recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Tvrđava Haj-Nehaj
**Haj-Nehaj** ili samo **Nehaj** je nekadašnja tvrđava u Crnoj Gori, koja se nalazi oko 10 km sjeverozapadno od Bara, pokraj Sutomora. Grad se nalazi na istoimenom stjenovitom brdu, malo povučenom od mora ka planini Sozini na 231 m nadmorske visine.[1]

Najstariji pomen Nehaja je iz 1542. godine. U jednom izvještaju iz 1555. godine gdje se govori da grad leži između Bara i Paštrovića, nalazi se i podatak da su ga tada čuvala samo dva vojnika i jedan tobdžija. Još kasnije, 1558. godine navodi se u drugom izvještaju da u slucaju potrebe grad može da primi 900 ljudi. Na najstarijoj poznatoj graviri Bara iz 1550. godine vidi se u gornjem lijevom uglu. Ima mjesta pretpostavci da je nastao možda krajem 15. vijeka.

Grad je vrlo nepristupačan sa svih strana osim sa zapada, gdje se nalazi i ulaz. Kod samog ulaza, u kome se mogu uočiti tri faze gradnje, ima naknadno prizidanu cisternu za vodu. Na najvišoj tački brda, koja je u okviru grada, nalazi se crkvica posvećena svetom Dimitriju sazidana prije utvrđenja. U osnovi je grad koncipiran za borbu vatrenim oružjem. Ima okrugle kule i vrlo mnogo puškarnica iz kasnijeg perioda. Nad skoro vertikalnim stijenama na krajnjem istočnom dijelu nalazi se barutana. Čitav južni, viši dio grada i dio prema ulazu ispunjen je stambenim objektima. Ovi djelovi bi mogli biti i nešto stariji od sjevernog.

Izvori
------

* ***Napomena**: Tekst ovog članka je delom, ili u potpunosti, preuzet sa ove stranice prezentacije Srednjevjekovni gradovi Crne Gore, uz odobrenje. Kao osnova za izradu prezentacije korišćena je knjiga Pavla Mijovića i Mirka Kovačevića „Gradovi i utvrđenja u Crnoj Gori" (Beograd-Ulcinj 1975), čiji su pojedini delovi uključeni u nju, uz dozvolu autora.*

***Haj-Nehaj*** na Wikimedijinoj ostavi

1. ↑
**Clip show** (što na engleskom doslovno znači "predstava inserata") naziv je za epizodu, u pravilu igrane, televizijske serije koja se u najvećem dijelu ili u potpunosti sastoji od dijelova, tj. inserata ranije snimljenih ili prikazanih epizoda.

Takve epizode obično dolaze u dva oblika. Jedan od njih je posebna vrsta specijalne, odnosno neglumljene (dokumentarne) epizode u kojoj autori, producenti, glumci ili sa serijom na neki način povezane ličnosti komentiraju seriju ili neke njene aspekte, ilustrirajući svoja zapažanja insertima iz ranijih epizoda.

Drugi, i mnogo češći, oblik *clip showa* koristi okvirni zaplet u obliku određene situacije ili krize (ponovni susret obitelji, suđenje, pogreb i sl.) koji protagonistima daje priliku da se prisjećaju ranijih doživljaja.

*Clip show* epizode prvim decenijama postojanja televizije bile su daleko češće nego danas, i to prije svega zato što je sve do pojave videorekordera i zbog relativno malenog broja TV-kanala bilo malo mogućnosti da se gledatelji koji su propustili ranije epizode upoznaju s likovima i najvažnijim događajima u TV-seriji. *Clip show* epizode su i iz tih razloga često bile i daleko gledanije od "redovnih" epizoda.

Drugi važan razlog za *clip show* epizode je mogućnost producentima da, suočeni s prekoračenjem budžeta i rokova za snimanje i emitiranje epizoda, izbjegnu probleme "elegantnim" i jeftinim recikliranjem ranije snimljenog materijala.

Zbog toga, kao i daleko širih opcija za gledanje ranijih epizoda na alternativnim kanalima, DVD-ovima i raznim internet-servisima, danas publika i kritika na *clip show* epizode gleda s daleko manje simpatija.
|  |
| --- |
| **Hainan**Hǎinán Shěng |
| 

|  |
| --- |
| Hainan u državi. |
| **Država** |  Kina |
| **Upravni oblik** | pokrajina |
| **Službeni jezik** | kineski |
| **Glavni grad** | Haikou |
| **titula\_vladara** | Jiang Dingzhi |
| **Površina** | 34.300 km² |
| **Stanovništvo** | 8.671.518 |
| **Gustoća** | 253 stanovnika na km² |
| **Web stranica** | www.hi.gov.cn/code/html/ |

 |

**Hainan**, čita se **Hajnan** (kineski: 海南省), je jedna od 23 kineske pokrajine, jedina otočka pokrajina u Južno kineskom moru. Vjekovima je bila u sastavu pokrajina Guangdong ili Guangxi, ali je 1988. izdvojena kao zasebna pokrajina i nakon tog pretvorena u specijalnu ekonomsku zonu.

Geografija
----------

Pokrajina Hainan je površinom jedna od manjih pokrajina, ali je najveći kineski otok (uz veći ali sporni Tajvan) u Južno kineskom moru.

Hainan preko Hainanskog tjesnaca graniči s kineskom pokrajinom Guangdong na sjeveru.

Glavni grad Hainana je Haikou. Pokrajina ima površinu od 34.300 km² i 8,671.518 stanovnika, po podacima iz 2010.

Klima
-----

Pokrajina Hainan ima tropsku, monsunsku klimu s vrućim vlažnim ljetima i čestim tajfunima, te toplim zimama. U najhladnijim mjesecima januaru i februaru prosječna temperatura iznosi 16 – 21°C. Monsuni donesu nad pokrajinu čak 1500 – 2000 millimetara kiše.

Privreda
--------

Hainan je skoro sve do kraja 20. vijeka bila ruralni kraj, tad je proglašena specijalnom ekonomskom zonom (najvećom u zemlji), što je privuklo strane investitore i u roku par dekada se promjenila tako da joj od 21. vijeka industrija donosi više.

Izvori
------

1. ↑  „*Hainan*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 05. 01. 2013.

Vanjske veze
------------

***Hainan*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice pokrajine Hainan Arhivirano 2012-12-21 na Wayback Machine-u (`zh`)
* *Hainan* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)

| * p
* r
* u
Administrativna podjela  Narodne Republike Kine |
| --- |
| Pokrajine: | 
* Anhui
* Fujian
* Gansu
* Guangdong
* Guizhou
* Hainan
* Hebei
* Heilongjiang
* Henan
* Hubei
* Hunan
* Jiangsu
* Jiangxi
* Jilin
* Liaoning
* Qinghai
* Shaanxi
* Shandong
* Shanxi
* Sichuan
* Tajvan1
* Yunnan
* Zhejiang

 |  |
| Autonomne regije: | 
* Guangxi
* Unutrašnja Mongolija
* Ningxia
* Tibet
* Xinjiang

 |
| Općine pod direktnom upravom: | 
* Peking
* Chongqing
* Šangaj
* Tianjin

 |
| Specijalne administrativne regije: | 
* Hong Kong
* Macau

 |
| 1 Svojata Narodna Republika Kina, ali njom trenutno upravlja Republika Kina (Tajvan). V. također Politički status Tajvana. |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 130140031
* LCCN: n88080551
* GND: 4238805-3
* NKC: xx0033819

 |
**Götaland** čita se **Jetaland** je jedna od tri švedske regije (švedski: *Landsdelar*) koja se prostire po jugu zemlje, 
sastoji se od pokrajina; Västergötland, Dalsland, Östergötland, Småland, Öland, Bohuslän, 
Skåne, Halland i Blekinge.

Površinom je točno u sredini između ostale dvije švedske regije, manjeg Svealanda u središnjoj Švedskoj, i većeg Norrlanda na sjeveru.

Historija
---------

O stanovnicima **Gotarne** pisao je još 150. klasični grčki geograf
Ptolomej.

Kasnije migracije stanovništva, oslabile su Götaland, pa je na kraju zauzeo sjeverni - Svealand.

Regija je postala kulturno središte Švedske negdje oko 1000. nakon što je prihvatila kršćanstvo, dok su susjedni krajevi još uvijek bili poganski. Dvorac Näs na otoku Visingsö u Jezeru Vättern (drugo po veličini jezero Švedske), bio je kraljevska rezidencija od oko 1100. do oko 1200.

Za srednjeg vijeka gradovi Skänninge i Söderköping (oba u Östergötlandu) bili su vodeći religijski centri u zemlji.

Götaland je najgušće naseljen kraj Švedske još od sredine 18. vijeka, kad je imao 60 % stanovništva zemlje.

Privreda
--------

Regija ima raznoliku privredu, od poljoprivrede do industrije. Uz vrlo razvijeno stočarstvo, sade se žitarice, krumpir i šećerna repa. Ribolov je važan u obalnom pojasu. 

Industrija proizvodi automobile, brodove, staklo, papir, tekstil a važni su i brojni kamenolomi.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*Götaland*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 29. 04. 2015.

Vanjske veze
------------

***Götaland*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Götaland* na portalu Encyclopædia Britannica (`en`)
**Guatire** je grad od 179,000 stanovnika u saveznoj državi Miranda na sjeveru Venecuele

Geografske karakteristike
-------------------------

Grad leži u dolinama Guarenas i Pacairigua, okružen planinama Karipskih Andi, udaljen od Caracasa četrdesetak kilometara istočnije. Svega desetak kilometara prema zapadu leži grad Guarenas, koji ima 239,700 stanovnika. Tako da su Guatire i Guarenas praktički spojeni u konurbaciju koja je povezana sa Caracasom autoputom i metro linijom.

Historija
---------

Kao datum kad je osnovan Guatire uzima se 1680. kad je misionar Tomas de Leon počeo raditi u parohijskoj crkvi.
Glavna zadaća te nove parohije bila je pokrštavanje lokalnih indijanaca, kao priprema za njihov budući robovski rad na velikim feudalnim imanjima koja su osnivali španjolski kolonisti.

Krajem 18. vijeka Guatire je bio jedan od gradova sjevera Venezuele koji je stao na stranu pobunjenika Juana Francisca de Leona protiv monopola kompanije Guipuzcoana.

U to vrijeme privreda grada bazirala se na ratarstvu, naročito na tad vrlo traženoj šećernoj trski a sadio se i krompir i banane.

Za Venecuelanskog rata za nezavisnost Guatire se 1810. svrstao na Bolívarovu stranu, zbog tog je pretrpio od napada rojalista. U blizini grada se kod lokaliteta El Rodeo - 1821. održala bitka između snaga oslobodioca koje je vodio general José Francisco Bermúdez i španjolskih rojalista. Bitka je bila dio planova Simón Bolívara da odvrati Španjolce, koje će konačno pobijediti pet tjedana kasnije u Bitci za Carabobo.

Guatire se još 1858. svrstao uz federaliste i postao liberalni bastion tokom pet godina koliko je trajao Savezni rat.

Tokom 19. vijeka privreda grada bazirala se još uvijek na proizvodnji šećerne trske, sredinom tog vijeka započela je proizvodnja kave, ona se uzgaja još i danas ali u nešto manjim količinama.

Od sredine 80-ih 20. vijeka počeo je ubrzani rast grada, zbog velikog priliva novih stanovnika privučenih blizinom Caracasa, i jeftinijom zemljom.

Tih godina su brojne manje tvornice iz Caracasa počele seliti svoje pogone u Guarenas. Danas zbog depresije većina njih ne radi, tako da je danas Guarenas spavaonica Caracasa, u koju većina stanovnika odlazi raditi.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Venezuela*" (engleski). Citypopulationde. Pristupljeno 22. 10. 2017.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  „*Guatire y su historia*" (španjolski). Guatire. Arhivirano iz originala na datum 2019-01-14. Pristupljeno 22. 10. 2017.

Vanjske veze
------------

***Guatire*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Tu Guía de la Ciudad* (`es`)
**Guatavita** (španjolski: *Laguna Guatavita*) je malo kratersko jezero koje leži u planinama Kolumbijskih Istočnih Kordiljera na nadmorskoj visini od 2,935 metara.

Jezero je imalo kultno značenje za stanovnike pretkolumbovskih vremena i po svemu sudeći je mjesto na kom je nastala legenda o El Doradu.

Karakteristike i historija
--------------------------

Jezero se nalazi na terenu Općine Sesquilé, udaljeno 63 km sjeverno od Bogote.
Guatavita ima površinu od 0,11 km² i dubinu od 30 metra.

### Legenda o El Doradu

Prema legende jedno od plemena Čibča svog je novog poglavicu - Zipu, prekrivenog zlatnim prahom uvodilo na vlast, ritualnom vožnjom na splavi u pratnji četiri svećenika. Njegovi podanici bi za to vrijeme bacali zlatne predmete i dragulje u jezero da umilostive bogove jezera.

Priča je u 16. vijeku došla do ušiju španjolskih konkvistadora i tako je nastao mit o El Doradu. U realnosti su [[Španjolci] i došli do jezera i samo za jedne ekspedicije koju je naredio kralj Felipe II odnjeli više od četrnaest tovara zlata.
U nekoliko navrata su ga pokušali i isušiti, ali im to nije uspjelo, ali su najveći dio pronađen uz obalu pokupili i odnjeli.

Nešto zlatnih predmeta koji su pronađeni prije šezdeset godina danas je izloženo u Muzeja zlata u Bogoti; među njima je i splav plemena Čibča.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6   Jhon Donato, Paola Jimenez & Colin Reynolds. „*Limnology in El Dorado*" (engleski). Revista de Biologia Tropical. Pristupljeno 30.11.2022.
2. 1 2   „*Laguna de Guatavita*" (španjolski). Fundación Humedales Bogotá. Pristupljeno 30.11.2022.
3. 1 2 3   „*Guatavita: Village and Lake, History and True Legend*" (engleski). Colombia Travel. Pristupljeno 30.11.2022.

Vanjske veze
------------

***Guatavita (jezero)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Laguna de Guatavita* (`en`)
**Gustav Gerson Kahn** (6. novembar 1886 – 8. oktobar 1941) je bio američki muzičar, tekstopisac i kantautor.

Rodio se u Njemačkoj, da bi kao 6-godišnje dijete zajedno s roditeljima emigrirao u SAD. Naselio se u Chicagu. Kao mladić je radio u poštanskom uredu, da bi se poslije posvetio pisanju pjesama za vodvilje. Od 1913. je surađivao sa znamenitim kompozitorom Egbert Van Alstyneom, a kasnije sa vođom orkestra Ishamom Jonesom. 1920-ih je pisao muziku za brodvejske mjuzikle, a od 1933. za holivudske filmove. Mnoge od njegovih pjesama su postale hitovi, odnosno dio standardnog repertoara jazz pjevača. 

O njemu je godine 1951. u Hollywoodu snimljen biografski film I'll See You in My Dreams, gdje je njegov lik tumačio Danny Thomas.

Njegov sin Donald Kahn je također bio poznati autor muzike.

Eksterni linkovi
----------------

* Gus Kahn na Internet Broadway Database (`en`)
* Gus Kahn na IMDb-u (`en`)
* Gus Kahn at the Songwriters Hall of Fame
* Gus Kahn at Jazz Standards Arhivirano 2010-11-23 na Wayback Machine-u
* Interview with Gus Kahn's son about his father Arhivirano 2007-09-27 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 44483378
* LCCN: no89002698
* ISNI: 0000 0000 7359 770X
* GND: 130205648
* SUDOC: 169894142
* BNF: cb138002533 (podaci)
* MusicBrainz: 428c2909-30c8-4c09-b37e-527357827547
* NLA: 35689913
* NDL: 001171273
* NKC: jn20010602494
* BNE: XX854411

 |
***Crax fasciolata*** je vrsta ptice iz roda *Crax*, porodice Cracidae, koja živi u istočnom središnjem i južnom Brazilu, Paragvaju, istočnoj Boliviji i sjeveroistočnoj Argentini. Prirodna staništa su joj suptropske i tropske suhe šume i suptropske i tropske vlažne nizinske šume.

Spolni dimorfizam kod ove je vrste izražen. Perje ženke je tamno-sivo s bijelim prugama, a trbuh je žute boje. Perje mužjaka je crne boje, dok su trbuh i vrh kljuna bijeli, a gornji dio kljuna je žute boje. Koža oko oka, takozvani "prsten" je crne boje.

Hrani se u parovima ili sama, a hranu pronalazi na tlu. Njezinu prehranu čine plodovi, sjemenke, lišće i cvijetovi. Gnijezdi se na granama drveća na visini od oko 4 metra. Ženka u gnijezdo polaže samo dva jaja, koja inkubira najčešće 30 dana.

Ima tri podvrste. To su:

* *Crax fasciolata pinima*
* *Crax fasciolata fasciolata*
* *Crax fasciolata grayi*.

Izvori
------

1. ↑  IUCN 2011. IUCN Red List of Threatened Species. Crax fasciolata[*mrtav link*] Preuzeto 10. srpnja 2011.
2. ↑  Rodríguez Mahecha, José Vicente; Nigel Hughes; Olga Nieto y Ana María Franco (2005) *Paujiles, Pavones, Pavas & Guacharacas*: 54. Bogotá: Conservación Internacional.

***Crax fasciolata*** na Wikimedijinoj ostavi
**Haeju** čita se *Hedžu* (korejski: 해주시) je lučki grad) od 273,300 stanovnika na jugu Demokratske Narodne Republike Koreje u 
provinciji Južni Hwanghae.

On administrativni centar Provincije Južni Hwanghae.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Haeju* leži na obali Žutog mora u istoimenom zaljevu, udaljen 135 km južno od glavnog grada Pyongyanga. Teren je ravničarski osim na sjeveru gdje se uzdižu planine visoke i do 950 metara (vrh Sollyu na planini Suyang).

Grad ima kontinentalnu klimu sa najtoplijim augustom u zemlji, sa prosječnih 24.5 °C.

Administrativno je podjeljen na 26 dongova (kvartova) i 5 
ria (sela), tako da 88.4% njegovih stanovnika živi u urbanim a 11.6% % u ruralnim dijelovima.

Historija
---------

Zbog svoje strateške pozicije trgovačkog puta prema Kini Haeju je bio značajan grad već od 10. vijeka, u vrijeme dinastija Goryeo i Joseon.

Gradski bedemi su podignuti 1291. obnovljani su između 1555. - 1591. i ponovno 1747.
Željeznica je stigla do grada za japanske okupacije, u to vrijeme luka je značajno proširena između 1928. - 1932.
U to vrijeme je značajno urbaniziran pa je status grada dobio 1938.

Teško je razaran za Korejskog rata, koji je i izbio 1950. napadom na njega.

Privreda, obrazovanje i kultura
-------------------------------

Haeju je industrijski grad, poznat po talionicama, tvornici alata za poljoprivredu, cementari i tvornicama stakla, tekstila i obuće.

Pored industrije za ekonomiju grada važno je ribarstvo i luka, preko koje se odvija trgovina sa Kinom.
Uz to on je i važan garnizon sa pomorskom bazom, univerzitetski centar, sa teatrom i brojnim muzejima.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Ekvador Guaranda, Ekvador
* Rusija Ulan-Ude, Rusija

Poznati stanovnici
------------------

* Seungman I, prvi predsjednik Južne Koreje.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  „*Haeju*" (engleski). Rainer Dormels. Pristupljeno 6. 9. 2019.
2. 1 2 3  „*Haeju North Korea*" (engleski). North Korea Travel. Pristupljeno 6. 9. 2019.
3. ↑  „*The Korean War in History*" (engleski). Manchester University. Pristupljeno 6. 9. 2019.

Vanjske veze
------------

***Haeju*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Haeju North Korea* (`en`)
**Hajdúböszörmény** čita se *Hajdubesermenj*, njemački: *Betschermen*) je grad na sjeveroistoku Mađarske od 31,224 stanovnika.

Hajdúböszörmény je drugi po veličini grad u Županiji Hajdú-Bihar, pod koju administrativno podpada.
Danas je poznat po termama, sjajno uređenom trgu i dobrim školama.

Geografske karakteristike
-------------------------

Hajdúböszörmény leži udaljen svega 19 km od Debrecena, i oko 231 km sjeveroistočno od Budimpešte.

Historija
---------

Mjesto je prvi put dokumentirano 1248. pod imenom *Nagyböszörmény* (Veliki Böszörmény). Ime Böszörmény je u staromađarskom značio - musliman, a to govori da je u to vrijeme mjesto bilo naseljeno muslimanima.

Nagyböszörmény je 1325. dobio status trgovišta, a 1410. mu je kralj.Žigmund Luksemburški dodjelio status grada.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Ukrajina, Beregovo
* Rumunjska, Joseni
* Poljska, Kraśnik
* Rumunjska, Salonta
* Finska, Siilinjärvi
* Hrvatska, Trogir

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Hajdú-Bihar" (engleski). City population. Pristupljeno 01. 05. 2016.
2. 1 2 3  „*Hajdúböszörmény*" (engleski). Bernhardt. Pristupljeno 01. 05. 2016.

Vanjske veze
------------

***Hajdúböszörmény*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Službene stranice Hajdúböszörménya* (`hu`)
**Cravo Sur** ili samo **Cravosur** (prevedeno: *Južni Kravo*) je rijeka na istoku Kolumbije duga 138 km, lijeva pritoka riijeke Mete.

Hidrologija
-----------

Rijeka izvire na obroncima planine Páramo de Pisba u Kolumbijskim Istočnim Kordiljerima, na nadmorskoj visini od 3,800 metara u Departmanu Boyacá.

Isprva teče prema jugu kao planinski brzak, zatim svija prema istoku. Protiče pored grada Yopala, a nizvodno preko ravničarskog Llanosa gdje teče uz velike meandre i brojne rukavce prema ušću kod lokaliteta El Boral na granici departmana Casanare Meta u Rijeku Metu.

Porječje rijeke prostire se na površini od 5,651 km² po departmanima; Boyacá (35,47% ) i Casanare (64,53%). Kako izvire u pojasu tropskih kišnih šuma, kao i njene najveće pritoke Payero i Tocaría, donosi velike količine voda, prosječni protok na ušće je 151 m3/s.

U aluvijalnoj dolini kod Yopala su pronađene velike količine nafte, koja se danas intenzivno eksploatira.

Rijeka često plavi, posljednji put 2015. ostavila je 300 familija bez doma.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  „*Río Cravo Sur: nacimiento, importancia y todo lo que necesita saber*" (španjolski). Rios del planeta. Pristupljeno 3.1.2022.

Vanjske veze
------------

***Cravo Sur*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Río Cravo Sur: nacimiento, importancia y todo lo que necesita saber* (`en`)
**El Kala** (arapski: القالة / al-Qāla) za Francuske kolonijalne vlasti znan kao **La Calle**, je lučki grad od 24,189 stanovnika na krajnjem sjeveroistoku Alžira u Pokrajini El Tarf u kojoj je i najveći grad.

Geografske karakteristike
-------------------------

El Kala leži na obali Sredozemnog mora, nedaleko od tuniske granice, udaljena dvadesetak km od svog pokrajinskog
administrativnog centra El Tarfa.
Svojevremeno je bio poznat po crvenim koraljima jer se nalazi u sredini koraljnog grebena koji se prostire od Tunisa do Annabe.

Historija
---------

Rimljani su taj lokalitet zvali *Tuniza*, Arapi *Mers El Kharez* (Čarobna ili Biserna luka) a Francuzi na bazi tog (iskrivljeno) *Calle de Marsacarèse*, na kraju je iz tog ostalo samo - Qala (kala) što na 
arapskom znači sidrište.

El Kala je nastao kao luka i trgovište za koralje početkom 16. vijeka, kad su dva trgovca iz Marseilla dobila dozvolu da ih mogu vaditi. Oni su oko 1553. osnovali 
ribarsko naselje *Bastion de France* u kom se uskoro naselilo puno talijanskih ribara.

Grad je službeno osnovan za Francuske kolonijalne vlasti 1838, a status općine dobio je 1956.

Pored grada nalazi se *Nacionalni park Kala* na površini od 8000 hektara, koji je osnovan 1983. Njegova najveća atrakcija su niz slanih jezera i laguna od kojih su najveća; Oubeira, El Mellah i Tonga. 
Rezervat je 1990. UNESCO proglasio rezervatom biosfere.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*El Kala in El Kala (El Tarf)*" (engleski). City population. Pristupljeno 16.2. 2020.
2. 1 2 3  „*Une ville, une histoire : El Kala, la ville du corail*" (francuski). Réflexion. Pristupljeno 16.2. 2020.
3. ↑  „*La Calle (Algérie)*" (francuski). Archives nationales d'outre-mer. Pristupljeno 16.2. 2020.
4. ↑  „*11 bonnes raisons de visiter El Kala*" (francuski). Visa Algerie. Pristupljeno 16.2. 2020.

Vanjske veze
------------

***El Kala*** na Wikimedijinoj ostavi

* *11 bonnes raisons de visiter El Kala* (`fr`)
**Harlow** (izgovor: [Harlou]) je grad i distikt sa statusom borougha od 85,520 stanovnika na jugoistoku Engleske.

Geografske karakteristike
-------------------------

Harlow leži u Grofoviji Essex, udaljen pedesetak km sjeverno od centra Londona, na magistralnom putu za Cambridge.

Historija
---------

Harlow je novi grad osnovan 1947. kao prvi u nizu od osam novih londonskih satelitskih gradova, koje su nakon Drugog svjetskog rata osmislili britanski urbanisti sa namjerom da rasterete London.

Novi grad podizan je zapadnije od Starog Harlowa, po urbanističkom planu arhitekta Fredericka Gibberda, koji je projektirao i dosta građevina. Najveće britanske kompanije otvorile su svoje urede u Harlowu.

Satus distikta dobio je nakon administrativne reforme zemlje 1. aprila 1974.

Privreda
--------

Harlow je industrijski grad, metalurgije, elektroindustrije, štamparija, poznat po 
proizvodnji namještaja i preciznih kiruških i naučnih instrumenata i aparata.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Češka Havířov, Češka
* Češka Prag 15, Češka
* Francuska Vélizy-Villacoublay, Francuska
* Norveška Stavanger, Norveška
* Australija Tingalpa, Queensland, Australija

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „United Kingdom: East of England" (engleski). City population. Pristupljeno 19. 12. 2016.
2. 1 2 3 4 5  „*Harlow*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 19. 12. 2016.

Vanjske veze
------------

***Harlow*** na Wikimedijinoj ostavi

* Harlow Council (`en`)

| * p
* r
* u
Unitarne jedinice i Distrikti Grofovije Essex |
| --- |
| Unitarne jedinice | Southend-on-Sea · Thurrock |  |
| Distrikti | Harlow · Epping Forest · Brentwood · Basildon · Castle Point · Rochford · Maldon · City of Chelmsford · Uttlesford · Braintree · Colchester · Tendring |
Hans Otto na poštanskoj marki koju je izdala DR Njemačka.
**Hans Otto** (Dresden, 10. august 1900 - Berlin, 24. novembar 1933) bio je njemački glumac, poznat kao jedna od prvih žrtava nacističkog režima.

Otto je odrastao u Dresdenu i pohađao istu školu sa znamenitim književnikom Erichom Kästnerom. Glumačku karijeru je započeo 1921. godine. S vremenom je postao jedan od najpopularnijih glumaca njemačkog kazališta, a 1929. je odigrao naslovnu ulogu u prestižnoj kazališnoj adaptaciji Winnettoua.

Godine 1930. mu je ponuđena uloga Friedricha Velikog u *Das Flötenkonzert von Sans-souci*. Otto, koji je od 1924. bio član Komunističke partije Njemačke ju je odbio iz političkih razloga. Iste je godine organizirao glumački sindikat.

Za razliku od mnogih svojih kolega nije napustio Njemačku nakon što su početkom 1933. u njoj na vlasti došli nacisti, a odbio je ponudu Maxa Reinhardta da se preseli u Beč. 24. novembra su ga u restoranu uhapsili pripadnici nacističkih Jurišnih odreda (SA); tokom nekoliko sati je nekoliko puta premještan iz kasarni SA u Gestapo, gdje je svaki put bio izložen mučenju. Istog je dana odveden u policijsku bolnicu gdje je umro od ozljeda. Ministar propagande Joseph Goebbels je posebnim dopisom zabranio njemačkim medijima da objave vijest o njegovoj smrti.

Klaus Mann je godine 1936. Hansa Otta iskoristio kao predložak za lik Otta Ulrichsa u svom romanu *Mephisto*. Kasnije je u DR Njemačkoj Otto slavljen kao mučenik, te su po njemu nazivane ulice, trgovi i razne institucije.

Vanjske veze
------------

***Hans Otto*** na Wikimedijinoj ostavi

* Literatur von und über Hans Otto u katalogu Deutschen Nationalbibliothek (`de`)
* Hans-Otto-Theater
* Ausführlicher Artikel zur Grabstätte
**Hartlepool** (izgovor: [Hartlpul]) je lučki grad od 89,316 stanovnika na sjeveroistoku Engleske.

Geografske karakteristike
-------------------------

Hartlepool leži u Grofoviji Durham, na obali Sjevernog mora udaljen oko 400 km sjeverno od Londona.

On je i administrativni centar vlastitog Distrikta Hartlepool koji ima 92,493 stanovnika.

Historija
---------

Drevni Hartlepool izrastao je kao dobro zaštićena ribarska luka, smještena na vapnenačkom poluotoku Sjevernog mora. Za srednjeg vijeka bio je pod patronatom biskupa prinčeva od Durhama koji su mu dodjelili status grada 1201.

Novovjeki razvoj grada počeo je dolaskom željeznice 1835. kad je postao izvozna luka za ugljen iz Durhama i uvoz drvenih greda za te ugljenokope. Nakon što su 1847. izgrađeni novi dokovi na zapadu grada, uz njih je izrastao potpuno novi grad, sa brodogradilištem, željezarom i čeličanom.

Nakon zatvaranja tih ugljenokopa i propasti stare teške industrije, Hartlepool je postao zavisan o transportu roba iz industrijske zone doline Rijeke Tees koncentrirane u Middlesbroughu.

Privreda
--------

Danas se privreda Hartlepoola bazira na transportu sjevernomorske nafte i kemijskoj industriji.

Jugoistočno od grada kod mjesta Seaton Carew nalazi se Nuklearna elektrana, tu se nalaze i pogoni lake industrije.

Pobratimski gradovi
-------------------

* Francuska Sète, Francuska
* Njemačka Hückelhoven, Njemačka
* Sjedinjene Američke Države Muskegon, Michigan, SAD
* Malta Sliema, Malta

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  „United Kingdom: North East England" (engleski). City population. Pristupljeno 22. 12. 2016.
2. 1 2 3 4 5 6 7  „*Hartlepool*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 22. 12. 2016.

Vanjske veze
------------

***Hartlepool*** na Wikimedijinoj ostavi

* Borough of Hartlepool Arhivirano 2016-03-05 na Wayback Machine-u (`en`)
|  |
| --- |
| Serija članaka na temu: |
| Islam |
|  |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Vjerovanja |  |
| 
Jedinstvo Boga **•** 
Poslanici **•** 
Svete knjige **•** 
Anđeli **•** 
Predestinacija **•** 
Sudnji dan |

|  |  |
| --- | --- |
| Praksa |  |
| 
Ispovijedanje vjere **•** 
Molitva **•** 
Post **•** 
Hodočašće **•** 
Dobročinstvo |

|  |  |
| --- | --- |
| Ličnosti i historija |  |
| 
Muhamed (porodica • drugovi) **•** 
Ali **•** 
Abu Bakr **•** 
Umar **•** 
Rašidun **•** 
Kalifat **•** 
Islamizacija **•** 
Imamat |

|  |  |
| --- | --- |
| Tekstovi i zakoni |  |
| 
Kuran **•** 
Hadis **•** 
Suna **•** 
Pravo **•** 
Teologija **•** 
Biografije Muhameda |

|  |  |
| --- | --- |
| Grane islama |  |
| 
Sunizam **•** 
Šijitizam **•** 
Ibadizam |

|  |  |
| --- | --- |
| Kultura i društvo |  |
| 
Škole **•** 
Teologija **•** 
Filozofija **•** 
Nauka **•** 
Umjetnost **•** 
Arhitektura **•** 
Gradovi **•** 
Džamija **•** 
Kalendar **•** 
Blagdani **•** 
Žene **•** 
Djeca **•** 
Vođe **•** 
Politika **•** 
Islamizam **•** 
Liberalizam **•** 
Sufizam,Tarikat,Tesavuf |

|  |  |
| --- | --- |
| Srodne teme |  |
| 
Islamistika **•** 
Islamski rječnik **•** 
Kritika islama **•** 
Islamofobija |

 |
| v  • r  • u |

**Halal** (arap. ; *ḥalāl*, *halaal*) je arapska riječ koja znači *čisto* ili *dozvoljeno* i označava u islamu sve stvari i djela, koje su prema islamskom zakonu dozvoljene. Oni stoje između haram (حرام; zabranjeno) i farz (فرض; dužnosti).

Hrana
-----

Riječ Halal se najčešće koristi u odnosu na hranu i prehranu propisanu u Kuranu i sunnetu.

Kuran zabranjuje krv, meso od svinje, meso od životinje koja je ubijena davljenjem, smrt od gladi. Prema Kuranu zabranjeno je konzumiranje alkoholnih pića.

Legislacija
-----------

Neke islamske vlasti kažu da meso može biti halal samo ako se životinja zakolje bez omamljivanja, druge islamske vlasti kažu da je omamljivanje dozvoljeno. Klanje bez omamljivanja ograničeno je u nekim evropskim zemljama. Ritualno klanje u Sloveniji bilo je zabranjeno 2012. godine.

Pravilni zahtjevi za ritualno klanje u Evropi:
  Omamljivanje nije potrebno
  Potrebno je omamljivanje nakon klanja
  Potrebno je simultan omamljivanje
  Potrebno je omamljivanje prije klanja
  Ritualno klanje je zabranjeno
  Nema podataka

***Halal*** na Wikimedijinoj ostavi
**Heianski** ili **Heian period** (平安時代, *Heian jidai*?) je posljednji period klasične japanske historije, koji je trajao od 794. do 1185. Ime je dobio po carskoj prijestolnici Heian-kyō, iz koje se stvorio suvremeni Kyōto, a koju je godine 794. tadašnji car Kammu odabrao kao novo sjedište carske vlasti. Za taj period je karakteristično slabljenje dotada neupitne centralne vlasti, odnosno jačanje regionalnih aristokrata i velmoža, kojima će početi pomagati novi društveni sloj profesionalnih vojnika, odnosno prvi samuraji. Taj se proces često tumači slabljenjem i kolapsom kineske dinastije Tang koja je japanskim carevima i vlastodršcima služila kao uzor, odnosno kidanjem trgovačkih veza sa azijskim kontinentom. Japan, koji je u tom periodu ušao u period relativne izolacije, bilježi i nestanak novčane i povratak na naturalnu privredu. S druge strane se na carskom dvoru nastala razvijati kultura koja, pak, dobiva specifično japanska obilježja; iz tog perioda potiču znameniti tekstovi *Knjiga jastuka* i *Genji monogatari*, jedan od prvih romana u svjetskoj književnosti; Heianski period je također vrijeme kada nastaju specifično japanski ideali ljepote, odnosno običaji nošenja šminke kod aristokratskih žena i muškaraca. U političkom smislu je najvećim dijelom Heianskog perioda dominirao klan Fujiwara, ali je njegovom podjelom na sjeverne i južne frakcije sredinom 11. vijeka došlo do borbe između klanova Taira i Minamoto. Pobjeda klana Minamoto u Genpei ratu i propast klana Taira u bitci kod Da-no-ure 1185. označila je kraj Heianskog perioda, nakon koga slijedi Kamakura period.

Izvori
------

1. ↑  "Heian period". *Encyclopædia Britannica*. pristup 24. IV 2007.

Eksterni linkovi
----------------

***Heianski period*** na Wikimedijinoj ostavi

* Heian art at the New York Metropolitan Museum of Art
* Heian art and calligraphy at the Tokyo National Museum Arhivirano 2007-09-28 na Wayback Machine-u
* Heian art at the British Museum


---

< Nara period | Historija Japana | Kamakura period >
**Halland** je jedna od 25 švedskih historijskih pokrajina (švedski: 
*landskap*) na jugozapadu zemlje, koja danas više nema nikakvu administrativnu funkciju, ali se njeni stanovnici 
još uvijek identificiraju sa njom.

Geografske karakteristike
-------------------------

Halland se prostire na jugozapadu zemlje, graniči sa pokrajinama Västergötland, Småland i Halland, Scania i 
tjesnacem Kattegat sa juga.
Pokriva teren od 5 719 km² na kom živi 303,895 stanovnika.

Danas administrativno podpada najvećim dijelom pod istoimenu grofoviju Halland i 
djelomično pod Västra Götaland i Skåne.

Teren Hallanda je nizinski najviše brdo - Högalteknall ima samo 226 metara.

Historija
---------

Između 1000 i 1645. Halland je pripadao Danskoj, tek tad ga je kralj Karl X Gustav 
zauzeo od Danaca.

Ali su i nakon tog nastavljene borbe za Halland, zbog čeg su trpjeli njegovi stanovnici sve do 1676. i odlučne švedske pobjede u 
Bitci kod Fyllebroa, to je bila posljednja borba za taj kraj.

Privreda
--------

Hallnd je prije svega poljoprivredni kraj u kom se uzgaja raž, zob i šećerna repa, u novije doba za 
ekonomiju je sve značaniji turizam zbog brojnih pješčanih plaža.

Industrija grofovije svodi se na građevinarstvo, proizvode se cigle i keramika (crijepovi).

Izvori
------

1. 1 2  „*Halland*" (švedski). Johmenvisst. Pristupljeno 20. 04. 2015.
2. 1 2  „*Lite om Hallands historia*" (švedski). Länsstyrelsen. Pristupljeno 20. 04. 2015.
3. 1 2 3 4  „*Halland*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 20. 04. 2015.

Vanjske veze
------------

***Halland*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Lite om Hallands historia* na portalu Länsstyrelsen (`sv`)

 p • r • u  **Historijske pokrajine Švedske** 

Flag of SwedenFlag of Sweden
Ångermanland • Bohuslän • Blekinge • Dalarna • Dalsland • Gästrikland • Gotland • Halland • Hälsingland • Härjedalen • Jämtland • Lappland • Medelpad • Norrbotten • Närke • Öland • Östergötland • Skanija • Småland • Södermanland • Uppland • Värmland • Västmanland • Västerbotten • Västergötland
**Himalajski narodi**, velika skupina naroda tibetsko-burmanske porodice raširenih po planinskim područjima Himalaje u Nepalu, Butanu i Indiji. Himalajski narodi služe se sa 145 jezika obuhvaćena u dvije velike skupine: Mahakiranti (sa 51 jezik) i Tibeto-Kanauri (93 jezika) i izoliranu skupinu Baima (1 jezik).

Mahakiranti govornici obuhvačaju 3 glavna ogranka: 1) Kham-Magar-Chepang-Sunwari (sa istoimenim narodima i jeziicma) svi iz Nepala; 2) Kiranti (Istočni i Zapadni), također u Nepalu; i 3). Newari, Nepal. 

Druga grana Tibeto-Kanauri dalje se grana na 1) Lepcha ili Rong, naseljeni u Indiji; 2) Tibetske narode sa Sharchhokpa, Dhimal, Tamang i Tibetance; 3) neklasificirane Dzalakha; 4) zapadnohimalajski sa Almora (4 jezika); istočni (2 jezika); Janggali (1 jezik); Kanauri (12 jezika); i Rongpo.

Popis naroda
------------

* Ath Pahariya Rai (Athpare Rai), 2,000 (1995 Ebert)
* Baima
* Balti
* Bantawa
* Chamling
* Chepang, 52,237.
* Dhimal
* Dumi, 1,000 do 2,000 (1991 W. Winter).
* Dzala, govore dzalakha
* Gharti, 117,568, govore jezikom bujhyal
* Khampa
* Koi
* Kusunda, 164.
* Lepcha
* Limbu
* Lorung, od Kipa i Loke.
* Magar, zapadni 210,000 (1994); istočni 356,074.
* Moinba
* Newar
* Raji 2,413 (popis 2001).
* Raute
* Saam
* Sharchop, govore tshangla
* Sonowar ili Sunwar, 95,254.
* Teli, Chimtan
* Toto
* Waling
* Wambule
* Yayu, govore wayu. 1,821 (popis 2001)
* Yakha
**Coatepeque** (španjolski: *Lago de Coatepeque*) je kratersko jezero u Salvadoru, koje se nalazi sjeverozapadu zemlje u Departmanu Santa Ana.

Jezero se nalazi 18 km južno od grada Santa Ana, na nadmorskoj visini od 745 metara, 
Ime -*Coatepeque* znači Brdo zmija na nahuatlanskom.

Oko jezera živi više od 20.000 ljudi, a mjesečno ga posjeti u prosjeku 5,000 turista.

Karakteristike i historija
--------------------------

Jezero ima površinu od 25,3 km², maksimalno je duboko 115 metara.
Dugo je oko 10 (sjever-jug) i široko do 7 km (istok-zapad).
Vodom ga pune kiše i podzemni izvori, a odljeva se ponornicama.

Na južnom kraju jezera postoji otok Isla del Cerro ili Teopán ostatak kupole od lave.
Jezero je nastalo nakon niza erupcija između 72 000 - 51 000 godina, kad se urušila grupa stratovulkana istočno od Vulkana Santa Ana.
Tako je nastala kaldera radiusa 20 km i duboka oko 2 km, i započeo dugi proces formiranja jezera.

Duž rubova jezera postoje brojni termalni izvori, ali nema nikakvih podataka o nekim novim erupcijama.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  „*Coatepeque Caldera*" (engleski). Global Volcanism Program. Pristupljeno 22.3.2023.
2. 1 2 3 4 5  „*Lago de Coatepeque*" (engleski). Visit Centroamerica. Pristupljeno 22.3.2023.

Vanjske veze
------------

***Coatepeque*** na Wikimedijinoj ostavi

* Coatepeque *Lake Petén Itzá* (`en`)
*Ovo je kinesko ime; porodično ime je* Han*.*
**Han Gan** (kineski: 韩干/韓幹) (cac. 706-783) bio je kineski slikar u doba dinastije Tang.

Čovjek vodi konje
Portret "Svjetlonoćnog bijelca", omiljenog konja cara Xuanzonga

***Han Gan*** na Wikimedijinoj ostavi

Rodio se u siromašnoj porodici, koju različiti izvori smještaju u Chang'an (današnji Xi'an u Shaanxiju) ili Daliang (današnji Kaifeng). U mladosti je njegov slikarski talent prepoznat od strane uglednog i uticajnog pjesnika Wang Weija, koji je sponzorirao njegove umjetničke studije. Nakon što je dovršio studije, zaposlio se kao slikar na carskom dvoru.

Han je tokom karijere naslikao niz portreta i slika budističke tematike, ali je danas najpoznatiji po slikama konja. Za njega se govorilo da može na platno prenijeti ne samo tijelo nego i dušu konja. Kasnije generacije slikara su često proučavale Hanovo djelo.

Eksterni linkovi
----------------

* Han Gan and his Artwork Gallery at China Online Museum
* MAGAO.com Arhivirano 2007-03-10 na Wayback Machine-u (`zh`)
* Britannica.com - Encyclopaedia Britannica
* Metmuseum.org - Night-Shining White, a painting by Han Gan


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Ovaj članak sadrži kineski tekst.**Bez pravilne podrške za renderiranje, možete vidjeti upitnike, kvadrate i druge simbole umjesto kineskih znakova. |
Za ostale ličnosti imenom Himerius, v. Himerius (razvrstavanje).
**Himerios** (grčki: Ὶμέριος; ? - 918), također **Himerije** (latinski: ) bio je bizantski velikodostojnik i admiral, poznat kao komandant bizantske mornarice u doba eskalacije pomorskih sukoba s Arapima i muslimanima početkom 10. vijeka.

Bio je ujak Zoje Karbonopsine, ljubavnice, a potom i supruge cara Lava VI Mudrog. Na mjesto komandanta mornarice je došao 904. godine i prvi zadatak mu je bilo spriječiti arapsku flotu pod Lavom od Tripolija da prodre kroz Dardanele i opljačka Carigrad. Himerios se sa Lavovom flotom sreo kod Thasosa, nakon čega je Lav odustao od napada; međutim, Himerios ga je odbio goniti, što je Lav iskoristio da napadne, zauzme i opljačka Solun, drugi po veličini grad Carstva.

Za taj propust se iskupio u oktobru 906. nanijevši svoj prvi poraz Arapima, poslije čega je nagrađen visokom titulom. Godine 909. je vodio pohod protiv arapske luke Laodikeja u Siriji, koja je opljačkana. Iste je godine zauzeo Cipar, mada nije mogao spriječiti da ga Arapi nekoliko godina kasnije vrate zahvaljujući Damijanu iz Tarza.

Godine 911. je pokrenuo veliki pohod na Kretu, koja je tada bila pod arapskom vlašću. Njegove snage - 43.000 ljudi i 117 brodova - su pod opsadu stavile glavni grad Handaks, ali ga nisu uspjeli zauzeti ni nakon šest mjeseci. U međuvremenu je stigla vijest kako je car na samrti. Uplašen zbog gubitka političke podrške, Himerios je naredio obustavu opsade i povratak u Carigrad. Njegovu flota je, međutim, u oktobru 912. upala u zasjedu kod Hiosa te je gotovo potpuno uništena. Himerios je sam jedva uspio pobjeći.

Kada je došao u Carigrad, novi car Aleksandar ga je smijenio i poslao u manastir, gdje je umro šest godina kasnije.

Literatura
----------

* Kazhdan, Alexander Petrovich, ur. (1991). *Oxford Dictionary of Byzantium*. New York, New York and Oxford, United Kingdom: Oxford University Press. ISBN 978-0-19-504652-6.
* Tougher, Shaun (1997). *The Reign of Leo VI (886-912): Politics and People*. Leiden, The Netherlands: Brill. ISBN 978-9-00-409777-5.
**Circulus vitiosus** (doslovno prevedeno sa latinskog: *Pogrešan krug*) je termin iz logike, kojim se označava pogreška - u dokazivanju, definiranju ili zaključivanju.

To je postupak da se neka pojava definira drugim pojmom, a on pomoću prve, i tako do beskraja.To je dakle začarani krug pogrešnih postupaka, kad se nešto dokazuje samim sobom, odnosno kad se kao dokaz uzima nešto što bi tek trebalo dokazati. U prenesenom značenju *circulus vitiosus* znači bezizlazan položaj iz kog se nemoguće iskobeljati. Primjer *circulusa* je slijedeće objašnjenje - Zakonodavna vlast je ona koja donosi zakone.

*Circulus vitiosus* postoji i kao termin u makroekonomiji, on se odnosi na složeni lanac negativnih događaja koji se pojačava kroz povratnu petlju, najpoznatiji primjer za to je hiperinflacija.

Izvori
------

1. 1 2   „*circulus vitiosus*" (hrvatski). Hrvatski leksikon. Pristupljeno 03. 04. 2014.
2. 1 2   „*circulus vitiosus*" (hrvatski). Leksikografski zavod Miroslav Krleža. Pristupljeno 03. 04. 2014.

Vanjske veze
------------

***Circulus vitiosus*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Circulus vitiosus* na portalu Leksikografski zavod Miroslav Krleža (`en`)
Hamiltonov operator {\displaystyle \nabla }, što se izgovara kao [nabla], je u trodimenzionalnom Kartezijevom koordinatnom sustavu **R**3 s koordinatama (*x*, *y*, *z*) definiran operatorima parcijalnih derivacija

{\displaystyle \nabla \equiv {\hat {\mathbf {x} }}{\frac {\partial }{\partial x}}+{\hat {\mathbf {y} }}{\frac {\partial }{\partial y}}+{\hat {\mathbf {z} }}{\frac {\partial }{\partial z}},}
gdje su {\displaystyle \{\mathbf {\hat {x}} ,\mathbf {\hat {y}} ,\mathbf {\hat {z}} \}} jedinični vektori usmjereni kao koordinate sustava.

Definicija se može poopćiti i na *n*-dimenzionalni Euklidski prostor **R**n. U Kartezijevom koordinatnom sustavu s koordinatama (*x*1, *x*2, ... *x**n*), {\displaystyle \nabla } se definira kao

{\displaystyle \nabla =\sum \_{i=1}^{n}{\hat {e}}^{i}{\partial \over \partial x\_{i}}}
gdje su {\displaystyle \{{\hat {e}}^{i}:1\leq i\leq n\}} jedinični vektori u tom prostoru.

U Einsteinovoj notaciji se ta definicija može kraće napisati kao:

{\displaystyle \nabla ={\hat {e}}^{i}\,\partial \_{i}} .
*Za ostala značenja, v. Gospodar rata (razvrstavanje).*
**Gospodar rata** (njemački: , engleski: ) je izraz kojim se opisuje ličnost koja je osvojila ili drži vlast nad određenom teritorijom, najčešće pod-nacionalnom jedinicom (okrug, provincija, regija i sl.) neke države, i to isključivo na temelju raspolaganja oružanom silom u obliku sebi vjernih vojnih ili paravojnih formacija, a nad kojima ne postoji nikakva kontrola centralnih vlasti.

Fenomen gospodara rata se zapaziti gotovo kroz cijelu pisanu historiju i kroz gotovo sve kulture, ali se najčešće vezuje uz velike države ili carstva u kojima iz raznih razloga (strana invazija, prirodna katastrofa, građanski rat, dinastičke spletke i sl.) dolazi do slabljenja ili potpunog nestanka centralne vlasti. U takvim situacijama lokalni i regionalni vojni komandanti preuzimaju vojnu i civilnu vlast pod parolom "uvođenja reda i zakona" i "zaštite naroda", odnosno da bi ostvarili vlastite političke ambicije koje su im u normalnim okolnostima bile van domašaja. Historija Kine pruža brojne primjere za ovaj fenomen, uključujući i 20. vijek i tzv. Eru gospodara rata nakon sloma dinastije Qing i stvaranja Republike Kine. Osim Kine, taj se fenomen mogao zapaziti i u Japanu za vrijeme Sengoku ere u 16. vijeku, odnosno u Rusiji za vrijeme građanskog rata 1918-1922.

Izraz gospodari rata se u stranoj literaturi često koristio i za pojedine vojne komandantne u vrijeme jugoslavenskih ratova 1990-ih.

U današnje vrijeme se izraz gospodari rata najčešće koristi za tzv. propale države kao što je Somalija, gdje jedinu efektivnu vlast imaju razne paravojne formacije na čelu sa karizmatskim pojedincima. Jedan od primjera je i Afganistan, čijim velikim dijelovima upravljaju lokalni vojni komandanti i političari čija je krajnja odanost centralnoj vlasti u Kabulu prilično upitna; SAD i NATO ulažu velike napore u stvaranje efikasne afganistanske vojske i policije upravo zato da bi pokušali riješiti taj problem.

Gospodari rata su jedan od čestih motiva, odnosno negativaca u postapokaliptičnim djelima fikcije.

Veze
----

* Caudillo
**Gospa od jezera** (engleski *Lady of the Lake*) je jedan od mitoloških likova iz legende o Kralju Arthuru.

Karakteristike
--------------

Ta neobična dama pojavljuje se u arturovskim sagama sa više imena, od kojih je većina varijacije od **Nimue** (Ninianne, Nivian, Nyneve..) ili kao **Vivianne** (Viviane, Vivien...). Ovo posljednje ime vuče porijeklo od božice vode iz keltske mitologije. 
Međutim u prvim sagama u kojima se pojavljuje, ona je bezimena. U starofrancuskoj poemi *Le Chevalier de la Charette* Chrétien de Troyesa, glavni junak Lancelot spominje moćni prsten koji mu je dala jezerska vila, koja ga je podigla u mladosti. U nešto kasnijoj njemačkoj poemi Lanzelet opisuje se kao sirena koja isto tako podiže Lancelota i živi u čarobnom moru među 10.000 žena koje nikad ne osjećaju tugu.

U poemi Le Morte Darthur Thomasa Malorya - Gospa od jezera u slavnoj sceni predaje svoj mač Excalibur - Arthuru, kojim se kasnije ubije Balin. Jedna druga Gospa od jezera - *Nenyve*, začara i zarobljuje Merlina, ona je i glavna među jezerskim vilama koja prati Arthura sve do Avalona. 

I brojni novovjeki pjesnici bavili u se Gospom od jezera, među njima Tennyson (*The Idyls of the King*), Thelwall (*The Fairy of the Lake*), Yeats (*Time and the Witch Viviene*) i T. H. White (*The Once and Future King / Jednom i budući kralj*).

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*The Lady of the Lake*" (engleski). The Camelot Project. Pristupljeno 10. 09. 2017.

Vanjske veze
------------

***Gospa od jezera*** na Wikimedijinoj ostavi

* The Lady of the Lake na portalu Camelot Project(`en`)

| * p
* r
* u
Legende o Kralju Arthuru |
| --- |
| Ključne osobe | Kralj Arthur • Constantine • Sir Ector • Vojvoda od Cornwalla • Guinevere • Igraine • Izolda • Gospa od jezera • Kralj Lot • Kralj Mark • Merlin • Mordred • Morgana le Fay • Morgause • Uther Pendragon |
| Vitezovi Okruglog stola | Aglovale • Agravain • Bagdemagus • Bedivere • Bors • Breunor • Calogrenant • Caradoc • Dagonet • Dinadan • Gaheris • Galahad • Gareth • Gawain • Geraint • Griflet • Hector de Maris • Kay • Lamorak • Lancelot • Leodegrance • Lionel • Lucan • Maleagant • Marhaus • Palamedes • Pelleas • Pellinore • Percival • Safir • Sagramore • Segwarides • Tor • Tristan • Urien • Ywain • Ywain Kopile • Elyan Bijeli • Sir Ector |
| Predmeti | Excalibur • Sveti gral • Okrugli stol • Opasna stolica |
| Mjesta | Avalon • Brocéliande • Caerleon • Camelot • Corbenic • Cornwall • Logres • Lyonesse • Sarras • Tintagel |
Egill Skallagrímsson vodi holmgang sa Berg-Önundrom, slika čiji je autor Johannes Flintoe
**Holmgang** (staronordijski i suvremeni islandski: **hólmganga** ; švedski: **holmgång**) je vrsta dvoboja koja se prakticirala u Skandinaviji u ranom srednjem vijeku kao najpraktičniji i od društva priznati način rješavanja sporova.

Holmgang se može prevesti kao "otići na (ili šetati) po malom otoku" ili jednostavno kao "hod po otoku". Pretpostavlja se da se time opisivalo kako se dvoboji održavaju na malom komadu kože ili plaštu stavljenom na tlo. Drugi vjeruju da on potiče od običaja da se dvoboji održavaju na malim otocima, a za što se kao primjer navodi saga o Egillu Skallagrimssonu.

U tadašnjim društvima je svatko, barem teoretski, mogao izazvati drugu stranu na dvoboj bez obzira na razlike u društvenom statusu. Motiv je moglo biti nastojanje da se obrani povrijeđena čast, riješi spor oko vlasništva, vrati dug, odnosno pomoć rodbini ili osveti ubijenog prijatelja. 

Holmganzi su se najčešće održavali 3–7 dana nakon formalnog izazova. Ako se izazvana osoba ne bi pojavila, izazivač se smatrao pobjednikom. Ako se sam izazivač ne bi pojavio, dobio bi status niðingra, te bio prognan kao odmetnik, s obzirom da se smatralo kako nema časti. Ponekad, kada je jedna od strana u dvoboju bila očigledno fizički nesposobna ili neravnopravna u borbi, iskusni ratnik bi se kao dobrovoljac mogao boriti za nju.

Nordijske sage često navode kako homgange počeli zloupotrebljavati profesionalni ratnici kako bi "elegantno" sticali imovinu, zemlju i žene. Zbog toga je taj običaj zabranjen na Islandu 1006. a u Norveškoj 1014. U Švedskoj se opisuje u zapisima iz 13. vijeka.

Povezano
--------

* Sudski dvoboj

Literatura
----------

* Bø, Olav. "Hólmganga and Einvigi: Scandinavian Forms of the Duel". Medieval Scandinavia 2 (1969) 132-148.
* Byock, Jesse. "Hólmganga," entry in Medieval Scandinavia: An Encyclopedia (ed. Philip Pulsiano, 1993) 289-290.
* Ciklamini, Marlene. "The Old Icelandic Duel". Scandinavian Studies 35:3 (1963) 175-194.
* Falk, Oren (2004). „Bystanders and Hearsayers First: Reassessing the Role of the Audience in Dueling". u: Meyerson, Mark D.; Thiery, Daniel et al. *A Great Effusion of Blood": Interpreting Medieval Violence*. University of Toronto Press. str. 98–130. ISBN 0-8020-8774-4.
* Jones, Gwyn. "The Religious Elements of the Icelandic ‘Holmganga.’" Mod. Language Rev. 27:3 (1932) 307-313.
* Jones, Gwyn. "Some Characteristics of the Icelandic ‘Holmganga.'" J. Eng. & Germanic Philology 32 (1933) 203-224.
* Radford, R. S. "Going to the Island: A Legal and Economic Analysis of the Medieval Icelandic Duel". Southern California Law Rev. 62 (1989) 615-44.

Vanjske veze
------------

* Viking Answer Lady Webpage - Hólmgang and Einvigi: Scandinavian Forms of the Duel