*Za ostala značenja, v. Luksor (razvrstavanje).*

**Luksor** (arapski:الأقصر/Al-Uqṣur) je grad od 250,704 stanovnika u Egiptu u Muhafazi Luksor, u kojoj je i administrativni centar.

Geografske karakteristike
-------------------------

Luksor se nalazi na jugu Gornjeg Egipta, na istočnoj obali Nila, udaljen 670 km južno od Kaira i 220 km sjeverno od Asuana.

Svoje arapsko ime - Al-Uqṣur, dobio je po ruševinama antičke Tebe, a ono znači palače, ali postoji mogućnost da je ime derivat od rimskog - kastrum.

Historija
---------

Luksor je nastao za Antičkog Egipta kao dio Tebe.

### Antičke ruine

Južni dio Tebe izrastao je oko veličanstvenog hrama posvećenog Amonu, kralju bogova, njegovoj ženi Mut i njihovom sinu Konsu. 
Hram je podignut po nalogu faraona s kraja Osamnaeste dinastije Amenhotepa III (vladao od 1390. pne. do 1353. pne.). Ta građevina je danas poznata kao - Luksorski hram, izgrađena je pored rijeke Nil paralelno sa obalom.

Luksorski hram
Promenadom sfingi bio je povezan sa velikim Amonovim hramom u Karnaku.

Mali paviljon je sve što je ostalo od tog hrama podignutog na mjestu na kom je vjerojatno već postojao hram podignut još na početku Osamnaeste dinastije, ako ne i prije. 
Amenhotepov hram dovršili su faraoni; Tutankhamon (vladao 1333. pne.-1323. pne.) i Horemheb 
(1319. pne.-1292. pne.).

Faraon Ramzes II (1279. pne.-1213. pne.) dogradio je još jedno dvorište, pilon i obelisk, čak su manje nadogradnje obavljene za vladavine 
Ptolemeida. Kasnije je njegova hipostilna dvorana pretvorena u kršćansku crkvu, a ostaci druge koptske crkve mogu se vidjeti 
zapadno od nje.

Orginalni dio Luksorskog hrama sastojao se od velikog peristilnog dvorišta i kompleksa dvorana i manjih prostorija. U jednoj od dvorana je granitni žrtvenik Aleksandra Velikoga.
Veliko peristilno dvorište je sa tri strane okruženo dvostrukim nizom gracioznih stupova sa kapitelima u obliku papirusovog pupoljka. 
Izgleda da je plan bio da ulaz u kompleks bude na sjeveru, sa bočnim kulama, ali je projekt izmijenjen, pa je umjesto toga, dodana je najimpresivnija karakteristika hrama, veličanstvena kolonada od 14 stup]]ova, visokih 16 metara.
I ta kolonada sa papirusovim kapitelima, možda je bila namijenjena centralnom brodu hipostilne dvorane sličnoj onoj u Karnaku, ali bočni brodovi nisu podignuti, umjesto njih sa obje strane izgrađeni su zidovi. Ramzes II dodao je vanjsko dvorište, i ukrasio ga monumentalnim skulpturama samog sebe, 
između stupova dvostruke kolonade i uzvišenog pilona na kojem su reljefi sa scenama iz festivalskih proslava i njegovih sirijskih vojnih kampanja. 
Ispred pilon nalazile su se kolosalne skulpture faraona (od kojih su neke stoje i danas) i par obeliska, od kojih je preostao samo jedan, drugi je maknut 1831. i prebačen u Pariz u kom i danas krasi Place de la Concorde.

Promenada uz Nil
### Kasnija historija

Kad je Teba izgubila političku važnost - Luksor je postao stambeni dio grada, zbijen oko ramzesovog pilona. Za rimskih vremena u 
hramu je sjedište imala Rimska legija, a za ranokršćanskih vremena pored hrama i u ramzesovom dvorištu podignute su 
koptske crkve.

Za vladavine Fāṭimida (909.–1171) nad temeljima crkve sagrađena je džamija, posvećena šeiku Jusufu Hadžadžu, lokalnom svecu za kog se smatra da je u Luksor uveo islam. Njegov praznik slavi se procesijom sa brodovima koja jako nalikuje Drevnoj egipatskoj procesiji za Festivala Opet. 
Taj festival se slavio devetnaestog dana u drugom mjesecu, kad je po tradiciji Amon dolazio iz Karnaka u svojoj faraonskoj barži kako bi posjetio svoj drugi hram u Luksoru, praćen procesijom svečano odjevenih Tebanaca.
Reljefi na zid]]ovima velike kolonade prikazuju pripreme za procesiju svetih barži tokom Festivala Opet.

Egipatska organizacija za starine je 1988. iskopala brojne skulpture iz Osamnaeste dinastije u Amenhotepovom dvoru.

Početkom 21. vijek započeo je projekt iskapanja na Promenadi sfingi između Luksorskog hrama i velikog Amonova hrama u Karnaku.

Današnji Luksor je grad koji se raširio sjeverno, južno i istočno od Luksorskog hrama. On je i grad brojnih džamija i crkava, jer su dobar dio njegovih stanovnika koptski kršćani. Od 1975. ima arheološki muzej, a od 1997. i muzej mumifikacije. 
Krajem 20. vijeka izgrađeni su brojni turistički objekti.

Kolodvorska ulica

Znamenitosti
------------

Luksor je zajedno sa ostalim tebanskim lokalitetima; Karnakom, Dolinom kraljeva i Dolinom kraljica - 1979. proglašen UNESCO-ovom
Svjetskom kulturnom baštinom.

Privreda i transport
--------------------

Luksor je administrativni i trgovački centar poljoprivredne okolice i poznata turistička destinacija.

Kako se nalazi na magistralnoj željezničkoj pruzi Kairo - Asuan, on je odavna vrlo prometna željeznička stanica. Luka na Nilu je redovna stanica za kruzere i za trajekte preko Nila, jer grad nema nijedan most, ali ima međunarodni aerodrom.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Bugarska Kazanlak, Bugarska
* Sjedinjene Američke Države Baltimore (Maryland), Sjedinjene Američke Države
* Brazil Parintins, Brazil
* Narodna Republika Kina Šenžen, Kina

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*Egypt, Arab Republic of Egypt*" (engleski). City population. Pristupljeno 1.8. 2020.
2. ↑  „*Luxor Governorate*" (engleski). Ask-Aladdin. Pristupljeno 1.08.2020.
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  „*Luxor, Egypt*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 1.08.2020.
4. 1 2  „*Luksor*" (hrvatski). Hrvatska enciklopedija. Pristupljeno 10.08.2020.

Vanjske veze
------------

***Luksor*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice* Arhivirano 2014-01-15 na Wayback Machine-u ()
* *Luxor, Egypt* ()

| * p
* r
* u
Drevni Egipat |
| --- |
| Lokacije | Nil • Gornji i Donji Egipat • Abu Simbel • Abidos • Aleksandrija • Al Fayyum/Atef-Pehu • Amarna/Akhetaten • Dahshur • Dolina Kraljeva • Dolina Kraljica • Edfu • Elefantina/Abu/Yebu • Giza • Heliopolis/Annu/Iunu • Karnak • Luxor • Memphis/Ineb Hedj • Philae/Pilak • Kift/Koptos • Rašid (Rosetta) • Sakara • Tanis/Djanet • (Teba)/Niwt/Waset |
| Mitologija | 

|  |  |
| --- | --- |
| Eneada Heliopolisa | Atum • Šu • Tefnut • Geb • Nut • Oziris • Izida • Set • Neftis |
| Ostala veća božanstva | Amon • Anubis • Apop • Apis • Aton • Bast • Thoth • Hator • Horus • Khepri • Khonsu • Ma'at • Min • Neit • Ptah • Ra • Sekhmet • Sobek • Uapuat • Heryshaf |
| Ogdoada Hermopolisa | Amon • Amaunet • Huh i Hauhet • Kuk i Kauket • Nun |
| Ratna božanstva | Anhur • Bast • Maahes • Pakhet • Sekhmet |
| Deificirani koncepti | Khonsu • Hapy • Ma'at • Min • Renenutet • Šai • Hu • Saa |
| Ostala božanstva | Bes • Hnum • Seker • Sešat • Tawaret |

 |
| Smrt | Mumija • Četiri Horusova sina • Kanopske vaze • Ankh • Knjiga mrtvih • KV • Posmrtni hram • Ushabti |
| Građevine | Piramide • Hram u Karnaku • Sfinga • Veliki svjetionik • Velika biblioteka • Deir el-Bahri • Memnonski kolosi • Ramesseum • Abu Simbel |
| Pismo | Egipatski hijeroglifi • Egipatske brojke • Transliteracija drevnog egipatskog • Demotsko pismo • Hijeratsko pismo |
| Kronologija | Drevni Egipat • Ptolemejski Egipat • Rimski Egipat |
| Popisi | Popis egipatskih dinastija • Popis faraona |
| Znanost i kultura | Medicina • Arhitektura • Mačke u Drevnom Egiptu |