|  |
| --- |
|  *Ovo je glavno značenje pojma **Nova**. Za druga značenja, v. Nova (razvrstavanje).* |

**Nova** (lat.) (oprana pervolom)je naziv za promjenjive zvijezde koje bez ikakvih prethodnih znakova bljesnu; sjaj im se u tom slučaju poveća i do sto tisuća puta (obično 25 tisuća puta).

Naziv je u osnovi netočan, jer nova nastaje eksplozijom već postojeće zvijezde slaba sjaja, koja prilikom eksplozije, za nekoliko sati ili dana, postane zvijezda sjajnija i za 12 magnituda. Sjaj joj poslije toga slabi do prijašnje veličine.

Opis fenomena
-------------

Po gore navedenom se vidi da nova ne predstavlja eksploziju zvijezde u cjelini, nego eksploziju u njenim vanjskim slojevima. Odbačena masa plinova iznosi tek jednu stotisućinu mase cijele zvijezde.

U spektru nove je vidljiv jak pomak apsorpcijskih linija prema ljubičastom dijelu spektra, što govori o nagloj ekspanziji plinova, koja se zbiva brzinom većom od 1000 km/s, pa je i spektralna klasa ovih zvijezda nestalna - promjer zvijezde se poveća za 100 do 400 puta.

Energija im prvih dana iznosi od 1×1038 do 1×1039 džula, što odgovara sveukupnom zračenju našeg Sunca u toku od 10 do 100 tisuća godina.

Prema slabljenju intenziteta sjaja nove se dijele u **brze** (sjaj im postaje deset puta slabiji u toku nekoliko dana) i **spore** (kod kojih se to događa u nekoliko godina).

Nekoliko desetljeća poslije pojave nove se na njenom mjestu vidi maglica, koja se i dalje širi.

Najstariji podatak o pojavi nove je Hiparhovo promatranje (131. pr.n.e.) u zviježđu Škorpiona. U našoj galaksiji, Mliječnom putu, otkrivaju se godišnje jedna do tri nove, što je malo i povećano osjetljivijim teleskopom Hubble. Međutim, vjerojatnost njihovih pojava mnogo je veća i ide do sto na godinu.

Utvrđeno je da neke nove ponovno bljesnu, pa su zbog toga nazvane **povratne nove**.

Mnogo rjeđe nego nove pojavljuju se *supernove*, kojima je sjaj 10 tisuća puta veći od nove. Supernova nastaje **eksplozijom zvijezde u cjelini**. U maksimumu sjaja je -14 do -16 veličine, te se može uspoređivati sa sjajem cijele galaktike! Energija koju emitira u nekoliko dana je oko 1×1042 đžula, što odgovara energiji Sunca u toku jedne milijarde godina.

U spektru supernovâ linije su tako široke (Dopplerov efekt) da se međusobno slijevaju, pa je spektar kontinuiran.

Vjerovatnost supernova u našoj galaktici je procijenjena na tri u tisuću godina. Do sad su opažene tri supernove. Prva je prema kineskim podacima 1054. u zviježđu Bika, koja je nakon jedne godine postala nevidljiva, ali je na njenom mjestu kasnije otkrivena maglica Rakovica i još se uvijek širi brzinom od 1100 km/s. Druga je 1572. u zviježđu Kasiopeje. Pojavu treće je u zviježđu Zmijonosac promatrao 1604. Johannes Kepler. Do danas je nabrojeno preko 200 supernova u stotinjak galaktika.

Uzrok i mehanizam nastanka
--------------------------

Do danas nije jednoznačno određen mehanizam koji dovodi do pojave nove ili supernove, jer kod svih zabilježenih pojava nedostaju podaci o stanju zvijezde prije eksplozije.
Teoretski proračuni pokazuju da je moguća pojava supernove kod zvijezda koje prelaze iz stanja crvenog diva u stanje bijelog patuljka, ako u tijeku tog prijelaza fuzija kisika (16O+16O) ne nastaje dovoljno postupno, nego naglo, kada je zvijezda već dosegla veliku gustoću.

Za nove je najpovoljniji model binarne zvijezde, bijelog patuljka i divovskog pratitelja, gdje bijeli patuljak na račun svoje velike gustoće i mase izvlači sa površine diva vodik, koji na površini patuljka fuzijom prelazi u helij. Proces je kumulativan, temperatura se oslobađa na račun oslobođene energije, vodik stalno dolazi, pa u određenom trenutku nestaje i daljnja fuzija i stvaranje novih elemenata (npr. ciklus ugljik-dušik), što uzrokuje još brže i veće povišenje temperature, dok ne dođe do eksplozivnog širenja gornjih slojeva bijelog patuljka, slično kao i kod modela supernove, ali gdje tamo eksplodira praktički cijela zvijezda. Proračuni pokazuju da je za eksploziju tipa supernove potrebna masa od najmanje 10 masa Sunca, a za pojavu nove, prema opisanom modelu, dovoljno je da sloj koji sudjeluje u eksploziji ima jednu tisućinu mase Sunca.

Vidi još
--------

* Zvijezda
* Evolucija zvijezda

Vanjske poveznice
-----------------

***Nova*** na Wikimedijinoj ostavi