recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
*Za ostala značenja, vidi Maksim Gorki (razvrstavanje).*

**Алексеј Максимович Пешков** (rus. *Алексей Максимович Пешков*; 28. mart, 16. mart po Julijanskom kalendaru, 1868 - 14. jun 1936), poznatiji kao **Maksim Gorki** (rus. *Максим Горький*), je bio sovjetski pisac, osnivač književnog metoda socijalističkog realizma i politički aktivista. 

Rođen je u Nižnjem Novgorodu a umro je u Moskvi. Od 1906. do 1913. i od 1921. do 1929. je živeo u inostranstvu; nakon povratka u Sovjetski Savez, prihvatio je kulturnu politiku toga vremena, mada mu nije bilo dozvoljeno da napušta zemlju.

U 19. godini pokušao je samoubistvo. Agitirao je protiv carizma, tražio društvo revolucionara narodnjaka i branio interese siromašnih. Godine 1905. piše proglase protiv vojske, policije, cara i biva zatvoren, a oslobođen je na protest intlektualaca mnogih zemalja. Godine 1906. ilegalno napušta zemlju i ostaje u emigraciji do 1913. gdje se bori za obustavljanje svake pomoći carskoj Rusiji. U svojim prvim pripovetkama opisuje egzistenciju ljudi sa dna društvene lestvice. U nizu članaka prikazuje svoje neprijateljstvo prema fašizmu i malograđanskoj sebičnosti. Smisao umetnosti tražio je u istini, stvaralačkom radu i afirmaciji čovečnih odnosa među ljudima.

Dela
----

### Novele i pripovetke

* "Makar Čudra" - 1892
* "Dve skitnice" - 1894
* "Starica Izergilj", "Čelkaš" - 1895
* "Konovalov" - 1897
* "Prolećni zvuci" - 1901
* "Po Rusiji" - 1912-1916
* "Život u plavom" - 1925

### Lirske pesme u prozi

* "Pesma o sokolu" - 1899
* "Vesnik Bure" - 1901

### Romani

* "Foma Gordejev" - 1888
* "Troje" - 1900
* "Mati" - 1907
* "Ispovest" - 1908
* "Gradić Okurov" - 1909
* "Život Matveja Kožemjakina" - 1910
* "Život Artamonovih" - 1925
* "Život Klima Samgina" 1926-1936

Staljin i Gorki u 1931.
### Drame

* "Malograđani", "Na dnu" - 1902
* "Letnjikovac" - 1904
* "Deca sunca" - 1905
* "Neprijatelji" - 1906
* "Vasa Železnova" - 1910-1936
* "Jegor Buličov" - 1936

### Memoari

* "Detinjstvo" - 1913-1914
* "Među ljudima" - 1916
* "Moji univerziteti" - 1923
* "Beleške iz mog dnevnika" - 1923-1924

***Maksim Gorki*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 96998392
* LCCN: n80126152
* ISNI: 0000 0001 2144 5808
* GND: 118639293
* SELIBR: 56718
* SUDOC: 027323722
* BNF: cb119054125 (podaci)
* BIBSYS: 90103176
* ULAN: 500318636
* MusicBrainz: c02629f7-6ef5-4d66-85e7-d4fd36a78260
* NLA: 35135975
* NDL: 00441307
* NKC: jn19990002786
* RSL: 000083167
* BNE: XX993997
* CiNii: DA00816313
* CONOR.SI: 6694499
* NSK: 000100222

 |
**Vektorska grafika** je jedinica funkcije rezolucije i pixela na povrsini ekrana

Crtanje i prednosti
-------------------

Vektorska grafika je dobra za uklanjanje nepotrebnih detalja sa neke fotografije. Na ovoj slici je prikazano kako se vektorska grafika može dobro upotrijebiti u informacijskoj grafici i prikazivanju linijske umjetnosti
Kao primjer, razmotrimo krug nekog radiusa *r*. Glavni podaci koje računarski program treba da zna kako bi isrctao krug su:

1. radius *r*
2. koordinatnu poziciju centralne tacke kruga
3. stil i boju linije (može biti i providna)
4. stil i boju punjenja objekta (može biti i providno)

Prednosti ovakvog načina crtanja nad rasterskom grafikom:

* Ovako mala količina informacija omogućuje mnogo manju veličinu datoteke
* Mogućnost približavanja (zoom) bez gubitka na kvaliteti
* Sve ove informacije su zapamćene i mogu se kasnije mijenjati, to znači da micanje, razmjeravanje, okretanje i popunjavanje itd. ne smanjuje kvalitet crteža kao kod rasterske slike

Jednostavni geometrijski oblici
-------------------------------

* Linije
* Poligoni
* Krugovi i elipse
* Bézier krive
* Tekst (računarski fontovi kao TrueType su nastali od Bézier krivih)

Vektorske radnje
----------------

Vektorski grafički programi obično omogućuju okretanje, micanje, sažimanje, povećavanje, iskrivljavanje i ostale preobražaje objekata, kao i mijenjanje z-redoslijeda i povezivanje jednostavnih objekata u više komplikovanih. Zahtjevnije preobrazne uključuje i boolove operacije (unija, razlika, presjek, itd.).

Vektorska grafika je savršena za jednostavne ili složene crteže koji ne trebaju biti foto realistični. Na primjer, PostScript i PDF stranice koriste jezik vektorskog grafičkog modela.

Povezano
--------

Kao što se vidi, ljiljan nije iscrtan odjednom niti iz jednog dijela. Povezivanjem više geometrijskih oblika dobivamo mnogo komplikovaniji oblik. Konačno od raznih oblika, dobijamo završni crtež koji se može pretvoriti u čitljivi rasterski format
* Wikipedia:Grafičko podučavanje
* Grafički program
* Spisak vektorskih grafičkih programa
* Spisak vektorskih grafičkih jezika
* Vektorski grafički program
* Formati grafičkih datoteka
* Računarska grafika
* Web grafika
* GXL
* SVG
* WMF
* Raster u vektor
* Dizajn potpomognut računarom

Vanjski linkovi
---------------

* Otvorena vektorska grafička biblioteka.
* OpenVG Okruženje za hardverski ubrzanu 2D vektorsku i rastersku grafiku.
* Besplatni (Open Source) vektorski grafički program

***Vektorska grafika*** na Wikimedijinoj ostavi
Zastava Zapadne Sahare
**Zastava Zapadne Sahare** sadrži panarapske boje i simbole vezane za Islam. Zastava je zvanično usvojena 27. februara 1976 i malo izmjenjena 1991. Osim ove zastave u Zapadnoj Sahari koristi se i zastava Maroka kao zvanična, jer Zapadna Sahara i dalje zvanično pripada Maroku.

Povezano
--------

* Grb Zapadne Sahare

Zastave država u Africi

Položaj AfrikePoložaj Afrike
Alžir • 
Angola • 
Benin • 
Bocvana • 
Burkina Faso • 
Burundi • 
Čad • 
Džibuti • 
Egipat1) • 
Ekvatorijalna Gvineja • 
Eritreja • 
Esvatini • 
Etiopija • 
Gabon • 
Gambija • 
Gana • 
Gvineja • 
Gvineja Bisau • 
Jemen1) • 
Južnoafrička Republika • 
Kamerun • 
Kenija • 
Komori • 
Demokratska Republika Kongo • 
Republika Kongo • 
Lesoto • 
Liberija • 
Libija • 
Madagaskar • 
Malavi • 
Mali • 
Mauricijus • 
Mauritanija • 
Maroko • 
Mozambik • 
Namibija • 
Niger • 
Nigerija • 
Obala Slonovače • 
Ruanda • 
Sejšeli • 
Senegal • 
Sijera Leone • 
Somalija • 
Centralna Afrička Republika • 
Sudan • 
Sao Tome i Principe • 
Tanzanija • 
Togo • 
Tunis • 
Uganda • 
Zambija • 
Zelenortska Ostrva • 
Zimbabve

**Teritorije i nepriznate države**: 

Ceuta (Španija) • 
Južni Sudan • 
Kanarska ostrva (Španija) • 
Madeira ostrva (Portugal) • 
Mayotte (Francuska) • 
Melilla (Španija) • 
Reunion (Francuska) • 
Somaliland • 
Sveta Helena (Velika Britanija) • 
Zapadna Sahara • 
Zanzibar (Tanzanija)

1)Smatrani i dijelom Azije.

**Ostale zastave**: 

Zastave Afrike • 
Zastave Azije • 
Zastave Evrope • 
Zastave Južne Amerike • 
Zastave Okeanije • 
Zastave Sjeverne Amerike
Jedan od primjera higrofita je *Caltha palustris*
**Higrofite** (stgrč *hygros* = vlaga, mokrina + *phyton* = biljka) su kopne biljke koje su prilagođene na staništa sa visokom i/ili čestom vlažnošću okolnog zraka i/ili tla. Ove biljke naseljavaju uglavnom vlažne i tamne šume i otoke močvara i vrlo vlažne poplavne livade. U grupi svih vrsta kopnenih biljaka, one su najmanje otporne na sušu.

Prema prilagodbama okolinskim uvjetima, ova grupa biljaka je između kategorija hidrofite (vodene biljke) i mezofite (biljke koje pretežno uspijevaju pri umjerenim uvjetima okoliša). Ove
biljke koje žive na vlažnim staništima obično nemaju kseromorfnih svojstava i funkcija.

Primjeri higrofitnih rodova
---------------------------

* *Adoxa*;
* *Agrostis*;
* *Bidens*;
* *Caltha*;
* *Cardamine*;
* *Carex*;
* *Catabrosa*;
* *Chelidonium*;
* *Circea*;
* *Cyperus*;
* *Drosera*;
* *Equisetum*;
* *Gallium*;
* *Glyceria*;
* *Hymenophyllum*;
* *Juncus*;
* *Lythrum*:
* *Oxalis*, etc.

Povezano
--------

* Hidrofite
* Mezofite
* Kserofite

Vanjski linkovi
---------------

***Higrofita*** na Wikimedijinoj ostavi
"**P.S. RED I**" je četvrti samostalni singl japanskog pjevača Tōrua Kitajime, forntmena benda Ling tosite sigure. Singl je snimnjen kao uvodna pjesma za japansku distribuciju Oscarom nagrađenog filma *Spider-Man: Into the Spider-Verse* (2018.), a premijerno je objavljen 6. ožujka 2019. godine. Uz naslovni singl izdana je i pjesma "moving on", a na diskovima je bila prisutna i instrumentalna verzija naslovnog singla. "P.S. RED I" je izdan kao redovni singl te kao posebno [First Press Limited Edition] izdanje, što je bio slučaj i s TK-jevim prethodnim singlom, "katharsis". 

Sony Pictures Japan je već 10. prosinca 2018. godine objavio *teaser trailer* za japansko izdanje filma *Spider-Man: Into the Spider-Verse*, u sklopu kojega je pušten i prvi *teaser* za pjesmu. Puna pjesma mogla se poslušati krajem siječnja 2019. godine, a spot je službeno objavljen 8. ožujka 2019. godine. TK će ponovo, mada ovoga puta u sklopu benda Ling tosite sigure, doprinijeti japanskoj adaptaciji ovog serijala, jer je singl "Neighbormind" bio glavna tema za japansku sinkronizaciju igranog filma *Spider-Man: Far From Home*.

Pjesma je tokom inicijalne distribucije zauzela 25. mjesto na Oriconovoj ljestvici, a CD je prodan u više od 3,000 primjeraka.

Obje pjesme s ove singlice reizdane su kao posebno *sainou mix* izdanje na albumu 彩脳 iz 2020. godine.

Popis pjesama
-------------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Br. | Naslov | Trajanje |  |
| 1. | "P.S. RED I"   | 4:16 |
| 2. | "moving on"   | 4:36 |
| 3. | "P.S. RED I" (instrumental) | 4:16 |
| **Ukupno trajanje:** | **13:08** |  |

Vanjske veze
------------

* Diskografija

| * p
* r
* u
TK from 凛として時雨 |
| --- |
| **Diskografija • Ling tosite sigure** |
| Studijski albumi | *flowering • Fantastic Magic • white noise* • 彩脳 |
| *Live* albumi | *feedback from* |
| Kompilacije | *egomaniac feedback* |
| EP | *contrast • Secret Sensation • yesworld* |
| Video materijal | *film A moment* |
| Singlovi | "unravel" • "Signal" • "katharsis" • "P.S. RED I" • "m*e*lt" • "蝶の飛ぶ水槽" • "Dramatic Slow Motion (Reconstructed 2020)" • "wil-ill" • "Scratch" • "As Long As I Love / Scratch" • "first death" |
**Lisina** (1494 m) je planina u Centralnoj Bosni, u jugozapadnom dijelu vlašićkog masiva. Uz Simišće (1528 m) , Srneća brda (1502 m) i Javorak (1942 m), jedan je od najviših vrhova prema dolini Vrbanje.

Lisina razdvaja slivove dviju pritoka Ugra: Ilomske i Pljačkovca. Prema Ilomskoj su šumovite crnogorične padine, prošarane planinskim pašnjacima, dok je od Pljačnovca i Ugra dijele najprije vlažnje siromašne livade, a zatim šumoviti obronci, uključujući i uzvisinu zvanu Omanjača (1355 m) i usjek Duboki do (sa povremenim istoimenim potokom).

Sa jugoistočne strane Lisine su Ponir (1371 m) i Američka strana (1420 m), a zatim izvorišni dio Ilomske i potoci koji se u nju ulijevaju. Prema sjeverozapadu je padina znakovitog imena Paljevina (1311 m), koja razdvaja Ilomsku i njenu najveću lijevu pritoku, Crnu rijeku, u koju se ulijeva nekoliko potoka. Preko Ilomske, podvlašićki plato prelazi u Petrovo polje..

Povezano
--------

* Ilomska
* Ugar
* Vlašić
* Petrovo polje
* Borbe oko Kotor-Varoša i Šipraga 1944.

Vanjski linkovi
---------------

***Lisina (Vlašić)*** na Wikimedijinoj ostavi

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
**Departman Rocha** (španjolski: *Departamento de Rocha*) je jedan od 19 departmana Urugvaja.

Karakteristike
--------------

Departman Rocha se nalazi na istoku zemlje na prosječnoj nadmorskoj visini od 123 metara.

Prostire se na površini od 10,551 km² (5,99% državnog teritorija), na kojoj živi 74,200 stanovnika

Sa sjevera graniči sa Departmanom Treinta y Tres, sa zapada sa departmanima Lavalleja i Maldonado, a na istoku sa Lagunom Mirim i Brazilom. 
Na jugoistoku i jugu se nalazi Atlanski ocean.

Duž 170 km duge atlanske obale nižu se ljetovališta; La Paloma, Costa Azul, La Pedrera, Barra de Valizas, Aguas Dulces, Cabo Polonio, Punta del Diablo i Barra del Chuy.

Privreda se bazira na stočarstvu, ribarstvu i turizmu.

Departman je osnovan 1880. kad se odvojio od Departmana Maldonado.

Administrativna podjela
-----------------------

Departman je administrativno podjeljen na 4 općine; 

* 1. Chuy
* 2. Castillos
* 3. Lascano
* 4. La Paloma

Administrativni centar departmana je grad Rocha koji ima 25,420 stanovnika.

Izvori
------

1. 1 2  „*Rocha Department – Capital: Rocha'"* (engleski). City population. Pristupljeno 22.11.2023.
2. 1 2 3 4  „*Regiones*" (španjolski). República Oriental del Uruguay. Pristupljeno 22.11.2023.
3. ↑  „*Departments of Uruguay*" (engleski). Statoids. Pristupljeno 22.11.2023.
4. ↑  „*Rocha in in Rocha*" (engleski). City Population. Pristupljeno 22.11.2023.

Vanjske veze
------------

***Rocha (departman)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Intendencia Departamental de Rocha* (službene stranice) ()

| * p
* r
* u
Urugvajski departmani |
| --- |
| 
* Artigas
* Canelones
* Cerro Largo
* Colonia
* Durazno
* Flores
* Florida
* Lavalleja
* Maldonado
* Montevideo
* Paysandu
* Rio Negro
* Rivera
* Rocha
* Salto
* San José
* Soriano
* Tacuarembó
* Treinta y Tres

 |  |
**Central Lowlands** zvan i **Midland Valley** (prevedeno *Centralne nizine* ili *Centralna dolina*, je nizinska regija na jugu Škotske.

Geografske karakteristike
-------------------------

Škotska se tradicionalno dijeli u tri topografska područja: Highlands (gorje) na sjeveru, Central Lowlands (Centralne nizine) i Južne visoravni (Southern Uplands). Dvije posljednje zajedno formiraju posebnu kulturnu regiju Lowlands (Nizine).
Nizine se protežu od Centralnog Lowlandsa duž najvećeg dijela istočne obale.

Central Lowlands leži između dva velika geološka rasjeda, od kojih je jedan na sjeveru, a drugi na jugu. Sjeverna granica kod Highlandsa strma je poput zida, dok je granica prema južnim visoravnima oštra jedino pored obale. Ta velika ploha nipošto nije kontinuirana ravnica, jer je često
isprekidana masom vulkanskih stijena, razbacanih u svim smjerovima.

Najveći škotski gradovi Glasgow, Edinburgh, Stirling i Dundee leže u Centralnoj dolini, a tu živi i preko polovice stanovnika Škotske.

Geomorfologija
--------------

Doline Central Lowlandsa su najvećim dijelom formirane za paleozoika.

Povezano
--------

* Highlands / Škotsko gorje
* Southern Uplands / Južne visoravni

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Central Lowlands*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 05. 12. 2014.

Vanjske veze
------------

* *Central Lowlands* na portalu Encyclopædia Britannica ()

}

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
Vojnik sa ručnim bacačem
Bazuka M1
Vojnik SAD lansira bazuku M9 na njemačko mitraljesko gnijezdo (1944.)
**Ručni bacač** ili **bazuka** je zajednički naziv za prijenosno bestrzajno protivtenkovsko oružje za ispaljivanje raketa. U upotrebu ga je prva uvela vojska SAD.

Inovativni ručni bacač pripada prvoj generaciji raketnog protivoružja koje koristi pješadija. Sadrži čvrsti raketni pogonski motor, što omogućava lansiranje visoko eksplozivnih antitenkovskih bojevih glava za gađanje oklopnih vozila , mitraljeskih gnijezda i utvrđenih bunkera. u rasponima koji su izvan domašaja standardno bačenih bombi ili mina. Ručni bacač također može biti efikasan i protiv zgrada i rezervoara oklopnih vozila. Univerzalno primijenjivani nadimak *bazuka* je nastao po *M1* varijanti, koja podsjeća na muzički instrument zvani "bazuka": izmislio ga je i popularizirao 1930. USA komičar Bob Burns.

Za vrijeme Drugog svjetskog rata, njemačke oružane snage su zarobile nekoliko bazuka, početkom otvaranja Sjevernoafričkog i Istočnog fronta i uskoro projektirali svoju verziju, povećanjem kalibra bojeve glave na 8,8 cm (između ostalih manjih promjena). Široko su ih proizvodile kao *Raketenpanzerbüchse "Panzerschreck" ("Teror tenka").*

Termin "bazuka" i dalje se koristi kao neformalni generički pojam koji se odnosi na oružja koja na bilo kojoj osnovi, sa zemlje ili s ramena ispaljuju projektile, uglavnom granate na raketni pogon.

**Razvoj dizajna ručnih bacača** uključuje dvije specifične linije tehnologije: 

* oružja na raketni pogon (bestrzajna) i
* oblikovana punjenja u vidu bojeve glave. Također su dizajnirana za jednostavno rukovanje i pristup.

Bestrzajno oružje na raketni pogon je zamisao dr Roberta H. Goddarda u dijelu projekta (prema vojnom ugovoru) svog rada o raketnom pogonu. Goddard je, tokom svog mandata na *Clark University* i dok je radio u *Worcester Polytechnic Institute*, Laboratorija za magnet i *Mount Wilson Observatory* (iz sigurnosnih razloga), dizajnirao cijevi za ispaljivanje raketu za vojnu upotrebu tokom Prvog svjetskog rata. On i njegov suradnik , dr Clarence N. Hickman , uspješno su demonstrirali svoje rakete u američkoj vojsci Signalnog korpusa u Aberdeen Proving Ground , Maryland , 6. novembra 1918. godine, ali kako je primirje potpisano samo pet dana kasnije, daljnji razvoj je obustavljen. Kašnjenje u razvoju bazuka je bilo posljedica Goddardove ozbiljne borbe s tuberkulozom. Goddard je nastavio dio radnog vremena kao savjetnik vlade SAD, Indian Head, Maryland , sve do 1923. ali je ubrzo usmjerio fokus na druge projekte koji uključuju raketni pogon. Hickman je kasnije postao šef Nacionalnog odbora za odbrambena istraživanja, 1940.. gdje je vodio razvoj raketa za ratne namjene, uključujući i završetak razvoja bazuka.

Povezano
--------

* Oružje
* Vojska
* Raketa
Dragaš iz vazduha
**Dragaš** (albanski: *Dragash* ili *Dragashi*, ili *Sharr* ili *Sharri*) je grad koji se nalazi na jugu Kosova, te predstavlja administrativno središte istoimene opštine osnovane pod upravom UNMIK-a. Ona se sastoji od teritorija bivših opština Gora i Opolje. U ovoj nacionalno mješovitoj opštini Gora i Opolje živi oko 40.000 stanovnika, a većinu još iz doba Jugoslavije čine Albanci. 

Teritorija opštine Dragaš se nalazi na sjevernim geografskim širinama od 41 52' 30" do 42 09' 03" i istočnim geografskim dužinama od 20 35' 39" do 20 48' 26". 

Dragaš administrativno pripada Prizrenskom okrugu

Vanjske veze
------------

***Dragaš*** na Wikimedijinoj ostavi

* Municipal Dragash - službena stranica
* OSCE Municipal Profile of Dragash / Dragas [*mrtav link*]
* SOK Kosovo and its population
* Kosova Kosovo Arhivirano 2007-03-15 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 17154380940630291059
* GND: 107469872X

 |
**Trstenjak ševar** ili **trstenjak istočnjak** (lat. *Acrocephalus paludicola*) je ptica pjevica iz roda *Acrocephalus*. Živi u istočnoj Europi i zapadnoj Aziji. Selica je, zimuje u zapadnoj Africi. Stanište joj je područje vodene vegetacije visoke do 30 cm. Ugrožena je vrsta.

Izgled
------

Ova ptica je srednje veličine. Naraste oko 13 cm, a težina joj varira od 10 do 14 grama. Raspon krila joj je 19 cm. Perje joj je boje pijeska, a leđa su joj prošarana tamnosmeđim prugama. Na gornjem dijelu tijela se nalaze bijelkasti tragovi. Čelo joj je spljošteno, kao i kljun, koji je također i jako snažan. Mužjaci i ženke se ne razlikuju mnogo, samo su ženke manje izražajne. Kao i većina trstenjaka, kukcojed je, ali se hrani i mladim bobicama. Pjesma joj je brza i živahna, a glavna joj je fraza *ja-ja-ja*.

Razmnožavanje
-------------

Jaja trstenjaka ševara su dimenzija 16x12 mm. Sredinom svibnja u gnijezdo ih se polaže 5-6. Jaja inkubiraju oko dva tjedna. Ženka vodi brigu o mladima 18 dana, kada oni napuštaju gnijezdo i postaju samostalni. Mužjaci i ženke nisu monogamni, imaju potomke s više različitih partnera. Izvan sezone parenja se ponaša vrlo stidljivo i nenametljivo.

Vanjske poveznice
-----------------

* Arkive.org Arhivirano 2018-12-10 na Wayback Machine-u
**Antsirabe** je treći grad po veličini sa svojih 176,933 stanovnika  na Madagaskaru, u Provinciji Antananarivo administrativni centar *Regije Vakinankaratra* i *Distrikta Antsirabe I.*.

Historija
---------

Antsirabe je za kolonijalnog doba pod francuskom upravom kao *Madagaskarski Vichy* zbog brojnih termalnih izvora i obilja izvora. Blagodeti Antsirabea otkrila su dva Norveška misionara u 19. vijeku, oni su privukli u Antsirabe mnoge poznate osobe i brojne vladare koji su tu liječili svoje reume. U *Antsirabeu* je godinu dana živio marokanski sultan Muhamed V. i njegov sin, budući kralj Hasan II. kad je prognan iz zemlje 1954.

Rikše u Antsirabeu

Geografske i klimatske karakteristike
-------------------------------------

*Antsirabe* se nalazi na centralnoj visoravni Madagaskara, na padinama planina Ankaratra, ispod drugog vrha po visini u Madagaskaru Tsiafajavona. Grad i okolica bogata je termalnim izvorima, ostatcima nekadašnje vulkan]]ske aktivnosti, oni su zajedno sa nadmorskom visinom od 1540 metara, glavni razlog za razvoj mjesta od 1923. kao lječilišno - ladanjskog grada.
*Antsirabe* je udaljen oko 167 km u pravcu jugozapada od glavnog grada Madagaskara Antananarivo.

Pogled na Hôtel des Thermes u Antsirabeu
*Antsirabe* ima oceansku klimu - gotovo umjereno kontinentalnu klimu (nešto poput ugodnog proljeća), koja je puno ugodnija od obalnog dijela Madagaskara koji ima tropsku. Zimi temperature mogu pasti na 0 °C.

Transport, Privreda
-------------------

Grad ima *Aerodrom Antsirabe* (IATA: ATJ, ICAO: GMEF) sa glavnim gradom Antananarivo povezan je željezničkom prugom -*Tananarive-Antsirabe* po kojoj danas voze samo teretni vlakovi i nacionalnim putem 7, koji se produžuje na jug do gradova Fianarantsoa i Toliara.

Antsirabe je poznat po rikšama, kojih ima u srazmjeru sa brojem stanovnika - najviše u zemlji, a koje su se pojavile na početku 20. vijeka kad je građena željeznička pruga *Tananarive-Antsirabe*, tad su rikše korištene za prijevoz ne samo ljudi već i potrebnog materijala.

*Antsirabe* je važni industrijski centar Madagaskara u njemu su smještena neka od najvećih madagaskarskih poduzeća *Tiko* (hrana), *Star Brasseries* (pića), *Cotona* (tekstil) i *Kobama* (žitarice) i tvornica duhana. Okolica Antsirabe je voćarsko (jabuke, grožđe) - stočarski kraj (mliječni proizvodi, svinje, perad).

Gradovi prijatelji
------------------

* Norveška Stavanger
* Francuska Montluçon,

Izvori
------

1. 1 2  2005 population estimates for cities in Madagascar, mongabay.com (pristupljeno: 25. 8. 2011.)
2. 1 2  Antsirabe na Encyclopædia Britannica, pristupljeno 24. 08. 2011.
3. ↑  « Madagascar: Antsirabe coopère avec Stavanger », *lexpressmada.com* via *allafrica.com*, 20 juillet 2010()
4. ↑  « Montluçon, les villes jumelles se font une place sur les panneaux », *lamontagne.fr*, 28 octobre 2010()
5. ↑  « Antsirabe... Sous le signe de la féminité ... », *madagate.com*, 6 août 2008()

Povezano
--------

* Antananarivo
* Madagaskar
* Popis gradova na Madagaskaru

Vanjske veze
------------

***Antsirabe*** na Wikimedijinoj ostavi

* Antsirabe na Encyclopædia Britannica ()
**Departman San José** (španjolski: *Departamento de San José*) je jedan od 19 departmana Urugvaja.

Karakteristike
--------------

Departman San José se nalazi na jugu zemlje, na prosječnoj nadmorskoj visini od 48 metara.

Prostire se na površini od 4,992 km² (2,8% državnog teritorija), u kojoj živi 118,300 stanovnika

Sa sjevera graniči sa Departmanom Flores, sa zapada sa Departmanom Colonia i sa istoka sa departmanima Florida, Canelones i Montevideo a na jugu izlazi na Estuarij La Plata.

Kroz departman protiče nekoliko velićih rijeka, a najveća je Santa Lucía.

Privreda se bazira na prehrambenoj, tekstilnoj i industriji kože i obuće.
Poznat je kao najveći proizvođač krumpira, jagoda i mlijeka u zemlji, i značajani proizvođač borovnica.

San José je osnovan 1825. kao jedan od prvih 9 departmana.

Administrativna podjela
-----------------------

Departman je administrativno podjeljen na 5 općina;

* 1 Ciudad del Plata
* 2 Ecilda Paullier
* 3 Libertad
* 5 Rodríguez

Administrativni centar departmana je grad San José de Mayo koji ima 36,743 stanovnika.

Izvori
------

1. 1 2  „*San José Department - Capital: San José de Mayo*" (engleski). City population. Pristupljeno 28.11.2023.
2. 1 2 3 4  „*Regiones*" (španjolski). República Oriental del Uruguay. Pristupljeno 28.11.2023.
3. ↑  „*Departments of Uruguay*" (engleski). Statoids. Pristupljeno 28.11.2023.
4. ↑  „*San José de Mayo in San José*" (engleski). City Population. Pristupljeno 28.11.2023.

Vanjske veze
------------

***San José (departman)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Intendencia Departamental de San José* () ()

| * p
* r
* u
Urugvajski departmani |
| --- |
| 
* Artigas
* Canelones
* Cerro Largo
* Colonia
* Durazno
* Flores
* Florida
* Lavalleja
* Maldonado
* Montevideo
* Paysandu
* Rio Negro
* Rivera
* Rocha
* Salto
* San José
* Soriano
* Tacuarembó
* Treinta y Tres

 |  |
**ADFGVX** je ime za transpozicijsku šifru koju je koristila njemačka vojska za vrijeme Prvog svjetskog rata. Dizajner ove šifre bio je njemački oficir za radio veze Fritz Nebel, a prvi put se pojavila 5. marta 1918. za šifriranje radio poruka na zapadnoj fronti. Izbor slova ADFGX je bio zbog toga da se smanji broj grešaka u prijenosu poruke jer u Morseovom kodu ova slova imaju najmanje sličnosti. Poslije tri mjeseca korištenja, šifra ADFGX dobiva slovo V, da bi se omogućilo slanje brojeva. Za kodiranje i dekodiranje poruka koristi se izmjenjeni Polibijev kvadrat gdje se umjesto brojeva koriste slova. Kod šifre ADFGX Polibijev je kvadrat imao dimenzije 5x5, dok su kod šifre ADFGVX dimenzije 6x6. Što se tiče sigurnosti ADFGX i ADFGVX su nesigurne šifre, jer je francuski pukovnik Georges Painvin uspio razbiti šifru koristeći papir i olovku dva tjedna poslje njegove pojave, nakon što se nakupilo dovljno šifriranog teksta sa jednim ključem.

Primjer
-------

### Prvi stupanj

Za hrvatsku abecedu koristi se ADFGVX, koji ima Polibijev kvadrat dimenzija 6x6. Raspored slova u polibijevom kvadratu, bit će sličan kao kod šifriranja ključem tako što se prvo izabere ključ (npr. NJOFRA) koji se prvo ispiše, poslje čega se ispišu ostala slova abecede.

Pošto hrvatska abeceda ima 30 slova, a kvadrat dimenzije 6x6, praznine će se ispuniti sa brojevima u slučajnom rasporedu

```
   A  D  F  G  V  X
 A NJ O  F  R  A  B  
 D C  Č  Ć  D  DŽ Đ 
 F E  G  H  I  J  K  
 G L  LJ M  N  P  S  
 V Š  T  U  V  Z  Ž 
 X 5  2  3  1  6  4
```

### Drugi stupanj

Šifriranje poruka vrši se tako što se prvo potraži slovo koje se želi šifrirati u matrici, i pogledaju koje su koordinate (stupac i red).

```
Poruka           : OVO JE TAJNA PORUKA
Šifirirana poruka: ADVGAD FDAAFVGG GVADAGVFFXAV
```

### Treći stupanj

Treći stepen šifriranja je transpozicija. Ispod ključa ispišu se slova koja su proizvedena u drugom stupnju.

```
NJ O F R A 
A  D V G A
D  F D A A 
F  V G G G
V  A D A G
V  F F X A
V
```

Pošto dio matrice prazan, u praznine dodat će se još slova V, tako da matrica izgleda ovako:

```
NJ O F R A 
A  D V G A
D  F D A A 
F  V G G G
V  A D A G
V  F F X A
V  V V V V
```

Ključ NJOFRA se traspozira u FORANJ, i matrica se izgleda ovako

```
F O R A NJ
V D G A A
D F A A D
G V G G F
D A A G V
F F X A V
V V V V V
```

Da bi se proizvela krajnja šifrirana poruka, pročitaju se kolone ispod ključa:

VDGDFV DFVAFV GAGAXV AAGGAV ADFVVV

Izvori
------

1. ↑  „Codes and Codebreaking in World War I".
2. ↑  Newton, David E. (1997). *Encyclopedia of Cryptography*. Santa Barbara California: Instructional Horizons, Inc. str. 6.

Literatura
----------

* Friedman, William F. Military Cryptanalysis, Part IV: Transposition and Fractionating Systems. Laguna Hills, CA: Aegean Park Press, 1992.
* General Solution of the ADFGVX Cipher System, J. Rives Childs, Aegean Park Press, ISBN 0-89412-284-3

Vanjske veze
------------

* A JavaScript implementation of the ADFGVX cipher Arhivirano 2015-05-26 na Wayback Machine-u
* Another JavaScript implementation
* A C implementation of the ADFGVX cipher
*Za ostala značenja, vidi Alkinoj (razvrstavanje).*
*Odisej na Alkinojevom dvoru*, Francesco Hayez, 1813-1815
U grčkoj mitologiji, **Alkinoj** (grčki: Ἀλκίνους ili Ἀλκίνοος, *Alkínoös*) bio je kralj Feačana, sin Nausitoja ili Fajaka (sina Posejdona i Korkire), te suprug Arete, koja mu je rodila Nausikaju, Halija, Klitoneja i Laodamanta. Njegovo ime doslovno znači "moćni um".

Argonauti
---------

U mitu o Jasonu i Argonautima, Alkinoj živi sa svojom suprugom Aretom u sicilijskom gradu Drepanu. Na povratku iz Kolhide Argonauti dolaze Alkinoju i budu prijateljski dočekani. Kad idući za Argonautima Alkinoju stignu i Kolhiđani te zatraže da im se preda Jasonova ljubavnica Medeja, Alkinoj saopšti da im se ona treba vratiti ako je još devica, ali da će, ako je već postala Jasonova supruga, on zaštititi njih oboje. Zahvaljujući Aretinoj domišljatosti Kolhiđani su morali otići bez Medeje, a Argonauti su nastavili svoj put kući nakon što su od Alkinoja dobili skupocene darove.

Feačani
-------

Prema Homeru, Alkinoj je vladar Feačana, koji u sreći žive na ostrvu Sheriji. Alkinoj sa suprugom Aretom ima pet sinova i jednu ćerku, Nausikaju. Opis njegovog kraljestva, način na koji je Odisej dočekan i primeljen, zabave koje se priređuju za Odiseja te priče o svojim lutanjima koje on pripoveda kralju zauzimaju značajan deo Homerove *Odiseje* (od VI do XIII knjige).

Sherija se često identifikuje s Korkirom (današnjim Krfom), zahvaljujući velikim delom grčkom istoričaru Tukididu, koji je Feačane takođe locirao na tom ostrvu. Prema drugim hipotezama, Sherija bi bila identična s današnjim ostrvom Ishijom ili, pak, s poluostrvom Istrom.

Vanjske veze
------------

***Alkinoj*** na Wikimedijinoj ostavi

***Alkinoj*** na Wikimedijinoj ostavi

* JC Loudon (1835) o Alkinojevom vrtu Arhivirano 2006-12-15 na Wayback Machine-u
**godišnja doba**| umjereni pojas |
| --- |
| proljeće |
| ljeto |
| jesen |
| zima |

**godišnja doba**| tropski pojas |
| --- |
| suho godišnje doba |
| vlažno godišnje doba |

U mnogim delovima sveta, zima se povezuje sa snegom.
Zima u Panonskoj nizini, Vojvodina, 28. decembra, 2010.
**Zima** je jedno od godišnjih doba, koje po konvenciji na severnoj Zemljinoj polulopti traje deo decembra, ceo januar, februar i deo marta, a na južnoj Zemljinoj polulopti deo juna, ceo jul, avgust i deo septembra. Na dan početka zime, takozvanu kratkodnevnicu (zimski solsticij), koja obično pada oko 14. decembra, noć je najduža, a obdanica najkraća.

Uzrok zime
----------

Zemlja se okreće oko Sunca jednom u godini dana, kako je ta putanja eliptična - udaljenost Zemlje i Sunca se pri tome menja, i količina topline koju Zemlja prima od Sunca se tokom godine menja. Zemlja se takođe vrti oko svoje osi, koja je nagnuta za 23°27' (23 stepena i 27 minuta) u odnosu na ravninu kruženja. Zima nastupa kad je određena polutka (severna ili južna) najmanje izložena Sunčevim zrakama, nezavisno o udaljenosti od Sunca. Zima na severnoj polulopti događa se kad je Zemlja najbliže Suncu, a tada je na južnoj polulopti toplo leto.

Fizikalno, Sunčeve zrake u zimi padaju pod većim uglom, čime se konstantna energija koju dotična polulopta dobija od Sunca dijeli na veću površinu, što zajedno s većim putem kroz atmosferu koji ta toplina treba proći daje rezultat - manje primljene topline po jedinici površine, i nižu temperaturu, tj. zimu.Zima je najhladnije godisnje doba.

Zimski sportovi
---------------

Zimski sportovi se praktikuju u *zimskim* uslovima: na niskoj temperaturi, te uz prisutnost snega ili leda. Pogledajte popis zimskih sportova.

Spoljašnje veze
---------------

***Zima*** na Wikimedijinoj ostavi

* „Životinje i biljke zimi u Finskoj", *Northern Nature Project*
* Mit o godišnjim dobima američkih domorodaca, *Zion Natural History Association* Arhivirano 2005-12-27 na Wayback Machine-u
**Košutnjak** je ime za šumu i naselje u Beogradu u gradskim opštinama Čukarica i Rakovica.

Park-šuma i gradsko izletište Košutnjak prostire se na površini od 330 hektara, na nadmorskoj visini od 250 m. Šuma listopadnog i četinarskog drveća ispresecana je mnogobrojnim stazama.

Verovatno je ime *Košutnjak* nastalo zbog košuta, kojih je nekad ovde bilo. Sve do 1903. gusta šuma bila je zatvoreno dvorsko lovište, a potom je Košutnjak otvoren i za građane.

U Košutnjaku su i dva posebno uređena kompleksa: Pionirski grad, sportsko-rekreativni centar, i Filmski grad sa kompleksom ateljea i drugih objekata i uređaja za proizvodnju filmova. Sportsko-rekreativni centar "Košutnjak" ima igrališta za fudbal, atletska takmičenja, odbojku, košarku, rukomet, pet otvorenih i jedan zatvoren bazen. U Košutnjaku se održavaju trke Salomon Off-Road i trka izazova. Za ljubitelje skijanja u Košutnjaku radi letnja i zimska ski-staza. U podnožju brda, gde je nekada bilo lovište kneževske porodice Obrenović, nalazi se izvor Hajdučka česma. Fakultet sporta i fizičkog vaspitanja Univerziteta u Beogradu se nalazi u Košutnjaku.

U istoriji je poznat kao mesto ubistva kneza Mihaila Obrenovića, 29. maja 1868. godine.

Galerija slika
--------------

* Spomenik braniteljima Beograda iz 1915. „HIER RUHEN SERBISCHE HELDEN OVDE POČIVAJU SRPSKI JUNACI † 1915 †"Spomenik braniteljima Beograda iz 1915. „HIER RUHEN SERBISCHE HELDEN OVDE POČIVAJU SRPSKI JUNACI † 1915 †"
* Hajdučka česmaHajdučka česma

***Košutnjak*** na Wikimedijinoj ostavi
Most u naselju Kominje.
**Selo Kominje** se nalazi južno od Novog Pazara, na udaljenosti oko 15km, oko magistralnog puta koji vodi ka Ribariću. 

Kominje se graniči sa sledećim selima: Kožlje, Golo Brdo, Kneževiće, Murovce i Žuče (pripada tutinskoj opštini). Jedan broj kuća je ispod magistrale a drugi deo sela je iznad puta. Kuće se okrenute ka istoku i jugoistoku, tako da su dobro osunčane. Nadmorska visina naselja je oko 1000 m.

Iznad sela su Kominjska brda, a najveće od njih je Teferič (Bandera 1112 m), iznad šume zvani Orlujak, Spasovik (1038 m). Šume se prostiru u obliku venca na području ovog sela i Murovaca. Dadina strana i Liješće su iznad seoskog puta a pružaju se od groblja do Cvetanog ravna. Izmedju Kominja i Murovaca proteže se Kosa. Ispod magistralnog puta nalaze se Sobne njive, Kamenjača, Vrbe i Duvarine. Vodu ka Kominjskoj reci odvodi Kominjski potok, koji počinje od Kominjskih bara a na mestu zvanom Vrtine ispod mosta spaja se sa Kožljanskim potokom, te zajedno čine Rijeku.

Najveći deo sela je pod livadskim površinama, a nazivaju ih: Brdo-livada, Spasovik više Korita, Gornje bare, livada Donje bare ispod Kleča, livada Medjupotače, Bečevac, Lokve, Drenovi, Sulejmanovača, livada Vrbe, Hozorovac ispod Sobnih njiva, Zenova i Mehova krčevina, Himov ravan i Baščica ispod Kamenjače. Seoski pašnjaci su: Kominjska brda, Liješće, Spasovik,Kose i Ledine. Njive su pretežno u stranama nedaleko od kuća: Sobne njive,Kamenjača, Ciganka, Bliznavce,Duvarine,njiva kod česmice.

U selu postoje osmogodišnja škola i prodavnica.

Stanovništvo
------------

Danas u selu žive Muslimani (Bošnjaci) i to nekoliko rodova: Sajtarići (2 domaćinstva),Džankovići (6 domaćinstava), Šabanovići (5 domaćinstava) i Šaćirovići (6 domaćinstava). Oni su u ovo selo stigli iz raznih krajeva današnje Srbije i Crne Gore. Pretpostavlja se da su se oni doselili tokom XIX veka.

Naziv sela
----------

U korenu naziva sela je reč komin ili izmenjeno kominj, što znači otpadak od groždja ili orahove zelene ljuske, a postoji i vino kominjak. Pošto se u pisanim izvorima pominju srednjovekovni vinogradi u okolini Novog Pazara, moguće je da se vinova loza gajila na sunčanim stranama sela. U slučaju ovog sela to je gotovo izvesno uzimajući u obzir postojanje zapuštene forme vinograda koja se nalazi ispod magistralnog puta.

Istorija
--------

U turskom popisu iz 1455. godine selo je upisano pod imenom Komini sa 14 domova, kao timar (imovina data na korišćenje) Ejnebegije Danišmenda, a u turskom zapisu za ovčarinu i torovinu iz 1585 godine, selo je upisano pod nazivom Komin gde se navodi jedan vlasnik sitne stoke, Radivoj Bogdan koji je imao 70 ovaca i koza. Krajem XIX i početkom XX veka deo sela prestavljao je agaluk Sajtarića a drugi deo agaluk Mumdžića iz Novog Pazara.

Literatura
----------

1. Fikret Sebečevac,Selim Šaćirović,Naselja Novopazarskog Kraja,(Beograd 1995)
2. Monografija Novi Pazar i okolina (Beograd 1969)
**Matsiatra** je rijeka na jugozapadu Madagaskara duga 410 km, koja formira rijeku Mangoki, nakon što se spoji sa rijekom Mananantanana u kotlini Sakamena.

Geografske karakteristike
-------------------------

Rijeka *Matsiatra* izvire na obroncima *Masiva Tsitondroina*, na nadmorskoj visini od   

1 250 m. Prvih pet kilometara teče u pravcu juga, tada 80 km teče kroz ravno i močvarno područje, gdje prima prvu veću pritoku *Fanindronu* sa desne strane, tu ima prosječni protok od 0.50 m/km.
Zatim prelazi granitni *Masiv Isandra*, gdje joj se sužuje korito i teče kao brzica, tu joj se protok na nekim mjesima povećava na 14 m/km. Posljednju stjenovitu barijeru prolazi na padinama gore Itremo. Nakon tog *Matsiatra* utječe u kotlinu Ikalamavoni (750 n /m), i tu mijenja karakter - teče kao ravničarska rijeka širokog korita.

Kod Iovola *Matsiatra* zavija na sjever, zatim radi velike meandre, zavijajući istok -jug-istok-zapad-sjever-zapad, ali generalno teče na zapad prema mjestu Fitampito (okolica Fianarantsoa), tu je njen prosječni nagib oko 2,3%. Tu prima dvije velike pritoke sa desne strane, *Isaku* i *Matanaiku*. Ispod Fitampita zavija i teče prema zapadu, tu joj se protok blago povećava na 3.6 m/km u kanjonu u gorju Malakialina, dok ne naraste na 8.6 m/km u kanjonu gore Vohimena. Nakon što prođe barijeru Malakialina *Matsiatra* zavija prema jugu, tu joj se korito proširuju na 200 do 300 m, sa pješčanim obalama za suša. Prosječni protok u ovom dijelu toka je 1.1 m/km. Na nadmorskoj visini od oko 310 m, kod mjesta Sakoa *Matsiatra* nailazi na barijeru gorja Vohimena, koju probija dubokim kanjonom (200 –300 m) prije nego što uđe u kotlinu Sakamena, gdje se spaja sa Mananantananom i formira rijeku Mangoki na visini od 206 m. (prosječni protok u kanjonu je 4.8 m/km).

Ukupna duljina rijeke *Matsiatra* je oko 410 km, visinska razlika od izvora do ušća je 1 050 m, sa prosječnim nagibom od 2.6 m/km, a površina njena sliva iznosi 13 370 km².

* *Regija Gornja Matsiatra* (Haute Matsiatra) dobila je ime po rijeci *Matsiatri*.

Povezano
--------

* Rijeke Madagaskara

Izvori
------

1. 1 2  M. Aldegheri: Rivers and streams on Madagascar, na portalu google books (pristupljeno: 6. 9. 2011.)

Eksterni linkovi
----------------

* *Matsiatra Crocos de Tana - BETSILEO*, na portalu madamax.com Arhivirano 2016-03-04 na Wayback Machine-u ()
* *Madagascar Matsiatra Rafting Descent*[*mrtav link*] ()

| * p
* r
* u
Rijeke Madagaskara |
| --- |
| Sliv Masiva Ambre | Irodo • Saharenana • Besokatra |  |
| Sliv Masiva Tsaratanana | Sjeverni Mahavavi • Sumbiruno • Maevarano • Bemarivo |
| Istočni sliv | Mananara • Mangoro (Onive) • Rianila • Maningori • Mananjari |
| Zapadni sliv | Sofia (Mangarahara • Anjoboni • Bemarivo) • Mahajamba • Betsiboka (Ikopa • Mananara) • Južni Mahavavi • Manambolo • Tsiribihina (Sakeni • Mania • Mahajilo) • Mangoki (Matsiatra • Mananantanana • Zomandao) • Onilahi |
| Južni sliv | Linta • Menarandra • Mandrare |
**Konzul** (od latinskog: *Consul* = savjetnik ) je je službeni predstavnik vlade države koju zastupa, u nekom važnijem gradu države primateljice, ovlašten da obavlja konzularne poslove.

Oni se najčešće svode na unaprijeđenje ekonomskih odnosa sa državom koju zastupaju, ali i na obične rutinske poslove, kao što je izdavanje viza i obnavljanje pasoša. Konzuli nemaju diplomatski imunitet kao ostali diplomati (ambasador i drugi) i ne mogu stupiti na dužnost, sve dok im to ne odobre vlasti države u kojoj namjeravaju raditi. Ta dozvola se može opozvati u bilo koje vrijeme po procjeni vlasti države u kojoj rade.

U užem smislu, konzul je šef konzularnog ureda - **konzulata** ili konzularni funkcioner u generalnom konzulatu. U širem smislu, pod pojmom konzul podrazumijeva se svaki konzularni funkcionar.

Konzularni funkcioneri su uobičajeno rangirani po hijerarhijskoj važnosti, najviši po rangu je **generalni konzul**, a zatim slijede; **konzul**, **vicekonzul** (zamjenik konzula) i **počasni konzul**. Ovaj posljednji tip konzularnog predstavnika koriste zemlje, koje si nemogu priuštiti trošak karijernog diplomata, već tu funkciju povjeravaju nekom lokalnom građaninu, koji već ima nekakav komercijalni odnos (ili neki drugi) sa tom državom.

Konzuli ne uživaju diplomatski imunitet, ali su donekle izuzeti od nadležnosti države primateljice (oslobođeni su od plaćanja poreza i carina).

Povezano
--------

* Konzulat
* Ambasador

Izvori
------

1. ↑  Klaić, Bratoljub (1978). *Rječnik stranih riječi*. Nakladni zavod MH= Zagreb. str. 236.
2. 1 2 3 4  „*Consul*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 11. 11. 2013.

Vanjske veze
------------

* *Consul* na portalu Encyclopædia Britannica ()

***Konzul (predstavnik)*** na Wikimedijinoj ostavi
**Erzsébetváros** je popularno ime za VII okrug mađarskog glavnog grada - Budimpešte. On se 
službeno zove **VII. Okrug Budimpešte** (mađarski: *Budapest VII. kerülete*). Taj okrug je 2015. imao 54,129 stanovnika, koji su živjeli na 
površini od 2.09 km².

Karakteristike i historija
--------------------------

Erzsébetváros leži na lijevoj peštanskoj obali Dunava, nešto istočnije od strogog centra Budimpešte 
i ulice Váci.

Terézváros se počeo formirati u 18. vijeku, slično kao i susjedni Terézváros, kad stanovnici tadašnje Pešte - Városligeta, 
okruženog bedemima više nisu imali gdje graditi kuće, pa su ih počeli graditi izvan zidina.
Većina stanovnika bili su Židovi, pa je ostao poznat kao židovski kvart.
Svoje ime - koje doslovno znači *Elizabetin grad* dobio je 17. januara 1882. u čast carice
Elizabete, žene cara Franza Josefa.

Pogled na Erzsébetváros i trg Madách
Okrug Erzsébetváros je uz susjedni Terézváros najgušće naseljeni dio Budimpešte.

Okrug je poznat po najvećoj evropskoj sinagogi u ulici Dohány, a danas po brojnim noćnim klubovima.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Francuska, Nevers
* Poljska, Siedlce
* Hrvatska, Požega
* Grčka, Solun
* Bugarska, Sveti Vlas

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Hungary: Budapest City" (engleski). City population. Pristupljeno 22. 08. 2016.
2. 1 2  „*Erzsébetváros*" (engleski). We Love Budapest. Pristupljeno 22. 08. 2016. [*mrtav link*]

Vanjske veze
------------

***Erzsébetváros*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Erzsebetvaros* ()

| * p
* r
* u
Okruzi Budimpešte |
| --- |
| 
* I. Várkerület
* II. 2 Okrug
* III. Óbuda-Békásmegyer
* IV. Újpest
* V. Belváros-Lipótváros
* VI. Terézváros
* VII. Erzsébetváros
* VIII. Józsefváros
* IX. Ferencváros
* X. Kőbánya
* XI. Újbuda
* XII. Hegyvidék
* XIII. 13 Okrug
* XIV. Zugló
* XV. 15 Okrug
* XVI. 16 Okrug
* XVII. Rákosmente
* XVIII. Pestszentlőrinc-Pestszentimre
* XIX. Kispest
* XX. Pesterzsébet
* XXI. Csepel
* XXII. Budafok-Tétény
* XXIII. Soroksár

 | Grb Budimpešte |

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **geografiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
*Za ostale upotrebe, v. Milorad Popović.*

**Milorad Popović** (Gacko, 1913 — Kozara, 6. april 1945) je bio poručnik u Kraljevoj gardi pre rata i četnički komandant Nevesinjskog korpusa Jugoslovenske vojske u Otadžbini u II svetskom ratu.

Predratna biografija
--------------------

Rođen 1913. godine u Gacku u Hercegovini od oca Marka i majke Jovane. Posle osnovne škole i šest razreda gimnazije, završio je Nižu školu Vojne akademije u Beogradu, u 59. klasi. Bio je poručnik u Kraljevoj gardi u vojsci Kraljevine Jugoslavije.

Drugi svetski rat
-----------------

Aprilski rat ga je zatekao u Beogradu. Uspeo je da po slomu Vojske Jugoslavije izbegne zarobljeništvo i probije se do Gacka. U Hercegovini organizuje otpor ustašama, jedan je od vođa ustanka u NDH 1941. godine. Osnivač je i komandant Gatačke vojno-četničke brigade. General Dragoljub Mihailović je 1942. godine, stigao u Hercegovinu i izvršio smotru četničkih jedinica, postavio je Milorada Popovića za komandanta Nevesinjskog korpusa. Popović je učestvovao u mnogobrojnim borbama protiv ustaša i komunista na prostoru Crne Gore, Bosne, Hercegovine, Like i Dalmacije.

Milorad Popović, komandant Nevesinjskog korpusa, u društvu italijanskih oficira u Prozoru 1942. godine, tokom operacije Alfa.
Oktobra 1942. godine, tokom osovinske Operacije Alfa, Popovićevi četnici su u okviru kvislinških jedinica MVAC učestvovali u masovnom pokolju u Prozoru nad lokalnim stanovništvom koje je podržavalo partizane. O Popovićevom učešću govori italijanski kapetan Viđak (ital. *Vigiac*) u svom izveštaju od 18. oktobra 1942:

> Brigada Gacko pod komandom potporučnika Festini potpomognutog od srpskog poručnika Popović Milorada dobila je naređenje da se sjedini sa brigadom Bileće, pod komandom poručnika Ogrizen, potpomognut od srpskog oficira Kureš Miloša.
> 
> 
> Čitava zona uzduž maršrute odavno je pod okupacijom partizana; domaćini su dobrim delom pobegli i tako dokazali da se civilno stanovništvo sa njima saživelo; zato su sela i kuće potpuno uništene.
> 
> 
> Od 6. do 10. oktobra nađeno je preko 700 mrtvih među borcima i stanovništvom raznih sela koji su davali otpor. (...)
> 
> 
> 
> Izdržavajući svakovrsne teškoće i napore, na vrlo teškom terenu, antikomunističke kolone doline Drežnice, vođene od italijanskih oficira i podoficira dale su dokaze i ovoga puta njihove izdržljivosti, njihovog poleta, njihove agresivnosti i njihove saradnje sa italijanskom vojskom u borbi protiv zajedničkog neprijatelja: komunista.
> 
> – Izveštaj italijanskog poručnika Viđaka načelniku Obaveštajnog odeljenja 6. armijskog korpusa majoru Anđelu de Mateisu od 18. oktobra 1942.

Popović je unapređen od Mihailovića i odlikovan najvećim vojnim odlikovanjem: Belim Orlom sa mačevima i Karađorđevom zvezdom. Poginuo je u borbama sa ustašama kod Lijevča polja 6. aprila 1945.

Povezano
--------

* Ustanak u Hercegovini 1941.
* Bitka na Lijevča polju

Izvori
------

1. ↑  Arhiv Vojnoistorijskog instituta, arhivski fond D. M. BH-X-71.
**Sicilijanska večernja** (talijanski: *Vespri siciliani*) je naziv za masakr, nad Francuzima, kojim je počela pobuna na Siciliji 1282. godine protiv anžuvinskog kralja Karla I. i njegove vlasti nad Kraljevinom Sicilijom. Masakr i pobuna se zove **večernja** jer je počela za večernje mise na uskrsni ponedjeljak 30. marta 1282 u .palermskoj crkvi Santo Spirito. U samoj crkvi ubijen je neki francuski vojnik Drouet koji se nedolično ponašao prema ženi nekog mladog sicilijanskog aristokrata, našto je ovaj izvukao mač i ubio ga.

Nakon tog su stanovnici Palerma slijedili njegov primjer i u istoj noći i u ranim jutarnjim satima 31. marta, krenuli u lov na Francuske stanovnike Palerma i pobili 2 000 ljudi i žena.

Pozadina pobune
---------------

Uzroci pobune ležali su s jedne strane u stalnim sukobima tadašnjih careva Svetog Rimskog Carstva - Hohenstaufena sa papama oko kontrole nad Apeninskim poluotokom. Kad je - 1266. sa sicilijinaskog trona svrgnut zadnji Hoenštaufovac, Manfred Sicilijanski, papa Urban IV. je okrunio Karla I. Anžuvinca za kralja Sicilije 1266.

S druge strane aragonski kralj Pedro III, koji je bio Manfredov zet bio je direktni rival Karla I. i želio je Siciliju za sebe, pa je tajnim kanalima poticao lokalno stanovništvo na pobunu protiv Francuza.

Sam Karlo I. doveo je sa sobom gomilu Francuza, da upravljaju njegovom novom kraljevinom. Radikalno povećanje poreza, nepoznavanje jezika i običaja, navukli su gnjev stanovnika na Francuze.

Legende oko početka pobune
--------------------------

Oko same pobune iznikle su brojne sicilijanske legende, koje se uglavnom svode na to da su francuski vojnici često silovali domaće djevojke.

Tako još i danas kola priča da je masakr počeo kad je neka žena krenula u crkvu tražiti svoju kćer, koja se u crkvi molila. Našla je kćer, koju je silovao francuski vojnik, pa je na to majka izletila na ulicu i vikala *Ma fia! Ma fia!*, što na sicilijanskom znači *moja kći, moja kći*, na to su skočili prisutni pronašli silovatelja i ubili ga. Iz tog se događaja rodila riječ - mafija, ipak razumni tvrde da je to samo narodna legenda.

Posljedice
----------

Nakon tog masakra, koji se proširio na cijelu Siciliju, Pedro III iskrcao se sa svojom vojskom u Trapaniju 30. augusta  i uz veliku podršku lokalnih stanovnika svrgnuo Karla I. koji je izbjegao u Napulj i nastavio vladati nad tim dijelom dotadašnjeg kraljevstva kao novim Napuljskim kraljevstvom sve do svoje smrti 1285.

Povezano
--------

* Kraljevina Sicilija
* Napuljsko kraljevstvo

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Sicilian Vespers*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 18. 06. 2013.

Vanjske veze
------------

***Sicilijanska večernja*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Sicilian Vespers* na portalu Encyclopædia Britannica ()