Pano-Tacana jezici
**Panoan**, porodica indijanskih jezika iz Perua, zapadnog Brazila i nekih područja Bolivije. Žive u tropskim ekvatorskim šumama doenjr Amazone i njezinih pritoka. Populacija im je procjenjena na oko 250.000 1960,-tih godina. Najvažniji oblici privređivanja raznih plemena su zemljoradnja (posijeci-i-spali), lov, ribolov i sakupljanje. Ova porodica obuhvaća brojne jezike i plemena a povezuju je i sa porodicom Tacanan u Veliku porodicu Macro-Panoan.

Porodica Panoan obuhvaća sljedeće grupe domorodaca i njihovih jezika i dijalekata:

Lyle Campbell je vodi kao dio šire porodice pano-tacanan i uključuje jezike u The classification of South American languages. In Lyle Campbell & Verónica Grondona (eds.) s 27 jezika (10 izumrli i dva pred izumiranjem: 

a. panoan (27):
a1. pano (2): huariapano †, pánobo †
a2. amahuaca-yaminawa (trodržavni panoanski) 9 jezika, 3 izumrla: yaminawa, sharanawa, parannawa †, puinaua, atsahuaca-yamiaca †, shipinawa †, cashinahua.
podskupina amahuaca (2): amahuaca (sa inuvaken i viwivakeu), isconahua,
a3. shipibo, 6 jezika, 1 izumro: tushinawa, remo †, shipibo (sa pisquibo, shipibo, conibo i shetebo), marubo, capanahua, waninnawa.
a4. cashibo, 2 jezika 1 izumro: nocamán †, cashibo
b. bolivijski panoanski, 6 jezika, 2 pred izumiranjem, 2 izumrla: sensi †, mayoruna-matsés, chákobo, pacahuara (govori ga jedna obitelj), karipuna (12 govornika), shaninawa †.
c. Neklasificirani panoanski, 2 jezika, 1 izumro: kaxararí, kulino †.
Lyle Campbell (1997), 27 jezika, 12 izumrlih, i uz neke manje izmjene:

a panoanski (u užem smislu) sa podskupinama:
a1. trodržavna (5 jezika): amawaka, isconahua, sharanawa, yaminawa, cashinahua
a2. pano (2), oba izumrla: huaripano, pánobo
a3. cashibo (2), 1 izumro: nocamán †, cashibo
a4. shipibo, (5), 1 izumro: shipibo (sa pisquibo, shipibo, conibo i shetebo), marubo (sa paconawa, nehanawa), remo †, capanahua, waninnawa.
tushinawa †, parannawa †, puinaua (poyanawa), atsahuaca †, shipinawa †.
b. bolivijski panoanski (3 ) jezika: karipuna (tupijski jezik, nije panoanski), chákobo, pacahuara
c. individualni jezici: sensi †, kaxararí,mayoruna-matsés, kulino †, shaninawa †
Matthew S. Dryer (2005) popisuje jezike (10): amahuaca, capanahua, cashibo, cashinahua, chácobo, karipuna do guapore, matis, matsés, sharanahua, shipibo-konibo, yaminahua. Karipuna do guapore pripada u tupian jezike, a ne panoanske

Ethnologue (2005). 28 jezika, od toga 8 izumrlih, dva pred izumiranjem: 

a. istočni (1) kaxararí
b. južni-centralni (9): 
b1. yaminahua-sharanahua (6), 1 izumro: yawanawa, poyanáwa, xipináwa, sharanahua (s chandinahua, marinahua, mastanahua), tuxináwa †, yaminahua (s chitonahua, yaminahua).
b2. yora (1): yora
b3. amahuaca (1): amahuaca (s sa inuvaken i viwivakeu)
b4. neklasificirani južni-centralni (1), izumro: nukuini † (s cuyanawa)
c. zapadni (2), 1 izumro, 1 izumro : nocamán †, cashibo-cacataibo (s cashibo, cacataibo de sinchi roca, cacataibo de mariscal).
d. južni (3, 1 pred izumirnjem: shinabo †, pacahuara (gotovo izumro), chácobo.
e. sjeverni (3): matís, pisabo, matsés
f. jugoistočni (2): cashinahua, katukína (s ararapina, arara-shawanawa, ararawa, sanainawa).
g. sjeverni-centralni (7), 3 izumrla, jedan pred izumiranjem: atsahuaca †, capanahua (s pahenbaquebo), marúbo, remo †, shipibo-conibo (s pisquibo, shetebo, shipibo del madre de dios, conibo, shipibo), isconahua (gotovo izumro, sensi †.
h. nekasificirani (1), izumro: panobo †.
Terrence Kaufman (2007) ima na popisu 8 jezika u dvije podskupine s 3 izumrla, shipibo sa 6 jezika i kashibo sa 2 jezika. Panoanske neklasificirane jezika kashararí i kulino vodi kao dio šire pano-takananske skupine, kao i neke bolivijske panoanske jezike, viz.: shaninawa, pakawara, chákobo, majoruna-matsés, i sensi zajedno sa takananskim jezicima u bolivijsku pano-takanasku skupinu. U užu pano grupu uključuje :

a. kashibo (2): kashibo, nokamán †.
b. shipibo (6): wanninawa, shipibo, kapanawa, marubo, remo †, tushinawa †.
c. trodržavna podskupina od 9 dijalekata amawaka: kashinawa, shipinawa, atsawaka-yamiaka, poyannawa, parannawa, amawaka, iskonawa, sharanawa, yaminawa
d. govorno područje pano sa dva dijalekta: wariapano i pánobo.
Greenberg (1987) 15 jezika: conibo, panobo, capanahua, chacobo, cashibo, cashinahua, nocaman, shipibo, culino caripuna, arazaire, cazinaua, marinahua, mayoruna, amahuaca.

Plemena
-------

Amahuaca (Amawáka, Amawaka) Peru, Brazil; 
Apolima-Arara; 
Araraua (Araráwa), Acre, Brazil; 
Arára do Acre (Shawanauá), Acre, Brazil; 
Araua, Peru; 
Arazaire; 
Atsahuaca (Atsawaca),Peru; 
Busquipani, Peru; 
Cacataibo; 
Cachinaua (Kaxinawá, Cashinawa), Acre, Brazil; 
Camannawa; 
Canamari (Kanamari), Brazil; 
Capanahua (Kapanawa, Kapanahua), Peru; 
Capuibo, Bolivija; 
Carapacho (), Peru; 
Caripuna (Karipuna), Brazil; 
Catuquina (Catukina, Katukina), Brazil; 
Cashibo (Kashibo), Peru; 
Chacobo, Bolivija; 
Chama del Ucayali; 
Chandinawa; 
Chipinaua (Xipináwa), Brazil; 
Chitonawa; 
Comobo, Peru; 
Conibo, Peru; 
Contanaua (Kontanawa), Brazil; 
Cuianaua (Kuyanawa), Brazil; 
Culino (Kulino, Kulina), Brazil; 
Epetineri, Peru; 
Espino (Ispinó), Mato Grosso, Brazil; 
Inonawa; 
Iskonawa; 
Jacaria (Jakariá), Brazil; 
Jaminaua (Yaminawa), Brazil; 
Jaminawa Arara; 
Jauanaua (Yawanawá), Brazil; 
Jauavo (Iawano, Iawavo), Acre, Brazil; 
Jumbanaua (Yumbanáwa, Yunbanáwa), Acre, Brazil; 
Jura (Yura, Yora, Parquenawa, Parquenahua, Nahua, Nawa), Acre, Brazil; 
Kapishto; 
Kaxarari; 
Korubo; 
Manamabobo,Peru; 
Manaua, Brazil; 
Marinaua (Marinawa), Acre, Brazil; 
Marubo; 
Maspo, Peru; 
Mastanawa; 
Matis; 
Matoinahã; 
Matsés (Mayoruna); 
Maxonawa;
Mochobo, Peru; 
Moronawa; 
Nawa; 
Niaragua, Peru; 
Nokaman (Nocaman); 
Nucuini (Nukuini, Nukini), Acre, Brazil; 
Pacaguara (Bolivia; Brazil ?); 
Pacanaua (Pakanawa), Acre, Brazil; 
Pahenbakebo; 
Pano /Zajedno sa srodnima Wariapano i Panobo pripadaju grupi Capanawa; 
Panobo, Peru; 
Pichobo, Peru; 
Poianaua (Poyanawa, Cuía), Acre, Brazil; 
Puyamanahua, Peru; 
Remo, Peru; 
Ruanagua, Peru; 
Runanaua (Runanawa), Acre, Brazil; 
Sacuia (Sakuya), Acre, Brazil; 
Saninaua (Saninawa, Xanináua), Brazil; 
Saninauaca, Brazil; 
Sensi, Peru; 
Setebo (Xetebo), Peru; 
Shanenawa; 
Shanindawa; 
Sharanawa; 
Sinabo, Peru; 
Sinabo, Bolivija; 
Soboibo, Peru; 
Taverí; 
Ttxináwa; 
Tuchinaua (Tuxináwa, Tuxinawa), Brazil; 
Waninnawa; 
Wariapano; 
Xipibo (Shipibo), Peru; 
Xitonawa; 
Yamiaca (Amiaca), Peru; 
Yoranawa; 
Zurina, Brazil.

Izvori
------

1. ↑  Pano-Tacanan: Composite
2. ↑  Macro-Pánoan cluster: Campbell 1997
3. ↑  Panoan: Dryer 2005
4. ↑  Panoan: Ethnologue 2005
5. ↑  Macro-Panoan: Kaufman 2007
6. ↑  Amerind: Greenberg 1987

Vanjske veze
------------

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Ethnologue (16th)
* Pano-Takana
* subtree for Panoan Arhivirano 2012-05-10 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Indijanci |
| --- |
| 
Aconipa • Adaizan • Alacalufan • Amuzgo • Andoke • Apolista • Arauan • Araucanian • Arawakan • Arikém • Atacamenan • Atalán • Athapaskan • Attacapan • Auaké • Auishiri Awetí • Aymaran • Aymore • Baenan • Barbacoan • Beothukan • Boran • Bororoan • Caddoan • Cahuapanan • Caingangan • Calianan • Camacanian • Canichanan • Capixana • Carajan • Cariban • Caririan • Catacaoan • Catembri • Catuquinean • Cayuvava • Chamicura • Chapacuran • Charruan • Chechehet • Chibchan • Chimakuan • Chimarikan • Chimmesyan • Chinantecan • Chinookan • Chiquitoan • Chirianan • Chirino • Chitimachan • Chocoan • Cholonan • Chon • Chumashan • Coahuiltecan • Cofán • Comecrudan • Copallén • Copehan • Coran • Costanoan • Cuitlatec • Culli • Cunan • Diaguitan • Erikbaktsá • Esmeralda • Esselenian • Eyak • Fulnio • Gamelas • Gé • Gorgotoqui • Goyatacan • Guahiban • Guamo • Guarauan • Guatoan • Guaycuran • Guaycuruan • Harakmbet • Huamói • Huarian • Huarpean • Huave • Huitotoan • Humaguaka • Iroquoian • Itonama • Jicaquean • Jirajaran • Jivaroan • Jurúna • Kalapooian • Kamsá • Karankawan • Keresan • Kiowan • Kitunahan • Koaia • Koluschan • Kukurá • Kulanapan • Kusan • Kwakiutl • Leco • Lenca • Lorenzan • Lulean • Lutuamian • Machacalian • Mainan • Makú • Makuráp • Manguean • Mariposan • Mascoian • Mataco-Macan • Matanawí • Mawé-Satere • Mayan • Misuluan • Mixe-Zoquean • Mixtecan • Mondé • Moquelumnan • Mosetenan • Movima • Mundurukú • Munichean • Muran • Murato • Muskhogean • Nahuatlan • Natchesan • Natú • Nhambicuaran • Nootkan • Ofayé • Oti • Otomacan • Otomian • Palaihnihan • Pankaruru • Panoan • Pataxó • Paya • Peba-Yagua • Piman • Popolocan • Puelche • Puinavean • Pujunan • Puquinan • Puri-Coroado • Puruborá • Quechuan • Quoratean • Rama • Ramaráma • Sabelan • Salinan • Salishan • Salivan • Serian • Shahaptian • Sastean • Shoshonean • Simacuan • Siouan • Skittagetan • Tacanan • Takilman • Talamancan • Tanoan • Taracahitian • Tarascan • Tarairiú • Taruma • Tequistlatecan • Timotean • Timuquanan • Tiniguan • Tlapanecan • Tonikan • Tonkawan • Totonacan • Trumaian • Tucanoan • Tucuna • Tupari • Tupí-Guaraní • Tusha • Tuyoneiri • Uchean • Uru-Chipaya • Vilelan • Waiilatpuan • Washoan • Weitspekan • Wishoskan • Xincan • Xokó • Xukuru • Yabuti • Yahgan • Yakonan • Yanan • Yaruro • Yukian • Yuman • Yuncan • Yuracaré • Yuri • Yurumanguí • Zamucoan • Zaparoan • Zapotecan • Zunian
 |