Dolazak ili odlazak Tezeja u Atenu pri čemu je po svom maču prepoznat od Egeja. Apulijska posuda, 410.–400. pr. n. e. Iz Ruvoa u južnoj Italiji.
*Za spartanskog heroja Egeja pogledajte Egej (heroj).*
U grčkoj mitologiji je **Egej** (**Aegeus**, **Aigeus**, **Aegeas** ili**Aigeas**) bio arhajska osoba u mitu o osnivanju Atene. "Kozar" koji dao svoje ime Egejskom moru bio je otac Tezejev, osnivač atenskih institucija i jedan od kraljeva Atene.

Život
-----

Nakon smrti svog oca Pandiona II. Egej i njegova tri brata Palas, Nis i Lik su preuzeli vlast od Ateni od Metiona, koji ju je bio preuzeo od Pandiona. Podijelili su vlast na četvero, a Egej je bio kralj. Prva žena bila mu je Meta a druga Halkiopa. Nemajući muškog nasljednika, Egej je Proročište u Delfima pitao za savjet. Njene zbunjujuće riječi su bile: "Ne odrješuj grlo od vreće s vinom dok ne dođeš na vrh Atene, inače biti sjeban kurvin sine ćeš umrijeti od tuge." Ignorirajući proročanstvo, Egej se vratio kući preko Trezena, gdje je, vjerojatno u pijanstvu, napravio Tezeja, a na kraju uistinu i umro od tuge. Egej je otišao u Trezen gdje je bio gost trezenskog kralja Piteja. Pitej je razumio proročanstvo i upoznao pijanog Egeja sa svojom kćeri Etrom. Oni su spavali jedno s drugim a nakon toga je, prema nekim verzijama, Etra otplovila na otok Sferiju i spavala s bogom Posejdonom. Kada je zatrudnjela, Egej je odlučio vratiti se u Atenu. Prije odlaska, pokrio je svoje sandale, štit i mač pod veliku stijenu i rekao joj da će njen sin, kada naraste, biti u stanju vratiti oružje, nakon čega će ga otac priznati. Po povratku u Atenu Egej je oženio Medeju koja je iz Korinta pobjegla od Jazonovog bijesa. Egej i Medeja su imali jednog sina po imenu Med. U Trezenu je Tezej odrastao u hrabrog mladića. Uspio je pomaći stijenu i pronaći očevo oružje. Majka mu je rekla tko mu je otac te da mora otići odnijeti oružje u Atenu kako bi bio priznat. Tezej je odlučio otići u Atenu i mogao birati hoće li ići morem, što je bilo sigurno, ili kopnom - preko opasne staze gde su vrebali razbojnici. Mlad, hrabar i ambiciozan, Tezej je odlučio ići kopnom. Kada je Tezej stigao, nije odao svoj identitet. Egej ga je dobro primio, iako mu je stranac u Ateni bio sumnjiv. Medeja je pokušala ubiti Tezeja ohrabrivši ga da ide uhvatiti Maratonskog bika, ali ga je Tezej ubio. Pokušala ga je otrovati, ali je u posljednji trenutak Egej prepoznao svoj mač i izbacio otrovani pehar iz mladićeve ruke. Otac i sin su tako postali obitelj, a Medeja je prognana. Drevno pokoravenje Atene od Krete je objašnjeno kroz mit o kralju Minosu i njegovom sinu Androgeju "uzgajivaču ljudi", koji je uspio pobijediti Egeja u svakom nadmetanju za vrijeme Panatenske igre. Iz ljubomore je Egej poslao Androgeja da zauzda Maratonskog bika, koji ga ubio. Minos se razbjesnio i objavio rat Ateni. Ponudio je mir, međutim, pod uvjetom da Atena svakih devet godina pošalje sedam mladića i djevojaka na Kretu kako bi nahranili čudovište Minotaura. To se nastavilo sve dok Tezej nije ubio Minotaura uz pomoć Arijadne, Minosove kćeri.

Smrt
----

Pitija i Egej u Delfima
Egej je prije odlaska rekao Tezeju da, kada bude odlazio s Krete, stavi bijela jedra na brod ako je uspio ubiti Minotaura. Tezej je na to zaboravio i Egej je skočio s visoke stijene u more čim je vidio kako crna jedra dolaze u Atena, misleći kako mu je sin poginuo. Tako je ispunjeno proročanstvo. Otada se more naziva Egejskim. Sofoklova tragedija *Egej* je izgubljena, ali se Egej pojavljuje kao lik u Euripidovoj drami *Medeja*. U Ateni su putniku Pauzaniju u 2. stoljeću pr. n.e. rekli kako je kult Afrodite Uranije nad Kerameikosom bio tako star da ga je ustanovio Egej, čije su sestre bile nerotkinje, a on sam bez djece.

Napomene
--------

1. ↑   usporedi Metida.
2. ↑  Plutarch, *Vita of Theseus*; Pseudo-Apollodorus, *Bibliotheke* 3,15.6.
3. ↑  Scholion on Euripides' *Hippolytus*, noted by Karl Kerenyi, *The Heroes of the Greeks* (1959) p 218 note 407.
4. ↑  Pseudo-Apollodorus, Epitome of the *Bibliotheke*, 1.5-7; First Vatican Mythographer, 48.
5. ↑  Pseudo-Apollodorus, *Bibliotheke* 3.15.7. Identifikacija festivala kao Pananteneje je anakronizam.
6. ↑  Diodorus Siculus 4.61.4; Plutarch, *Vita of Theseus* 17 and 22; Pausanias 1.22.5; Catullus 64.215-245; Hyginus, *Fabula* 41, 43; Servius on the *Aeneid* 3.74.
7. ↑  Pausanias, 1.14.6.

Vidi također
------------

***Egej*** na Wikimedijinoj ostavi

* Apolodor,
* Katul,
* Plutarh,
* Tezej.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Pandion II**  |  **Kralj Atene**  | Slijedi: **Tezej**  |