Herceg Novi na mapi
**Tvrđave u Herceg Novom** izgrađene su tokom osnivanja grada 1382. god. Herceg-Novi spada u malu grupu utvrđenih gradova čija je godina nastanka konkretno i precizno određena i koji nemaju antičko i ranosrednjovjekovno porijeklo. Započeo ga je graditi bosanski kralj Tvrtko I. Kotromanić 1382. godine.

Osvajanjem Herceg-Novog od strane Osmanlija 1482. god, Herceg Novi je postao osmanski strateški čvor i ratno uporište na ovom dijelu Jadrana. Tokom dva stoljeća u potpunosti je definiran i formiran fortifikacijski sistem Herceg-Novog.

Osvajanje Herceg-Novog bio je 1687. god. veliki vojni i politički uspjeh koji je Mletačka Republika ostvarila pomoću savezničke kršćanske vojske sastavljene od stanovnika okolnih područja, odnosno 8.000 ratnika iz sjeverne i srednje Dalmacije, Hercegovine, Boke i Crne Gore.

Forte Mare

Forte Mare
----------

Forte Mare ili Donja tvrđava, smještena je na strateški dominantnoj strmoj hridi nad samim morem, ispod koje je obala nepristupačna za neprijateljske brodove. Do danas je ostalo relativno malo utvrđenih ostataka fortifikacije iz bosanskog perioda, i to na južnoj strani. 

Posebnu ulogu u radovima na fortifikacijama tokom osmanskog perioda imao je Dubrovnik kao kolektivni osmanski haračar, koji je bio dužan poslati određen broj radnika, najčešće zidara i tesara, iz svojih rezervi staviti na raspolaganje velik dio potrebnog građevinskog materijala i zajedno s drvenom građom iz Neretve transportirati ga na svojim brodovima u Herceg-Novi.

Tvrđava Forte Mare bila je jako oštećena prilikom mletačkih osvajanja jer je tu eksplodirala osmanska barutana, pa je mletačka obnova obuhvatila rekonstrukciju magazina i objekata za posadu. Sudeći po graditeljskom opusu, u mletačko vrijeme obnovljeni su gornji dijelovi utvrđenja.

Kanli kula

Kanli kula
----------

Kanli kula ili Gornja tvrđava (u prijevodu: Krvava kula), je na istaknutom brežuljku dublje u kopnu. Ostatci Kaštela (Citadele) iz bosanskog perioda, označeni na planovima iz Mletačkog perioda, postoje i danas. U podnožju brijega nalazi se izvor pitke vode koji je aktivan i danas. Nije poznato da li je ova tvrđave u vrijeme izgradnje bila povezana sa Donjom tvrđavom ili su mogle djelovati i zasebno. 

Kanli kula je od samog nastanka grada imala ulogu zadnjeg uporišta obrambenog sistema (citadela). U današnjem obliku nastala je tokom osmanske dominacije, sredinom XVI. stoljeća. U mletačkom periodu na kuli su izvedena neka ojačanja. 

Šezdesetih godina XX stoljeća je prostor na Kanli kuli korišten za izgradnju ljetne pozornice, uz poštovanje dispozicije starih zidova tvrđave i adaptaciju postojećih prostorija za nove potrebe. Nakon potresa iz 1979. godine, poduzete su radikalnije intervencije kojima su ovom objektu umanjene vrijednosti autentičnosti. 

Tokom dva stoljeća turske dominacije u potpunosti je definiran i formiran fortifikacijski sistem Herceg-Novog, u čijem je sastavu osim samog utvrđenog grada bilo i sjeverno istureno utvrđenje Španjola.

Citadela
--------

Jedan od najznačajnijih fortifikacijskih punktova gradskog utvrđenja bio je bastion Citadela (Mezaluna). Nalazila se na samoj obali na spoju južnog i istočnog sektora utvrđenja. Bez obzira na naziv koji je nosila, nije bila sasvim izdvojeno gradsko utvrđenje, niti se kao takvo mogla koristiti zbog pozicije na samoj obali, utoliko prije što su Forte Mare i Kanli kula imali strateški 
bolju poziciju.

Citadela je najvjerojatnije nastala na mnogo starijim ostacima bedema južnog sektora. Oformljena u osmansko vrijeme, bila je dosta oštećena u mletačkom osvajanju 1687. godine te nakon toga radikalno rekonstruirana.

Izvori
------

1. 1 2  „Ilija Lalošević: UTVRĐENI GRADOVI BOKE KOTORSKE IZ MLETAČKOG RAZDOBLJA". *Arhitektonski fakultet – Univerzitet Crne Gore Podgorica, Crna Gora*. Pristupljeno 8. 1. 2024.
2. ↑  „Ana Bašić Alerić: Mletačka vojna arhitektura na kopnu i na Jadranu između 16. i 17. stoljeća". *Odjel za povijest umjetnosti Sveučilište u Zadru*. Pristupljeno 8. 1. 2024.

***Tvrđave u Herceg Novom*** na Wikimedijinoj ostavi