Координате: 43° 23′ 21" СГШ, 20° 45′ 08" ИГД
**Јошаничка Бања** се налази на обронцима Копаоника (24 км), у долини реке Јошанице и њене притоке Самоковке. Лежи на надморској висини од 550 м и има карактеристике климатског лечилишта.
Јошаничка Бања и њена околина су богате зеленилом и шумама у којима доминира «Бањски борјак» (црни бор на површини од око 29 ха) који представља део посебне природне вредности, нарочито за здравствене и рекреативне потребе. Бањски комплекс је површине 1,2 ha са функцијом пасивне рекреације. Постоје уредјене стазе за пешачење за потребе рекреације становништва и гостију Јошаничке Бање.

Јошаничка Бања је, саобраћајно, добро повезана с обзиром да се налази на регионалном путу Рашка – Биљановац – Јошаничка Бања – **Копаоник** – Брус и на путу Јошаничка Бања – Александровац, а на 10 км од Бање пролази железничка пруга Краљево – Косовска Митровица.

Удаљена је од Београда 245 км и од Краљева 74 км. До Бање се стиже ауто-путем Београд – Ниш са одвајањем према Краљеву и магистралним путем Београд – Краљево.
**Јошаничка Бања** је градско насеље у Србији у општини Рашка у Рашком округу. Према попису из 2002. било је 1154 становника (према попису из 1991. било је 1296 становника).

Историјски развој
-----------------

Од 1976. године у Јошаничкој Бањи су почела хидрогеолошка истраживања термалних вода да би се утврдила локација извора, температура, лековита и друга својства. 1978. године обновљена су истраживања, и на дубини од 230 м откривени су нови извори капацитета до 2 л у секунди температуре до 48 степени целзијусових, истог састава као и остали извори.

Вода Бање била је позната и њеним историјским становницима. Наиме, воду ове Бање користили су и Римљани, а пре њих вероватно и доистзоријски становници овог подручја.

Прво стручно испитивање лековитости вода Јошаничке Бање нама је познато тек 1834. године. Вода је испитивана на Бечком медицинском универзитету а на захтев кнеза Милоша па је том приликом вода Јошаничке Бање изједначена са водама Рибарске и Брестовачке Бање.

Наредне 1835. године воду је испитао и барон Хердер, краљевско-саксонски управитељ рудокопа, и исто наставио поново 1846. године. Тих година у Јошаничкој Бањи су се лечили чланови породице кнеза Милоша.

У свом обиласку терена, Јосиф Панчић је посветио нешто више пажње Јошаничкој Бањи и о њој рекао следеће: „Да је најтоплија у Јевропи и нема себи друге до оне у Бруси и Малој Азији и још да се по медичкој редњи може мерити с водом у Гострону, само што је ова много топлија".

Сем Хердара лековитост воде су још испитивали и лекар Куниберт, Шлезингер и Шанс 1882. године, сви из Беча. Лековитост воде су испитивали и наши лекари, др. Лека и Шчербаков.

Извори Јошаничке Бање налазе се на вулканском подручју и произишли као резултат тектонских промена у периоду од краја олигоцена до почетка делувија. Има их 13, од којих су пуноводни њих 4. Они дају 30л у секунди. Избијају из пукотина стена серпетина и трахита. На левој обали реке Јошанице испод једне стране која гравитира ка обали, налази се главни извор који даје 7л воде у секунди температуре 78,5 степени и он је једини радиоактиван и има 11 МЈ.

У Лушком потоку налази се извор хладне воде од 14 степени који је јачине око 0,08 л у секунди и има укус гвожда.

За коришцење термалне воде у Јошаничкој Бањи 1935. године сазидано је купатило које се и данас употребљава. Поред овог купатила је и старо турско купатило из XВИИ века.

После ИИ светског рата Јошаничка Бања добија све услове за развој и наставља се њено коришћење у лечилишне сврхе али још увек није развијена као право бањско лечилиште високе категорије.

Природни лековити фактори
-------------------------

**Јошаничка Бања** се убраја међу балнеолошка насеља са најтоплијом водом у Европи, што јој уз поднебље, близину прелепих предела Копаоника и Голије као и добру саобраћајну инфраструктуру, омогућује да буде значајна туристичка дестинација на овом крају.

Јошаничка Бања има 5 извора минералних вода, који се убрајају меду најтоплије у нашој земљи. Главни извор даје 7 литара воде у секунди и температуре је 78Ц. Остали извори су укупног капацитета 30 литара у секунди. Воде Јошаничке Бање припадају групи хипертерми, садрже натријум, калијум, калцијум, хидрокарбонате, сулфате и флуор. Користе се у лековите сврхе пијењем и у комбинацији са хидро-кинези терапијом и медикаментима. Могле би се веома успешно користити у балнеолошком третману код запаљењског, дегенеративног и екстраартикуларног реуматизма, неких врста стерилитета код жена, кожних обољења и код свих секундарних обољења насталих после повреда и после оперативних стања.

Купање се спроводи у купатилу са 12 када и једним мањим базеном, а лечење у здравственој станици.
С обзиром на високу температуру и повољну минерализацију може се користити за грејање просторија и разноврсних производних хала у производњи цвећа, воћа и поврћа.

Јошаничка Бања има дугу традицију у лечењу реуматских обољења, а први подаци о организованом коришћењу бање датирају из 1922. године када је постојало купатило које се користило још у турском периоду. То купатило се и данас користи и назива се Турско купатило.

После тога изграђено је 1935. године ново купатило са 10 када и једним мањим базеном које је још у употреби.

Медицинске индикације
---------------------

Вода из Јошаничке Бање је повољна нарочито за лечење следећих обољења:

* Дегенеративна реуматска обољења
* Запаљењска реуматска обољења у лабораторијској и клинички смиреној фази
* Стања током повреда и корективних оперативних захвата на локомоторном систему
* Хиперацидни гастритис
* Превенције каријеса
* Екцема и псоријазе и др.

Поред коришћења воде у лековите сврхе, она се може користити за потребе спорта и рекреације, као и општег и здравственог туризма.

Демографија
-----------

У насељу Јошаничка Бања живи 929 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 41,0 година (39,2 код мушкараца и 42,8 код жена). У насељу има 360 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 3,20.

Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 1175 |  |
| **1953.** | 1342 |  |
| **1961.** | 1332 |  |
| **1971.** | 1391 |  |
| **1981.** | 1366 |  |
| **1991.** | 1296 | 1187 |
| **2002.** | 1372 | 1154 |
|  |  |  |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 1.152 | 99,82% |
| Руси |    | 1 | 0,08% |
| непознато |    | 0 | 0,0% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 0 |    |    | 1 |
| 80+ | 6 |    |    | 16 |
| 75-79 | 15 |    |    | 21 |
| 70-74 | 32 |    |    | 35 |
| 65-69 | 36 |    |    | 50 |
| 60-64 | 41 |    |    | 49 |
| 55-59 | 35 |    |    | 35 |
| 50-54 | 30 |    |    | 37 |
| 45-49 | 49 |    |    | 41 |
| 40-44 | 37 |    |    | 34 |
| 35-39 | 39 |    |    | 33 |
| 30-34 | 42 |    |    | 44 |
| 25-29 | 41 |    |    | 37 |
| 20-24 | 36 |    |    | 27 |
| 15-19 | 29 |    |    | 28 |
| 10-14 | 33 |    |    | 30 |
| 5-9 | 47 |    |    | 28 |
| 0-4 | 28 |    |    | 32 |
| просек | 39.2 |  |  | 42.8 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 177 | 202 | 233 | 296 | 342 | 359 | 360 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 64 | 87 | 47 | 84 | 38 | 33 | 7 | - | - | - | 3.20 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 468 | 120 | 318 | 22 | 8 | - |
| Женски | 488 | 66 | 326 | 89 | 7 | - |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 232 | 44 | - | 14 | 46 | 2 | 18 | 23 | 11 | 19 |
| Женски | 102 | 13 | - | 1 | 10 | - | 1 | 20 | 12 | 1 |
| Оба | 334 | 57 | - | 15 | 56 | 2 | 19 | 43 | 23 | 20 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | - | 36 | 9 | 2 | 2 | 6 | - | - | - |
| Женски | - | 19 | 1 | 13 | 9 | 1 | - | - | 1 |
| Оба | - | 55 | 10 | 15 | 11 | 7 | - | - | 1 |

Референце
---------

1. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
2. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
3. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |


***Jošanička Banja*** na Wikimedijinoj ostavi

* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* Јошаничка Бања Комплетан водич кроз Србију
* Јошаничка Бања, зелена врата Копаоника

| * p
* r
* u
Бање у Србији |
| --- |
| 
Врњачка Бања **•** Соко Бања **•** Нишка Бања **•** Сијаринска Бања **•** Бања Врујци **•** Матарушка Бања **•** Врањска Бања **•** Бадања **•** Бујановачка Бања **•** Брестовачка Бања **•** Рибарска Бања **•** Гамзиградска Бања **•** Луковска Бања **•** Буковичка Бања **•** Бања Ковиљача **•** Пролом Бања **•** Бања Горња Трепча **•** Куршумлијска Бања **•** Овчар Бања **•** Стара Бања **•** Бања Звонце (Бабушница) **•** Селтерс Бања **•** Бања (Прибој) **•** Богутовачка Бања **•** Бања у Старом Сланкамену **•** Слатинска Бања |  |



| * p
* r
* u
Општина Рашка |
| --- |
| Бадањ • Баљевац • Бела Стена • Бело Поље • Беоци • Биљановац • Биниће • Биочин • Боровиће • Боће • Брвеник • Брвеник Насеље • Брвеница • Варево • Војмиловићи • Вртине • Гњилица • Гостирадиће • Градац • Драганићи • Жерађе • Жутице • Зарево • Јошаничка Бања • Казновиће • Карадак • Ковачи • Копаоник • Корлаће • Кравиће • Кремиће • Крушевица • Курићи • Кућане • Лисина • Луково • Милатковиће • Муре • Ново Село • Носољин • Орахово • Павлица • Панојевиће • Пискања • Плавково • Плешин • Побрђе • Покрвеник • Поцесје • Радошиће • Раковац • **Рашка** • Рвати • Рудница • Себимиље • Семетеш • Супње • Тиоџе • Трнава • Црна Глава • Шипачина |