*Prosci opsedaju Penelopu*, John William Waterhouse, 1912.

***Telegonija*** (starogrčki: ) naslov je izgubljene starogrčke epske pesme koja je pripadala trojanskom ciklusu i predstavljala završnu epizodu u okviru tzv. kikličkih epopeja. Ovaj ep, koji se sastojao iz dva pevanja, sadržinski se naslanjao na *Odiseju*, a ime je dobio po Telegonu, sinu Odiseja i Kirke, čije ime, prevedeno s grčkog, doslovno znači "rođen daleko" i aludira na njegovo rođenje na mitskom ostrvu Eeji, daleko od Odisejeve Itake.

Autorstvo i datiranje
---------------------

Ova se pesma u antici ponekad pripisivala Kinetonu Spartancu, no jedan antički izvor kaže da ju je od Museja ukrao Eugamon Kirenjanin. Vreme nastanka *Telegonije* nije poznato. Libijska Kirena, rodni grad Eugamona, navodnog autora, osnovana je 631. pne. no osnovni narativni elementi epa možda su postojali, makar u usmenom predanju, i pre no što je Eugamon uobličio samu pesmu. Moguće je da je pisac *Odiseje* znao za neku verziju priče iz *Telegonije* (Odisejevi doživljaji u Tesprotiji, koji su možda čini i posebnu pesmu, *Tesprotidu*, koju spominje samo Pausanija, a i Telegonovo neobično koplje, kako je opisano u *Telegoniji*, možda se temelji na jednom Tiresijinom proročanstvu u jedanaestom pevanju *Odiseje*, premda je jednako tako moguće da je pesnik *Odiseje* upotrebio priču o Telegonu kao osnovu za to Tiresijino proročanstvo). Eusebije vrhunac Eugamonovog stvaralaštva stavlja u 53. olimpijadu (568–565. pne.), pa se kao najverovatnije uzima da je *Telegonija* nastala u 6. veku pne.

Rukopisna predaja
-----------------

Telegon u neznanju ubija Odiseja, ilustracija iz rukopisa *Romana o Troji* Benoîta iz Sainte-Maurea (14. vek)
U današnjim kritičkim izdanjima sačuvana su samo dva stiha izvornog teksta *Telegonije*, i to iz dela drugih antičkih autora koji citiraju taj ep. Sadržina pesme zna se iz proznog sažetka svih kikličkih epopeja koji se nalazi u jednoj *Hrestomatiji*, čiji je autor neki "Proklo", koji je možda identičan s gramatičarem Eutihijem Proklom iz 2. veka.

Sadržaj
-------

*Telegonija* se sastojala iz dve različite priče, od kojih je jedna pripovedala Odisejev put u Tesprotiju, a druga Telegonov dolazak na Itaku i njegovo nehotično ubistvo oca, Odiseja. Pesma počinje opisom sahrane Penelopinih prosaca. Odisej prinosi žrtvu nimfama, pri čemu se možda misli na nimfe u čijoj je pećini sakrio blago koje je sa sobom doneo na Itaku. Potom otputuje u Elidu, gde poseti Poliksena, koji je inače nepoznat, a koji mu daje jednu posudu oslikanu scenama iz priče o Trofoniju. Odisej se vraća na Itaku i zatim putuje u Tesprotiju, verovatno da bi tamo prineo žrtve po uputstvima koja mu de dao Tiresija u jedanestom pevanju *Odiseje*. U Tesprotiji se oženi kraljivom Kalidikom, koja mu rodi sina Polipeta. Odisej se zatim bori na strani Tesproćana u ratu sa susednim Brigima, a u sukobu učestvuju i bogovi, pa Ares tera Odiseja i Tesproćane u bekstvo, a suprotstavlja mu se Atena, kao i uvek na Odisejeva zaštinica; Apolon posreduje između sukobljenih bogova. Međutim, u ratu nastrada Kalidika, na vlasti je nasledi Polipet, a Odisej se vrati na Itaku.

U međuvremenu, ispostavi se da je Kirka, s kojom se Odisej imao ljubavnu vezu u *Odiseji* (10–12. pevanje), rodila njegovog sina, Telegona (Τηλέγονος = "rođen daleko"). Telegon odraste živeći s majkom na ostrvu Eeji. Na podstrek boginje Atene, Kirka mu saopšti očevo ime. Prema jednom podatku u izvodu iz Pseudo-Apolodorove *Biblioteke*, Kirka mu daje i jedno naročito moćno koplje, čiji je vrh umočen u otrov, a koje je napravio sam bog Hefest. Telegon otplovi prema Itaci, ali na moru ga uhvati oluja, koja ga izbaci upravo na to ostrvo, ali on to ne shvata i ne zna gde se nalazi, pa stane pustošiti zemlju i ukrade Odisejeva goveda. Odisej izađe pred njega s vojskom kao na neprijatelja, ali ga Telegon u neznanju probode svojim specijalnim kopljem, čime se delimično ispuni Tiresijino proročanstvo dato u *Odiseji*, da će, naime, Odiseja stići smrt "s mora". Dok Odisej leži na samrti, on i Telegon se prepoznaju. Videvši šta je učinio, Telegon uzme očevo mrtvo telo te se s Penelopom i Telemahom, drugim Odisejevim sinom, vrati majci na Eeju. Tu pokopa oca, a Kirka ostale odbari besmrtnošću. Telegon se oženi Penelopom, a Telemah Kirkom.

Rimske verzije
--------------

Higin, rimski pisac iz 1. veka nove ere, daje nekoliko novih detalja u odnosu na Proklov sažetak. Kod Higina i Odisej i Telemah izlaze s vojskom pred Telegona, a kaže se i da je Odiseju bilo jasno prorečeno da se pazi sina. Najzad, Higin kaže i da je Telegon imao sina Itala, eponimnog osnivača Italije, a Telemah sina Latina, po kojem je nazvan Lacij.

Brojni rimski pesnici smatraju Telegona osnivačem Preneste ili Tuskula, važnih latinskih gradova.

Izdanja
-------

* Izdanja na internetu (engleski prevod):
	+ Fragmenti *Telegonije* Arhivirano 2004-08-16 na Wayback Machine-u, prev. Hugh G. Evelyn-White, 1914.
	+ Fragmenti kikličkih epopeja, prev. H.G. Evelyn-White, 1914; Project Gutenberg.
	+ Theoi Project — Pseudo-Apolodor, *Epitome*.
	+ Theoi Project — Higin, *Fabulae*, 127.
* Štampana izdanja (grčki izvornik):
	+ A. Bernabé 1987, *Poetarum epicorum Graecorum testimonia et fragmenta* pt. 1 (Leipzig: Teubner)
	+ M. Davies 1988, *Epicorum Graecorum fragmenta* (Göttingen: Vandenhoek & Ruprecht)
* Štampana izdanja (grčki izvornik s engleskim prevodom):
	+ M.L. West 2003, *Greek Epic Fragments* (Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press) ISBN 0-674-99605-4

Literatura
----------

* Đurić, Miloš N. (1991). *Istorija helenske književnosti*. Beograd.
* Hornblower, Simon; Spawforth, Antony (2003). *The Oxford Classical Dictionary*. New York: Oxford University Press.
* Sironić, Milivoj; Salopek, Damir (1977). *"Grčka književnost", u: Povijest svjetske književnosti, knj. 2*. Zagreb.
* Howatson, M. C. (1997). *The Oxford Companion to Classical Literature*. Oxford. New York: Oxford University Press.

| * p
* r
* u
Trojanski ciklus |
| --- |
| Epopeje | 
* *Kiparska pesma*
* *Ilijada*
* *Etiopida*
* *Mala Ilijada*
* *Razorenje Ilija*
* *Povratak*
* *Odiseja*
* *Telegonija*

 |
| Autori | 
* Homer
* Kiklički pesnici

 |
| Lokaliteti | 
* Troja
* Sparta
* Mikena
* Ida
* Aulida
* Taurida
* Itaka

 |
| Glavne ličnosti | 

|  |  |
| --- | --- |
| Božanstva | 
* Olimpska božanstva
* Erida

 |
| Ahejci | 
* Helena
* Menelaj
* Agamemnon
* Klitemnestra
* Ifigenija
* Ahilej
* Patroklo
* Neoptolem
* Kalhant
* Nestor
* Diomed
* Ajant
* Mali Ajant
* Odisej
* Penelopa
* Telemah

 |
| Trojanci i njihovi saveznici | 
* Prijam
* Hekuba
* Paris
* Hektor
* Andromaha
* Kasandra
* Sarpedon
* Glauk (Hipolohov sin)
* Res Tračanin
* Eneja
* Memnon
* Pentesileja i Amazonke
* Laokoont

 |

 |