**Świdnica** (njemački: *Schweidnitz*) je grad od 56,803 stanovnika na jugozapadu Poljske u Donjošleskom vojvodstvu.

Geografske karakteristike
-------------------------

Świdnica leži duž rijeke Bystrzyce pored njemačko-češke granice, udaljena 53 km Wrocława, 20 od Wałbrzycha, 63 od Jelene Góre i 58 km Legnice.

Smatra se za jedan od najljepših (i najbolje očuvanih) gradova Donje Šleske, jer ima preko 1000 spomenika, među inim i luteransku crkvu sv.Trojstva, jednu od najvećih građevina izgrađenu fahverkom. 
Ona je zajedno sa sličnom crkvom iz Jawora - 2001. uvrštena na UNESCO-vu Listu mjesta svjetske baštine u Evropi kao lokalitet pod imenom - Crkve mira.

Crkva mira iz Świdnice

Historija
---------

Za ranog srednjeg vijeka kraj oko Świdnice bio je dom zapadnoslavenskog plemena Šlezana.

Świdnica se prvi put spominje kao grad (civitas) u dokumentu iz 1267. ali kako nema sačuvanu povelju pretpostavlja se da je gradska prava dobila oko 1250.

Świdnica je krajem 13. vijeka, kad je njom vladao Bolko I Surovi postala prijestolnica vojvodstva, koje je krajem 14. vijeka postalo *Vojvodstvo Świdnica-Jawor*.
To su bila prosperitetna vremena, kad je opasan bedemima, podigao župnu crkvu i dva samostana, pa je krajem 14. vijeka imao 6 000 stanovnika.

Kad je u Bitci na Mohačkom polju poginuo češki kralj Ludovik II. Jagelović, dotadašnji donjošleski vladar, vlast nad njegovim 
domenama preuzeo je Ferdinand I. odnosno Habsburška monarhija.

Za Tridesetogodišnjeg rata (1618.-1648.) cijela je Šleska bila gotovo potpuno opustošena, pa tako i Świdnica.
U vrijeme Rata za austrijsko naslijeđe Kraljevina Pruska je anektirala Świdnicu kao i čitavu Donju Šlesku.
Ubrzo nakon tog su po naredbi pruskog kralja Fridrika II oko grada podignuti novi bedemi.

Za Sedmogodišnjeg rata (1756.-1773.) Świdnica je četiri puta opsjedana i zauzimana, pa je i poprilično razorena.

Industrijski razvoj i dolazak željeznice krajem 19. vijeka, rezultirao je porastom stanovništva od približno 15 000 - 1852. na više od 28 000 1900.

Nakon Drugog svjetskog rata, za kojeg je grad prošao bez razaranja njemačko stanovništvo je protjerano iz grada, a umjesto njih doseljeni su Poljaci ponajviše iz Malopoljske.
Od 2004. Świdnica je centar vlastite biskupije.

Privreda
--------

Današnja Świdnica je financijski centar poljoprivredne okolice, grad sa velikom šećeranom i pogonima kemijske, tekstilne, metalne i drvne industrije.

Pobratimski gradovi
-------------------

Świdnica ima ugovore o partnerstvu sa slijedećim gradovima;

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Njemačka Biberach an der Riß, Njemačka
* Ukrajina Ivano-Frankovsk, Ukrajina
* Mađarska Kazincbarcika, Mađarska
 | * Ukrajina Nižin, Ukrajina
* Češka Police nad Metuji, Češka
* Litvanija Švenčionski rajon, Litvanija
 | * Češka Trutnov, Češka
* Ujedinjeno Kraljevstvo Tendring, Ujedinjeno Kraljevstvo
 |

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*Poland: Dolnoslaskie*" (engleski). City population. Pristupljeno 28.01. 2021.
2. 1 2 3  „Swidnica" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 28.01. 2021.
3. 1 2  „Location" (engleski). Urząd Miejski w Świdnicy. Pristupljeno 28.01. 2021.
4. 1 2 3 4 5 6 7  „History" (engleski). Urząd Miejski w Świdnicy. Pristupljeno 28.01. 2021.
5. ↑  „Miasta Partnerskie" (poljski). Urząd Miejski w Świdnicy. Pristupljeno 28.01. 2021.

Vanjske veze
------------

***Świdnica*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Urząd Miejski w Świdnicy* (službene stranice) ()