Katedrala Svete Stošije
**Zadarska katedrala** (sv. Stošije ili Anastazije) je trobrodna romanička katedrala u Zadru, ujedno i najveća crkva u Dalmaciji. Sagrađena je u dva navrata, u 12. i 13. st. sa sačuvanom starijom iz 9. i 11. st. koja se uzdigla na mjestu starokršćanske bazilike. Počeci gradnje zadarske katedrale sežu u daleku povijest, još u 4. ili 5. st.

Povijest
--------

Prvi po imenu poznati zadarski biskup bio je Feliks, koji je sudjelovao u radu dvaju sabora, u Akvileji 381. i u Milanu 390. Po predaji bazilika je bila posvećena sv. Petru, apostolu, a kad je zadarski biskup Donat početkom 9. st. dobio od bizantskog cara Nikifora (Nicefora) moći, pepeo, srijemske mučenice Stošije, bazilika je dobila njezino ime. Sarkofag u kojemu se čuvaju zemni ostaci sv. Stošije, dao je izraditi zadarski biskup Donat i čuva se u katedrali na oltaru u sjevernoj apsidi, odnosno u njezinoj lijevoj lađi. U studenome 1202. grad Zadar su nakon opsade osvojili i razorili Mlečani uz pomoć vitezova IV. križarske vojne kada je teško stradala i sama katedrala. Obnova katedrale trajala je kroz čitavo 13. st. a kad je njezina obnova dovršena, ponovno ju je posvetio, dana 27. svibnja 1285. nadbiskup Lovro Periandar. Pročelje s kasnoromaničkim portalima, koje u gornjem dijelu ima arkadice sa stupićima, dovršeno je 1324. godine.

Zadarskoj zaštitnici Sv. Stošiji poklonili su se i dvojica pape. Papa Aleksandar III. za svog je posjeta Zadru 1177. godine pohodio katedralu Sv. Stošije i njezin grob, dok se papa Ivan Pavao II. za pastirskog pohoda Zadru dana 9. lipnja 2003. godine, poklonio ispred ulaznih vrata katedrale.

Unutrašnjost
------------

Unutrašnjost katedrale je monumentalna. Središnja je lađa tri puta šira od sporednih, a odijeljena je kamenim stupovima i pilonima, koji se naizmjenice redaju. Prezbiterij je povišen, a ispod njega se nalazi kripta iz 12. st. U prezbiteriju se nalaze korska sjedala izrađena u stilu cvjetne gotike (izradio Matej Morozan, 1418.-1450.), nad glavnim oltarom je ranogotički ciborij iz 1322. a iza njega kameno prijestolje - katedra - za nadbiskupa. Na sjevernom je zidu mramorni oltar sv. Dominika sa slikom sveca, prenesen iz istoimene crkve; dalji oltar posvećen je dušama čistilišta, izgradio ga mletački kamenoklesar Pietro Onega 1805..; oltarna slika je od Jakova Palme Mlađeg; na kraju lađe mramorni oltar s mramornim oplatom lika Srca Isusova; u apsidi je mramorni sarkofag relikvija sv. Stošije iz 9. st. s natpisom biskupa Donata, a tu su i ostaci fresaka. 

U južnoj lađi je mramorni oltar za relikvije; slijedi oltar sv. Sakramenta, djelo kipara A. Vivianija iz godine 1718. vrlo bogato ukrašen stupovima i kipovima, nad svetohraništem Bogorodica s mrtvim Kristom u krilu, sa strana Mojsije i Ilija, na krilima veći kipovi četvorice evanđelista, niže likovi kreposti i na antipediju Janje Božje; južna lađa završava apsidom na kojoj također ima ostataka fresaka. Nad bočnim lađama nalazi se matronej. 

Šesterolisna krstionica, koja se naslanja na južni bok katedrale, porušena je do temelja u savezničkim bombardiranjima dana 16. prosinca 1943. Potječe iz 6. stoljeća. Faksimilno je obnovljena 1989. godine.

Sakristija se nazivala i kapelom sv. Barbare. Njezini zidovi i apsida pripadaju najstarijim dijelovima katedrale, kao i podni mozaik s prikazom dva jelena, koji datira iz prve polovice 5. stoljeća. 

Pročelje katedrale pokazuje savršenu harmoniju horizontalnih i vertikalnih linija. Na rubovima pročelja ugrađeni su na lijevom lav, a na desnom bik, simboli evanđelista Marka i Luke. Glavni portal ima u luneti gotički reljef Bogorodice s Djetetom, desno je sv. Stošija, a lijevo sv. Krševan. Uz bogato izrađen portal ugrađene su figure četvorice apostola izrađene u grubom reljefu. Lijevi portal u luneti ima mistično janje, a na konzolama uz lukove figure Navještenja: anđeo i Marija, koji su stariji od portala. U luneti desnog portala samo je mistično janje.

Zvonik
------

Zvonik katedrale
Zvonik zadarske katedrale nastajao je u dva navrata. Prizemlje i prvi kat zvonika katedrale sagrađeni su 1452. (za vrijeme nadbiskupa Vallaressa), dok je gornje katove od 1890. do 1894. prema tipu zvonika u Rabu gradio engleski arhitekt i povjesničar umjetnosti Thomas Graham Jackson. Tri novija gornja kata zvonika se sa sve četiri strane rastvaraju dvostrukim biforama. Ravnu zidnu plohu oživljuju stilizirani biljni mozaički ukrasi, a vijenci što dijele katove lagano su istaknuti mrežastim ukrasom. Na vrhu zvonika uzdiže se visoka završna osmorostrana piramida s mjedenim kipom anđela.

Samo pet godina nakon što je 1894. konačno završena dogradnja zvonika, pojavila su se oštećenja na spoju staroga i novoga dijela. Arhitekt i konzervator Ćiril Iveković utvrdio je da je u pitanju posljedica vibracije snažnih i teških zvona, pa je 1900. godine njihove željezne držače zamijenio drvenima.

Orgulje
-------

Njemačka tvrtka Eisenbarth je izgradila orgulje katedrale 2010. godine. Dispozicija orgulja je francuska:


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |
| --- |
| **I. manual (Grand Orgue)** C–c4

---

 |
|  | Principal | 16′ |
|  | Principal | 8′ |
|  | Flûte majeure | 8′ |
|  | Bourdon | 8′ |
|  | Prestant | 4′ |
|  | Flûte | 4′ |
|  | Quinte | 2 2/3′ |
|  | Doublette | 2′ |
|  | Cornet V | 2 2/3′ |
|  | Gross Fourniture IV-V | 2 2/3' |
|  | Gross Cymbale IV | 1 1/3′ |
|  | Bombarde | 16′ |
|  | Trompette | 8′ |
|  | Clairon | 4' |

 | 

|  |
| --- |
| **II. manual (Positif expressif)** C–c4

---

 |
|  | Bourdon | 16′ |
|  | Principal | 8′ |
|  | Flûte à cheminée | 8′ |
|  | Salicional | 8′ |
|  | Quintatön | 8′ |
|  | Octave | 4′ |
|  | Flûte douce | 4' |
|  | Nazard | 2 2/3′ |
|  | Flageolet | 2′ |
|  | Tierce | 1 3/5′ |
|  | Larigot | 1 1/3′ |
|  | Plein jeu III-IV | 1 1/3′ |
|  | Clarinette | 16′ |
|  | Cromorne | 8' |
|  | Voix humaine | 8' |
|  | *Tremblant* |

 | 

|  |
| --- |
| **III. manual (Récit expressif)** C–c4

---

 |
|  | Bourdon | 16′ |
|  | Diapason | 8′ |
|  | Flûte d'orchestre | 8′ |
|  | Cor de nuit | 8′ |
|  | Viol de Gambe | 8′ |
|  | Voix céleste | 8′ |
|  | Flûte harmonique | 4′ |
|  | Viole | 4′ |
|  | Nazard harmonique | 2 2/3′ |
|  | Octavin | 2' |
|  | Tierce harmonique | 1 3/5′ |
|  | Piccolo | 1′ |
|  | Plein Jeu harmonique II-V | 2′ |
|  | Basson | 16' |
|  | Trompette harmonique | 8' |
|  | Hautbois | 8′ |
|  | Clairon harmonique | 4′ |
|  | *Tremblant* |  |

 | 

|  |
| --- |
| **Pédale** C–g1

---

 |
|  | Untersatz | 32′ |
|  | Principalbass | 16′ |
|  | Contrabass | 16′ |
|  | Subbass | 16′ |
|  | Octave | 8′ |
|  | Flûte | 8′ |
|  | Octave | 4′ |
|  | Contrabombarde | 32′ |
|  | Bombarde | 16′ |
|  | Trompette | 8′ |

 |

Spojevi:  

mehanski: II-I, III-I, III-II, I-P, II-P, III-P.  

električni: Sub III, Super III, Sub III-I, Super III-I, Sub III-II, Super III-II.   

4000 slobodnih kombinacija, dva valjka za crescendo.

Vanjske veze
------------

***Zadarska katedrala*** na Wikimedijinoj ostavi

* Zadarska nadbiskupija Arhivirano 2009-04-13 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Katedrale u Hrvatskoj |
| --- |
| Zagrebačka metropolija | Zagrebačka katedrala • Varaždinska katedrala • Sisačka katedrala • Bjelovarska katedrala • Križevačka grkokatolička katedrala • Križevačka konkatedrala |
| Riječka metropolija | Riječka katedrala • Krčka katedrala • Gospićka katedrala • Porečka katedrala • Pulska konkatedrala • Senjska konkatedrala |
| Splitsko-makarska metropolija | Splitska katedrala • Dubrovačka katedrala • Hvarska katedrala • Šibenska katedrala • Trogirska katedrala • Makarska konkatedrala |
| Đakovačko-osječka metropolija | Đakovačka katedrala • Požeška katedrala • Osječka konkatedrala |
| Izravno podređeno Svetoj Stolici | Zadarska katedrala |
| Srpska pravoslavna crkva | Katedrala Preobraženja Gospodnjeg u Zagrebu • Saborna crkva Vavedenja Presvete Bogorodice u Plaškom • Saborna crkva Svete Trojice Pakrac |