банатску регименту. У XVIII веку, село је било у склопу Темишварске епархије у оквиру панчевачког протопијата.

О животу и имовном стању сакулских житеља мало се зна, али је извесно да је село живело од сточарства и земљорадње, а делимично и од риболова. Друге делатности су биле мало заступљене, осим наравно, домаће радиности.

* **Предање места Сакуле**

**"Опис места Сакуле"** 
Предања о насељу Петар Купусаревић парох Сакулски у периоду 1840-1878. године пише: 
Најдаља сећања наших најстаријих људи доказују, да су у стара времена пре насељавања нашег старог села, живели Мађари к југу отприлике 3000 корака, на брежуљку званом Трунтаљ, а и данас исто место то име задржава, само што се по исељењу Мађара виногради са укусним вином и благородним воћем од новонасељених Срба засађени; које и данас постоје. А из ког разлога су Мађари са тог места отишли и куда то је непознато.

По исељењу Мађара у години 1737. доселиле се неке фамилије из срема, а друге из Ердеља, И населише северно од места Трунтаља, на једно узвишено место-недалеко од текуће реке Тамиш и ту се настанили, где су и цркву себи подигли, које су место знаком обележили једним часним крстом и данас назначеним, И то место и сад се зове Старо село" .

По умножавању горе наведених фамилија почну се даље ширити, но будући, да је између садашњег старог села и новог села нашег била је једна велика умка на којој је по казивању старих једна кула постојала, из које је тачно у поноћ човек без главе на крмачи јашећи около куле трчао, И многа друга измишљања И сујеверја казивали, у години пак 1829. г.капетан Хамек бивши тада заповедник не могавши више којекаква измишљања и сујеверја слушати, заповеди исту кулу срушити, и тако на заповест његову изађе село са мотикама и ашовима, тако кулу порушише и поравнаше, И данас лепе и красне куће на истом месту постоје.

По рушењу куле почну се исељавати из Старог села, И насељавати иза речене куле; и на питање куда се тај и тај иселио, казивано је иза куле, од тада се по општем мишљењу, а и име наше село Сакуле добило.
После неког времена 1778. године почну се Срби насељавати И из других места, као из Кикинде, Врања и Меленаца,, а затим И из Србије и из других банатских села и Ердеља (,, из Влашке,,). Према изнетим подацима, види се да је порекло Сакуљана овако: Најстарије фамилије су у старом селу, а оне су већином тамо прешле из ранијег села на Сигету, а делом подолазили из осталог Баната.
тако да су себи у Новом насељеном селу и цркву 1779. године од старог материјала подигли, број житеља тих времена није познат, касније са две Парохије од 2629 душа, највише Срба, као И сада за кратко време И школу себи подигоше, која и данас постоји ; 1846. године стару цркву поруше И нову од доброг материјала подигоше, И бакром покрију. И та је црква славила Св. Николу.

Манифестације
-------------

Најпознатија манифестација у Сакулама су *Овчарски дани*. Овај догађај се одржава сваке године у марту и том приликом се окупљају узгајивачи стоке (говеда, оваца, магараца итд), припремају и дегустирају специјалитети из домаће банаћанске кухиње, излажу ручни радови и одржава посебно атрактивна и већ надалеко позната трка на магарцима у више категорија, по којој су и Овчарски дани на првом месту препознатљиви. Сва ова дешавања су пропраћена богатим културно-уметничким програмом и посетом угледних личности из света културе и јавног живота.

Сеоска слава је Свети Никола (22. мај), дан који је такође званичан дан општине Опово.

Демографија
-----------

У насељу Сакуле живи 1641 пунолетни становник, а просечна старост становништва износи 41,9 година (40,6 код мушкараца и 43,2 код жена). У насељу има 681 домаћинство, а просечан број чланова по домаћинству је 3,01.

Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 2908 |  |
| **1953.** | 2822 |  |
| **1961.** | 2725 |  |
| **1971.** | 2525 |  |
| **1981.** | 2280 |  |
| **1991.** | 2200 | 2194 |
| **2002.** | 2081 | 2048 |
|  |  |  |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 1.942 | 94,82% |
| Југословени |    | 27 | 1,31% |
| Роми |    | 23 | 1,12% |
| Словаци |    | 19 | 0,92% |
| Румуни |    | 6 | 0,29% |
| Македонци |    | 6 | 0,29% |
| Црногорци |    | 5 | 0,24% |
| Хрвати |    | 3 | 0,14% |
| Мађари |    | 2 | 0,09% |
| Албанци |    | 2 | 0,09% |
| Муслимани |    | 1 | 0,04% |
| непознато |    | 2 | 0,09% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 2 |    |    | 1 |
| 80+ | 18 |    |    | 36 |
| 75-79 | 25 |    |    | 58 |
| 70-74 | 42 |    |    | 62 |
| 65-69 | 70 |    |    | 91 |
| 60-64 | 74 |    |    | 78 |
| 55-59 | 61 |    |    | 60 |
| 50-54 | 69 |    |    | 69 |
| 45-49 | 88 |    |    | 53 |
| 40-44 | 72 |    |    | 69 |
| 35-39 | 67 |    |    | 75 |
| 30-34 | 76 |    |    | 51 |
| 25-29 | 57 |    |    | 57 |
| 20-24 | 62 |    |    | 47 |
| 15-19 | 68 |    |    | 77 |
| 10-14 | 59 |    |    | 63 |
| 5-9 | 48 |    |    | 47 |
| 0-4 | 42 |    |    | 54 |
| просек | 40.6 |  |  | 43.2 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 681 | 692 | 712 | 699 | 705 | 700 | 681 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 132 | 180 | 135 | 108 | 61 | 48 | 12 | 4 | - | 1 | 3.01 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 851 | 222 | 538 | 50 | 37 | 4 |
| Женски | 884 | 132 | 537 | 189 | 25 | 1 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 526 | 317 | 9 | - | 63 | - | 39 | 28 | 4 | 13 |
| Женски | 318 | 185 | 1 | - | 36 | 1 | 2 | 33 | 4 | 3 |
| Оба | 844 | 502 | 10 | - | 99 | 1 | 41 | 61 | 8 | 16 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | 4 | 4 | 14 | 9 | 3 | 5 | 2 | - | 12 |
| Женски | 3 | 2 | 3 | 17 | 17 | 3 | 1 | - | 7 |
| Оба | 7 | 6 | 17 | 26 | 20 | 8 | 3 | - | 19 |

Референце
---------

1. ↑  Петар Купусаревић парох Сакулски , Опис места Сакул, објављено је у часопису, "Јавора" 1880.
2. ↑  ,,Jovan Erdeljanović ,Srbi u Banatu,, (1924)
3. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
4. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
5. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |


***Сакуле*** na Wikimedijinoj ostavi

* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* План насеља на мапи (Mapquest)

| * p
* r
* u
Насељена места општине Опово |
| --- |
| 
Баранда • 
**Опово** • 
Сакуле • 
Сефкерин
 |