recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Lorenz Model 1854** je bila standardna puška austrijske vojske uvedena 1854. godine. Predstavljala je prvu pušku-žljebušu koja je koristila posebna, moderna zrna prilagođena toj vrsti oružja, te imala daleko veći domet i preciznost od dotadašnjih musketa.

Austrijanci su i ranije koristili žljebuše u svojoj vojsci, ali jedino u specijaliziranim lovačkim jedinicama, čarkašima, lakoj pješadiji i za snajpiranje. Lorenz je bio prvi model koji su koristile sve pješadijske jedinice.

*Lorenz* se proizvodila u dvije glavne verzije - kalibra 14,73 mm i 13,71 mm. Kao i dotadašnje muskete se punila sprijeda kroz cijev.

*Lorenz* je svoje vatreno krštenje imala u francusko-austrijskom ratu 1859. godine. Iako je Austrija taj sukob izgubila, Francuzi su u njemu pretrpili ogromne gubitike, i to najviše zahvaljujući *Lorenzu* i njenom dometu i preciznosti. Ta su iskustva nešto kasnije Francusku natjerala da kao svoje standardno oružje uvede novu pušku - znametiti Chassepot Mle 1866.

Austrija je to oružje, osim za svoju vojsku, proizvodila za izvoz, te su na stotine tisuća primjeraka završile u rukama sudionika američkog građanskog rata. *Lorenz* je tamo stekao priličnu popularnost, pogotovo u početnim fazama rata kada je zbog dometa, preciznosti i pouzdanosti predstavljao značajno poboljšanje u odnosu na primitivne i zastarjele muskete s kojim su bile naoružane tadašnje milicije američkih država.

Reputaciju *Lorenza* je, međutim, potpuno uništio prusko-austrijski rat 1866. čiji se ishod često objašnjava upravo njenom zastarjelošću. Austrijska vojska se tada sukobila s pruskom vojskom čije je standardno oružj bila ostraguša Dreyse Model 1849. *Lorenz* je imao bolji domet i preciznost od *Dreysea*, ali se *Dreyse* mogao ne samo puniti straga, nego koristiti u klečećem ili ležećem položaju, te imao 3-4 puta veću brzinu paljbe. Zbog toga su u svim okršajima Austrijanci imali 3-4 veće gubitke od Prusa, što je dovelo do sveopće demoralizacije i katastrofe austrijskih snaga.
**Nicholas "Nick" Stokes** je izmišljeni lik forenzičara koji je bio jedan od protagonista američke TV-serije *CSI: Crime Scene Investigation*. Bio je jedini od glavnih likova koji se kontinuirano pojavljivao tokom svih petnaest redovnih sezona, iako ne i u njenom finalu *Immortality*.

Stokes se rodio 1971. godine u Dallasu kao najmlađe od sedmoro djece u relativno imućnoj poroiici. Odrastao je u skladnoj porodici i imao uglavnom sretno djetinjstvo; prilikom školovanja se isticao kao uspješni igrač američkog fudbala te školovao na univerzitetu Texas A&M. Nakon diplome se zaposlio u Dallaskoj policiji, a potom u njenom kriminalističkom laboratoriju. U Las Vegas se preselio iz želje za stručnim usavršavanjem, odnosno većim profesionalnim izazovima u tom gradu.

Stokes se često navodi kao najčvršći i najuravnoteženiji dio kriminalističkog tima, ali zato prikazuje emocionalnu slabost kada su u pitanju slučajevi koji se tiču male djece. Zbog markantnog fizičkog izgleda se sugerira da uživa veliki uspjeh kod žena, ali sve ljubavne veze prikazane uz seriji sticajem okolnosti izazovu katastrofalne posljedice po njemu bliske ljude.

Stokes na kraju napušta Las Vegas nakon što je dobio posao diraktora Kriminalističke laboratorije u San Diegu.

| * p
* r
* u
*CSI: Crime Scene Investigation* |
| --- |
| 
* Franšiza *CSI*

 |
| Sezone | 
* 1
* 2
* 3
* 4
* 5
* 6
* 7
* 8
* 9
* 10
* 11
* 12
* 13
* 14
* 15
* Završetak

 |
| Epizode | 
* "Početak"
* "Van Nadležnosti"
* "Ko i Šta"
* "Izgubljene Devojke"
* "U Vinu Je Istina"
* "Kiti"
* "Blizanački Paradoks"

 |
| Glavni ikovi | 
* Gil Grissom
* Catherine Willows
* Sara Sidle
* Warrick Brown
* Nick Stokes
* Jim Brass
* Greg Sanders
* Al Robbins
* Sofia Curtis
* David Hodges
* Riley Adams
* Raymond Langston
* Wendy Simms
* David Phillips
* D.B. Russell
* Morgan Brody
* Julie Finlay
* Henry Andrews

 |
| Povremeni likovi | 
* Conrad Ecklie
* Archie Johnson
* Lady Heather

 |
| Crossoveri | 
* "Van Nadležnosti"
* "Ko i Šta"
* "Izgubljene Devojke"
* "U Vinu Je Istina"
* "Kiti"
* "Blizanački Paradoks"
* *CSI Triologija*

 |
| Video-igre | 
* *CSI: Crime Scene Investigation (video igra)*
* *CSI: Dark Motives*
* *CSI: 3 Dimensions of Murder*
* *CSI: Hard Evidence*
* *CSI: Deadly Intent*
* *CSI: Fatal Conspiracy*
* *CSI: Unsolved*

 |
Ametist s izrezbarenim likom rimskog cara Karakale, na koji je naknadno izrezbaren kršćanski simbol križa
**Rezbareni dragulj** je naziv za manji komad dragog kamenja, najčešće polu-dragi kamen, u koga su ugravirani inicijali ili slike, te koji služi kao ukras, amulet ili pečatnjak. Za njega se također koristi izraz **gema**. U prošlosti, pogotovo u doba antike, predstavljali su jedan od najluksuznijih, odnosno najdragocjenijih predmeta. U zapadnom svijetu je bilo tradicionalno graviranje samo sa jedne strane, odnosno korištenje tehnike tiska (italijanski: ).

Literatura
----------

* Boardman, John. *Island Gems*, 1963.
* Boardman, John. *Archaic Greek Gems*, 1968.
* Brown, Clifford M. (ed). *Engraved Gems : Survivals and Revivals*, National Gallery of Art Washington, 1997. ISBN 0-89468-271-7, 9780894682711

Eksterni linkovi
----------------

***Rezbareni dragulj*** na Wikimedijinoj ostavi

* Beazley Archive Arhivirano 2010-08-19 na Wayback Machine-u, opsežna stranica o klasičnim draguljima
* *Carvers and Collectors*, izložba u galeriji Getty Villa
* Digital Library Numis (DLN) Arhivirano 2011-08-16 na Wayback Machine-u, knjige i članci o rezbarenim draguljima
**Agronomski i mašinski univerzitet Alabame** je javni istorijski crni univerzitet smješten u Normalu sjevernom dijelu Huntsvillu na sjeveru Alabame. Univerzitet je osnovan 1875. godine, a danas ga pohađa oko 5 500 studenata. Prema odluci državnih vlasti Alabame, donešenoj 1873. godine, ime univerziteta je bilo **Državna učiteljska škola i univerzitet za obrazovanje obojenih učitelja i studenata**. Do 1890. univerzitet je pohađalo 300 studenata kojima je predavalo 11 profesora. 1896. univerzitet mijenja ime u **Državni agronomski i mašinski koledž za crnce**. 1919. univerzitet ponovno mijenja ime, ovoga puta u **Državni agronomski i mašinski institut za crnce**. 1948. ime je promijenjeno u **Agronomski i mašinski koledž Alabame** da bi 1969. poprimio svoj današnji naziv. Danas oko 40% studenata na univerzitetu dolazi iz obitelji u kojima roditelji nisu pohađali univerzitet. Studenti dolaze iz gotovo svih američkih saveznih država i desetak stranih država. Na univerzitetu se predaje oko 40 programa preddiplomskih, 20 diplomskih i 4 doktorska studija.

Vidi još
--------

* Visoko obrazovanje u Sjedinjenim Američkim Državama
* Akreditacija institucija za visoko obrazovanje u SAD-u

Vanjske veze
------------

* Official website
**Prave košljoribe (Teleostei)** su ribe sa potpuno okoštalim skeletom izgrađenim od koštanih pršljenova na koje se nadovezuju parna rebra. Pošto su filogenetski najmlađa grupa među ribama one se sada nalaze u dobu napredovanja i procvata. Pripada im najveći broj današnjih riba, oko 97% ili oko 20.000 vrsta

Telo im je pokriveno krljuštima koje naležu jedan na drugu kao crepovi na krovu. Samo kod pojedinih u koži nema krljušti, kao npr. kod somova i jegulji. Razlikuju se dva tipa krljušti:

1. cikloidne, koje su u vidu pločica sa glatkom zadnjom ivicom
2. ktenoidne, takođe, u vidu pločica, ali sa nazubljenom zadnjom ivicom.

Pokazuju veliku raznovrsnost kako u načinu života tako i građe. Žive i u slatkim i u slanim vodama, a veličina im se kreće od malenih, od 1 cm pa do onih dužine 4–5 m, kao što je npr. tunj.

Dišu pomoću škrga, a mnoge imaju sposobnost udisanja atmosferskog vazduha. Škržni aparat se sastoji od četiri škrge smešetene u zajedničkoj škržnoj duplji i pokrivene koštanim poklopcem. Za udisanje atmosferskog vazduha služe im naročita proširenja u škržnim dupljama koja su bogato snabdevena mrežom krvnih sudova.

Oplođenje je kod najvećeg broja vrsta spoljašnje, mada je kod manjeg broja prisutno i unutrašnje oplođenje. Polažu veliki broj jaja, a razviće je kod najvećeg broja vrsta direktno. Neke vrste, kao npr. jegulja, u toku razvića doživljavaju preobražaj, dok druge prelaze u vreme mresta ogromne razdaljine čak i do nekoliko hiljada kilometara (jegulje, lososi) savlađujući pri tome sve prepreke (slapove, brzake i dr.).

Klasifikacija
-------------

*Glavni članak: Klasifikacija košljoriba*
Ogroman broj vrsta koje pripadaju ovom redu čini njihovu sistematiku vrlo složenom. Morfološke osobine koje služe kao kriterijumi za njihovu klasifikaciju su:

* koštane žbice leđnih peraja
* oblik i građa krljušti
* položaj trbušnih peraja i njihov odnos prema grudnim perajima
* riblji mehur i dr.

Literatura
----------

* Brem, A. E.: Život životinja, Prosvjeta, Zagreb, 1982.
* Kalezić,M.:Osnovi morfologije kičmenjaka, Savremena administracija, Beograd, 1995.
* Kalezić, M.: Hordati, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu, 2000.
* Marcon, E. Mongini, M: Sve životinje sveta, IRO *Vuk Karadžić*, Beograd, 1986.
* Radović, I. Petrov, Brigita: Raznovrsnost života 1 - struktura i funkcija, Biološki fakultet Beograd i Stylos Novi Sad, Beograd, 2001.
* Ratajac, Ružica: Zoologija za studente Poljoprivrednog fakulteta, PMF u Novom Sadu i MP *Stylos* Novi Sad, 1995.

Vanjski linkovi
---------------

* BioNet škola
Položaj Amfipolisa   
 40°49′N 23°51′E﻿ / ﻿40.82°N 23.85°E﻿ / 40.82; 23.85Koordinate: 40°49′N 23°51′E﻿ / ﻿40.82°N 23.85°E﻿ / 40.82; 23.85
**Amfipolis** (starogrčki:  – *Amphípolis*) je bio stari grčki grad u oblasti koju su nekada nastanjivali Edoni, a koja se danas nalazi u grčkoj periferiji Centralna Makedonija. Sagrađen je na platou iznad istočne obale rijeke Strymon oko 5 km od Egejskog mora. Osnovan je godine 437. pne. a napušten je u 8. vijeku n.e. Na njegovom lokalitetu se nalazi suvremena općina Amfipoli (grčki: ), koja administrativno pripada prefekturi Ser i ima 3.623 stanovnika (popis 2001.).

Amfipolis u pop kulturi
-----------------------

Xena, istoimena junakinja popularne TV-serije *Xena: Warrior Princess*, je bila rođena u Amfipolisu i u nekim epizodama je nazivaju *Ksenom iz Amfipolisa*. Xena i njena pratilja Gabrielle iz Potideje su često putovale u Amfipolis.

Znameniti Amfipolitanci
-----------------------

* Demetrije iz Amfipolisa, Platonov učenik
* Zoilo (400. pne.-320. pne.) gramatičar i filozof kiničke škole
* Pamfilov slikar, vođa sikionške škole i učitelj Apela
* Etion, vajar
* Filip iz Amfipolisa, historičar
* Nearh, makedonski admiral
* Erigije, makedonski general
* Damasija iz Amfipolisa, pobjednik Stadionske utrke na Olimpijadi 320. pne.
* Hermagora iz Amfipolisa (c. 225. pne.), stoički filozof, sljedbenik Perzeja iz Kitiona
* Damip, pitagorejac

Vanjske veze
------------

***Amfipolis*** na Wikimedijinoj ostavi

* Demographic Information from Greek Travel Pages
* Livius.org: Amphipolis

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 315170124
* LCCN: sh91004366
* GND: 4273369-8
* SUDOC: 03151586X
* BNF: cb12271595c (podaci)
* NKC: ge869203

 |
*Glavni članak: Kašmirski šaivizam*
**Pratyabhijna** (IAST *Pratyabhijñā*; sanskrit: प्रत्यभिज्ञा), predstavlja ogranak kašmirskog šaivizma, odnosno idealističku monistističku i teističku filozofiju koja je nastala u Indiji u 9. vijeku. 

Sistem je ime dobio po svom najpoznatijem tekstu *Isvara Pratyabhijna Karika* čiji je autor Utpaladeva. Riječ *Pratyabhijna* je nastala od *prati* - "ono što se nekad znalo, a danas se čini zaboravljeno", *abhi* - "neposredno" i *jna* - "znati". Obično se prevodi kao neposredno znanje samog sebe ili samoprepoznavanje.

Centralna teza ovog filozofije navodi da je *sve Šiva*, aposlutna svijet, te da je moguće *prepoznati* ovu temeljnu stvarnost, te biti oslobođen ograničenja i identificirati se sa Šivom u blaženstvu. Tako rob (*pasu* - ljudsko stanje) postaje gospodar (*pati* - božansko stanje).

Napomene
--------

1. ↑  The Philosophy of Saivism 1 - S. Kapoor, p. 254
2. ↑  Pratyabhijnahrdayam - J. Singh, p. 117
3. ↑  The Yoga of Kashmir Shaivism - S.Shankarananda, p. 45
4. ↑  The Philosophy of Saivism 1 - S. Kapoor, p. 254
**NKC** je češka nacionalna normativna kontrola osobnih i korporativnih imena. Od starta 1996. godine bazom podataka upravlja Nacionalna knjižnica Češke Republike.

Upotreba baze podataka NKC
--------------------------

Normativna kontrola omogućuje nam otkrivanje bibliografskih i normativnih podataka i pronalaženje svih djela autora pod svim oblicima imena pod kojima ista osoba objavljuje. Jer ponekad se u publikaciji pojavljuje objavljivanje autorskog imena (ili pseudonima), koje nije identično s onim imenom koje se najčešće pojavljuje na njegovim djelima. Identifikator NKC rješava problem poteškoće u prepoznavanju određenog autora uzrokovan i činjenicom da se neka osobna prezimena mogu formalno promijeniti npr. nakon vjenčanja. Katalog knjižnice pruža pregled knjižničnih materijala i organizira se prema svojoj funkciji, koja potječe od specifičnih korisničkih potreba. Zadatak autorskog knjižničnog kataloga je da se u njemu sva djela jednog autora pokažu na jednom mjestu, bez obzira na ime kojim je potpisao svoj rad.

Vidi još
--------

* Virtualna međunarodna normativna datoteka (VIAF)
* Bibliotečna klasifikacija

Literatura
----------

* KUNT, Miroslav. Autoritní záznamy a jejich využití v archivnictví. Archivní časopis. 2010, roč. 60, str. 134–155. ISSN 0004-0398.
* LENHART, Zdeněk. Národní autority v muzeích a galeriích, interoperabilita s NK ČR. Archivní časopis. 2008, roč. 58, str. 231–235. ISSN 0004-0398.

Eksterni linkovi
----------------

* autority.nkp.cz – portal posvećen normativnoj kontroli Nacionalne knjižnice Češke republike
* NKC baza podataka – online pristup katalogu normativne kontrole Nacionalne knjižnice Češke republike
*Za ostale upotrebe, v. Leskovica.*

  
Koordinate: 41° 35′ 45" SGŠ, 22° 14′ 38" IGD

**Leskovica** (mak. *Лесковица*) je naselje u Republici Makedoniji, u središnjem delu države. Leskovica je selo u sastavu opštine Štip.

Prirodni uslovi
---------------

Leskovica je smeštena u središnjem delu Republike Makedonije. Od najbližeg grada, Štipa, naselje je udaljeno 20 kilometara južno.

Naselje Leskovica se nalazi u istorijskoj oblasti Lakavica. Naselje je položeno u dolini reke Krive Lakavice, leve pritoke Bregalnice. Južno od naselja izdiže se planina Serta (Konečka Planina). Nadmorska visina naselja je približno 520 metara.

Mesna klima je blaži oblik kontinentalne zbog blizine Egeja (žarka leta).

Stanovništvo
------------

Leskovica je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imala 113 stanovnika.

Većinsko stanovništvo su etnički Makedonci (98%), a ostalo su Srbi (2%).

Pretežna veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje.

Selo danas
----------

Selo je elektrifikovano, ali kao mnoga makedonska planinska sela nema kanalizacioni sistem. 

Mnogo mladog stanovništva se iselilo u okolne gradove tako da je većina stanovništva stara preko 60 godina.

Leskovica je poznata po hladnoj izvorskoj vodi i nekoliko česama se nalaze u selu. Lokalan vodovod se snabdeva sa vodom iz ovih izvora. 

Slava sela je Velika Gospojina. U selu postoji crkva. 

Sa Štipom Leskovica je povezana gradskim transportom i autobus za Štip ide dva puta dnevno.

Vidi još
--------

* Spisak sela u Makedoniji

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

* www.stip.gov.mk Zvanična stranica opštine Štip

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Štip |
| --- |
| **Štip** • 
Baltalija •
Brest •
Vrsakovo •
Goračino •
Dobrošani •
Dolani •
Dragojevo •
Edeklerci •
Jamularci •
Kalapetrovci •
Koševo •
Krivi Dol •
Lakavica •
Leskovica •
Lipov Dol •
Ljuboten •
Nikoman •
Novo Selo •
Penuš •
Piperevo •
Počivalo •
Puhče •
Sarčijevo •
Selce •
Skandalci •
Sofilari •
Stari Karaorman •
Stepanci •
Suvo Grlo •
Sudić •
Suševo •
Tanatarci •
Testemelci •
Toplić •
Tri Češmi •
Hadži Redžeplija •
Hadži Sejdelija •
Hadži Hamzalija •
Creška •
Čardaklija •
Čiflik •
Šašavarlija •
Šopur |  |
Zemaljska radio stanica njemačke avijacije (*Luftwaffe*) u WW II
Zemaljska stanica
 Amaterska radio stanica
**Radio-stanica** (skraćeno: **stanica**) je – prema **članu 1.61** Međunarodnih telekomunikacijskih unija (ITU). RR – definirana kao "jedan ili viđe or transmitera ili prijemnika ili kombinacije transmitera i prijemnika, uključujući i dodatnu opremu, koja je neophodna na lokaciji radio-komuniciranja. Svaka stanica bi trebalo da bude registrirana kod stalnog ili povremenog operatera.
Mobilne radio-stanice su, od otkrića so danas, na različitim talasnim dužinama, imale veoma važnu ulogu u komuniciranju u različitim špijunskim i ratnim operacijama. Također su značajne i u koordinaciji djelovanja u slučaju elementarnih nepogoda , akcija spašavanja i u drugim situacijama.

Radio-stanice relativno velike i široke moći, danas imaju i radioamateri, uz dozvolu ovlaštenih operatera i nadležnih državnih organa.

Literatura
----------

1. ↑  ITU Radio Regulations, Section IV. Radio Stations and Systems – Article 1.61, definition: Radio station

Vidi još
--------

* Radio
* Televizija
* Telekomunikacije
**Leskovački roštilj** predstavlja skup pečenih jela karakterističnih po ljutom ukusu, pretežno sačinjenih od mesa.

Leskovački roštilj bazira se isključivo na crvenom junećem mesu. Roštiljsko meso se peče dobro usoljeno. Leskovačka kuhinja pripada kuhinjama sa najvećim učešćem povrća u vidu velikog broja različitih vitaminskih salata. Začini koji se koriste su biljnog porijekla, takođe puni minerala i vitamina. Masnoće životinjskog porekla su zastupljene u minimalnim količinama, a ulje se koristi isključivo u sirovom stanju. Ljuti dodaci su neobavezni. Leskovački kulinarski specijaliteti se pripremaju na otvorenoj vatri, na ćumuru, što im obezbeđuje izuzetan ukus i sočnost.

### Priprema mesa

Dok nisu postojale mašine za mlevenje mesa, meso je sjeckano na panju. Tradicionalisti i danas smatraju da je to najbolji način pripreme, jer meso, navodno, ostaje sočno i ne može da pregori. Oni ne priznaju šajbne i levke, kao ni pečenje na plinskim i električnim pećima već samo skare (roštilje) sa žarom od drvenog ćumura uz okretanje mesa isključivo golim rukama.

Leskovčani su postigli vrhunsko majstorstvo u izboru mesa za roštilj, pripremanju i pečenju. Kažu da je za roštilj najvažnije dobro pripremiti meso.

Meso najprije odstoji, pa se nakon mljevenja opet ostavlja da odstoji na temperaturi do 4°C oko 24 sata, pa se opet samelje i dobro umijesi. Od ovako pripremljenog mesa prave se leskovački specijaliteti.

Vidi još
--------

* Roštiljijada
**Radio-PTT Vision** je bila prva javna televizijska stanica, odnosno televizijska mreža u Francuskoj, čiji se program emitirao od 1935. do 1937. te od koje vuče porijeklo današnji francuski televizijski kanal TF1. Nastala je na temelju eksperimenata televizijskog pionira Renéa Barthélemyja, koji su 1931. izazvali zanimanje francuskog ministra pošta, telegrafa i telefona (PTT) Henrija Queillea i koji je Barthelemyja angažirao da ih vodi u okviru njegovog ministarstava. Radovi su se, međutim intenzivirali tek kada je 1934. novi ministar postao Georges Mandel, duboko impresioniran BBC-jevim eksperimentalnim programom. Mandela je još više impresioniralo to što se Barthelemyjev sistem mehaničke televizije bio kvalitetniji od sistema koga je koristio John Logie Baird u BBC-ju. 

Prva kratka emisija, u kojoj je nastupila Mandelova prijateljica, glumica Beatrice Bretty, je emitirana 17. februara 1935. godine. Sa službenim radom je počela 26. aprila iste godine, koristeći sistem od 60 linija po slici i odašiljač na vrhu Eiffelovog tornja. Barthelemy je nastavio usavršavati sistem, te je već u novembru iste godine započeto emitiranje programa sa slikom od 180 linija.

Pretpostavlja se da prvih nekoliko godina - kada se program obično emitirao nekoliko sati dnevno - Radio-PTT Vision nije gledalo više od nekoliko hiljada gledatelja. Televizijski aparati su tada bili izuzetno skupi - od 6000 do 8000 franaka (otprilike 6000 eura preračunato u današnju vrijednost), te ih je prodano tek nekoliko stotina. Usprkos toga su u emisijama Radio-PTT Vision nastupali neki od najuglednijih francuskih zabavljača kao Sacha Guitry, Serge Lifar i Maurice Chevalier.

Nakon što je u Francuskoj 1936. vlast preuzela vlada Narodnog fronta, Mandelov nasljednik Robert Jardillier je inzistirao da se napusti sistem mehaničke, odnosno uvede sistem potpuno elektronske televizije koji se tada počeo koristiti od strane BBC-ja, te u SAD i Njemačkoj. Zahvaljujući njegovom zalaganju, uveden je novi standard od 455 linija po slici. Radio-PTT Vision je u julu 1937. ukinuta, odnosno preustrojena u Radiodiffusion nationale Télévision, mrežu koja će do 1939. biti formalno odvojena od Ministarstva PTT i raditi do početka drugog svjetskog rata.

Vanjske veze
------------

* (`fr`)  (PDF) René Barthélémy se souvient de Georges Mandel, *Bulletin du Comité d’histoire de la télévision* 3eme mars 1982[*mrtav link*]
**Antiestablišment** (engleski: ), naziv za pojedince, grupe ili pokrete koji otvoreno iskazuju neprijateljstvo prema establišmentu u nekom društvu ili državi, najčešće tako što svojim riječima i djelom dovode u pitanje njegove "temeljne" vrijednosti ili simbole. Izraz je populariziran u SAD, a kasnije i u drugim zapadnim državama 1960-ih, kada se često koristio kako bi opisao razne kontrakulturne pokrete tadašnje omladine, koji su svojim načinom života izazivali konzervativni establišment ranijih generacija.

Postoje različiti oblici antiestablišmentskog ponašanja, bilo da je riječ o "nemoralnom" odijevanju, korištenju "neprikladnih" riječi u svakodnevnom govoru, ispovijedanju "bizarnih" religija, slušanju "neumjetničke" muzike ili zagovaranju "neprihvatljivih" političkih stavova. Što se u konkretnom slučaju može smatrati antiestablišmentom, a što ne, ovisi prije svega o određenim prilikama u društvu i historijskim okolnostima. Kao jedan od primjera mogu poslužiti države bivše Jugoslavije gdje je do kraja 1980-ih antikomunistička ideologija bila u domenu antiestablišmenta, da bi nakon propasti komunističkih režima postala dio establišmenta.

Vidi još
--------

* disident
* rubna nauka
* rubna politika
* antipolitika
**Radikovci** su naselje u Hrvatskoj, regiji Slavoniji u Osječko-baranjskoj županiji i nalaze se u sastavu grada Donjeg Miholjca.

Zemljopisni položaj
-------------------

Radikovci nalaze se na 96 metara nadmorske visine u nizini istočnohrvatske ravnice, a sjeverno od sela protječe rijeka Karašica. Selo se nalazi na županijskoj cesti ŽC 4047 Miholjački Poreč D53- Črnkovci D34. Susjedna naselja: zapadno Miholjački Poreč te sjeverozapadno Rakitovica. Istočno se nalaze Čamagajevci a južno Magadenovac i Šljivoševci naselja u sastavu općine Magadenovac. Pripadajući poštanski broj je 31543 Miholjački Poreč, telefonski pozivni 031 i registarska pločica vozila NA (Našice). Površina katastarske jedinice naselja Radikovci je 9,24 km2.

Povijest
--------

Stanovništvo
------------

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2011.***

Crkva
-----

U selu se nalazi rimokatolička crkva Sv. Ane koja pripada istoimenoj katoličkoj župi i donjomiholjačkom dekanatu Đakovačko-osječke nadbiskupije. Crkveni god (proštenje) ili kirvaj slavi se 26. srpnja.

Obrazovanje i školstvo
----------------------

U selu se nalazi škola do četvrtog razreda koja radi u sklopu Osnovne škole Matija Gubec u Magadenovcu.

Kultura
-------

Kulturno umjetničko društvo "Sveta Ana" Radikovci osnovano je 17. siječnja 2010. godine.

Kulturno športski događaj "Praćkijada" održava se u prvom tjednu mjeseca rujna. Sudionici ove manifestacije natječu se u gađanju praćkom.

Šport
-----

NK Bratstvo Radikovci natječe se u sklopu 2.ŽNL NS Valpovo- NS D. Miholjac. Klub je osnovan 1937.

Ostalo
------

U selu djeluje Dobrovoljno vatrogasno društvo Radikovci, Udruga "Praćkijadaˇ" Radikovci, te Lovačko društvo "Jelen" Radikovci.

Izvori
------

1. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr

Vanjska poveznica
-----------------

* 
* Arhivirano 2014-02-01 na Wayback Machine-u

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Radikovci** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*


| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Grada Donjeg Miholjca |
| --- |
| Donji Miholjac • Golinci • Miholjački Poreč • Podgajci Podravski • Radikovci • Rakitovica • Sveti Đurađ |
NK **Adriatic** je hrvatski nogometni klub iz Splita.

O klubu
-------

NK **Adriatic** je osnovan je 25. svibnja 2010. godine. Brzo nakon osnutka NK **Adriatic** je stekao veliku popularnost među mladim nogometašima, pa je interes dječaka za upis u klub nadmašio sva početna očekivanja. Klub se natječe u 1.županijskoj ligi Splitsko-dalmatinske županije.

*Osnivač* kluba je: Franko Bogdan.

Igralište
---------

NK **Adriatic** svoje utakmice kao domaćin igra na terenu CTS (pomoćnom terenu RNK Split) stadiona Park mladeži.

Škola nogometa
--------------

Natječu se u uzrastima pionira, kadeta i juniora. Za NK **Adriatic** se može reći da se već u prvoj natjecateljskoj sezoni pozicionirao među tri najjača omladinska pogona u Dalmaciji, s tim da je u programu kluba i organizacija dvaju dječjih turnira, Adriatic Cupa, koji je održan u veljači 2011. (Lokomotiv Moskva je osvojio turnir), te natjecanje za najmlađe „Prvi koraci", koje je popularnost steklo još u vrijeme dok je alfa i omega kluba Franko Bogdan vodio školu nogometa vranjičkog Omladinca. Taj uskrsni turnir ujedno je i najmasovnije nogometno natjecanje na ovim prostorima.

Vanjske poveznice
-----------------

* Klupske stranice Arhivirano 2011-08-31 na Wayback Machine-u
**Antieuropeizam** ili **antievropejstvo** je izraz koji u svom najširem značenju označava mržnju, antipatiju i nesklonost prema Evropi, evropskoj kulturi i Evropljanima općenito. Ponekad se za njega koristi i izraz **eurofobija**, a prvenstveno se odnosi na fenomene vezane uz područja izvan Evrope kao što su Azija, Afrika, Oceanija i Amerike, a ponekad i rubna područja koja se iz geografskih i kulturnih razloga ne smatraju dijelom "pravom Evropom" (Britanski Otoci, Skandinavija, Balkan). Antieuropejstvo se u modernom političkom diskursu često poistovjećuje sa euroskepticizmom, iako je riječ o specifičnom fenomenu.

Prvi fenomeni koji bi se mogli okarakterizirati kao antievropejstvo datiraju iz ranog srednjeg vijeka, odnosno pojave islama i arapskih osvajanja koji su preostala kršćanska područja Evrope učinila zasebnom cjelinom u odnosu na ostatak svijeta. Uz predrasude temeljene na religijskim razlikama, odnosno stav o Evropljanima kao nevjernicima, među muslimanima Azije i Afrike se na Evropljane gledalo i kao na "primitivce", čemu je doprinijelo zaostajanje evropske kulture i tehnologije, odnosno evidentno siromaštvo u odnosu na tadašnji daleko bogatiji islamski svijet; antievropskim osjećajima među muslimanima su, pak, od početka 2. milenijuma doprinijeli i krstaški ratovi koji su stvorili reputaciju Evropljana kao "barbara". U ostalim dijelovima svijeta se antieuropeizam javlja od 16. vijeka kao ksenofobna reakcija na misionare, trgovce i osvajače koji su za vrijeme i nakon Doba otkrića provodili evropsku kolonizaciju novootkrivenih kontinenata i područja.

U 20. vijeku, pogotovo nakon procesa dekolonizacije u zemljama Trećeg svijeta, antieuropeizam se često odlikuje kroz radikalno odbacivanje zapadne kulture, etničko čišćenje i progone potomaka evropskih doseljenika, a u nekim slučajevima čak i dostignuća evropskih tehnologija. Jedan od blažih primjera predstavlja Iran gdje je nakon islamske revolucije odbačeno nošenje "evropske" kravate kao simbola prevladane potčinjenosti Zapadu.

Poseban oblik antieuropeizma se razvio čak i među potomcima evropskih doseljenika, odnosno zemljama koje su nastale kao evropske kolonije. Tamo se na Evropu gleda kao "degeneriranu", "iskvarenu" i "dekadentnu", odnosno smatra se kako su se Evropa odrekla zapadnih vrijednosti, a Evropljani postali "slabići" nasuprot potomaka kolonista koji su te vrijednosti očuvale. Taj je stav možda najviše karakterističan za SAD, a posebno je došao do izražaja neposredno pred i na početku rata u Iraku kada je protivljenje ratu od strane vodećih evropskih država kao Njemačka i Francuska postalo povodom za provalu negativnih stereotipa u američkoj javnosti, obično vezanih uz pojam Stara Evropa.

| * p
* r
* u
Kulturne, nacionalne i etničke ksenofobije |
| --- |
| 
* Albanci
* Amerikanci
* Arapi
* Armenci
* Australci
* Bugari
* Englezi
* Evropljani
* Filipinci
* Francuzi
* Grci
* Hinduisti
* Hispanjolci
* Hrvati
* Indijci
* Iranci
* Irci
* Italijani
* Japanci
* Jevreji
* Jugoslaveni
* Katalonci
* Kinezi
* Korejci
* Kršćani
* Mađari
* Malajci
* Muslimani
* Nijemci
* Paštuni
* Poljaci
* Portugalci
* Romi
* Rumuni
* Rusi
* Slaveni
* Srbi
* Škoti
* Turci
* Ukrajinci

 |
**Radio B92** je osnovan 25.maja 1990. kao radio za prenošenje stranih novosti i popularne muzike u to vreme.

#### 2000-2010

Radio B92 2000-ih je promenio mnogo toga što je doprinelo televiziji B92 koja je nastala 2000. godine.2007-09 godine su bili strimovane pesme sa emisije Karaoke Obračun

#### 2010-2011

7.aprila 2010. kada je B92 promenio ident. Radio B92 je takođe promenio ident koji nije drugo trajao

#### 2011-2015

29.marta 2011. Radio B92 menja ime u B92 FM gde puštaju pesme iz ranih 2010-ih.A od 11.oktobra 2011. se B92 FM pušta i na TV B92 Info.

#### 2015-present

7.septembra 2015. B92 FM menja ime ponovo u Radio B92 i sam logo je tog dana promenjen.A od 2019. se puštaju i hitovi sa IDJ-a.

Frekvencije (MHz)
-----------------

* 91,3 Pirot
* 92,5 Beograd - Voždovac
* 92,7 Novi Pazar
* 97,1 Užice
* 98,1 Vranje
* 101,6 Kikinda
* 101,7 Vršac
* 102,3 Šumadija - Rudnik
* 102,7 Nova Varoš, Priboj, Prijepolje - Bitovik
* 103,2 Novi Sad, Fruška gora - Iriški venac
* 103,4 Sombor
* 103,9 Ćuprija
* 103,9 Subotica
* 104,6 Niš - Jastrebac
* 104,8 Negotin, Zaječar, Bor - Deli Jovan
* 105,6 Čačak - Ovčar
* 105,8 Gučevo
* 106,3 Valjevo
* 106,6 Kopaonik

Povezano
--------

* B92
* TV B92

Spoljašnje veze
---------------

***Radio B92*** na Wikimedijinoj ostavi

* Radio B92

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* SUDOC: 128424583

 |
Nintendo zabavni sistem
**Nintendo Entertainment System** (skraćeno **NES** ili Nintendo) je osmobitna igračka konzola koju je u promet pustio Nintendo u Severnoj Americi, Brazilu, Evropi i Australiji 1985. godine. U većem delu Azije uključujući i u Japanu (gde se je NES prvi put pojavio 1983. godine) zatim na Filipinima, Tajvanu, u Vijetnamu i Singapuru NES se je prodavao pod imenom **Family Computer** (jap. skraćeno **Famicom** ili kraće **FC**). U Severnoj Koreji licenca je poverena Hyundai Electronicsu, koji je prodavao NES kao **Comboy**.

Najprodavnija igračka konzola svog vremena u Aziji i Severnoj Americi (Nintendo je tvrdio da je prodao više od 60 miliona konzola širom sveta), pomogla je oporavku američke igračke industrije, nakon njene propasti 1983. godine. NES je postavio standarde za sledeće konzole u svemu počevši od dizajna igara (igra Super Mario Bros je popularisala žanr platformi i uvela elemente koji će biti kopirani u mnogim sličnim igrama), izgleda upravljača (Dopadljivost D-pad upravljača koji je koristio NES, a za koji je dobio Technology & Engineering Emmy Award, iskoristiće sve naredne zapaženije konzole). Takođe sa NES-om Nintendo je uveo pravilo u poslovnom obrazcu za licencu za neovisne izdavače.

Izvori
------

1. ↑  Skraćenica *NES* se na engleskom može izgovarati kao jedna riječ (kao npr. "NATO") sa različitim načinima izgovaranja ili svako slovo zasebno (kao npr. "IBM"). U pisanom jeziku izbor neodređenog člana može biti problematičan zbog tih razlika u izgovoru.
2. ↑  „Breaking the Ice: South Korea Lifts Ban on Japanese Culture". *Trends in Japan*. December 7.
3. ↑  Consalvo, Mia (2006). „Console video games and global corporations: Creating a hybrid culture" (PDF). *New Media Society* **8** (1): 117-137. DOI:10.1177/1461444806059921. Arhivirano iz originala na datum 2008-02-28. Pristupljeno 2010-04-16.
4. ↑  „15 Most Influential Games of All Time". GameSpot. str. p. 6. Arhivirano iz originala na datum 2013-05-20. Pristupljeno 24. 10. 2007.
5. ↑  "Nintendo Wins Emmy Award" (Press release). Nintendo. 2007-01-15. Arhivirano iz originala na datum 2007-02-19. Pristupljeno 2007-10-27.
6. ↑  National Academy of Television Arts And Sciences. Outstanding Achievement in Technical/Engineering Development Awards Arhivirano 2008-02-28 na Wayback Machine-u
7. ↑  Sanchez-Crespo, Daniel (08. 09. 2003.). *Core Techniques and Algorithms in Game Programming*. New Riders Games. str. 14. ISBN 0131020099.

Eksterni linkovi
----------------

***Nintendo Entertainment System*** na Wikimedijinoj ostavi
"**Nothing Else Matters**" je singl američkog heavy metal sastava Metallica. Pjesma je objavljena na njihovom petom studijskom albumu *Metallica*.

Povijest
--------

Pjevač i gitarist Metallice James Hetfield napisao je pjesmu dok je pričao telefonom sa svojom tadašnjom djevojkom. Dok je držao telefon u jednoj ruci, s drugom je rukom svirao po praznim žicama E, G, H, E na gitari, koji su postali prva četiri tona u pjesmi. Tekst pjesme posvećen je njegovoj djevojci koji glasi *So close, no matter how far* što ukazuje da povezanost dijele čak i kad je Hetfield na turneji. U početku pjesma nije trebala biti objavljena, jer je Hetfield tvrdio kako ju je napisao za sebe, no kad ju je bubnjar Lars Ulrich čuo, pjesma se počela smatrati kao singl za album.

Pjesma je uskoro postala glavni simbol Metallice na koncertima te je posvećena obožavateljima. Može se naći na sljedećim koncertnim albumima: 

* *Live Shit: Binge & Purge*
* *S&M*
* *The Big 4 Live from Sofia, Bulgaria*

Kompozicija
-----------

S obzirom da je Hetfield svirao ritam gitaru u prethodnih pet albuma, "Nothing Else Matters" je jedna od rijetkih pjesama Metallice kojoj Hetfield svira gitarski solo umjesto Hammetta.

Videospot
---------

Videospot je premijerno prikazan na MTV-ju 26. veljače 1992. pod režijom Alana Dubina, prikazuje Metallicu u studiju. MTV nije prikazao dio spota u kojem se plakati golotinje u studiju i slika Kipa Wingera na zidu u koju Lars Urlich baca strelice za pikado.

Na DVD video kompilaciji benda, posteri su cenzurirani, ista stvar učinjena je i u spotovima za pjesme "Turn the Page" i "Whiskey in the Jar".
**Prvi lionski koncil** bio je trinesti ekumenski koncil održan 1245. za pontifikata pape Inocenta IV. 1245. u Lyonu.

Karakteristike i historija
--------------------------

Inocent IV. je iz Rima kog je opsjedao Friedrich II u Lyon stigao 2. decembra 1244. pa je koncil započeo s radom početkom 1245. Ne zna se točno pred koliko sudionika, po jednom kroničaru iz Erfurta 250, dok je po nekom Menconu bilo prisutno čak preko 300 uz tri patrijarha. Po puno skromnijim procjenama na koncilu se okupilo samo oko 150 biskupa.

Papa je obnovio zahtjev da crkva ekskomunicira cara Svetog rimskog carstva Friedricha II, kog je optužio za četiri zla; krivokletstvo, ratobornost (narušavanje mira), svetogrđe i herezu. Friedrichov predstavnik Taddeo da Sessa, pokušao je opravdati cara i naveo brojne razloge koji su ga spriječili da dođe na koncil i lično se brani, pa je papa 29. juna pristao da mu se da još deset dana da se pojavi na koncilu. Friedrich se nije pojavio ni na sjednici 5. jula, ali je Taddeo opet uspio dobiti odgodu do 17. jula, ali kad se ni tad nije pojavio koncil je izglasao ekskomuniciju, koju je potpisalo 150 biskupa.

Inocent se također angažirao da koncil da podršku francuskom kralju Louisu IX, u njegovim pripremama za Sedmi križarski rat.

Pored tih općih koncil je donio i nekoliko mjera koja su se odnosile isključivo na crkvu, od uvođenja obaveze Cistercitima da plaćaju desetinu, do novog poreza za jačanje Latinskog carstva iz Konstantinopolisa, kog bi plaćali oni koji tamo ne žive barem šest mjeseci u godini. Odobrena su pravila novom redu Grandmontinima i donesena jedna regula koja se zadržala do danas, da kardinali nose crveni šešir.

Koncil se bavio i žalbama engleskih delegata na visinu i dužinu poreza za oslobođenje Svete zemlje.

### Drugi lionski sabor

U Lyonu je 1274. održan i Drugi lionski koncil kog je organizirao papa Grgur X. nakon što je bizantski car Mihajlo VIII dao uvjerenja da je pravoslavna crkva spremna za ponovno ujedinjenje sa Katoličkom crkvom i Rimom.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Councils of Lyon*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 23. 3. 2018.
2. 1 2 3 4  „*First Council of Lyons (1245)*" (engleski). New Advent. Pristupljeno 23. 3. 2018.

Vanjske veze
------------

***Prvi lionski koncil*** na Wikimedijinoj ostavi

* *First Council of Lyons (1245)* (`en`)
* *Councils of Lyon* (`en`)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 312989860
* GND: 4114469-7

 |
**Feliks Lope de Vega i Karpio**  (šp. *Felix Lope de Vega y Carpio*, 25. novembar 1562. — 27. avgust 1635), španski pisac Zlatnog veka. Napisao oko 1800 komedija od kojih je sačuvano blizu 500, 400 religioznih drama, mnogobrojne međuigre, pastoralni roman (Arkadija, 1598), mistične i burleskne pesme. Ovaj genijalni stvaralac nalazi svoje teme u Bibliji, mitologiji, antičkoj, stranoj i naročito španskoj istoriji, u pastoralnim i viteškim romanima, istočnjačkim basnama, italijanskim novelama, folklornim legendama, hagiografijama, seljačkim ili gradskim običajima, narodnim pesmama i velikim tokovima unutrašnje i spoljne politike (Fuenteovehuna, 1612-1614; Peribanjes i vitez od Okanja, 1614; Baštovanov pas; Kirka. 1624; Vitez od Olmeda, 1641).

Literatura
----------

***Lope de Vega*** na Wikimedijinoj ostavi

Pavlović-Samurović LJ. Soldatić D. Španska književnost 1. Nolit, Beograd 1985.


|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 89773778
* LCCN: n79040104
* ISNI: 0000 0001 2102 9775
* GND: 118626353
* SELIBR: 200341
* SUDOC: 027179206
* BNF: cb11927819k (podaci)
* BIBSYS: 90648457
* MusicBrainz: 6fa232d8-bbe1-425b-865c-c822fa3714ee
* NLA: 35963389
* NDL: 00526993
* NKC: jn19981002314
* RSL: 000081471
* BNE: XX1719671
* CiNii: DA00282092
* CONOR.SI: 15142499
* NSK: 000004335

 |
Crtež božanstva identifikovanog kao Lug, otkriven u Parizu.
**Lug** (Lugos, Lugus) je keltsko božanstvo, a možda čak i vrhovni bog svih Kelta.

Mitologija
----------

U irskim i britanskim legendama opisivan je kao mlad, snažan i lep bog koji poseduje oružje kojim uništava neprijatelje ljudi i bogova; čarobno koplje i ogromnu praćku. Najpoznatiji mit je o njegovom dolasku među narod boginje Dane. Na čelu tog naroda se nalazio Nuada, koji ga je primio na svoj dvor tek kada se uverio da je Lug upućen u sve veštine zanata. Zajedno sa narodom boginje Dane, učestvovao je u pripremama za borbu sa Fomorijanima, a pred samu odlučujuću bitku Nuada mu je čak ustupio svoj presto.

Kult i uticaj
-------------

U keltskoj mitologiji Lug je zaštitnik trgovine i zanatstva, prvenstveno metalurgije. U Irskoj je smatran pronalazačem svih veština, mudracem i pesnikom. Zaštitnik je i puteva i putnika. Po njemu je nazvan Lion (Lugdunum), a i mnogi utvrđeni keltski gradovi nazivaju se tvrđava Luga. U Galiji je imao svetilišta u svim utvrđenim gradovima, dok su ga u Irskoj slavili na vrhovima brda. U njegovu čast svetkovan je praznik Lugnasad. U rimsko doba je na spomenicama prikazivan sa kaducejem i kesom novca u rukama, često u društvu sa boginjom Majom ili Rozmertom. Kasnije je izjednačen sa Merkurom. U velškom predanju Lug se naziva Leu Lau Gives.

Literatura
----------

1. 1 2  Cermanović-Kuzmanović, A. & Srejović, D. 1992. Leksikon religija i mitova. Savremena administracija. Beograd.
***Nouveau roman*** (srpskohrvatski: *novi roman*) je književni pravac koji se tokom 1950-ih godina razvio u Francuskoj kao romaneskni žanr koji je odudarao od klasične forme. Termin je prvi iskoristio Bernard Dort u travnju 1955. godine, a afirmirao ga je akademik Émile Henriot u novinama *Le Monde* tokom svibnja 1957. godine. Termin je upotrebljen kako bi se opisao opus autora koji eksperimentiraju u svakom romanu, stvarajući tako novi stil u svakom novom djelu, a Henriot ga je iskoristio povodom kritike romana *La Jalousie* Alaina Robbea-Grilleta. 

Upravo je Alain Robbe-Grillet, utjecajan pisac i teoretičar *novog romana*, napisao seriju eseja o prirodi i budućnosti romana, koji su kasnije sabrani u djelo *Pour un Nouveau Roman*. Odbacujući mnoge tradicionalne elemente romana, Robbe-Grillet je mnoge autore nazvao staromodnima zbog njihove fokusiranosti na radnju, dinamiku, narativnost, ideje i likove. Umjesto takvog pristupa, sugerirao je kako bi se roman trebao fokusirati na predmete; idealni *nouveau roman* bio bi apsolutno individualna verzija i vizija stvari koja bi radnju i likove podredila svijetu, a ne svijet istima. Roman bi tako trebao biti krojen prema individualnoj viziji samog autora, a ne prema koncepciji lika i predeterminirane radnje. 

No, unatoč epitetu *nouveauté*, *novi roman* je bio samo nastavak tendencija koje su se pojavile već ranije. Primjerice, Franz Kafka je u svojim djelima pokazao kako tradicionalna karakterizacija lika nije nužna za opstojnost samog romana, a James Joyce je isto pokazao i na primjeru radnje. Pisci apsurda već su bili dotakli neke od ideja koje su bile aktualne u *novom romanu*. 

*Nouveau roman* je imao utjecaja i na film, posebice kada su pisci Marguerite Duras i Alain Robbe-Grillet postali dio filmskog pokreta *Rive Gauche*, koji se danas smatra podžanrom novog vala. Njihova suradnja s Alainom Resnaisom producirala je klasike poput *Hiroshima mon amour* (1958.) ili *L'Année dernière à Marienbad* (1961.). I Durasova i Robbe-Grillet će se kasnije i sami posvetiti režiji. 

Autori
* Alain Robbe-Grillet
* Nathalie Sarraute
* Claude Simon
* Claude Ollier
* Robert Pinget
* Suzanne Prou
* Jean Ricardou
* Samuel Beckett
* Jean Cayrol
* Michel Butor
* Jean-Marie Gustave Le Clézio
* Marguerite Duras
* Claude Mauriac
Prizma
**Prizma** je poliedar određen s dva sukladna poligona koji leže u paralelnim ravninama i imaju paralelne odgovarajuće stranice. 
Ako su svi bočni rubovi okomiti u odnosu na bazu onda je prizma uspravna. Ona je pravilna ako su joj baze pravilni mnogokuti.

Ako su baze paralelogrami tada se prizma naziva paralelepiped i ima šest strana. 
Posebni slučajevi paralelepipeda su 

* kvadar kojem su baze pravokutnici
* kocka kojoj su baze kvadrati

Visina h prizme je dužina okomice koja je spuštena iz bilo koje točke jedne baze na ravninu druge baze.

Formule
-------

### Volumen

{\displaystyle V=B\cdot h}
gdje je *B* površina baze, a *h* visina prizme.

Volumen kocke **V = a3**

Volumen kvadra **V = abc**

### Oplošje

{\displaystyle O=2\cdot B+M}
gdje je *B* površina baze, a *M* površina plašta. 

Oplošje kocke **O = 6a2**

Oplošje kvadra **O = 2(ab + ac + bc)**

Pravilna prizma
---------------

Prizma je **pravilna** ukoliko je uspravna te joj je baza pravilan mnogokut. Kocka je četverostrana pravilna prizma.

### Formule

Oplošje pravilne prizme **2 B + P**, gdje je *B* površina baze, a *P* površina pobočja.

Površina baze:

{\displaystyle B={\frac {n}{2}}a^{2}\cot {\frac {\pi }{n}}}
gdje je baza pravilan *n*-terokut, *a* je duljina brida baze.

Površina pobočja:

{\displaystyle P=n\cdot a\cdot h}
gdje je baza pravilan *n*-terokut, *a* je duljina brida baze, a *h* je visina prizme.

***Prizma (geometrija)*** na Wikimedijinoj ostavi
**NK Zagorec** je nogometni klub iz Krapine. Trenutačno se natječe u 3. HNL - Središte.

Klub sve svoje utakmice igra na stadionu ŠRC Podgora koji može primiti do 2000 gledatelja.
Zagorec proživljava svoje zlatne dane sredinom 90'ih kada u sezoni 97./98 osvaja odlično 3. mjesto izborivši tako kvalifikacije za 1. HNL. U kvalifikacijama za 1.HNL Zagorec je smješten u drugu skupinu zajedno s Nk Cibaliom iz Vinkovaca te s sa Splitom. U prvoj utakmici Zagorec pobjeđuje Split minimalnim rezultatom od 1:0 te odlučujuću utakmicu za prolaz igra protiv Cibalie. Utakmica koja je odigrana u Zagrebu na stadionu u Kranjčevićevoj završava 2:2, te s tim rezultatom Cibalia odlazi u 1.HNL. Utakmica je praćena mnogim kontroverzama koje su oštetile klub iz Krapine.

Plasmani u 2. HNL
-----------------

* Sezona 1995/1996. - 3. mjesto
* Sezona 1997/1998. - 3. mjesto
* Sezona 1998/1999. - 9. mjesto
* Sezona 1999/2000. - 16. mjesto

Trofeji
-------

Kup NSKZŽ 2011/2012.

Kup NSKZŽ 2012/2013.

1 ŽNL KRAPINSKO ZAGORSKA 2012/2013.
3 HNL 2013/2014.

Navijači
--------

2013. godine tijekom proljetnog dijela sezone skupina lokalnih entuzijasta opet je oformila navijački skupinu poznatu kao "Šumski Gujdeki". Navijačka skupina prati klub na domaćim ali i na gostujućim utakmicama.

Vanjske poveznice
-----------------

* Službena stranica Arhivirano 2011-05-19 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Nedovršeni članak* **NK Zagorec Krapina** *je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
Linkestis
**Linkestis** (ili **Linkestida**, Šablon:Jezik+grc, što znači "zemlja risova") bila je u antičko doba oblast, a neko vrijeme i nezavisna kraljevina u Gornjoj Makedoniji, smještena na južnoj granici Ilirije. Sjeverno od Linkestide se nalazila oblast Deriop, na sjeveroistoku je bila Pajonija, na istoku Pelagonija, na jugoistoku Ematija i Almopija, a na jugu Orestida, Eordeja i rijeka Halijakmon.

Linkestisom su vladali kraljevi, vojvode te nezavisni ili poluvazalni poglavice sve dok im u 4. vijeku pne. makedonski vladari iz argeadske dinastije nisu počeli oduzimati nezavisnost kroz dinastijske brakove i praksu uzimanja mladih linkestijskih prinčeva za taoce na makedonskom dvoru. Ta je praksa svoj vrhunac dobila pod Filipom II Makedonskim čijom je vojskom u bitci kod Heroneje komandirao Aerop od Linkestisa. Njegova dva sina - Arabej i Heromen - su 336. pne. osuđeni i pogubljeni zbog saučesništva u Filipovom ubistvu.

Kraljevi Linkestisa su tvrdili kako potječu od bahijadskih kraljeva drevnog Korinta koji su bili otjerani u 7. vijeku pne. iako njihova imena nisu uvijek odavala grčko porijeklo.

Izvori
------

1. ↑  Robin Lane Fox, *Alexander the Great* 1973:32, 34, 36ff.

Izvori
------

* Strabon. *Geografija*, Knjiga VII, vii, 4, 8 (*Geti, Makedonija, Crno more*).
* Diderot, Denis & D’Alembert, Jean, éd. *Encyclopédie, ou Dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers*, t. 9, s. 776, Pariz, dec. 1765: Lyncestes (`fr`)
* Smith, William, LL. D. Ed. *Dictionary of Greek and Roman Geography*, Walton and Maberly, London, 1854: Lyncestis (`en`).
* Errington, Robert Malcolm. *History of Macedonia*, 1986.

| * p
* r
* u
Oblasti antičke Makedonije |
| --- |
| Dolna Makedonija | Ematija • Pijerija • Botijeja • Amfaksitida • Krestonija • Migdonija • Antemunt • Krusida • Bisaltija | Macedonia |
| Gornja Makedonija | Elimeja • Eordeja • Orestida • Linkestis • Pelagonija • Almopija • Dasaretija • Deriop • Paravaja • Perebija • Timfaja |
| *Macedonia Adjecta* | Edonija • Sintika • Odomantika • Pijerida |
Kovanica koju je izdao Antiojh VIII. Glava pokazuje Zeusa na prijestolju kako nosi Niku. Grčki natpis ΒΑΣΙΛΕΩΣ ΑΝΤΙΟΧΟΥ ΦΙΛΟΜΗΤΟΡΟΣ (kralj Antioh FGilometor).
**Antioh VIII Epifan/Kalinik/Filometor** (? - 96. pne.), poznat po nadimku *Grip* (kukasti nos), bio je seleukidski kralj od 126. pne. do 96. pne. Bio je sin kralja Demetrija II Nikatora i kraljice Kleopatre Tee. Na samom početku vladavine je godine 123. pne. porazio pretendenta Aleksandra II Zabinasa, a 121. pne. je dao pogubiti vlastitu majku nakon što ga je pokušala otrovati. Od 116. pne. do 111. pne. je vodio građanski rat s vlastitim bratom Antiohom IX, a koji je završen sporazumnom podjelom kraljevstva. Nakon toga je uslijedio period relativne stabilnosti, tokom koga je Antioh stekao zbog svoje velikodušnosti stekao popularnost među podanicima, ali i reputaciju da gozbe i druge užitke pretpostavlja ozbiljnim državničkim poslovima. Godine 96. pne. ga je ubio ministar Herakleon. Čak petorica njegovih sinova su kasnije postali kraljevima.

Vanjske veze
------------

***Antioh VIII Grip*** na Wikimedijinoj ostavi

* Antiochus VIII Grypus entry in historical sourcebook by Mahlon H. Smith


|  |
| --- |
| Antioh VIII Grip **Seleukidska dinastija****Rođen/a:** ?  **Umro/la:** 96. pne. |
| Prethodi:**Kleopatra Tea** | **Seleukidski kralj**125–96. pne.*Kleopatra Tea*  *(126–123 BC)* | Slijedi:**Antioh IX Kiziken** |