recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Bosanska Krajina
Granice i gradovi Bosanske Krajine
**Bosanska Krajina** (turski: *Bosna sınır boyu*) je geografska regija u zapadnom dijelu Bosne i Hercegovine a koja je omeđena s tri dijela - Savom, Unom. 

Najveći grad i središte regije je Banja Luka. Ostali gradovi su: Laktaši, Čelinac, Skender Vakuf, Kotor Varoš, Bosanska Gradiška, Bosanska Dubica, Bosanski Novi, Prijedor, Sanski Most, Bosanski Petrovac, Ključ, Šipovo, Mrkonjić Grad, Drvar, Glamoč, Bosansko Grahovo, Bihać, Bosanska Krupa, Cazin, Bužim, i Velika Kladuša.

Sjeverozapadni dio Bosanske Krajine se, pak, naziva Cazinska Krajina, prema gradu Cazinu.

Historija
---------

Glavni članak: *Donji Kraji*

Pošto je do turskih osvajanja područje Bosanske Krajine bilo u sklopu Hrvatsko-Ugarske kraljevine, u zapadnoj historiografiji između 16 i 19 vijeka, ovo područje se zove Turska Hrvatska , a do promene u imenu dolazi tek polovicom 19 vijeka. Ime Krajina ovom predjelu, kao dijelu bosanskog vilajeta, dale su Osmanlije, iako sama riječ nije turska nego slavenska, a austrijski, italijanski, njemački i holandski kartografi su naziv prihvatili. Naziv Bosanska Krajina koje se po prvi put pominje na mapama 1869. godine.

U skorijoj historiji Bosanska Krajina je poznata po veoma snažnom otporu protiv fašističkog režima i ustaškim zločinima za vrijeme Drugog svjetskog rata, a pola vijeka potom je postala ponovno poznata po brutalnom etničkom čišćenju i demografskim promjenama u ratu 1992-95. godine.

Izvori
------

1. ↑  „Archive copy". Arhivirano iz originala na datum 2015-06-22. Pristupljeno 2015-02-07.
2. 1 2  Magaš, Branka; Žanić, Ivo (2001). *The War in Croatia and Bosnia-Herzegovina 1991-1995*. Taylor & Francis. str. 11. ISBN 0714682012.
3. ↑  „Bosnia and Herzegovina". *1911 Encyclopedia Britannica*. LoveToKnow. Pristupljeno 18. 06. 2010. »Donji Kraj, the later Krajina, Kraina or Turkish Croatia, in the north-west«
4. ↑  Borna Fuerst-Bjeliš, Ivan Zupanc (2007). „Images of the Croatian Borderlands: Selected Examples of Early Modern Cartography". *Hrvatski geografski glasnik* (69/1): 16. Pristupljeno 2010-06-25. »Schimek’s Map of the Turkish Croatia, 1788. (Facsimile from Marković 1998). "Turkisch Croatien"«
**Bournemouth** (čita se *Bornmut*) je grad, borough i unitarna jedinica od 191,390 (195,460) stanovnika na jugozapadu Engleske u Grofoviji Dorset.

Geografske karakteristike
-------------------------

Bournemouth je morsko ljetovalište na obali La Mancha, udaljen desetak km zapadnije od Christchurcha i 54 km jugozapadno od Southamptona.

Njegove duge pješčane plaže duž Zaljeva Poole, protežu se od potoka Alum Chine do spruda Hengistbury, iza pojasa plaža leže kuće i trgovine.

Historija
---------

Historija Bournemoutha počela je nakon 1810. kad je dorsetski aristokrat Lewis Tregonwell u njemu podigao svoju ljetnu rezidenciju. Sporo je rastao, tako je 1841. imao samo 26 zgrada, njegov rast se ubrzao kad je do njega stigla 1870 željeznica. Izgradnja vodovodne mreže omogućila je ekspanziju stanbene gradnje, po suhoj ruralnoj unutrašnjosti prekrivenoj borovom šumom, kao i po pješčanim ravnicama iza obalnih klifova istočno od luke Poole.

Pojas iza obale ispresjecan je malim strmim potočnim kotlinama , koje zovu - chines. Jedan od tih potočića - Bourne, kanaliziran je da protiče preko brojnih vrtova, pa danas uvire u more na mjestu prvog lučkog doka iz 1860. Pored njegova ušća podignut je glavni trgovački i zabavni centar sa teatrom.

Bournemouth zbog svoje ugodne klime, naročito blagih zima, privlači velik broj turista i to ne samo ljeti, već i zimi, ali i puno penzionera koji u njemu trajno borave.

Privreda i transport
--------------------

Najvažnija grana privrede je turizam, pored toga ima i nešto lake industrije.
Posljednjih godina Bournemouth je izrastao u jedan od najvažnijih kongresnih i konferencijskih centara Engleske.

Bournemouth ima Internacionalni aerodrom (IATA: BOH, ICAO: EGHH) smješten 6.5 km sjeveroistočno od centra grada.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Izrael, Netanya
* Švicarska, Lucerne

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „United Kingdom: South West England" (engleski). City population. Pristupljeno 18. 11. 2016.
2. 1 2 3 4 5 6 7  „*Bournemouth*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 18. 11. 2016.

Vanjske veze
------------

***Bournemouth*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Bournemouth Borough Council* (`en`)
Omerbegova kuća u Jajcu
**Bosanska kuća Jajce** je stambeni objekat tradicionalne jajačke stambene arhitekture iz osmanlijskog perioda. Građena je na teškom terenu (nagib, odron, ograničeni prostor). Izgleda kao da je prirodni dio terena.

Kuća je imala popločano dvorište u koje se ulazilo kroz lučno zasvedenu vratnicu. Bila je zatvorena visokim kamenim zidom, jednim dijelom pokrivenim drvenom šindrom. U dvorištu se nalazila česma sa kamenim koritom.

### Prizemlje

Osnova prizemlja bila je pravilan pravougaonik dimenzija 8-11 x 9-12 m. Suteren i prizemlje bili su od grubo lomljenog kamena sa krečnim malterom kao vezivnim sredstvom, ali nije malterisan. Debljina zidova u suterenu, iznosila je od 70 - 1,30 m.
U prizemlju je bila kuhinja sa šparetom i namještajem, soba, centralni hodnik, stepenište prema spratu, sporedne prostorije, koje su ponekad služile kao štale za sitnu stoku. Prihvatanje opterećenja sa gornjg sprata, uprkos velikom rasponu prostorija prizemlja, riješeno je sa dvije grede velikog presjeka, od kojih je jedna postavljena podužno, a druga poprečno i koje su jednim dijelom oslonjene na nosive zidove objekta, a drugim na dva drvena stuba. Tu su se nalazila i jedna vrata kojima se izlazilo u toalet.

### Sprat

Spratna konstrukcija je od lakih materijala u *bondruk-sistemu* sa drvenim stubovima i ćerpičem kao ispunom. Prepuštena je preko prizemlja u vidu doksata sa vidljivom drvenom međuspratnom konstrukcijom. Jednim dijelom oslonjena je na konstrukciju prizemlja, dok je drugim dijelom oslonjena na drvenu hrastovu gredu koju su preko drvenih ukrašenih sedla pridržavala dva kvadratna drvena stuba oslonjena na kamene baze. Na prvom spratu se nalazilo nekoliko prostorija i prostrani hajat. U jednoj od prostorija je banjica. Pod je urađen od drvenih dasaka.

### Krov

Kuća je pokrivena strmim četverovodnim krovom nagiba preko 45-60 stepeni i drvenom šindrom kao krovnim pokrivačem. Pojedini konstruktivni elementi krova su dužine i preko 10 m. Kuća nije imala dimnjak i pripadala je tipu tzv. *dimolučara*, ali je imala badže. Sav dim je putem dimnjačkih kanala sprovođen u prostor krovišta. Na taj način se postizao dvojak efekat – jedan dio ovog prostora krovišta se koristio kao sušionica za meso, a s druge strane dim je karbonizovao drvenu krovnu konstrukciju sa unutrašnje strane i na taj način je dodatno zaštitio od djelovanja vlage i gljivica.

Nekoliko kuća ovog tipa proglašeno je za Nacionalni spomenik BiH:

* Omerbegova kuća
* Kršlakova kuća (Kapetanovića kuća, Kršlakova kuća broj 2)
* Kršlakova stara kuća

Vanjske veze
------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal Bosna i Hercegovina***  |

* Jajce grad muzej Arhivirano 2015-03-24 na Wayback Machine-u
|  |
| --- |
| **Pojmovi Internet protokola (IP)** |
| **5. Aplikacijski sloj** |
| DHCP • DNS • FTP • HTTP • IMAP4 • IRC • MIME • POP3 • SIP • SMTP • SNMP • SSH • TELNET • TLS/SSL • BGP • RPC • RTP • RTCP • SDP • SOAP |
| **4. Prijenosni sloj** |
| TCP • UDP • DCCP • SCTP |
| **3. Mrežni sloj** |
| IP (IPv4 • IPv6) • ARP • ICMP • IGMP • RSVP • IGP • RARP |
| **2. Podatkovni sloj** |
| ATM • Bluetooth • DTM • Ethernet • FDDI • Frame relay • GPRS • Modemi • PPP • Wi-Fi |
| **1. Fizički sloj** |
| Bluetooth RF • Fizički Ethernet nivo • ISDN • Modemi • RS232 • SONET/SDH • USB • Wi-Fi |

**Bluetooth** je način spajanja na osobne bežične mreže. 

Preko Bluetootha je moguće razmjeniti informacije između uređaja kao što su mobilni telefoni, laptopi, računari, printeri, digitalni fotoaparati i tako dalje. Bluetooth radi na principu radio tehnike, i namijenjen je za nisku potrošnju el. energije, te se zbog toga često koristi u manjim uređajima kao što su mobiteli. Frekvencija putem koje se odvija bežična komunikacija je 2,45 GHz, a da bi se izbjegle smetnje na istoj frekcenciji Bluetooth protokol dijeli pojas frekvencije na 79 kanala (svaki 1 MHz širok) i mijenja iste 1600 puta u sekundi. 

Verzije 1.1 i 1.2 Bluetootha su dostizali brzine do 723,1 kbit/s, dok se sa najnovijom 2.0 verzijom sa **Bluetooth Enached Data Rate** (EDR) tehnikom dosežu brzine do 2,1 Mbit/s. Tehnologija je veoma obećavajuća što pokazuje sve veći postotak uređaja koji iskorištavaju Bluetooth za razmjenu podataka. 

**Bluetooth** je dobio naziv po Haraldu Plavozubom (*eng. Harold Bluetooth*) koji je bio poznat po svojim mogućnostima diplomatskih pregovora, gdje često uspjevao da napravi razumijevanje i komunikaciju između više strana. Zbog toga je izabrano njegovo ime da simbolizira protokol i njegov cilj koji je zapravo da se uspostavi zajednički WPAN komunikacioni standard.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * p
* r
* u
Glavne sabirnice i načini povezivanja u računarstvu |
| --- |
|  |
| 
AGP  •  ATA  •  Bluetooth  •  Centronics  •  EISA  •  Ethernet  •  FireWire  •  Front Side Bus  •  IrDA  •  ISA  •  MCA  •  LPT Port  •  PCI  •  PCI Express  •  PCMCIA  •  PS/2  •  RS-232  •  SATA  •  SCSI  •  USB  •  VESA Local Bus |

 |
***Black Mack*** (sh. *Crna maska*) je bio američki književni časopis koji je u svojem originalnom obliku izlazio od 1920. do 1951. godine, i koji se smatra jednim od najpoznatijih *pulp* časopisa u historiji. Osnovali su ga ugledni publicist H. L. Mencken i George Jean Nathan sa isključivom svrhom da, objavljujući "nižerazredna" ali popularna djela kriminalističkog i pustolovnog žanra, zarade dovoljno novaca kako bi mogli održavati svoj prestižni, ali neprofitabilni književni časopis *The Smart Set*. Mencken i Nathan su ga relativno brzo prodali, ali je časopis nastavio sa radom te zahvaljujući suradnicima kao što je Dashiell Hammett i kriminalističkim pričama koje su se isticale eksplicitnošću nasilja, seksa te ciničnim i ponekad amoralnim protagonistima, imao značajnu ulogu u razvoju tzv. *hardboiled* stila u kriminalističkoj prozi.

*Black Mask* je sa radom prestao raditi 1951. godine. Godine 1985. je ponovno pokrenut, ali je potom ugašen dvije godine kasnije zbog spora oko autorskih prava.

Vanjske veze
------------

* History of *Black Mask*
* Collecting *Black Mask* by Walker Martin.
* Teachinghistory.org review of website *Black Mask Magazine*
*Za ostale upotrebe, v. Bojane (razvrstavanje).*

  
Koordinate: 42° 00′ 00" SGŠ, 21° 11′ 35" IGD

**Bojane** (mak. *Bojane*) je naselje u Republici Makedoniji, u severnom delu države. Bojane pripada gradskoj opštini Saraj grada Skoplja.

Prirodni uslovi
---------------

Bojane je smešteno u severnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg većeg grada, Skoplja, naselje je udaljeno 22 km zapadno.

Naselje Bojane je u istorijskoj oblasti Dervent, tj. oblasti oko Derventske klisure, koju pravio reke Vardar između Pologa i Skopskog polja. Zapadno od naselja izdiže se planina Žeden. Nadmorska visina naselja je približno 510 metara.

Mesna klima je kontinentalna.

Istorija
--------

Stanovništvo
------------

Bojane je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imalo 2.230 stanovnika.

Pretežno stanovništvo u naselju su Albanci (99%).

Većinska veroispovest je islam.

Vidi još
--------

* Grad Skoplje
* Gradska opština Saraj

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

* www.saraj.gov.mk Zvanična stranica gradske opštine Saraj

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Saraj |
| --- |
| **Četvrti Skoplja** (**Saraj**  • Kondovo), **Prigradska naselja** (Arnakija  • Bojane  • Buković  • Glumovo  • Gornje Svilare  • Grčec  • Dvorce  • Donje Svilare  • Kopanica  • Krušopek  • Laskarci  • Ljubin  • Matka  • Paničari  • Raduša  • Raović  • Rašče  • Rudnik Raduša  • Semenište  • Čajlane  • Šiševo) |  |
**Bojang od Goguryeoa** (? -682) (vl. 642–668) bio je 28. i posljednji kralj države Goguryeo, najsjevernijeg od Tri kraljevstva Koreje. Bio je nećak prethodnog kralja Yeongnyua. Kada mu je strica 642. u puču svrgnuo general Yeon Gaesomun, Bojang je postavljen za novog vladara. Tokom najvećeg dijela vladavine, Bojang je bio marionetski vladar, dok su svu vlast držali Yeon i njegovi sinovi. Jedina oblast na koju je Bojang imao ponešto uticaja bila je religija; prihvativši taoizam, Bojang je potakao progone dotle dominantnih budista.

Stričevo svrgavanje je, pak, poslužilo kao povod kineskom caru Taizongu da 645. pokrene pohod protiv države Goguryeo, ali je Yeon Gaesomun uspješno odbio tu invaziju. Sa južnom državom Baekje je, pak, sklopljen savez protiv države Silla, koja je, pak, sklopila savez sa Kinezima i godine 660. eliminirala državu Silla. Nakon Yeon Gaesomunove smrti 666. godine je došlo do raskola između njihovih sinova, a što su Kina i Silla iskoristili da bi pokrenuli novi pohod. Yeon Namsaeng se tada predao Kinezima, a Yeon Jeong-to državi Silla. Godine 668. su kineske trupe zarobile Bojanga.

Bojang je nakon toga doveden u Chang'an gdje ga je car Gaozong imenovao jednim od svojih ministara. Nešto kasnije, nastojeći udobrovoljiti svoje nove korejske podanike, Bojanga je imenovao guvernerom Liadonga. Bojang je tamo, pak, počeo podsticati pobune protiv kineske vlasti. Zbog toga je smijenjen i protjeran u Sečuan, gdje je i umro.

| Kraljevske titule |
| --- |
| Prethodi: **Yeongnyu**  |  **Kralj Goguryeoa** 642–668 | Slijedi: **Položaj ukinut**  |
**Božji cedrovi** (arapski: أرز الربّ, *Horš Arz el-Rab*‎) u Libanonu su posljednja šuma cedrova koji su nekada prekrivali cijelu planinu Libanon. Oni su poznati kao jedan od najboljih građevinskih materijala drevnog svijeta. Danas se sastoji od 375 stabala od kojih su neka starija od 3000 godina. Zbog toga je, zajedno s obližnjom svetom Dolinom Kadiša, upisana na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Aziji i Oceaniji 1998. godine.

Povijest
--------

Libanonski cedar (*Cedrus libani*) se u antičkim izvorima navodi kao najstarije drvo na svijetu. Ovi cedrovi su služili kao cijenjen materijal za gradnju još Asircima, Babiloncima, Perzijancima, ali i Feničanima koji su ga izvozili u Stari Egipat. Salomon je njime izgradio prvi hram u Jeruzalemu, a Osmansko carstvo ga je koristilo za pragove svojih željezničkih pruga. 

Kako je nekad šuma ovog drveća prekrivala cijelu planinu Libanon, nije ni čudo da je njegovo stablo postalo simbolom države (Zastava Libanona). Kako je u 19. stoljeću uznapredovalo krčenje šuma u Libanonu, cedrovi su opstali samo u zabačenim planinskim krajevima poput strmih litica planine Makmel gdje se nalaze i Božji cedrovi, iznad doline Kadiša na visini preko 2000 m. Četiri, od ukupno 375 stabala, ima visinu veću od 35 i promjer stabla od 12 do 14 metara.

Njihova zaštita je otpočela 1876. godine kada je britanska kraljica Viktorija dala da se izgradi visoki kameni zid oko područja od 102 hektara kako bi se cedrovi zaštitili od koza. Nakon što je šuma očišćena od stelje i "oboljelog" drveća 1985. godine je "Društvo prijatelja cedrova" otpočelo je program ponovnog pošumljavanja koje će biti vidljivo tek nakon nekog vremena, zbog sporog rasta cedrova. Danas je moguće posjetiti ovu šumu samo uz organizirani obilazak sa službenim vodičem.

* Božji cedrovi zimiBožji cedrovi zimi
* Cedrus libani*Cedrus libani*
* Jedno tisućljetno stabloJedno tisućljetno stablo
* Neobične antropomorfne izraslineNeobične antropomorfne izrasline
* Neobične antropomorfne izraslineNeobične antropomorfne izrasline

Izvori
------

1. ↑  Libanonski cedrovi (`en`) Posjećeno 19. travnja 2011.

Vanjske veze
------------

***Božji cedrovi*** na Wikimedijinoj ostavi

* Website sa opisom šume Arhivirano 2007-01-09 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Libanonu |
| --- |
|  | 
Omejidske ruševine kod Andžara  • Antički Baalbek  • Drevni grad Byblos  • Sveta Dolina Kadiša (*Quadi Qadisha*) i Božji cedrovi (*Horsh Arz el-Rab*)  • Drevni grad Tir
 | Libanonska zastava |
**Bojko "Буци симитлийската булка" Metodijev Borisov** (bug. *Boйko Metodiev Borisov*; 13. juna 1959) je bugarski desničarski političar koji je od 2009. do 2013. vršio dužnost premijera Bugarske.

Pre ulaska u politiku je bio dugogogišnji takmičar i trener karatea, a također je radio kao instruktor u policijskim školama za komunističkog režima. Posle pada komunističkog režima je osnovao privatnu zaštitarsku kompaniju i služio kao telohranitelj političara kao što su Todor Živkov i Simeon II. Potonjem se pridružio kada je kandidat njegove stranke Nacionalni pokret Simeon II 2005. izabran u Narodnom sobranje. Iste godine se kao nezavisni kandidat takmičio i bio izabran za gradonačelnika Sofije, na koji položaj je formalno stupio 8. novembra 2005. 

Borisov je kao gradonačelnik izgradio reputaciju zalaganjem za red i zakon i "čvrstorukaške" metode obračuna sa organizovanim kriminalom. Godine 2006. je osnovao stranku GERB s kojom je 2007. pobedio na prvim bugarskim izborima za Evropski parlament, a 2009. i na parlamentarnim izborima nakon kojih je postao 50. predsednik vlade Bugarske.

Mandat mu je obeležila svetska i evropska ekonomska kriza, a Bugarska je ostala najsiromašnija zemlja Evropske unije. Uprkos toga, Bugarska je relativno dobro prošla u usporedbi sa drugim zemljama EU, pre svega zbog nekorištenja evra kao nacionalne valute te bega stranih preduzeća iz susedne ekonomskom i političkom krizom teže pogođene Grčke. Borisov je, međutim, bio predmet kritika zbog nekih autoritarnih tendencija vladavine i stvaranja kulta ličnosti u državnim i njegovoj stranci bliskim medijama. Također je kritikovano inzistiranje na liberalnoj ekonomskoj politici i masovnoj privatizaciji, uključujući penzione fondove, što je oborio bugarski Ustavni sud. 

Među privatizovanim preduzećima su se našle i kompanije za proizvodnju električne energije. Kada su one 2013. naglo podvostručile cene, došlo je do velikih nereda na ulicam Sofije. Borisov je nakon njih najavio ostavku rekavši "da ne želi biti deo vlade pod kojom policija tuče narod".

Vanjske veze
------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak na temu: **Boyko Borisov** |

| * p
* r
* u
Evropski savjet |
| --- |
| 
* Popis sastanaka
	+ '98
	+ '99
	+ '00
	+ '01
	+ '02
	+ '03
	+ '04 (jan–apr)
	+ '04 (may–dec)
	+ '05
	+ '06
	+ '07
	+ '08
	+ '09
	+ '10
	+ '11
	+ '12
	+ '13 (jan–jun)
	+ '13 (jul–dec)
	+ '14
	+ '15

 |
| 
* Evropska unija Michel (**predsjednik Evropskog savjeta**)
* Evropska unija Von der Leyen (predsjednik Evropske komisije)

* Austrija Kurz
* Belgija Wilmès
* Bugarska Borisov
* Kipar Anastasiades
* Češka Babiš
* Danska Frederiksen
* Estonija Ratas
* Finska Marin
* Francuska Macron
* Hrvatska Plenković
* Grčka Micotakis
* Irska Varadkar
* Italija Conte
* Latvija Kariņš
* Litvanija Nausėda
* Luksemburg Bettel
* Mađarska Orbán
* Malta Abela
* Nizozemska Rutte
* Njemačka Merkel
* Poljska Morawiecki
* Portugal Costa
* Rumunija Iohannis
* Slovačka Pellegrini
* Slovenija Šarec
* Španija Sánchez
* Švedska Löfven

 |
**Bonton** (fr. *Bon Ton* što znači *dobar ton*) je knjiga ili kodeks ponašanja kojeg bi se trebao pridržavati svaki pripadnik društva. Bontoni nas uče kako se treba ponašati, izražavati, izgledati , komunicirati, gestikulirati i dr. u gotovo svakoj situaciji. Bonton najstrože osuđuje vrijeđanje, psovanje i fizičko obračunavanje. Postoje i specijalizirani bontoni čiji je sadržaj usmjeren na pojedinu situaciju, npr. *Bonton u restoranu* ili *Bonton u kazalištu*. Međutim, pravila ponašanja nisu u svim regijama svijeta ista, stoga nisu ni svi bontoni isti. 

Osobe koje ne poznaju bonton, ili ga se ne pridržavaju, nisu prihvaćene u svim društvima te se smatraju nepristojnima i loše odgojenima.

Opće obrazovanje
----------------

Danas društvo postaje sve obrazovanije, što je utjecalo i na bonton. Od osobe se u obrazovanom društvu očekuje više od lijepog ponašanja - očekuje se *opća kultura*. To podrazumijeva osnovno obrazovanje, te poznavanje informacija, zanimljivosti i činjenica iz opće i popularne kulture.

Učenje
------

Svaka osoba zna barem najopćenitije osnove bontona. To se uči prilikom odrastanja, i podrazumijeva se kao dio odgajanja djeteta. Djeca se uče ponašanju prilikom objedovanja, komuniciranja s odraslima, druženja s vršnjacima.

Osobe koje smatraju da nisu usvojile osnove bontona, ili svoje znanje žele proširiti, čitaju knjige bontona. Najpoznatiji bonton na hrvatskom jeziku je *Suvremeni bonton* Eduarda i Amalije Osredečki. U nekim zemljama postoje tečajevi bontona, dostupni i na internetu, uz određenu novčanu naknadu.

Internet bonton
---------------

Informatizacija i širenje interneta stvorila je potrebu za sastavljanjem nove vrste bontona - tzv. *Internet bontona*. U njemu se nalaze pravila ponašanja na internetu, što najviše podrazumjeva čvorove komunikacija, primjerice *Internet Brbljaonice (Chat)*, internet forumi, blogovi, e-mailovi i sl.

Vanjske veze
------------

* Internet Bonton na hrvatskom jeziku Arhivirano 2008-02-16 na Wayback Machine-u
**Blackburn** (izgovor: [Blekbern]) je grad od 117,805 stanovnika na sjeverozapadu Engleske.

On je i administrativni centar unitarne jedinice Blackburn i Darwen od 146,846 stanovnika.

Geografske karakteristike
-------------------------

Blackburn leži u Grofoviji Lancashire na južnom rubu doline rijeke Ribble, udaljen 37 km sjeverozapadno od Manchestera.

Historija
---------

Blackburn je poznat po svojoj tkalačkoj tradiciji koja je svoje početke imala u trgovini vunom u 13. vijeku.

Do vladavine kraljice Elizabete I, Blackburn je izrastao u napredan trgovački grad od 2000 stanovnika, sa manufakturama koje su koristile irski lan za proizvodnju tkanina. Uvođenje mašine za predenje - jenny, koju je izumio James Hargreaves oko 1764 u obližnjem selu Stanhill i ostalih tekstilnih mašina ubrzao je rast predionica pamuka i grada.

Izgradnja kanala Leeds - Liverpool (dovršen 1816.) olakšan je transport a donio je i vodu u neograničnim količinama. To je uz obilje ugljena, vapna i ostalog građevinskog materijala pomoglo ekspanziji grada.

Privreda
--------

Tekstilna industrija i nadalje je važna za privredu grada, ali je danas ona puno raznolikija jer uz nju egzistira i elektroindustrija (elektronika), mašinogradnja i pivarstvo.

Znamenitosti
------------

Najveća atrakcija Blackburna je Lewisov muzej tekstila.

Sport
-----

Grad je poznat po nogometnom klubu Blackburn Rovers F.C. koji je osnovan 1875.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Francuska Péronne, Somme, Francuska
* Njemačka Altena, Njemačka
* Poljska Tarnów, Poljska

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „United Kingdom: North West England" (engleski). City population. Pristupljeno 02. 01. 2017.
2. 1 2 3 4 5 6  „*Blackburn with Darwen*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 02. 01. 2017.

Vanjske veze
------------

***Blackburn, Lancashire*** na Wikimedijinoj ostavi

* Blackburn with Darwen Council  Arhivirano 2017-01-26 na Wayback Machine-u (`en`)
|  |
| --- |
| ***Bogorodica Vladimirska*** |
|  |
| **autor nepoznat**, 12. stoljeće |
| tempera i zlato na drvu (ikona)  |
| Moskva, Galerija Tretjakov |

**Bogorodica Vladimirska** (grčki: *Θεοτόκος του Βλαντιμίρ*, tj. "Majka Božja"; ruski: *Владимирская Богоматерь*) je jedna od najsvetijih ikona Istočne pravoslavne crkve i najpoznatiji primjer Bizantske umjetnosti i jedna je od najviše kopiranih slika, te su mnoge njene kopije svete svaka na svoj način. Gospa se smatra svetom zaštitnicom Rusije i njena svetkovina je 3. lipnja. Ova ikona je verzija *Eleuse* ili „Nježne Gospe" s Djetetom koje se mazi uz majčin obraz, a izložena u Galeriji Tretjakov u Moskvi. 

Kao umjetnička slika, Vladimirska Gospa je primjer slike iz razdoblja dinastije Komnena. Znanstvenici smatraju kako ona predstavlja dublji humanizam i emocije, koje nisu bile poznate u prijašnjoj bizantskoj umjentosti. Prema riječima Davida Talbota Ricea u posljednjem izdanju *Encyclopaedia Britannica*: *"ona je od iznimne važnosti za povijest slikarstva, ne samo kao umjetničko djelo visoke kvalitete, nego i zbog humanog stila koji najavljuje kasnobizantsku umjentost od 1204. do 1453. god".*

Povijest
--------

Oko 1131. god. grčki patrijarh Konstantinopola Luka poslao je ovu ikonu kao poklon valikom vojvodi Kijeva Jurju Dugorukom. Slika se čuvala u samostanu Mezhyhirskyi dok je vojvodin sin, Andrej Bogoljubski, nije donio u svoj najdraži grad, Vladimir, 1155. god. Prema predaji, konji koji su prenosili sliku su stali ispred Vladimira i odbili su ići dalje. Narod je protumačio ovo kao znak da „Gospa" želi ostati u Vladimiru. Katedrala Uznesenja u Vladimiru je izgrađena kako bi udomila sliku, nakon čega su nikle brojne crkve posvećene Gospi diljem Ukrajine. 

God. 1395. tijekom Timurove invazije, ikona je odnešena iz Vladimira u novu prijestolnicu, Moskvu. Na mjestu gdje je princ s narodom dočekao sliku nalazi se samostan Sretensky. Vasilije I. Moskovski proveo je noć plačući ispred ikone, nakon čega su se Timurove snage povukle. Moskovljani su odbili vratiti ikonu u Vladimir i smjestili su je u Katedralu Uznesenja na moskovskom Kremlju. Svetost slike je potvrđena i spašavanjem Moskve od Tatarskih hordi 1451. i 1480. god.

Vladimirska Gospa se često spominje kao utjelovljenje majčinske ljubavi i strepnje majke nad djetetom. Do 16. st. *Vladimirskaya* (kako je zovu Rusi) je često bila temom legendi. Crkvena predaja navodi da ju je naslikao sam Sveti Luka, iako je znanstvena analiza negirala tu tvrdnju. Posvećena slika se koristila u ceremonijama krunidbe careva, izbora patrijarha i drugim važnim državnim ceremonijama. U prosincu 1941. God. kada su se Nijemci približavali Moskvi, Staljin je navodno naredio da se ikona smjesti u zrakoplov koji je letio oko opsjednutog grada. Nekoliko dana kasnije, Nijemci su se počeli povlačiti.

Povezano
--------

* Ruske ikone

Izvori
------

1. ↑  „Spaso-Preobrazhenskyi samostan u Vyshhorodu". Arhivirano iz originala na datum 2013-07-27. Pristupljeno 2021-08-17.
2. ↑  Ruska Patrijarhija
**Bogomoljački pokret** (zvanično **Narodna hrišćanska zajednica**) je bilo udruženje vernika Srpske pravoslavne crkve koje je delovalo od 1920. do Drugog svetskog rata. Formalno je osnovano 1920, u nastojanju da zaustavi opadanje interesovanja za veru, širenje Adventističke crkve i uspon komunizma. Svoje korene je imalo u neformalnim bogomoljačkim grupama koje su nastale u Vojvodini sredinom 19. veka, a potom se 1870-ih proširile po jugoistoku Srbije, kao i među srpskim vojnicima u Prvom svetskom ratu.

Za bogomoljački pokret je bio zadužen episkop Nikolaj Velimirović. Nikada u SPC nije postojala puna saglasnost ni sa Nikolajevim naporima da stvori poznati bogomoljački pokret kojem se dobar deo u SPC protivio.

Pokret je bio naročito aktivan 1920-ih godina. Bogomoljački pokret se u svojim publikacijama žustro protivio "jeresi adventizma" i pozivao na zabranu Adventističke crkve, jer ona negativno utiče na "verska i nacionalna osećanja Srba". U delatnosti adventista prepoznavala se zavera: o njoj se pisalo kao o "*plodu jevrejomasonstva u hrišćanstvu*".

Velimirovićev bogomoljački pokret je u svojim publikacijama objavljivao antisemitske tekstove, uključujući delove Protokola sionskih mudraca. Episkop Velimirović se 1930-ih godina sve više približio antisemitizmu, nacionalizmu i izrazitom anti-komunizmu. Velimirović je propagirao odbacivanje "svih stranih običaja i površnih zapadnih tradicija", uključujući demokratiju, jednakost, individualizam, religioznu toleranciju i druge vrednosti humanizma i prosvećenosti.

Kasnije je bogomoljački pokret bio »baza« iz koje su se regrutovale pristalice Zbora Dimitrija Ljotića čiji je ideolog Velimirović bio.

Izvori
------

1. ↑  "Политика", 22. септембар 1940, стр. 16[*mrtav link*], Izveštaj o Bogomoljačkom saboru
2. 1 2  Jovan Byford, Sećanje na vladiku Nikolaja Velimirovića u savremenoj srpskoj pravoslavnoj kulturi
3. ↑
4. 1 2  O ideološko-političkom obrascu u SPC
5. ↑  Filozofsko-teološki izvori antievropskog i antizapadnog diskursa u SPC
6. ↑  CANONIZING THE 'PROPHET' OF ANTI-SEMITISM
7. 1 2  Kanonizacija "proroka" antisemitizma[*mrtav link*]
8. ↑  Moderna i antimoderna u Srbiji
9. ↑  Mirko Đorđević, Hitlerovi pravoslavci[*mrtav link*]

Vanjske veze
------------

* BOGOMOLJCI - HRIŠĆANSKA SRBIJA
*Za ostale upotrebe, v. Bogorodica (razvrstavanje).*

  
Koordinate: 41° 08′ 26" SGŠ, 22° 32′ 56" IGD

**Bogorodica** (mak. *Богородица*) je naselje u Republici Makedoniji, u jugoistočnom delu države. Bogorodica je naselje u okviru opštine Đevđelija.

Kod Bogorodice se nalazi najvažniji granični prelaz između Republike Makedonije i Grčke, na putnom pravcu Skoplje - Solun. Poslednje dve decenije oko graničnog prelaza podignuto je nekoliko kazina.

Prirodni uslovi
---------------

Bogorodica je smeštena u jugoistočnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg grada, Đevđelije, selo je udaljeno 5 kilometara istočno.

Selo Bogorodica se nalazi u istorijskoj oblasti Bojmija. Selo je na obali Vardara, na približno 56 metara nadmorske visine. 

Mesna klima je izmenjena kontinentalna sa značajnim uticajem Egeja (žarka leta).

Stanovništvo
------------

Bogorodica je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imala 1.001 stanovnika.

Većinsko stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (97%), a ostatak su mahom Srbi (2%)

Pretežna veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje.

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

***Bogorodica (Makedonija)*** na Wikimedijinoj ostavi

* gevgelija.gov.mk Zvanična stranica opštine Đevđelija

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Đevđelija |
| --- |
| **Đevđelija** • 
Bogorodica • 
Gabrovo • 
Davidovo • 
Kovanci • 
Konjsko • 
Mojin • 
Miletkovo • 
Miravci • 
Mrzenci • 
Negorci • 
Novo Konjsko • 
Petrovo • 
Prdejci • 
Sermenin • 
Smokvica • 
Huma |  |
**Birkenhead** (čita se *Berkenhed*) je lučki grad od 143,448 stanovnika u metropolitanskom boroughu Wirral, u metropolitanskoj grofoviji Merseyside.

Geografske karakteristike
-------------------------

Birkenhead leži na Poluotoku Wirral duž sjeverne obale estuarija rijeke Mersey preko puta Liverpoola.

Historija
---------

Birkenhead je još 1810. bio selo od 106 stanovnika. Njegov kasniji brzi razvoj započeo je 1824. kad je William Laird, pionir u gradnji željeznih parobroda, podigao brodogradilište s tvornicom parnih kotlova u zaljevu estuarija - 

Wallasey. Laird je također bio inicijator izgradnje Birkenheada po ortogonalnom urbanističkom planu. Od 1828. počeli su radovi na pretvaranju Wallaseya u suvremenu luku. Prvi dokovi izgrađeni su u manje od pet godina, i otvoreni - 1847. 
Tako je nastala luka sa gotovo 10 km operativne obale i pratećim objektima, kojom od 1857. upravlja Mersey Docks and Harbour Company .

Pored pretovara roba iz sliva Merseya, Birkenhead se specijalizirao za izvoz roba iz Midlandsa, uvoz stoke iz Irske, te izvoz i uvoz robe iz tropa. Dva najveća kompleksa dokova privukla su pažnju velikih mlinarskih kompanija, koji su nakon tog pretvorili Birkenhead u najveći evropski mlinarski centar. Velik broj stoke kolje se po klaonicama uz rijeku, a tu se odvija i trgovina mesom.

Znamenitosti
------------

Jedna od najvećih atrakcija grada je njegov park uređen 1847.

Privreda i transport
--------------------

Za privredu grada su uz metalurgiju, prehrambenu i tekstilna industrija i 
nadalje vrlo značajni brodogradnja i remont brodova.. 

Još od 1330. funkcionira nešto nalik na trajektni transport preko Merseya za Liverpool. 
Prvi (željeznički) tunel ispod Merseya dovršen je 1886. godine, a prvi automobilski napravljen je 1934.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Francuska, Gennevilliers
* Italija, Latina
* Francuska, Lorient
* SAD, Midland, Texas

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „United Kingdom: North West England" (engleski). City population. Pristupljeno 16. 11. 2016.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  „*Birkenhead*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 16. 11. 2016.

Vanjske veze
------------

***Birkenhead*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Birkenhead* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
**Bosanski prijatelj**  je najstariji bosanskohercegovački časopis za književnost i kulturu, kog je 1850. godine pokrenuo Ivan Franjo Jukić u Zagrebu, a prvi broj je štampan zahvaljujući Ljudevitu Gaju, pod naslovom *Bosanski prijatelj : časopis saderžavajući potriebite, koristne i zabavne stvari*. Drugi broj je izašao 1851, treći 1861, a četvrti i zadnji svezak 1870. godine, kog je uredio njegov učenik fra Antun Knežević. Časopis je pretendirao da bude neka vrsta enciklopedije potrebnog i korisnog znanja iz historije Bosne i Hercegovine, geografije, etnografije, kao i književnosti i zabave. Za 20 godina izlaženja su objavljene 4 sveske.

Od radova objavljenih u časopisu se izdvajaju: *Ljetopis Katoličke crkve*, *Zemljodržavopisni pregled turskog carstva u Europi* , *Omer-paša i bosanski Turci* i putopis *Putovanje iz Sarajeva u Carigrad 1852. godine*.

Izdanja
-------

Prvi broj *Bosanskog prijatelja* Jukić je završio 1850. u Varcar Vakufu (današnjem Mrkonjić Gradu), a tiskao ga je Ljudevit Gaj iste godine u Zagrebu u svojoj štampariji i o svom trošku. Materijal za prvu svesku Jukić je prikupljao godinama ranije, jer je planirao osnivanje književnog društva "Kolo bosansko" koje bi objavljivalo svoj časopis, ali do toga nije došlo. Prvi broj je posvećen biskupu Josipu Strossmayer i imao je 140 strana. U njemu se, između ostalog, autor žali na teškoće oko izdavanja časopisa i poziva na osnivanje književnog društva i prebacuje crkvenim i svjetovnim vlastima što nemaju razumijevanja za ovakve ideje.

Drugi broj je izašao u studenom 1851. i troškove ispisa je snosio sam Jukić. Ovaj broj je imao oko 200 stranica i bio je posvećen seraskeru Omer-paši Latasu. Samo dva mjeseca nakon objavljivanja ovog broja, Latas je Jukića uhapsio u Sarajevu i kasnije prebacio u carigradski zatvor i protjerao iz Bosne.

Treći broj časopisa Jukić je sastavljao u izgnanstvu, uglavnom za vrijeme službe u Đakovu. Objavljen je tek 1861. (Četiri godine nakon njegove smrti), a ispis je omogućila Matica Ilirska. Imao je 215 stranica. 

Četvrti broj je sastavio i izdao 1870. godine u Sisku fra Antun Knežević , koji je u Varcar Vakufu bio Jukićev učenik i kasnije blizak prijatelj i sljedbenik.

Urednici
--------

* Ivan Franjo Jukić i Antun Knežević.

Saradnici
---------

Saradnici u prvom broju bili su: Ljubomir Hercegovac,

Vanjski linkovi
---------------

* *I Svezak Bosanskog prijatelja*[*mrtav link*]
* *II Svezak Bosanskog prijatelja*[*mrtav link*]
* *III Svezak Bosanskog prijatelja*[*mrtav link*]
* *IV Svezak Bosanskog prijatelja*[*mrtav link*]
**Bogotá** je rijeka u centru Kolumbije duga 380 km, desna pritoka riijeke Magdalene.

Hidrologija
-----------

Rijeka izvire kod lokaliteta Páramo de Guacheneque u Istočnim Kolumbijskim Kordiljerima na sjeveru Departmana Cundinamarca.
Od tamo teče prema jugoistoku, prije nego što uđe u dolinu Bogote ima dva akumulaciona jezera Tominé i Sisga, koja služe za snabdjevanje Bogote pitkom vodom.

Zatim teče preko savanske doline grada Bogote, i protiče zapadnim rubovima te metropole, gdje prima zagađene vode od pritoka Salitre i Fucha.
Na izlasku iz doline nalazi se najveće akumulaciono jezero Muña. Izgradnja tog jezera površine 711 hektara (dubokog 11 metara), na rijeci Muña započela je 1931. da se iskoristi pad rijeke Bogote nizvodno za proizvodnju električne energije.

Ukupno je podignuto 7 hidroelektrana (2 velike i 5 manjih) koje proizvode struju za 2,5 miliona stanovnika Bogote.
U tom dijelu svog toka rijeka teče kao planinski brzak, tu ima slapove Tequedama, koji su visoki 157 metara.

Nakon planinskog dijela utječe u dolinu riijeke Magdalene, gdje prima najveću pritoku Tunjuelo i ima ušće kod grada Girardota.

Porječje rijeke prostire se na površini od 6,000 km² po Departmanu Cundinamarca

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  „*Río Bogotá: todo lo que necesita conocer sobre él*" (španjolski). Rios del planeta. Pristupljeno 6.1.2022.
2. 1 2  „*Así se genera energía con las aguas del río Bogotá*" (španjolski). PaisMinero. Pristupljeno 6.1.2022.
3. ↑  „*Bogota national capital, Colombia*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 6.1.2023.

Vanjske veze
------------

***Bogotá (rijeka)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Río Bogotá: todo lo que necesita conocer sobre él* (`en`)
*Za ostale upotrebe, v. Bovan (razvrstavanje).*

**Bovansko jezero** je jezero koje se nalazi na Sokobanjskoj Moravici kod Bovna između Sokobanje i Aleksinca. Jezero je veštačka akumulacija nastala gradnjom brane 1978. godine u sistemu regulacije sliva Morave i hidrocentrale „Đerdap" sa zadatkom da zadrži nanose brdskih i planinskih reka, a istovremeno da akumulira velike količine vode.

Geografski položaj
------------------

Jezero je udaljeno oko 20 km od Aleksinca, a 12 km od Sokobanje i nalazi se na regionalnom putu Aleksinac-Sokobanja-Knjaževac.

Osobina
-------

Jezero je dugo 8 km, najveća širina mu je 500 m, a dubina 50 m. Preko postrojenja za prečišćavanje vode Bovansko jezero vodom snabdeva grad Aleksinac.

Galerija
--------

* Bovansko jezeroBovansko jezero
* VikendiceVikendice
* Odbojka na peskuOdbojka na pesku
* Bovansko jezero - mrestilišteBovansko jezero - mrestilište
* Bovansko jezeroBovansko jezero
* Bovansko jezero zimiBovansko jezero zimi

Vanjske veze
------------

***Bovansko jezero*** na Wikimedijinoj ostavi
**Binomna teorema** je teorema elementarne algebre i opisuje koeficijente stepena binoma kada je on predstavljen u razvijenoj formi. Po ovoj teoremi, moguće je predstaviti izraz (*x* + *y*)*n* sumom sabiraka oblika *ax**b**y**c*, gde su koeficijenti *a* pozitivni celi brojevi, pri čemu je zbir eksponenata *x* i *y*jednak *n* za svaki sabirak. Na primer:

{\displaystyle (x+y)^{4}\;=\;x^{4}\,+\,4x^{3}y\,+\,6x^{2}y^{2}\,+\,4xy^{3}\,+\,y^{4}.}
Koeficijenti koji se pojavljuju u binomnom razvoju nazivaju se binomni koeficijenti. Oni su identični brojevima koji se pojavljuju u Paskalovom trouglu. Ovi brojevi se mogu izračunati jednostavnom formulom koja koristi faktorijel. 

Isti ovi koeficijenti se javljaju u kombinatorici, gde je izraz *x**n*−*k**y**k* jednak broju različitih kombinacija *k*elemenata koji se biraju iz skupa od *n* članova.

### Formule

Koeficijent koji stoji uz *x**n*−*k**y**k* dat je formulom: 

{\displaystyle {n \choose k}={\frac {n!}{k!\,(n-k)!}}}
koja je definisana uz pomoć funkcije faktorijela *n*!. Ova formula se može napisati i na sledeći način: 

{\displaystyle {n \choose k}={\frac {n(n-1)\cdots (n-k+1)}{k(k-1)\cdots 1}}=\prod \_{\ell =1}^{k}{\frac {n-\ell +1}{\ell }}}
gde su *k* faktori i u imeniocu i u brojiocu razlomka. Iako se u ovoj formuli koristi razlomak, binomni koeficijenti su celi brojevi.

Iskaz teoreme
-------------

Svaki stepen izraza *x* + *y* moguće je predstaviti u formi: 

{\displaystyle {\begin{aligned}(x+y)^{n}&={n \choose 0}x^{n}y^{0}+{n \choose 1}x^{n-1}y^{1}+{n \choose 2}x^{n-2}y^{2}+{n \choose 3}x^{n-3}y^{3}+\cdots \\&{}\qquad \cdots +{n \choose n-1}x^{1}y^{n-1}+{n \choose n}x^{0}y^{n},\end{aligned}}}
gde {\displaystyle {\tbinom {n}{k}}} označava odgovarajući binomni koeficijent. Drugi način zapisivanja ove formule je: 

{\displaystyle (x+y)^{n}=\sum \_{k=0}^{n}{n \choose k}x^{n-k}y^{k}.}

Literatura
----------

* Bag, Amulya Kumar (1966). „Binomial theorem in ancient India". *Indian J. History Sci* **1** (1): 68–74.
* DOI:10.2307/4145193  
This citation will be automatically completed in the next few minutes. You can jump the queue or expand by hand
* Graham, Ronald; Knuth, Donald; Patashnik, Oren (1994). „(5) Binomial Coefficients". *Concrete Mathematics* (2nd izd.). Addison Wesley. str. 153–256. ISBN 0-201-55802-5. OCLC 17649857.

Vanjske veze
------------

***Binomna teorema*** na Wikimedijinoj ostavi

* Solomentsev, E.D. (2001), „Newton binomial",  Hazewinkel, Michiel, *Encyclopedia of Mathematics*, Springer, ISBN 978-1-55608-010-4
* Binomial Theorem by Stephen Wolfram, and "Binomial Theorem (Step-by-Step)" by Bruce Colletti and Jeff Bryant, Wolfram Demonstrations Project, 2007.
**Bolest** je izraz kojim se opisuje poremećaj normalnih zbivanja u organizmu, odnosno nepravilno odvijanje životnih funkcija kao reakcija na spoljne ili unutrašnje nadražaje mehaničke, fizikalno-kemijske, biološke ili psihološke prirode.

Teško je odrediti granicu "normalnosti" biološkog procesa, pa stoga ne postoji apsolutna granica između zdravlja i bolesti. 

Bolest predstavlja promjenu životnog ritma; ona u pravilu otežava, a često i ugrožava opstanak biološkog organizma ili dovodi do smrti.

U medicinskoj praksi se pojedine bolesti razlikuju ili prepoznaju pomoću postupka zvanog dijagnoza, a za to su ključni patološki znakovi ili simptomi, čiji uzrok, odnosno tok proučavaju i prate etiologija i anamneza. Teoretski početak bolesti često se ne podudara sa stvarnim početkom tegoba; kao primjer može poslužiti infekcija patogenim bakterijama koja ne izaziva odmah patološke promjene, nego postoji stanje prividnog zdravlja zvano inkubacija, čije je trajanje kod nekih bolesti tačno određeno.

Nakon toga mogu se javiti uvodni, nespecifični znakovi (*prodromi*), a zatim tipični znakovi i tegobe. Ponekad se u toku bolesti razvije još i neka druga bolest kao komplikacija.

Za vrijeme bolesti praktična medicina primjenjuje u svrhu postizavanja ozdravljenja, odnosno produžavanja života bolesnike primjenjuje razne postupke koji se nazivaju terapija, a koji često uključuju davanje lijekova. Na osnovu promatranja razvoja i toka bolesti medicinski stručnjaci daju procjenu njenog konačnog ishoda i izgleda za ozdravljenje, a stručni naziv za to je prognoza.

Nakon poboljšanja zdravstvenog stanja nastupa stadij rekonvalescencije, a iza toga do izliječenja koje može biti potpuno ili s trajnim ostacima bolesti na organizmu.

V. također
----------

* Popis bolesti
* Bolesti životinja
* Bolesti biljaka
* Patologija

***Bolest*** na Wikimedijinoj ostavi
**Boleslav II Rogati** (poljski: *Boleslaw II Rogatka*) poznat i po nadimku *Ćelavi* / IŁysy (? 1220./1225. - Legnica, 26. decembar 1278.) bio je Seniorski vojvoda Poljske iz Dinastije Pjastovića koji je vladao zemljom kratki period 1241. kad ga je svrgnuo Konrad Mazovski.

Biografija
----------

Bolesłav je stupio na tron nakon pogibije oca Henrika II u Bitci kod Legnice, u nesretnom trenutku za zemlju koju su poharali Mongoli, i zavladale dinastičke borbe između Pjastovića.

Naročito agresivan je bio Konrad Mazovski, koji je napao Velikopoljsku i Malopoljsku i zauzeo Krakov i tako mu oteo tron.

Nakon tog je od 1241. do 1248. bio samo vojvoda Šleske u Wroclawu, 1247. popustio je pritiscima svog brata Henrika III Bijelog i dozvolio mu da vlada sa njim.

Nakon pritisaka ostale braće podjelio je Donju Šlesku, a kao svoje domene zadržao Legnicu i Głogów. 
Negdje oko 1249. prepustio je magdeburgškom nadbiskupu kraj oko gradića Lebus na Odri u zamjenu za njegovu podršku u borbi protiv braće, koji su tražili sve više.
Nakon tog je 1251. prepustio Głogów svom mlađem bratu Konradu, ali i posvadio sa wrocławskim biskupom Tomašem, koji je podržavao njegovu braću, što mu je dodatno otežalo pozicije.

Zbog tog se okružio njemačkim feudalcima, pa su ga poljski zamrzili.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Bolesław II Rogatka*" (poljski). Museum Historii Polski. Pristupljeno 26.01.2021.

Vanjske veze
------------

***Boleslaw II Rogatka*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Bolesław II Rogatka* (`pl`)
Ovde je ukratko predstavljen pregled najčešćih bolesti cirkulatornog sistema.

Za detaljan popis vidi na MKB-10 Poglavlje IX: Bolesti cirkulatornog sistema.

### Oboljenja srca

U oboljenja srca spadaju i razne mane srca, koje mogu biti urođene ili nastati oštećenjem zalistaka u mladosti. Pri tome dolazi do smanjenja ili povećanja srčanih zalisaka, zbog čega oni ne obavljaju svoju funkciju u potpunosti pa se jedan dio krvi vraća suprotno normalnom smjeru kretanja krvi kroz srce. To ima za rezultat potrebu za većim radom srca. Srce taj problem u većini slučajeva rješava povećanjem unutrašnjeg obima, što rezultira većom masom srca. Najčešći uzroci takvog oboljenja srca su reumatizam zglobova, upala krajnika, šarlah, difterija i prekomjerno uživanje duhana i alkohola.

### Oboljenja krvnih sudova

Najčešće oboljenje koje zahvata krvne sudove je zakrčenje arterija ili ateroskleroza (grč. *skleros*-tvrd, krhak). Najčešće se javlja kod starijih osoba, ali moguće je i pojavljivanje kod mlađih osoba ukoliko su one izložene tjelesnom i umnom naporu, višestrukim psihičkim uzbuđenjima, stresnim situacijama ili pretjerano konzumiraju duhan. Pri arteriosklerozi na zidovima arterija dolazi do nakupljanja kalcijevih soli i masnih tvari, zbog čega arterije izgube na elastičnosti. One postanu krute i krhke, a protok krvi se smanjuje zbog sužene unutrašnjosti krvnog suda. Kada dođe do većeg tjelesnog naprezanja, zbog kojeg se krvni pritisak iznenada poveća, može doći do prskanja krvnog suda, što izaziva razlijevanje krvi. Ako se to desi u mozgu, to se naziva moždani udar. Kao posljedica često nastupa oduzetost jednog dijela tijela, a nerijetko i smrt. Od arterioskleroze obično obolijevaju srčane koronarne arterije. One se začepe i u srce se ne dovodi dovoljno krvi, zbog čega dolazi do angine pektoris (lat. *anger*-suziti i *pectus*-grudi) - bolnih napada stezanja srca. Moguća je iznenadna srčana smrt. 

Venski krvni sudovi također su izloženi oboljenjima i oštećenjima, kao što je proširenje vena. Ono se javlja kod ljudi koji veći dio dana stoje na nogama (npr. zbog posla), što otežava cirkulaciju krvi, a opterećene vene se šire i postaju vidljive ispod kože. Proširene vene mogu izazvati velike bolove, a nerijetko i prskaju. Naročito opasne mogu biti upale vena u kojima se stvaraju ugrušci krvi, jer tada može doći do tromboze.

### Poremećaji cirkulacije limfe

Bolest koja se vezuje za nenormalnu cirkulaciju limfe naziva se edem (grč. *iiodaema*-oteklina) ili vodeni otok. Tada se rad srca uspori i protok krvi kroz tijelo bude slabiji, a plazma izlazi iz krvi u većoj mjeri, pa dolazi do kvašenja tkiva vodenastom limfom. To se najčešće dešava sa nogama. Slična oboljenja javljaju se kod dužeg gladovanja (edem izgladnjelosti) i kod bolesti bubrega. 

Ukoliko se limfa nakuplja u tjelesnim šupljinama, onda se to naziva vodena bolest.

Kod nekih infekcija javlja se otok limfnih čvorova popraćen bolovima. U dječijoj dobi može doći i do tuberkuloznog oboljenja limfnih čvorova, naročito u predjelu grla i potiljka (skrofuloza).
**Bitka na Orontu** se odigrala 15. septembra 994. za vrijeme bizantsko-arapskih ratova u današnjoj sjevernoj Siriji između snaga Bizantskog Carstva i njihovih hamdaninskih vazala pod komandom bizantskog vojskovođe Mihaila Burcesa na jednoj, te fatimidske vojske pod Mandžutakinom, turskim vezirom Damaska na drugoj strani. Do nje je došlo kada je Mandžukatin opsjedao hamdanidsko uporište Apameju. Bizantinci su Hamdanidima u pomoć poslali vojsku pod Burcesom. Mandžutakin je iskoristio razdvojenost saveznika kako bi ih počesno tukao prešavši rijeku Oront na dva mjesta. Stradalo je preko 5000 vojnika. Zbog poraza je bizantski car Vasilije II smijenio Burcesa s mjesta komandanta bizantske vojske na Istoku koga je zamijenio Damjan Dalasenos.

Literatura
----------

* Trombley, Frank (1997), „The *Taktika* of Nikephoros Ouranos and Military Encyclopaedism",  Binkley, Peter, *Pre-modern encyclopaedic texts: proceedings of the second COMERS Congress, Groningen, 1-4 July 1996*, BRILL, pp. 269–270, ISBN 978-90-04-10830-1

Koordinate: 35°15′N 36°35′E﻿ / ﻿35.250°N 36.583°E﻿ / 35.250; 36.583