**Kostandin Kristoforidi** (alb. , rođen kao **Kostandin Nelko**, 22. svibnja 1827. – 7. ožujka 1895), bio je albanski prevoditelj i učenjak. Najviše je poznat po tome što je 1872. godine prvi preveo *Novi zavjet* na gegijski dijalekt albanskog jezika. Također je dao toskijski dijalekt albanskog 1879. godine, poboljšavajući time verziju Vangjela Meksija iz 1823. godine. Dajući prijevod na oba dijalekta, Kristoforidi je zaslužan za postavljanje temelja za ujedinjenje oba dijalekta u jedinstveni nacionalni jezik.

Život
-----

Kristoforidijev *Novi zavjet* na gegijskom dijalektu.
Rođen je u Elbasanu, a od 1847. pohađaš je grčku školu Zosimeja u Janjini, gdje se sprijateljio s Johannom Georgom von Hahnom i pomogao mu da nauči albanski jezik i napiše njemačko-albanski rječnik. Godine 1856. ili 1857. pridružio se protestantskoj crkvi u Izmiru nakon prelaska na protestantizam, postavši tako prvi poznati albanski protestant.

Otišao je u Istanbul 1857. godine i izradio *Memorandum za albanski jezik*. Na Malti je boravio do 1860. godine u protestantskom sjemeništu, gdje je završio prijevode *Novog zavjeta* na toskijski i gegijski dijalekt. U radu na gegijskoj verziji pomagala mu je Nikolla Serreqi iz Skadra. Nikolla Serreqi također je bila zagovornica upotrebe latinske abecede, koju su već koristili rani pisci albanske književnosti, i Kristoforidi je prihvatio upotrebu latinskog pisma.

Otišao je u Tunis, gdje je radio kao učitelj do 1865. godine, kada ga je predstavnik Britanskog i stranog biblijskog društva zaposlio da radi za njih na prijevodu Biblije na albanski jezik. Objavio je 1866. prvi gegijski prijevod četiri evanđelja i *Djela apostolskih*; dugi niz godina nastavio je s radom, objavljujući na toskijskom i gegijskom dijalektu *Psalme* (1868, 1869); *Novi zavjet* (1879, 1869), *Postanak* i *Izlazak* (toskijski, 1880.); *Ponovljeni zakon* (toskijski, 1882); *Izreke i knjigu o Izaiji* (toskijski, 1884).

Kristoforidi je postao član Centralnog komiteta za zaštitu prava albanskog naroda (osnovanog 1877), koji je predstavljao skupinu albanskih intelektualaca sa sjedištem u Istanbulu i zalagao se za ujedinjenje albanskih područja u Osmanskom Carstvu. Tijekom velike istočne krize, Kristoforidi je kritizirao neke ugledne članove Prizrenske lige, smatrajući da im je djelovanje motivirano njihovim vlastitim interesima, očuvanjem sultanove moći i "muslimanske prevlasti" umjesto nacionalnim interesom.

Razvoj albanskog jezika smatrao je važnim za očuvanje albanskog naroda i velik dio svog života posvetio je proučavanju i bilježenju jezika putujući po cijeloj Albaniji radi prikupljanja jezične građe. Rezultat tih pothvata bilo je njegovo najvažnije djelo, *Rječnik albanskog jezika* (grčki: , albanski: ), objavljeno u Ateni u Grčkoj 1904. godine, 25 godina nakon što ga je izradio Kristoforidi i nakon njegove smrti. Napisano je grčkim pismom.

Znao je albanski (toskijski i gegijski), grčki, latinski, hebrejski, engleski, talijanski, turski, bugarski, arapski, francuski i njemački.

Djela
-----

Uz navedene biblijske prijevode, Kristoforidi je napisao 1970-1872. napisao *Povijest svetog pisma / Povijest svetog pisma za dječake* (*Istoria e shkronjësë shënjtëruarë*), pojednostavljeni sažetak i dio Starog zavjeta, koji uzima u obzir podatke iz Biblije na albanskom jeziku kao tekst, autorstvo, povijest biblijskih knjiga i djelovanje Biblijskog društva.

Njegovo najvažnije djelo, *Rječnik albanskog jezika*, sadrži 11.675 leksema, sastavljen na toskijskom albanskom jeziku uz korištenje grčkog pisma. U Tirani je objavljen 1961. godine. Isključuje većinu posuđenica, posebno orijentalizme i grecizme, a pokušava se objasniti etimologija danih riječi.

Godine 1882. objavio je u Istanbulu, s dopuštenjem Ministarstva obrazovanja Osmanskog carstva, albansku gramatiku na toskijskom dijalektu (*Grammatiki tis alvanikis glossis*).

Kristoforidi je također sastavio prvu izvornu proznu priču na albanskom jeziku i ujedno prvu priču za djecu, pod naslovom *Lov gorštaka (Sjena iz Tomora)* (*Gjahu i Malësorëvet (Hieja e Tomorrit)*), napisanu na oba glavna dijalekta. Napisao ih 1884, a prvi put su objavljene u 1902. godine u Konicinom časopisu *Albanija* u Londonu.

Literatura
----------

* Akadenija znanosti Albanije (2008) (na albanskom), *Fjalor Enciklopedik Shqiptar 2* (Albanska enciklopedija), Tirana, ISBN 978-99956-10-28-9
* Mann, Stuart: *Albanian Literature: An Outline of Prose, Poetry, and Drama*, London 1955.
* Gawrych, George W.: *The Crescent and the Eagle: Ottoman Rule, Islam and the Albanians, 1874–1913*, New York 2006.
* Lloshi, Xhevat (2008). *Rreth Alfabetit te Shqipes*. Logos. ISBN 9789989582684.

| * p
* r
* u
Albanska književnost |
| --- |
| 15. i 16. stoljeće | 
* *Formula e pagëzimit*
* Pal Engjëlli
* Marin Barleti
* Gjon Gazulli
* Gjon Buzuku
* *Meshari*
* Lekë Matrënga

 |
| 17. i 18. stoljeće | 
* Pjetër Budi
* Frang Bardhi
* Pjetër Bogdani
* Jul Variboba
* Nezim Frakulla
* Sulejman Naibi
* Hasan Zyko Kamberi

 |
| Narodni preporod | 
* Kostandin Kristoforidhi
* Teodor Kavalioti
* Shahin Frashëri
* Dalip Frashëri
* Jeronim de Rada
* Zef Jubani
* Thimi Mitko
* Koto Xoxhi
* Naim Frašeri
* Gavril Dara i Riu
* Zef Skiroi
* Françesk Anton Santori
* Zef Serembe
* Gjerasim Qiriazi
* Pashko Vasa

 |
| Kasni preporod i stvaranje države | 
* Filip Shiroka
* Sami Frashëri
* Ndoc Nikaj
* Ndre Mjeda
* Andon Zako Çajupi
* Luigj Gurakuqi
* Leonardo de Martino
* Pashko Babi
* Aleks Stavri Drenova
* Petro Nini Luarasi
* Risto Siliqi
* Mihal Grameno

 |
| Neovisnost i modernistički nagoni | 
* Foqion Postoli
* Gjergj Fishta
* Theofan Stilian Noli
* Millosh Gjergj Nikolla
* Kristo Floqi
* Vinçens Prennushi
* Ndre Zadeja
* Ilo Mitkë Qafzezi
* Haki Stërmilli
* Lasgush Poradeci
* Faik Konica
* Et'hem Haxhiademi
* Shefki Hysa

 |
| Socijalističko doba | 
* Zef Zorba
* Primo Shllaku
* Dhimitër Shuteriqi
* Shefqet Musaraj
* Sterjo Spasse
* Petraq Zoto
* Petro Marko
* Sejfulla Malëshova
* Fatmir Gjata
* Kolë Jakova
* Musine Kokalari
* Llazar Siliqi
* Jakov Xoxa
* Ismail Kadare
* Dritëro Agolli
* Dhimitër Xhuvani
* Ali Abdihoxha
* Esad Mekuli
* Fatos Arapi
* Ali Podrimja
* Kasëm Trebeshina
* Sinan Hasani
* Mirko Gashi
* Azem Shkreli
* Martin Camaj
* Adem Demaçi
* Anton Pashku
* Musa Ramadani
* Sabri Hamiti
* Eqrem Basha
* Teki Dervishi
* Rexhep Qosja
* Beqir Musliu
* Zejnullah Rrahmani
* Mehmet Kraja

 |
| Poslije Berlinskog zida i 21. vijek | 
* Ridvan Dibra
* Besnik Mustafaj
* Kolec Traboini
* Bashkim Shehu
* Beqe͏̈ Cufaj
* Luljeta Lleshanaku
* Leon Qafzezi
* Fatos Kongoli
* Ben Blushi
* Entela Kasi
* Ornela Vorpsi
* Jeton Neziraj
* Migjen Kelmendi
* Fatos Lubonja
* Sabit Rrustemi
* Gëzim Hajdari
* Arian Leka
* Flutura Açka
* Rudi Erebara
* Ledia Dushi
* Elvis Malaj
* Lindita Ahmeti
* Mimoza Ahmeti

 |