**Hrvatska kinematografija** seže u same početke filmske umjetnosti i tehnologije. Film se na hrvatskom tlu pojavio se nešto manje od godinu dana nakon prvih pariških projekcija braće Lumière: 8. 10. 1896. u Zagrebu je održana prva filmska projekcija (u zgradi Kola gdje su oglašavali „kinematograf" kao „Edisonov ideal"), a na repertoaru su bili upravo filmovi Lumièrovih. Prva domaća produkcijska kompanija bila je *Croatia* koja je 1917. proizvela prvi hrvatski igrani film *Brcko u Zagrebu* Arnošta Grunda. Taj je film na žalost izgubljen, kao i sva ostala igrana ostvarenja nastala u Hrvatskoj u razdoblju između dva svjetska rata.

Povijest hrvatske kinematografije
---------------------------------

Tijekom Drugog svjetskog rata, u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj, u okviru državne produkcijske kuće *Hrvatski slikopis*, pokreće se sustavna proizvodnja namjenskih, uglavnom ideološko-promidžbenih filmova, među kojima određene kreativne dosege postiže dugometražni dokumentarni film *Straža na Drini* skupine autora, nagrađen na venecijanskom festivalu. Hrvatski slikopis 1944. proizvodi i najstariji sačuvani domaći dugometražni igrani film *Lisinski*, o istoimenom hrvatskom skladatelju iz sredine 19. stoljeća, kojeg je režirao Oktavijan Miletić.

### Počeci hrvatskog filmskog tiska

Ivan Flod i Josip Majer prvi prekidaju s apolitičnošću hrvatskih filmskih časopisa, te donose niz kritika o njemačkom filmu, koji se po njihovom mišljenju stavlja u službu nacionalsocijalizma, oni kritiziraju i položaj Židova u njemačkom slikopisju, te donose vijesti o odlasku njemačkih glumaca i redatelja iz Njemačkog Reicha. Zagrebački *Jugoslavenski film-kurir* navodi u travnju 1933. da su hrvatska poduzeća namjerno bojkotirala njemačke filmove, kako publika reagira na pojavljivanje Hitlera u žurnalima, pa su vlasnici kinematografa prisiljeni takve scene izrezivati iz filmova.

Socijalističko razdoblje
------------------------

*Glavni članak: Jugoslavenska kinematografija*
Po svršetku rata i osnivanju socijalističke Jugoslavije, u Hrvatskoj se intenzivira filmska proizvodnja, a hrvatski autor Vjekoslav Afrić u srpskoj produkciji režira *Slavicu* (1947.), prvi igrani film nove Jugoslavije. Partizansko-ratne tematike je i *Živjeće ovaj narod (1947)* Nikole Popovića, *Ne okreći se, sine* (1956) Branka Bauera, a od ostalih igranih filmova iz tog razdoblja posebno se ističu *Koncert* (1954.) Branka Belana, *Svoga tela gospodar (1957)* Fedora Hanžekovića, *H-8 (1958)* Nikole Tanhofera, te *Vlak bez voznog reda (1959)* Veljka Bulajića.
Šezdesete godine, paralelno sa svjetskim strujanjima, donose prodor modernističke poetike koja se na čitavom jugoslavenskom tlu imenuje sintagmom autorski film. Tendencije su raznovrsne, a među njima se ističu: *Breza (film)* (1967) i *Mirisi, zlato i tamjan* Ante Babaje, *Protest* (1967) i *Lov na jelene* (1972) Fadila Hadžića i *Lisice (1969)* Krste Papića. Antun Vrdoljak filmovima *Kad čuješ zvona* (1969) i *U gori raste zelen bor* donosi novu, znatno realističniju i ideologijom neopterećenu sliku složenih ratnih zbivanja, dok se Zvonimir Berković u Rondu bavi suptilnim erotskim aspektima građanske egzistencije. Izrazito esteticistički orijentiranu varijantu modernizma nudi pak Vatroslav Mimica (*Prometej s otoka Viševice*, 1964; *Ponedjeljak ili utorak*, 1966; *Kaja, ubit ću te!*, 1967; *Seljačka buna (1975.)*). Iznimna autorska pojava je i Krešo Golik, koji sofisticiranim komedijama *Imam dvije mame i dva tate* (1968) i *Tko pjeva zlo ne misli* (1970) stječe veliku naklonost publike i kritike. Istaknuti su i autori dokumentarnog filma: Krsto Papić, Zoran Tadić, Rudolf Sremec, Mate Bogdanović, Obrad Glušćević (zapažen i kao autor igranih filmova, osobito dječjih klasika *Vuk samotnjak (1972)* i *Kapetan Mikula Mali (1974)*) te napose Branko Marjanović nizom filmova o prirodi.

Društveno-kritičko usmjerenje i propitivanje kontroverznih mjesta ratne i poratne prošlosti obilježava hrvatski igrani film sedamdesetih i osamdesetih, a najistaknutiji autori su diplomanti praške filmske akademije FAMU, Lordan Zafranović (*Okupacija u 26 slika*, *Večernja zvona*) i Rajko Grlić (*Samo jednom se ljubi*). Osamdesetih zaokružen opus, čiji najviši doseg predstavlja *Ritam zločina*, stvara Zoran Tadić ispreplevši socijalnokritički pristup s metafizičkom sugestijom.

Hrvatska je kinematografija u svijetu najpoznatija po Zagrebačkoj školi crtanog filma, izrasloj na modernističkim, nedisneyjevskim zasadama Vatroslava Mimice (*Samac*, 1958; *Inspektor se vratio kući*, 1959; *Mala kronika*, 1962), Dušana Vukotića (*Koncert za mašinsku pušku (1958)*), *Surogat (1961)*, *Igra (1962)*, ) i Vlade Kristla (*Don Kihot (1961)*). 
Na području eksperimentalnog filma hrvatski su filmaši, uz dosege na polju animiranog filma, postigli možda najrelevantnije kreativne rezultate u međunarodnim okvirima. Ponajprije se to odnosi na Mihovila Pansinija (*Zahod; Dvorište; K-3, ili čisto nebo bez oblaka*; sva tri 1963) i Tomislava Gotovca (*Prijepodne jednog fauna*, 1963; *Pravac; Kružnica; Plavi jahač*; sva tri 1964). U isto vrijeme i Ante Babaja bavi se sličnim filmskim istraživanjima, a najviši domet postiže naturalističko-modernističkim eksperimentalno-dokumentarnim filmom *Tijelo* (1966); Babaja se ističe i intrigantnim kratkometražnim igranim odnosno igrano-eksperimentalnim opusom čiji je vrhunac *Pravda* iz 1962. Od sedamdesetih godina jaka je i video-art scena čiji su vodeći autori Sanja Iveković i Dalibor Martinis.

Moderna hrvatska kinematografija
--------------------------------

Najistaknutija nova autorska imena su Rajko Grlić (*Čaruga*, *Karaula*), Hrvoje Hribar (*Puška za uspavljivanje (1997)*, *Što je muškarac bez brkova*), Zrinko Ogresta (*Krhotine*, 1992; *Isprani*, ; *Crvena prašina*), Lukas Nola (*Rusko meso*, *Nebo, sateliti*, *Sami*), Vinko Brešan (*Kako je počeo rat na mom otoku*, *Maršal*), Ognjen Sviličić (Da mi je biti morski pas, Armin), a velike nade polažu se u mladog Dalibora Matanića (*Blagajnica hoće ići na more*, *Fine mrtve djevojke*, 2002) .
Poseban je slučaj hrvatskog filmaša Bore Leeja čiji su uradci vrlo popularni iako su na razini trash filma. No, pokrenuli su cijeli kreativni val takvog filma i novih autora te davši motiv za filmski festival Trash Film Festival.

Slabo poznata na svjetskoj filmskoj mapi, dominantno djelujući u relativno oskudnim produkcijskim uvjetima i na marginama međunarodnih zbivanja, hrvatska kinematografija ipak ulazi u 21. stoljeće s određenim optimizmom.

Filmska produkcija u Hrvatskoj
------------------------------

Filmska umjetnost u Hrvatskoj je razvijena u skladu s razvijenošću njene privrede, UNESCO rabi tri grupe sa slijedećim podgrupama:

### Grupa 1

* Australija, Kanada, Velika Britanija i SAD godišnje proizvedu preko 500 filmova na engleskom jeziku - financiraju se uglavnom od prodaje kino-ulaznica i prodaje TV/video/DVD prava
* kontinentalna zapadna Europa proizvede oko 450 filmova godišnje na raznim jezicima - sufinancirano od države
* azijske države s hiperprodukcijom: Indija (839), Filipini (456), Hong Kong (349) i Japan (238) (podaci iz 2000. godine)

### Grupa 2

Države koje godišnje proizvedu 20 do 199 filmova:

1. Azija: Tajland (194), Kina (120), Pakistan (64), Koreja (63)

2. Latinska Amerika: Brazil (86), Argentina (47) i Meksiko (20)

3. Države istočne Europe, arapske i skandinavske države

### Grupa 3

Države s produkcijom do 20 filmova godišnje.

Hrvatska produkcija spada u treću grupu s prosječnom produkcijom od 4 filma godišnje koji su skoro svi sufinancirani od države, što proizvodi zanimljive posljedice:

* nema škarta (zanemariv je), jer se u pravilu za državni novac natječe bar desetak filmova godišnje, pa se rijetko (ili nikad) događa situacija da loš proizvod dobije sredstva
* nezavisna ili televizijska produkcija proizvodi kvalitetne nove autore, koji u nemogućnosti drugačije financirati svoje ideje, stvaraju TV filmove koji često kasnije završe u kinima

Povezano
--------

* Hrvatska umjetnost
* Hrvatska književnost
* Hrvatska likovna umjetnost
* Hrvatska glazba
* Povijest hrvatskog kazališta

Izvori
------

1. 1 2  „Table 8: Cinema Infrastructure - Capacity". UNESCO Institute for Statistics. Arhivirano iz originala na datum 2018-12-24. Pristupljeno 15. 3. 2013.
2. ↑  „Table 6: Share of Top 3 distributors (Excel)". UNESCO Institute for Statistics. Pristupljeno 15. 3. 2013.
3. ↑  „Table 1: Feature Film Production - Genre/Method of Shooting". UNESCO Institute for Statistics. Pristupljeno 15. 3. 2013.
4. 1 2  „Table 11: Exhibition - Admissions & Gross Box Office (GBO)". UNESCO Institute for Statistics. Arhivirano iz originala na datum 2018-12-24. Pristupljeno 15. 3. 2013.
5. ↑  „Country Profiles". Europa Cinemas. Arhivirano iz originala na datum 2013-11-09. Pristupljeno 9 November 2013.
6. ↑  Damir Radić, Hrvatski film na culturnet.com
7. ↑  Majcen, Vjekoslav. *Hrvatski filmski tisak do 1945. godine*, Hrvatski državni arhiv, Hrvatska kinoteka, Zagreb, 1998. ISBN 953-6005-23-9, str. 103. 193. 194.
8. ↑  *Njemački film i Jugoslavija* // Jugoslavenski film-kurir : nezavisni stručni filmski list, [Flod, Ivan (ur.)], Zagreb, br. 14 (81), god. III (1933.), naslovnica, 2[9]. travnja 1933.

***Hrvatska kinematografija*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Jugoslavenska kinematografija |
| --- |
| Filmovi | 
* Igrani (partizanski)
* Kratki
* Dokumentarni
* Animirani

 |  |
| Biografije | 
* Glumci
* Glumice
* Režiseri‎
* Scenaristi‎
* Producenti‎
* Kritičari

 |
| Akademije | 
* Beograd
* Ljubljana
* Novi Sad
* Sarajevo
* Skopje
* Zagreb

 |
| Organizacije | 
* Hrvatski filmski savez
* Udruženje filmskih radnika BiH
* Udruženje filmskih umetnika Srbije

 |
| Kompanije | 
* Avala Film
* Bosna film
* Centar film
* Centar FRZ
* Croatia film
* Dunav film
* Jadran film
* Lovćen film
* Sinema dizajn
* Triglav film
* Zagreb film

 |
| Festivali | 
* Animafest
* FEST
* Filmski susreti
* Festival jugoslavenskog filma u Puli

 |
| Nagrade | 
* Nagrada Pavle Vuisić
* Zlatna arena

 |
| Po republikama | 
* Bosna i Hercegovina
* Crna Gora
* Hrvatska
* Makedonija
* Slovenija
* Srbija

 |

| * p
* r
* u
Globalna kinematografija |
| --- |
| Afrika | 

|  |  |
| --- | --- |
| Sjeverna Afrika | 
* Alžir
* Egipat
* Libija
* Maroko
* Sudan
* Tunis

 |
| Zapadna Afrika | 
* Burkina Faso
* Mali
* Gana
* Mauritanija
* Niger
* Nigerija
* Obala Slonovače
* Senegal

 |
| Istočna Afrika | 
* Džibuti
* Etiopija
* Kenija
* Mozambik
* Somalija
* Tanzanija

 |
| Južna Afrika | 
* Angola
* Bocvana
* Južnoafrička Republika
* Madagaskar
* Svazi

 |
| Centralna Afrika | 
* Centralnoafrička Republika
* Čad
* Kamerun
* DR Kongo

 |

 |  |
| Amerike | 

|  |  |
| --- | --- |
| Sjeverna Amerika | 
* Kanada
* Kuba
* Haiti
* Jamajka
* Meksiko
* Sjedinjene Države (Portoriko)

 |
| Južna Amerika | 
* Argentina
* Bolivija
* Brazil
* Čile
* Kolumbija
* Paragvaj
* Peru
* Urugvaj
* Venecuela

 |

 |
| Azija | 

|  |  |
| --- | --- |
| Zapadna Azija | 
* Afganistan
* Armenija
* Azerbejdžan
* Bahrein
* Gruzija
* Irak
* Iran
* Izrael
* Jemen
* Jordan
* Kuvajt
* Libanon
* Oman
* Palestina
* Sirija
* Turska
* UAE

 |
| Centralna Azija | 
* Kazahstan
* Kirgistan
* Tadžikistan
* Turkmenistan
* Uzbekistan

 |
| Južna Azija | 
* Bangladeš
* Indija
* Nepal
* Pakistan
* Šri Lanka

 |
| Jugoistočna Azija | 
* Burma
* Filipini
* Indonezija
* Kambodža
* Malezija
* Singapur
* Tajland
* Vijetnam

 |
| Istočna Azija | 
* Kina (Hong Kong)
* Japan
* Koreja (Sjeverna **·** Južna)
* Mongolija
* Tajvan

 |

 |
| Evropa | 

|  |  |
| --- | --- |
| Sjeverna Evropa | 
* Danska
* Estonija
* Finska
* Irska
* Island
* Letonija
* Litvanija
* Norveška
* Švedska
* Ujedinjeno Kraljevstvo (Sjeverna Irska **·** Škotska **·** Wales)

 |
| Južna Evropa | 
* Bugarska
* Cipar
* Grčka
* Italija
* Portugal
* Španija

 |
| Zapadna Evropa | 
* Austrija
* Belgija
* Francuska
* Luksemburg
* Nizozemska
* Njemačka
* Švicarska

 |
| Istočna Evropa | 
* Bugarska
* Češka
* Čehoslovačka
* Mađarska
* Moldavija
* Poljska
* Rumunija
* Rusija (Rusko Carstvo **·** Sovjetski Savez)
* Slovačka
* Ukrajina

 |
| Jugoistočna Evropa | 
* Albanija
* Bosna i Hercegovina
* Crna Gora
* Hrvatska
* Jugoslavija
* Kosovo
* Makedonija
* Slovenija
* Srbija

 |

 |
| Oceanija | 
* Australija
* Fidži
* Novi Zeland
* Samoa

 |

| * p
* r
* u
Hrvati |
| --- |
| Hrvatipo zemljamai kontinentima | 

|  |  |
| --- | --- |
| Matične zemlje | Hrvatska • *Bosna i Hercegovina* |
| Tradicionalnemanjine | 

|  |
| --- |
| Austrija • Češka • Crna Gora • Italija • Kosovo • Mađarska • Rumunjska • Slovačka • Slovenija • Srbija (Vojvodina) |
| Podskupine | bokeljski Hrvati • Bunjevci • gradišćanski Hrvati • Janjevci • karaševski Hrvati • moliški Hrvati • moravski Hrvati • racki Hrvati • Šokci |

 |
| Hrvatskadijaspora | 

|  |  |
| --- | --- |
| Europa | Belgija • Bugarska • Francuska • Makedonija • Nizozemska • Njemačka • Poljska • Portugal • Rusija • Španjolska • Švedska • Švicarska • Ujedinjeno Kraljevstvo • Ukrajina |
| Amerike | Kanada • SADArgentina • Bolivija • Brazil • Čile • Ekvador • Kolumbija • Kostarika • Panama • Paragvaj • Peru • Urugvaj • Venezuela |
| Afrika | Egipat • Tunis • Južna Afrika • Zimbabve • Mozambik |
| Oceanija | Australija • Novi Zeland |
| Azija | Indija • Sirija |
| Pol. emigracija | Austro-Ugarska • Kraljevina Jugoslavija • Socijalistička Jugoslavija |

 |

 |
| Jezik | 

|  |
| --- |
| srpskohrvatski jezik (hrvatski standard) |
| Narječja | čakavica • kajkavica • štokavica • gradišćanskohrvatski • moliškoslavenski |

 |
| Kultura | 

|  |
| --- |
| baština • blagdani • nošnja • kuhinja • sport • obrazovanje • umjetnost (likovna : arhitektura • slikarstvo • kiparstvo • primijenjena umjetnost • strip) • književnost • hrvatska latinistička književnost • kazalište • glazba • kinematografija) • svjetska baština u Hrvatskoj |
| U BiH | život i običaji • religija • baština • simboli • blagdani • nošnja • kuhinja • šport (nogomet) • obrazovanje • umjetnost (književnost • glazba) |

 |
| Historija | pradomovina • doseljenje • pokrštenje • hrvatska historija (u BiH) • vladari |