Tisak Josipona iz 1546. godine
***Josipon*** (heb: ספר יוסיפון; *sefer yosipon*, "Josipova knjiga") židovska je pučka knjiga koju je u 10. vijeku napisao nepoznati židovski autor u južnoj Italiji i koja je često štampana u srednjem vijeku. Djelo je interesantno zbog popisa naroda u kojem se pominju mnogi evropski narodi 10. vijeka.

Sadržaj i karakteristike
------------------------

Josipon je derivativno djelo popularne historiografije (pučka knjiga, *Volksbuch*), uobičajeno za srednji vijek. To je zapravo prepričan "Hebrejski rat" (*De bello Judaico*) Josipa Flavija, dopunjen Hegesipom, uz još nekoliko tekstova. Obuhvaćena je povijest Židova od pada Babilona do uništenja Drugog hrama.

Djelo je napisano je na hebrejskom 953. godine. Autor je anonimni Židov iz južne Italije (u to vrijeme dio Bizanta), pripadnik zajednice Jevreja koja je govorila judeogrčkim. Kasniji autor, Juda Leon ben Moses Mosconi, romaniotski Židov iz Ohrida, naknadno ga je proširio.

Josipon je kasnije pogrešno pripisan drevnom jeruzalemskom patriciju Jozefu ben Gorionu (pogubljen 68. godine), budući da je isti bio pogrešno poistovjećen sa Josipom Flavijem. Zbog toga je knjiga označena kao pseudoepigraf, iako autor nimalo ne krije svoju ovisnost o Flaviju.

Djelo je napisano na vrlo živahnom hebrejskom jeziku, prošarano basnama i bajkama. Objavljeno je u nebrojenim izdanjima – osim tzv. vulgarne verzije, postoji druga hebrejska recenzija i razne arapske verzije; tada je djelo također uvelike prošireno, između ostalog hebrejskom verzijom *Aleksandride*. *Josipon* se održavao vijekovima, tako da je čak 1743. dobio nastavak na jidišu (*Scheeris Jisrael*, Menachem Man Amelander).

### Popis naroda

U 10. pasusu glave *Postanak*, autor nabraja mnoge narode svoga doba – ranog 10. stoljeća, pa se tako pominju Angli, Sasi, Bugari, Mađari, Pečenezi i Moravljani, Hrvati (Bijeli Hrvati), Srbi (Lužički Srbi), Ljutići, Ljahi*,* ?*Krakar (njem. Krakauer),* Česi, Dedošani, Rusi na rijeci „Kiva" (možda Dnjepar u Kijevu), na jezeru Gurgan (Kaspijsko more).

Izdanja
-------

* Prvo štampano izdanje, Mantova 1480
* David Flusser (Hrsg.): ספר יוסיפון, סדור ומוגה על־פי כתבי־יד בלוויית מבוא, ביאורים וחילופי גרסאות [The Josippon [Josephus Gorionides], edited with an Introduction, Commentary and Notes]. 2 Bde. Jerusalem 1978–80.

**Latinski prevodi**

* Sebastian Münster: *Iosephus Hebraicus diu desideratus …* Basel 1541.
* Jean Gagnier: *Josippon sive Josephi ben-Gorionis historiae Judaicae libri sex ex Hebraeo Latine vertit, praefatione et notis illustravit Johannes Gagnier*. Oxford 1706.
* Johann Friedrich Breithaupt: *Josephus Gorionides sive Josephus Hebraicus accessit …*. Gotha 1707.

Literatura
----------

* Leopold Zunz: *Gottesdienstliche Vorträge*. 146–154.
* Julius Wellhausen: *Der arabische Josippus*. Kraus Reprint, Nendeln 1970 (Nachdr. d. Ausg. Berlin 1897).
* Günter Stemberger: *Einführung in Talmud und Midrasch*. 7. Aufl. C. H. Beck, München 1982, S. 299/300
* Dagmar Börner Klein, Beat Zuber: *Josippon: Jüdische Geschichte vom Anfang der Welt bis zum Ende des Aufstands gegen Rom Hebräisch-Deutsche Textausgabe*. Marix Verlag, 2010.
* David Flusser: Josippon. In: Encyclopaedia Judaica. 2. Auflage. Band 11, Detroit/New York u. a. 2007, ISBN 978-0-02-865939-8, S. 461–462
* Saskia Dönitz: *Überlieferung und Rezeption des Sefer Yosippon*. Mohr Siebeck, Tübingen 2013, ISBN 978-3-16-152663-3.

Vanjske poveznice
-----------------

* JOSEPH BEN GORION (JOSEPHUS GORIONIDES; referred to also as Yosippon and Pseudo-Josephus). In: Isidore Singer (Hrsg.): Jewish Encyclopedia. Funk and Wagnalls, New York 1901–1906.