Sekeljsko rovaško pismo
**Rovaško pismo** (*mađ*: *Rovásirás*) je originalno pismo mađarskog jezika, koje se koristilo pre uvođenja latinice. Najduže je ostalo u upotrebi u Erdelju među Sekeljima. I danas se može naći na Kopjama i Sekelj 
kapijama u mestima gde žive Sekelji. Tako da je danas ovo pismo poznato pod nazivom Sekeljsko Rovaško pismo (*mađ*:*Székely rovásirás*). Rovaš − Rovati, urezati, ugravirati

|  |
| --- |
| **Rovásírás−Rovaško pismo** |
| **Vrsta:** | Fonetsko |
| **Jezik:** | *mađ* |
| **Vremenski period:** | 400. gne-1850. gne. |
|  |

Pismo
-----

Sekeljsko rovaško pismo − Slova
Sekeljsko rovaško pismo − Brojevi
### Pravila

Rovaško pismo se piše sa desna na levo, i za svaki glas postoji slovo (znak). Postoje 34 osnovna znaka (slova) i 17 pomoćnih znakova. Naravno postoje varijacije pisma u zavisnosti od mesta nalaženja i vremena upotrebe. 

Rovaško pismo se pisalo na kamenu, drvetu, drvenim tablicama (za poruke). Postoje i naznake da su korišteni i mekaniji materijali kao podloga, ali tada već ne možemo govoriti o originalnom Rovaškom pismu već o nekom prelazu na moderni, današnji način pisanja sa korištenjem znakova iz Rovaškog pisma.

Istorija
--------

### Prvi deo

Postoje razne teorije odakle Sekeljima ovo pismo.

Rovaško pismo u ovom današnjem obliku koje poznajemo, na slici, ima pet slova koja verovatno potiču iz staroturske azbuke, tri iz Grčkog alfabeta, dva iz glagoljice a ostala slova imaju svoju autohtnost i verovatno su donesena iz srednje Azije sa dolaskom Huna. 

Pozajmljena slova su ušla u upotrebu iz razloga razvitka jezika u novom okruženju nove domovine i komunikacije sa narodima koji su već bili u Panonskoj niziji, ili kasnije došli, pa su izvršili određeni kulturni uticaj na Sekelje i kasnije na Mađare.

Prvi put vezu između Huna i Rovaškog pisma uspostavlja rimski govornik Priskus koji spominje Atilina pisma i spisak Huna koji su prebegli kod rimljana.

### Drugi deo

Rovaško pismo u kamenu
Od samog početka, do kojeg je istraživanje stiglo, Sekelji su rovaško pismo koristili na mađarskom jeziku i još nigde nije pronađeno da ga je neka etnička Mađarska grupa, osim Sekelja, koristila.

Još u 13. veku hroničar Šimon Kezai (*mađ*:*Kézai Simon*) je zabeležio da Sekelji imaju drugačije pismo nego ostali Mađari, koji su koristili latinično pismo. Po srednjovekovnim zabeleškama Rovaško pismo je nazivano Hunsko ili Skitsko pismo sve do 19. veka i da su ga kao takvog koristili Sekelji.

Kratak opis rovaškog pisma (*Rudimenta priscae Hunnorum linguae*) je dao Janoš Telegdi (*mađ*:*Telegdi János*) 1598. godine, kada je pismo već počelo da gubi od svoje originalnosti i latinica je sve više ulazila u svakodnevni život Sekelja.

Rovaško pismo, njegov razvoj i prestanak korišćenja, srećom, se može pratiti preko sačuvanih dokumenata i arheoloških nalaza kao što su Sekeljderži rovaška cigla (*mađ*:*székelyderzsi rovásírásos tégla*), crkveni zapis iz Begze (*mađ*:*bögözi templom felirata*), rovaška abeceda iz Nikolsburga (dokument) iz 15. veka, kalendar iz Maršigle (*mađ*:*Marsigli*), Zapis iz 1501. godine pronađen u Čiksentmihalju (*mađ*:*A csíkszentmihályi rovásírásos felirat*), dokument iz Konstantinopolja i tako dalje. Svi ovi nalazi i dokumenta se danas čuvaju u muzeju Sekelja u Udvarhelju (*mađ*:*Udvarhely*).

Takođe veliki doprinos razjašnjenju i približavanju rovaškog pisma današnjem obliku razumevanja je veoma lepo obuhvaćeno u dve knjige koje je izdao Đula Šebeščan (*mađ*:*Sebestyén Gyula*), prvo je iz 1909. godine (*mađ*:*Rovás és rovásírás*), a drugo iz 1915. godine (*mađ*:*A magyar rovásírás hiteles emlékei*), što nisu jedina izdanja ali se javljaju kao najznačajnija i sa najviše verodostojnih podataka.

### Treći deo

Tragovi rovaškog pisma u njegovim razvojnim oblicima se mogu naći od pustinje Gobi (2000. godina pre nove ere, pokrajina Hsinčiang, za vreme vladavine Hsia dinastije, u prošlom veku pronađena je grobnica sa posmrtnim ostacima plavokosih ljudi, sa šivenim pantalonama, kožnim ogrtačima i kapama, pored kojih su bile tablice ispisane rovaškim pismom koje po kineskim arheolozima nose zapise o Hunima) i Mongolije (Ulan Batorski dokument) do Panonske nizije i današnjih Sekelja.

Vidi još − Spoljašnje veze
--------------------------

  


|  |  **Historija Sekelja**  |  |
| --- | --- | --- |
| 
 **Predanja Sekelja**

Spisak hunskih vladara • Huni • Utiguri • KutriguriKama Tarkan • Ru-u • Bleda • Atila 406−453Hunski luk • Mađarski luk

 

 **Erdelj**

 Erdelj Sikuleni • Sikulicidium Olt (reka) Sekelji Janoš Hunjadi

 

 **Velike seobe Sekelja**

 Bukovina  Sučava (reka)  Maneuti † Jakobešti † Tibeni † Dornešti † Vorniceni Mari

 

 **Kultura Sekelja**

 Kopja  Sekelj kapija  Rovaško pismo

 

 **Banatski Sekelji**

 Skorenovac  Ivanovo (Pančevo)  Vojlovica

 

 **Vidi (Sekelji) još:**

Čango • Paloci • Kumani • Jasi • Hajdu (Mađari)Mađarska imena • Mađarska imena (pravila)Turul ptica • ČardašIstorija Mađarske • Mađarsko-rumunski rat (1919)

  |
|  |  **Kategorija:Istorija Sekelja**  |  |

***Rovaško pismo*** na Wikimedijinoj ostavi

* Varga Csaba honlapja. Arhivirano 2007-09-28 na Wayback Machine-u − O razvoju pisma, na Mađarskom jeziku
* Informacije o pismu Arhivirano 2018-02-27 na Wayback Machine-u Na Mađarskom jeziku
* Rovaška slova Na Mađarskom jeziku
* Hungarian Runic Textprocessor (Freeware) Tekst procesor, na Engleskom jeziku

Rovaško pismo, nastalo oko 900. godine