recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Quillacollo** je grad i općina od 117,859 stanovnika u sredini Bolivije u Departmanu Cochabamba i Istoimenoj provinciji u kojoj je 
administrativni centar.

Karakteristike
--------------

Quillacollo se nalazi 13 km istočno od svog centra departmana Cochabambe pa je njegovo satelitsko predgrađe i dio je te metropole.

Općina Quillacollo je osnovana 1905. kao ruralno predgrađe Cochabambe.

Danas je poznata po neoklasicističkoj crkvi sv. Ildefonsa, koja je proglašena nacionalnim spomenikom.

Colce (ambari) iz Cotapachia
Na brdu južno od grada nalazi se arheološko nalazište *Cotapachi* iz vremena Inka (1450.), poznato po ostatcima **colci** (ambara) u kojima su Inke čuvale kukuruz i druge usjeve. Njih je navodno bilo gotovo 2,500, danas na tom lokalitetu postoje samo ruševni temelji i nekoliko novoizgrađenih replika tih objekata.

Privreda se bazira na ratarstvu (krumpir, kukuruz, povrće), govedarstvu, peradarstvu i svinjogojstvu.
U Quillacollu postoje manji pogoni za proizvodnju cigli, gipsa i vapna.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Municipio:Quillacollo*" (španjolski). Amdeco. Pristupljeno 23.09.2023.
2. 1 2 3  „*Quillacollo in Quillacollo (Cochabamba)*" (engleski). City population. Pristupljeno 23.09.2023.
3. ↑  „*Quillacollo - Municipio de Quillacollo*" (španjolski). Educa. Pristupljeno 23.09.2023.

Vanjske veze
------------

***Quillacollo*** na Wikimedijinoj ostavi

* *El municipio de Quillacollo* ()
Viktor Janukovič
**Viktor Fedorovič Janukovič** (ukrajinski: Віктор Федорович Янукович; ruski: Виктор Федорович Янукович), (9. 7. 1950. –) je ukrajinski političar, najpoznatiji kao vođa Partije Regija, koja je krajem 2000-ih i početkom 2010-ih bila najjača politička stranka u Ukrajini.

Janukovič je bio premijer Ukrajine od 21. 11. 2002. do 31. 12. 2004. te od 4. 8. 2006. do 18. 12. 2007. godine. Bio je guverner Donjecke oblasti od 1997. do 2002. Poražen je predsjedničkim izborima 2004 na kojima je, zahvaljujući Narančastoj revoluciji, pobijedio Viktor Juščenko, ali je pobijedio na predsjedničkim izborima 2010, na kojima je porazio premijerku Juliju Timošenko. Njegova odluka da u novembru 2013. prekine proces priključenja Ukrajine Evropskoj uniji je doveo do masovnih Evromajdanskih protesta, koji su tokom nekoliko mjeseci postali sve nasilniji i kulminirali 22. februara njegovim nasilnim svrgavanjem, poslije koga je Janukovič utočište pronašao u Rusiji. Janukovičevu smjenu je dio ukrajinskog stanovništva, prije svega u istočnim oblastima, protumačio kao puč te se ona koristila kao jedan od povoda za separatističku pobunu koja će eskalirati u oružani sukob.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Anatolij Kinah**  |  **Premijer Ukrajine** 2002–2005 | Slijedi: **Mikola Azarov**  |
| Prethodi: **Jurij Jehanurov**  |  **Premijer Ukrajine** 2006–2007 | Slijedi: **Julia Tymošenko**  |
| Prethodi: **Viktor Juščenko**  |  **Predsjednik Ukrajine** 2010-2014 | Slijedi: **Oleksandr Turčinov (v.d.)**  |

Vanjske veze
------------

***Viktor Janukovič*** na Wikimedijinoj ostavi

* ya2006: Viktor Yanukovych Personal Information Server Arhivirano 2006-08-08 na Wayback Machine-u (prethodno poznat kao ya2004)
* *Lutsenko Confirms the Forgery in the Yanukovych's Aquitition Case* Arhivirano 2008-01-21 na Wayback Machine-u ()

| * p
* r
* u
Predsjednici Ukrajine |
| --- |
| 
* Leonid Kravčuk
* Leonid Kučma
* Viktor Juščenko
* Viktor Janukovič
* Oleksandar Turčinov (v. d.)
* Petro Porošenko
* Volodimir Zelenskij

 | Standarta predsednika Ukrajine |
**Oulujärvi** (švedski: *Ule träsk*) je peto po veličini jezero Finske, iz kog istječe rijeka
Oulujoki u Botnijski zaljev.

Karakteristike
--------------

Jezero Oulujärvi leži u sredini sjeverne Finske u regiji Kainuu, kraju prepunom jezerima.
Oulujärvi ima površinu od 897 km², relativno je plitko, prosječna mu je dubina 7,6 metara, a najveća 35 metara.

Dugo je nekih 60 km u smjeru istok - zapad, a široko 40 km.

Fizički je podjeljeno na tri dijela (rukavca) koji se zovu *Niskanselkä* (zapad), *Ärjänselkä* (sredina) i *Paltaselkä* (istok).
Ukupna dužina njegove obale iznosi 920 km. Vode mu donose rijeke Kajaaninjoki i Kiehimänjoki, i 6 manjih vodotoka.

Obale jezera su pogodne za kupače, jer su ravne i pjeskovite, a voda čista.

Na jezeru ima čak 665 otoka, od kojih je najveći *Manamansalo* (7507 ha), on je peti po veličini finski jezerski otok, Käkisaari (2035 ha), Kuostonsaari (377 ha), Ärjänsaari (263 ha) i Teva (141 ha).

Nivo voda jezera danas je reguliran hidroelektranom Jylhämän, izgrađenom na mjestu gdje ističe Oulujoki.

Najveći gradovi su Vaala, na sjeveroistoku, Paltamo na istoku i Kajaani na jugoistoku.

Historija
---------

Oulujärvi se počeo formirati prije 10 500 godina, kad se stao otapati ogromni glečer, svoj današnji oblik (okvirno) dobio je prije 9 500 godina, kad se zbog uzdizanja kore odvojilo od Jezera Ancylus (Baltik). Danas je dvaput duže, jer se uzdizanje kore nastavilo.

Povezano
--------

* Lista najvećih finskih jezera

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Oulujoen vesistön tulvantorjunnan toimintasuunnitelma*" (finski). Mika Pylvänäinen, Diar Isid, Marko Aalto. Pristupljeno 10. 10. 2015.
2. 1 2 3  „*Oulujärvi*" (finski). Järvi&Meri. Pristupljeno 10. 10. 2015.
3. ↑  „*Lake Oulujärvi*" (engleski). Tervantie. Arhivirano iz originala na datum 2016-03-06. Pristupljeno 10. 10. 2015.
4. ↑  „ *Lake Oulujärvi area*" (engleski). Rokua Geopark. Arhivirano iz originala na datum 2016-02-13. Pristupljeno 10. 10. 2015.

Vanjske veze
------------

***Oulujärvi*** na Wikimedijinoj ostavi

* *The Lake Oulujärvi* na portalu Rokua Geopark Arhivirano 2016-02-13 na Wayback Machine-u ()
**Bahrudin Kaletović** (Tuzla, 1971 - Tuzla, 1998), desetar (regrut) Jugoslovenske narodne armije (JNA) i jedan od simbola sukoba u Sloveniji koga je 1991 godine, u jeku ludila u koji je Jugoslavija tonula, širom zemlje proslavio televizijski prilog Yutela.

Biografija
----------

Bahrudin Kaletović je rođen 1971. godine u Tuzli. Postao je poznat široj jugoslavenskoj javnosti u jeku sukoba u SR Sloveniji 1991 godine. U trenutku sukoba u SR Sloveniji Bahrudin je bio na odsluženju redovnog vojnog roka u Karlovcu, te je kao desetar 306. lakog artiljerijskog puka PVO 10. korpusa JNA - Zagreb bio odaslan u SR Sloveniju.

U ranim satima 27. 6. 1991 godine 306. laki artiljerijski puk PVO je prešao slovensku granicu kod Metlike, da bi odmah potom bio napadnut od pripadnika Teritorijalne odbrane (TO) SR Slovenije. Novinar Yutela Ivica Puljić je intervjuirao Bahrudina na liniji vatre na Krakovskem Gozdu dok je ležeći u šumi držao položaj. Taj dvominutni intervju, a i sam Bahrudin, su ušli u kolektivno sjećanje svih pripadnika južnoslavenskih naroda koji su te večeri gledali Yutelov prilog. Bahrudin je kao desetar bio zadužen za tri mlada vojnika (*Marko Bojanić 1971 godište, Fahir Imamović 1972 godište i Florim Kasumi 1971 godište*) koji su u vojsku tek bili stigli. Nažalost sva trojica su poginula tokom tog sukoba. Sam Bahrudin je par dana kasnije bio zarobiljen od pripadnika slovenske TO.

Prema riječima njegova strica, prema Bahrudinu su se u zarobljeništvu dobro odnosili. Nešto kasnije, Bahrudin i preostali zarobljeni regruti (vojnici) su dobili civilnu odjeću i pušteni su svojim kućama. Poslije nekoliko dana odmora u rodnoj Tuzli, Bahrudin i ostali tuzlanski regruti su dobili pozive da se jave u JNA kako bi doslužili ostatak vojnog roka. Bahrudin je bio odaslan u Đakovo gdje je služio ostatak vojnog roka kao dio 17. korpusa JNA - Tuzla. U Đakovu je bio u vojničkom orkestru. Bahrudin je i u Đakovu bio zarobljen, sa cijelom svojom jedinicom, nakon što se rat u Hrvatskoj rasplamsao, iako kao član vojničkog orkestra nije bio na samoj liniji fronta u Hrvatskoj. Poslije je bio pušten na slobodu. Bahrudin se konačno "skinuo" iz JNA 29. 11. 1991 godine, na Dan Republike koja tada više nije postojala.

Na početku rata u Bosni i Hercegovini Bahrudin se prijavio u rezervni policijski sastav. Prema vlastitom svjedočanstvu tokom rata u Bosni i Hercegovini je bio vezista, često na prvoj liniji fronta gdje je vidio pravi pakao. Demobiliziran je po završetku rata 24.4.1996. godine.

Bahrudin se oženio 1993 godine. Iz tog braka mu se rodila kći Esmeralda i sin Damir. Sanjao je da će biti muzičar i svirao je gitaru. Bahrudin je u vremenu nakon jugoslavenskih ratova svirao sa svojom grupom u Zagrebu. Nesretno je poginuo u saobraćajnoj nesreći 1998. godine kada je posjetio Tuzlu da vidi porodicu, tj. novorođenog sina.

Literatura
----------

* Halilbegović, Nihad (2002). *Mama, moram im glavu dati*, Sarajevo: Halkomex. ISBN 9958-9306-2-5
* Ivan Matović, Stanoje Jovanović (1991). *Istina o oružanom sukobu u Sloveniji*, Beograd: Vojnoizdavački i novinski centar.
**Periferija** (od starogrčke sintagme περιφέρειν - peripherein, peri = okolo + pherein = voditi, što je značilo obilazak) pojednostavljeno rečeno znači dio izvan centra, ili vanjski rubni dio udaljen od centra.

Najčešće značenje te riječi odnosi se na rubne dijelove grada ili predgrađe (što je istoznačenica), ali periferija može biti i cijeli kraj u odnosu na metropolu (kao što su to Grčke periferije), pa čak i čitavi kontinenti, poput Afrike i Amerike u odnosu na svoje kolonijalne metropole.

Značenje i karakteristike
-------------------------

Riječ periferija se najčešće upotrebljava kao urbanistički pojam, u širu upotrebu ušla je počevši od druge polovice 19. vijeka, nakon naglog porasta stanovništva i bujanja gradova, kad su se oni počeli širiti iz svoje historijske jezgre, koja se shvaćala kao centar prema neizgrađenim rubovima.
Kako su rubna područja sve donedavno općenito bila u nepovoljnom položaju u odnosu na centar grada, periferija je bila i pojam za nešto što je manje vrijedno - drugorazredno.

Često se upotrebljava kao geografsko - administrativni pojam, a značenje joj je u suštini isto - *periferija* je sve ono što nije u centru, ovisno od onog što se centrom smatra, tako periferija može biti čitava regija, ali i dijelovi kontinenta, pa čak i čitavi dijelovi svijeta, ovisno o kutu promatranja.

Pridjev **periferan** - **periferijski** ima nešto drugačije značenje, on prvenstveno znači **drugorazredni** - manje važan, sporedan, nevažan, nebitan - opet u odnosu na glavni centralni pojam. On se upotrebljava u ekonomiji, medicini, matematici, fizici, računalstvu, umjetnosti i u gomili drugih ljudskih aktivnosti.

Etimologija
-----------

Ta riječ je u južnoslavenske prostore došla iz dva izvora, kao orginalno grčka i preko latinske *peripheria*, koja je imala isto značenje. Zapadnom Evropom se proširila preko starofrancuske *peripherie* istog značenja.

Povezano
--------

* Predgrađe
* Grčke periferije

Izvori
------

1. 1 2  „*periphery*" (engleski). Merriam-Webster. Pristupljeno 10. 09. 2014.
2. 1 2 3  „*Periferija*" (hrvatski). Hrvatska enciklopedija (Leksikografski zavod M.K.). Pristupljeno 10. 09. 2014.
3. 1 2  „*Urban cultures since the capitalist world system*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 10. 09. 2014.
4. ↑  „*Značenje reči Periferija*" (srpski). Štaznači. Pristupljeno 10. 09. 2014.

Vanjske veze
------------

***Periferija*** na Wikimedijinoj ostavi

* Značenje reči Periferija na portalu Štaznači ()
**Enron Corporation** bila je američka tvrtka za energetiku, robe i usluge sa sjedištem u Houstonu u Teksasu. Osnovao ga je Kenneth Lay 1985. godine spajanjem dvije manje regionalne tvrtke Lay's Houston Natural Gas i InterNorth. Do bankrota 3. prosinca 2001. godine, Enron je zapošljavao oko 29.000 djelatnika i bio je glavna američka tvrtka za električnu energiju, prirodni plin, telekomunikacije, celulozu i papir s prihodima tijekom 2000. od gotovo 101 milijarde dolara. Časopis Fortune Enron je svojedobno šest godina za redom proglasio "Američkom najinovativnijom tvrtkom". 

Krajem 2001. godine otkriveno je da je Enronovo prijavljeno financijsko stanje u stvari proizvod skandalozne institucijske, sistematske i kreativno planirane računovodstvene prijevare, te je od tada njegovo ime postalo sinonimom za namjernu korporacijsku prijevaru i korupciju. Skandal je također doveo u pitanje računovodstvenu praksu i djelovanje mnogih drugih korporacija u Sjedinjenim Državama i bio je čimbenik u donošenju Zakona Sarbanes-Oxley iz 2002. Skandal je također utjecao na širi poslovni svijet uzrokujući raspad računovodstvene tvrtke Arthur Andersen koja je godinama bila Enronov glavni revizor.

Krajem 2001. godine Enron u južnom okrugu New Yorka podnosi zahtjev za stečaj i za stečajnog upravitelja odabire tvtrku Weil, Gotshal & Manges. Stečaj je okončan tijekom studenoga 2004. u skladu s planom reorganizacije koji je odobrio sud. Novi upravni odbor promijenio je ime Enron u Enron Creditors Recovery Corp, te naglasio reorganizaciju i likvidaciju određenih poslova i imovine Enrona prije stečaja. Dana 7. rujna 2006. Enron je prodao posljednji dio imovine, tvrtku Prisma Energy International Inc.
8 alotropa ugljika
Alotropske modifikacije ugljika, dijamant lijevo i grafit desno.
**Alotropska modifikacija** ili **alotropija** je pojava da se ista stvar javlja u više strukturnih oblika koji se razlikuju po fizičkim i/ili hemijskim svojstvima. Alotropi su dva ili više oblika istog hemijskog elementa koja se međusobno razlikuju po načinu međusobnog vezivanja atoma. Zbog različitih hemijskih veza alotropi imaju različita fizikalna i kemijska svojstva. Alotropija se odnosi na elementarne tvari, dok slična polimorfija samo na spojeve. Niggers.

Primjeri alotropije
-------------------

Za primjer alotropske modifikacije najčešće se spominje ugljik - C. Njegove alotropske modifikacije su dijamant, grafit, fuleren (C60).

Alotropske modifikacije između sebe su različite po svojstvima:

* dijamant je tvrd, proziran, visokog tališta i vrelišta, ne provodi struju (izolator), ali vodi toplinu; ne otapa se, kristalizira u plošno centriranoj elementarnoj ćeliji
* grafit provodi i struju i toplinu, mekan je, sive do crne boje, može sublimirati, topljiv u metalima, dolazi u obliku slojeva koji su povezani Van der Waalsovim silama, grafit je ujedno stabilniji od dijamanta jer sadrži manje energije, vidi entalpija.
* fuleren C60 je sličan dijamantu, izolator, može postati supravodljiv s dodatkom kalija, cezija ili rubidija.

Alotropske modifikacije su i kisik O2 i ozon O3 - (plavkast plin, u vodi slabo topljiv, najjači oksidans poslije fluora, dipol). Molekula kisika sadržava dva, a ozona tri atoma kisika. Zato običan kisik i ozon imaju različita fizikalna i kemijska svojstva.

Alotropske modifikacije ima i fosfor:

* bijeli fosfor - vrlo reaktivan, svjetluca u mraku (fosforescencija), otrov
* crveni fosfor - polimer, nije otrovan, ne fosforescira, nastaje iz bijelog fosfora na temperaturi od 260 °C.
* crni fosfor - umreženi polimer, nije otrovan, postoji samo pri visokom tlaku, nastaje od bijelog fosfora na visokoj temperaturi bez zraka.

Literatura
----------

* Ivan Filipović, Stjepan Lipanović: *Opća i anorganska hemija*, Školska knjiga, Zagreb, 1995.
Štapići za jelo
**Štapići za jelo** su kratki, zašiljeni štapići koji se u parovima jednake dužine koriste kao tradicionalni pribor za jelo u Kini, Japanu, Vijetnamu i na Korejskom poluostrvu. Takođe se koriste u delovima Nepala, kao i u oblastima Tajlanda, Laosa i Mjanmara u kojima živi značajan broj Kineza.

Štapići za jelo su nastali u staroj Kini, mada je tačan period njihovog nastanka još uvek predmet debate među istoričarima i arheolozima. Najstariji sačuvani štapići potiču iz vremena dinastije Šan (1766—1122. p. n. e.), međutim oni su se koristili pri kuhanju i serviranju hrane a ne kao pribor za jelo. Pretpostavlja se da su se štapići počeli koristiti kao pribor za jelo za vreme dinastije Han, dok su za vreme dinastije Ming ušli u široku upotrebu.

Vrste
-----

Standardni štapići za jelo su dugi oko 20 cm. Postoje i veći štapići za kuhanje koji su dugački između 30 i 40 cm. Takvi štapići se u Japanu nazivaju *ryoribashi*. dok se štapići koji se koriste za prenos hrane do posuđa za serviranje nazivaju *saibashi*.

Štapići se prave od raznih materijala, najčešće od bambusa, drveta i plastike, ali i od metala, porcelana, žada, slonovače, kostiju itd.

Upotreba
--------

Pravilno držanje štapića za jelo
Prvi štapić leži na korenu palca, a između domalog i srednjeg prsta. Prilikom uzimanja hrane, ovaj štapić ne treba pomerati.

Drugi štapić se drži sa tri prsta kao što se drži olovka, i samo njega treba pomerati pri uzimanju hrane.

Kada se ne upotrebljavaju, štapići se ostavljaju s desne strane ili ispod tanjira, prema kineskim običajima.

Uticaj na životnu sredinu
-------------------------

Samo u Kini se, prema procenama, godišnje proizvede oko 45 milijardi pari jednokratnih štapića za jelo, koji se nakon upotrebe bacaju. Za njihovu proizvodnju potrebno je poseći preko 25 miliona stabala.

Kineska vlada pokušava da smanji proizvodnju jednokratnih štapića, apelujući da se u restoranima koriste štapići za višekratnu upotrebu. Kako bi se smanjila proizvodnja, uvedena je i taksa od 5% na jednokratne štapiće.

Literatura
----------

* Shimbo, Hiroko (2000). *The Japanese Kitchen*. Boston, MA: Harvard Common Press. str. 15. ISBN 1-55832-177-2.
* Giblin, James Cross (1987). *From hand to mouth: How we invented knives, forks, spoons, and chopsticks, & the manners to go with them*. New York: Crowell. str. 35. ISBN 978-0-690-04660-1.

Spoljašnje veze
---------------

***Štapići za jelo*** na Wikimedijinoj ostavi

* Kako se jede štapićima, *Domino magazin*, 5. 9. 2011.
* Japanese etiquette for chopsticks
* A gallery of chopstick images Arhivirano 2020-09-28 na Wayback Machine-u
* Bring Your Own Chopsticks Movement Gains Traction in Asia Arhivirano 2007-03-07 na Wayback Machine-u, article examining the link between chopsticks and deforestation
* How to use Chopsticks? Arhivirano 2007-03-23 na Wayback Machine-u
* Article about chopsticks from MrsLinsKitchen.com, March 2001
* Chinese Chopstick Etiquette Arhivirano 2009-04-27 na Wayback Machine-u
**Papua** (id. *Provinsi Papua*), jedna je od 34 provincije Indonezije. Provincija se nalazi na ostrvu Nova Gvineja u krajnjem istoku Indonezije. Pokriva ukupnu površinu od 319.036 km ² i ima 2.833.381 stanovnika (2010). 

Većinsko stanovništvo su Papuanci i Melanežani, koji su većinom protestanti. 

Glavni grad je Jayapura.

Istorija
--------

Od 1920. do 1949. godine, region je bio u sastavu nizozemske kolonije pod nazivom Nizozemska Istočne Indije, koja je obuhvatala današnju Indoneziju. Između 1949. i 1962. godine region je bio deo zasebne nizozemske kolonije pod nazivom *Nizozemska Nova Gvineja*, koja je obuhvatala zapadni deo ostrva Nova Gvineja. 1962. godine, ova teritorija dolazi pod upravu Ujedinjenih nacija, da bi je 1969. godine anektirala Indonezija. Do 2003. godine, provincija Papua je obuhvatala ceo zapadni deo ostrva Nova Gvineja, da bi te godine zapadni deo provincije bio izdvojen u novu provinciju *Zapadna Papua*.

Demografija
-----------

Većinsko stanovništvo ove pokrajine čine starosedeoci ostrva Nova Gvineja, koji govore papuanske jezike, za razliku od većeg dela Indonezije u kom se govore austronezijski jezici. Međutim, procentualni udeo starosedelačkog stanovništva u provinciji opada zbog doseljavanja iz drugih delova Indonezije.

Demografija| 1971. | 1980. | 1990. | 1995. | 2000. | 2010. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 923.440 | 1.173.875 | 1.648.708 | 1.942.627 | 2.220.934 | 2.833.381 |

Religija
--------

Većina stanovništva provincije su hrišćani, pretežno protestanti, dok manji deo stanovništva ispoveda katoličanstvo ili islam.

Galerija
--------

* Jayapura, glavni grad PapueJayapura, glavni grad Papue
* Mapa provincije na ostrvu Nova GvinejaMapa provincije na ostrvu Nova Gvineja

Vidi još
--------

* Administrativna podjela Indonezije

Spoljašnje veze
---------------

* Službena stranica

| * p
* r
* u
Pokrajine Indonezije |
| --- |
| Sumatra | Aceh • Sjeverna Sumatra • Zapadna Sumatra • Bengkulu • Riau • Otoci Riau • Jambi • Južna Sumatra • Lampung • Bangka-Belitung | Karta indonezijskih pokrajina |
| Java | Jakarta • Zapadna Java • Banten • Centralna Java • Yogyakarta • Istočna Java |
| Kalimantan | Sjeverni Kalimantan • Zapadni Kalimantan • Centralni Kalimantan • Južni Kalimantan • Istočni Kalimantan |
| Manji Sunda Otoci | Bali • Zapadna Nusa Tenggara • Istočna Nusa Tenggara |
| Sulawesi | Zapadni Sulawesi • Sjeverni Sulawesi • Centralni Sulawesi • Južni Sulawesi • Jugoistočni Sulawesi • Gorontalo |
| Maluku Otoci i Nova Gvineja | Maluku • Sjeverni Maluku • Zapadna Papua • Papua |
Kontinentalna Kina
**Kontinentalna Kina**, poznata i kao **kopnena Kina**, ili **Kinesko kopno** ili jednostavno **Kopno** (kineski: *中國大陸 / 中国大陆 Zhōngguó dàlù*), je geopolitički pojam koji se odnosi na područje pod jurisdikcijom Narodne Republike Kine. Ovaj termin isključuje dve specijalne administrativne regije, Hong Kong i Makao.
Zauzima 99,62 % teritorija suverene Kine na kojoj živi 97,7 % kineskog stanovništva.
Postoje dva termina u kineskom jeziku za "kopno". Naime, *Dalu* (pojednostavljeni kineski: 大陆, tradicionalni kineski: 大陸) kontinent i *Neidi* (内地 / 內地) doslovno znači unutrašnje zemljište. U Tajvanu, pojam "kopna" često se koristi na dva različita načina pristalice ujedinjena s Kinom dijele mišljenje da Kina obuhvaća obje strane Tajvanskog tjesnaca. Nasuprot tome, pristalice neovisnosti Tajvana pojam Kontinentalna Kina koriste kao "Kina", s namjerom da Tajvan predstavljaju kao zasebnu državu i izbjegavaju termin kopna jer oni vjeruju da termin implicira da je Tajvan dio Kine.

Izvori
------

1. ↑  
	* (arts. 10, 24(3), 57)
	* Arhivirano 2011-11-05 na Wayback Machine-u
	* Arhivirano 2011-10-08 na Wayback Machine-u
	* Arhivirano 2007-06-27 na Wayback Machine-u
	* para. 2
	* 
	* 
	* (para. B1)
	* (art 29)
2. ↑  
	* 
	* Arhivirano 2011-07-07 na Wayback Machine-u
	* Arhivirano 2011-09-05 na Wayback Machine-u
	* 
	* 
	* Arhivirano 2011-07-07 na Wayback Machine-u
	* Arhivirano 2009-05-28 na Wayback Machine-u
	* Arhivirano 2011-07-07 na Wayback Machine-u

Vanjske veze
------------

* Gospodarski profil za Kontinentalnu Kinu
**Austronezijski jezici** su porodica jezika rasprostranjena u Jugoistočnoj Aziji, Madagaskaru i Okeaniji. Zajedno sa indo-evropskim, afro-azijskim i uralskim jezicima čini grupu starih i rasprostranjenih jezičkih porodica. 

| Austronezijski jezici |
| --- |
| 
Mapa koja prikazuje zastupljenost jezičkih porodica (austronezijska je označena roze bojom) |

Termin *austronezijski* potiče od latinske reči *auster* (južni vetar) i grčke reči *nêsos* (ostrvo). Ovo ime ilustruje činjenicu da velika većina govornika ovih jezika živi na ostrvima. Malajski jezik je jedini austronezijski jezik značajnije zastupljen u kontinentalnoj Aziji. Neki austronezijski jezici imaju samo par govornika, dok druge koriste desetine miliona ljudi. Lingvisti smatraju da ih ima preko 1200, što je petina ukupnog broja jezika na svetu. 

U osnovi, austronezijski jezici se dele na jezike Formoze (Tajvana), sa devet podgrupa, i malajo-polinežanske jezike, koji čine desetu podgrupu. Smatra se da je Tajvan prapostojbina cele ove jezičke grupe. 

Prostor na kojem su rasprostranjeni austronezijski jezici obuhvata: Madagaskar, Indonežanski arhipelag, Malajsko poluostrvo, Filipine, Tajvan (2% stanovništva), Fidži, Havaje, ostrva Mikronezije i Polinezije, sve do Uskršnjeg ostrva.

Najvažniji austronezijski jezici
--------------------------------

* Javanski (76 miliona govornika)
* Malajski (40 miliona kao prvi jezik, 175 miliona ukupno)
	+ Indonežanski jezik - standardizovana forma malajskog jezika (23 miliona kao prvi jezik, ~220 miliona ukupno)
* Sunda (27 miliona)
* Tagalog (22 miliona kao prvi jezik, ~70 miliona ukupno)
* Cebuano (19 miliona kao prvi jezik, ~30 miliona ukupno)
* Malagaški (17 miliona)
* Madura (14 miliona)
* Ilokano (8 miliona kao prvi jezik, ~10 miliona ukupno)
* Hiligajnon (7 miliona kao prvi jezik, ~11 miliona ukupno)
* Minangkabau (7 miliona)

Karakteristike
--------------

Za raznoliku jezičku porodicu, kao što je austronezijska, teško je izdvojiti opšte karakteristike. U osnovi, ovi jezici su višesložni. Reči se tvore od korena i afiksa. 

Neki jezici (jezici Filipina) imaju izraženu osobinu da rečenica započinje glagolom i neobičan sistem padeža i glagolskih stanja. 

Česta je upotreba reduplikacije (ponavljanje reči ili njihovog dela, recimo: wiki-wiki). Broj fonema je mali, a slogovi su najčešće tipa suglasnik+samoglasnik. 

### Jedinstvo jezičke porodice

Sličnosti između geografski veoma udaljenih jezika su vidljive iz sledećih primera:

(malajski — malgaški — jezik Uskršnjeg ostrva »srpski prevod«)

* mata — maso — mata »oko«
* langit — lanitra — rangi »nebo«
* hati — aty — ate »jetra«
* mati — maty — mate »umreti«

Vanjske veze
------------

***Austronezijski jezici*** na Wikimedijinoj ostavi

* Etnološki izveštaj o austronezijskim jezicima
* Osnovne fraze na preko 400 jezika ove porodice

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* LCCN: sh85009779
* GND: 4120145-0
* SUDOC: 092468640
* BNF: cb150115491 (podaci)
* NKC: ph138495
* BNE: XX550303

 |
Molučki otoci
**Maluku Otoci** (isto tako poznati kao **Moluci** ili **Molučki Otoci**) su arhipelag Indonezije, te dio većeg Malajskog arhipelaga. Smješteni su na Australijskoj ploči, odnosno istočno od Sulawesija (Celebes), zapadno od Nove Gvineje i sjeverno od Timora. Otočje je kroz historiju bilo poznato pod nazivom "Otoci začina", a to su ime koristili Kinezi i Evropljani, iako ponekad i za druge otoke.

Većina otoka su planinski, neki s aktivnim vulkanima, a imaju vlažnu klimu. Vegetacija malih i uskih otoka, koje okružuje more, je prilično bujna; uključuje kišne šume, sago, rižu, i slavne začine - muškat, klinčić, macis i dr. Veliki dio prvotnog domorodačkog stanovništva melanežanskog porijekla na otocima, pogotovo na Banda Otocima, je ubijen tokom 17. vijeka. Drugi val malajskih imigranata je započeo u 20. vijeku pod nizozemskom i nastavio se pod indonežanskom vlašću.

Maluku Otoci su u političkom smislu tvorili jedinstvenu indonežansku provinciju od 1950. do 1999. Godine 1999. regentstva Sjeverni Maluku (*Maluku Utara*) i Halmahera Tengah (Centralni Halmahera) su odvojena u posebnu provinciju , tako da se otoci sada dijele na dvije provincije, Maluku i Sjeverni Maluku. Između 1999. i 2002. otoci su bili poznati po žestokim vjerskim sukobima između muslimana i kršćana.

Eksterni linkovi
----------------

***Maluku otoci*** na Wikimedijinoj ostavi

* Deforestation in the Moluccas
* The Spanish presence in the Moluccas: Ternate and Tidore

| * p
* r
* u
Pokrajine Indonezije |
| --- |
| Sumatra | Aceh • Sjeverna Sumatra • Zapadna Sumatra • Bengkulu • Riau • Otoci Riau • Jambi • Južna Sumatra • Lampung • Bangka-Belitung | Karta indonezijskih pokrajina |
| Java | Jakarta • Zapadna Java • Banten • Centralna Java • Yogyakarta • Istočna Java |
| Kalimantan | Sjeverni Kalimantan • Zapadni Kalimantan • Centralni Kalimantan • Južni Kalimantan • Istočni Kalimantan |
| Manji Sunda Otoci | Bali • Zapadna Nusa Tenggara • Istočna Nusa Tenggara |
| Sulawesi | Zapadni Sulawesi • Sjeverni Sulawesi • Centralni Sulawesi • Južni Sulawesi • Jugoistočni Sulawesi • Gorontalo |
| Maluku Otoci i Nova Gvineja | Maluku • Sjeverni Maluku • Zapadna Papua • Papua |
**NK Lučko** je nogometni klub iz Lučkog, naselja u sastavu grada Zagreba.

Historija
---------

**NK Lučko** je osnovan 1931. godine pod imenom **NK Velebit**. Pod tim imenom nastupa sve do 1941. godine. Od 1946. do 1951. godine nosi ime **NK Stupnik** a od 1951. do 1957. godine nosi ime **NK Sijač**. 1957. godine NK Sijač se spaja s nogometnim klubom Tvornice mlinskih strojeva i uzima ime **NK Mlinostroj**. Na skupštini održanoj 23. srpnja 1960. odlučeno je o spajanju s **NK Ventilatorom**. Od 24. prosinca 1961. nosi ime NK Lučko. Još se zvao Lučko Kompresor ZG (1993.-1994.) i Lučko Kompresor (1994.-1996.)

Trenutačno se natječe u 1. HNL.

U sezoni 2011./12. Lučko ispada iz 1. HNL u 2.HNL.

Vanjske veze
------------

* Službene stranice kluba

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **sportu** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |


| * p
* r
* u
Druga hrvatska nogometna liga 2019./20. |
| --- |
| 
* BSK
* Cibalia
* Croatia (Zmijavci)
* Dinamo II
* Dubrava
* Dugopolje
* Hajduk II
* Hrvatski dragovoljac
* Kustošija
* Međimurje
* Orijent
* Osijek II
* Rudeš
* Sesvete
* Solin
* Šibenik

 |
U računarstvu, **programski jezik niske razine** ili **niži programski jezik** je jezik koji pruža malo ili nimalo apstrakcija računalovog mikroprocesora. Sintagma "niske razine" ne implicira da je jezik inferiorniji programskim jezicima visoke razine, već prije da se odnosi na malu ili nepostojeću količinu apstrakcije između jezika i strojnog jezika. Zbog te su činjenice jezici niske razine često opisani kao "bliski sklopovlju".

Nazivi "visoke razine" i "niske razine" su također korišteni relativno - Java programer može smatrati C jezikom niske razine.

Programski jezici niske razine se ponekad dijele u dvije kategorije: *prva generacija* i *druga generacija*

Prva generacija
---------------

Programski jezik prve generacije, ili *1GL* (od engl. *1st generation language*), je strojni kod. To je jedini jezik kojeg mikroprocesor nativno može razumjeti. Trenutno programeri nikad ne pišu programe izravno u strojnom kodu jer on, ne samo da (poput asemblerskog jezika) zahtijeva brigu o brojnim detaljima kojima jezik visoke razine automatski upravlja, već i zahtijeva pamćenje i pretragu numeričkih kodova za svaku korištenu strojnu instrukciju, koja bi u asemblerskom jeziku bila napisana na čitljiviji način poput "ADD ECX, KAMATA" ili "RET".

Druga generacija
----------------

Programski jezik druge generacije, ili *2GL* (od engl. *2nd generation language*), je asemblerski jezik. Smatra se jezikom druge generacije jer, iako nije nativni jezik mikroprocesora, programer u asemblerskom jeziku još uvijek mora razumjeti jedinstvenu arhitekturu mikroprocesora (poput njegovih *registara* i *instrukcija*).

Povezano
--------

* Programski jezici visoke razine
VAR monitor na Monumentalnom stadionu Dejvid Areljano
VAR simbol koji se koristio na Svjetskom kupu FIFA 2018
**Video asistentsko referisanje** (engl. ), skraćeno **VAR**, je sistem provjere toka igre tokom fudbalskih mečeva. Isti koristi glavni sudija tako što ode do specijalnog ekrana na kojem je usporeni detaljni isječak video snimka spornog dijela meča. Svrha je minimiziranje ljudskih grešaka koje utiču na tok igre (same fudbalere, njihovu pratnju, publiku na stadionu, te publiku koja gleda prenos mečeva uživo u domovima).

Opis
----

VAR je postao pravilo u fudbalu po odobrenju IFAB-a (engl.  – dosl. ’Internacionalni fudbalski asocijacijski odbor’) godine 2018. Operirajući vodeći se principom „minimalna interferencija, maksimalni benefit" (engl. ), sistemom VAR teži se da se omogući korigovanje „jasnih i očiglednih grešaka" (engl. ) i „ozbiljnih incidenata-promašaja" (engl. ).

### Takmičenja koja koriste VAR

VAR u upotrebi tokom grupne faze Lige šampiona UEFA 2019
Takmičenja koja uključuju VAR-om potvrđene mečeve su mečevi „uživo" (engl. ); tada je glavni sudija (onaj u terenu većinu vremena igre) VAR-om provjeravao sporan dio meča i pri tome lično ostvario uticaj na krajnji ishod tj. rezultat utakmice.

Takođe postoji ideja uvođenja VAR-a u mečevima futsala.

Povezano
--------

* en:*Goal-line technology*
* en:*Instant replay*

Vanjski linkovi
---------------

* Eksperimenti sa VAR-om, quality.fifa.com ()
* Protokol o VAR-u, static-3eb8.kxcdn.com ()
Crkva sv. Petke je srpska pravoslavna crkva u naselju Banovci u opštini Nijemci na krajnjem istoku Hrvatske u Vukovarsko-srijemskoj županiji. Ova neoklasična crkva izgrađena je 1818. Crkva u Banovcima jedna je od tri crkve u najistočnijoj hrvatskoj županiji koje su pod upravom Eparhije sremske čije je sjedište u Sremskim Karlovcima u Srbiji. Velika većina ostalih srpskih pravoslavnih crkava u istočnoj Hrvatskoj, izuzevši crkve u Banovcima, Tovarniku i Iloku, pod upravom su Eparhije osječkopoljske i baranjske čije je sjedište u Dalju. Jedno su vrijeme pravoslavni stanovnici naselja Čakovci u kontekstu vjerskoga života administrativno pripadali parohiji u Novim Banovcima kako se tada naselje Banovci nazivalo. Crkva u Banovcima posvećena je Svetoj Petki, bugarskoj pravoslavnoj svetici i čudotvorki. U decembru 1944. godine, za vrijeme Drugog svjetskog rata crkva je oštećena u njemačkom granatiranju, a mnogobrojni predmeti u inventaru su ukradeni ili uništeni.

Galerija
--------

* 
* 
* 
*

Izvori
------

1. 1 2  „Храмови у Илоку, Товарнику и Бановцима, stranica 21". Pristupljeno 15. januar 2016. [*mrtav link*]
2. ↑  „Čakovci". Pristupljeno 15. januar 2016.

Vanjske veze
------------

* Света архијерејска Литургија у Шидским Бановцима Arhivirano 2020-10-20 na Wayback Machine-u
Divlji tip i mutanti *D. melanogaster*:  
U smjeru kazaljke na satu: smeđe oči sa crnim tijelom, cinober oči, sepija oči, vermilion oči, bijele oči i **divlji tip** sa žutim tijelom
Divlji tip mahovinne *Physcomitrella patens* i *knockout* transformirana mahovina': Odstupanja fenotipova su posljedica genskih transformacija.   
Gornji red: odgovara skali od 1 mm.  
Donji red: skala iznosi 0,5 mm.  
**A** – haploidni divlji tip mahovine, u potpunosti prekriven lisnatim gametoforama.  
**B-D** – različiti mutanti
**Mutant**, u biologiji, a specijalno genetici, je nova genetička osobina organizma ili nekoliko novih genetičkih karaktera koji su rezultat mutacija. Za pojavu mutanta ponekad je dovoljna promjena samo jednog para nukleotida u sekvenci DNK nekog gena, hromosoma, ali se dešavaju i promjene cijelog genoma.

Prirodna pojava genetičke mutacije je sastavni dio procesa evolucije. Studija mutanata je sastavni dio biologije i razumijevanje da mutacija u genu može uspostaviti njegovu normalnu ali novu varijantu funkcije za održavanje homeostaze.

Etimologija
-----------

Iako nisu sve mutacije imaju uočljive fenotipske efekte, zajednički korištenje riječi "mutant" je općenito pežorativni termin koji se koristi samo za primjetne mutacije. Naučna upotreba je šira, a odnosi se na svaki organizam razlikuje od divljeg tipa. 

Mutante ne treba miješati sa organizmima koji su rođeni sa razvojnim abnormalnostima, koje su uzrokovane greškama u morfogenezi. U razvojnim abnormalnostima DNK organizma je nepromijenjena, a abnormalnosti ne se ne mogu prenijeti na potomstvo. Sijamski blizanci su rezultat razvojnih abnormalnosti.

Hemikalije i fizički agensi koji uzrokuju razvojne anomalije nazivaju se teratogeni. Oni mogu izazvati mutacije, ali njihov utjecaj na razvoj se na njih ne odno. Agensi koji izazivaju mutacije se zovu mutagen i. Većina mutagena se također smatra kancerogenima.

Povezano
--------

* Mutacija
* Genska mutacija
* Hromosom
* Genom

Vanjski linkovi
---------------

* The University of Utah - odgovori na osnovna pitanja o mutacijama Arhivirano 2015-06-08 na Wayback Machine-u stranica na engleskom
* Info o mutacijama stranica na engleskom
* Mutacija vs. evolucija stranica na bosanskom
**Leisha Heiley** (11. juli, 1971.) je lezbejska američka glumica, producentkinja i muzičarka.

Leisha je rođena u Japanu, ali je odrasla u Bellevue-u u Nebraski. Pre nego što se preslila za New York outovala se kao lezbejka. U New Yorku je studirala na American Academy of Dramatic Arts, gde je diplomirala 1991.

Glumačka karijera
-----------------

Prva glavna značajna uloga bila joj je u filmu All Over Me. Od 2004. godine glumi biseksualnu novinarku u seriji The L Word. Pojavila se i u jednoj epizodi Ellen. Pojavljivala se takođe u reklamama.

Muzička karijera
----------------

Sa svojom koleginicom sa klase Heather Grody oformila je rok duo The Murmurs u kome je pevala i svirala akustičnu gitaru. U toku 1990-ih važile su za manji kultni bend, objavile nekoliko albuma i nastupalena Lilith Fairu. Godine 2001. Hailey i Grody su oformile bend GUSH, koji se raspao. Hailey trenutno radi na novom albumu sa svojim novim bendom *Uh Huh Her*.

Godine 2005. osnovala je producentku kuću Marfa Records.

Privatni život
--------------

Hailey je neko vreme bila u vezi sa k.d. lang početkom 1990-ih. 2006. je bila u vezi sa modnom dizajnerkom Ninom Garduno. Godine 2011. je objavljena njena ljubavna veza sa Camillom Grey, članicom njenog bendaUh Huh Her zahvaljujući incidentu u avionu kompanije Southwest Airlines, kada su oboje izbačene nakon svađe sa stjuardesom koja je tražila da se prestanu ljubiti.

Izvori
------

1. ↑  D'Zurilla, Christie (26. IX 2011). „Gay Actress & Girlfriend Escorted Off Plane". *The Daily Beast*.

Vanjske veze
------------

***Leisha Hailey*** na Wikimedijinoj ostavi

* Leisha Hailey na sajtu IMDb

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 56921043
* LCCN: no2006116287
* ISNI: 0000 0001 1764 904X
* GND: 140033432
* BNF: cb15527241z (podaci)
* BIBSYS: 7061755
* MusicBrainz: 19a354f3-6e64-4d30-b4c7-e221306faabb
* BNE: XX4883742
* CiNii: DA18510878

 |
**José Gervasio Artigas** (Montevideo, 19. jun 1764. - Asunción, 23. septembar 1850.) bio je vojnik i vođa borbe protiv španjolskog kolonijalizma.
Danas ga se smatra ocem urugvajske nezavisnosti.

Biografija
----------

Artigas je u mladosti bio gaucho, na rančevima u unutrašnjosti današnjeg Urugvaja. Kad je navršio 33 primljen je 1797. u redove španjolske vojske, koja se u to vrijeme uglavnom bavila razbojnicima. Nakon izvjesnog vremena - 1810. ponudio je svoje stečeno vojničko znanje hunti iz Provincije Buenos Aires, koja je povela borbu protiv španjolskog kolonijalizma i Rat za nezavisnost Argentine.

Nakon briljantne pobjede kod Las Piedrasa, počeo je opsjedati posljednju veliku španjolsku fortifikaciju na sjeveru Estuarija La Plata - Montevideo, koju je prekinuo kad je Španjolcima došla upomoć velika portugalska vojska iz Brazila. Suočen sa nadmoćnijim snagama Artigas je vodio dramatično povlačenje svojih 16,000 
boraca iz Bande Oriental do argentinskih zemalja.

Artigas se tad profilirao kao lider federalizma i protivnik centralističkih težnji lidera iz Buenos Airesa koji su htjeli voditi glavnu riječ u Ujedinjenim Provincijama Río de la Plate. Taj se ideološki sukob - 1814. pretvorio u građanski rat. 

Artigas koji je na početku tog rata kontrolirao oko 900 000 km² današnjeg Urugvaja i centar Argentine, vremenom je gubio ne samo teritorij već i politički utjecaj, jer se i nadalje zalagao za decentraliziranu državu. Konačno ga je slomila portugalska invazija, kojoj se odupirao tri godine. Od 1820. živi u egzilu u Paragvaju; tamo je dočekao i proglašenje urugvajske nezavisnosti 27. augusta 1828.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*José Gervasio Artigas*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 01.12.2023.

Vanjske veze
------------

***José Gervasio Artigas*** na Wikimedijinoj ostavi

* *José Gervasio Artigas* (na portalu Encyclopaedia Britannica) ()
**Javno preduzeće** (**JP**, **J.P.**, **J. P.**), ili **državno poduzeće**, je preduzeće čiji je većinski vlasnik država. Formiraju se u oblastima interesantnim za državu (elektroprivreda, telekomunikacije, željeznica). Često javna preduzeća imaju monopolski položaj na tržištu, što odmah poskupljuje uslugu i prouzrokuje niži kvalitet. Organi upravljanja su nadzorni odbor i odbor za reviziju.

  

Cilj osnivanja javnih preduzeca je obezbedjivanje i zastita interesa drzave u funkcionisanju vitalnih sektora privredne delatnosti koje su od velikog znacaja za drzavu i zivot gradjana.Zbog znacaja i uloge ovih preduzeca njihove organe upravljanja biraju organi drzave.
Cesto se postavlja pitanje efikasnosti javnih preduzeca zbog sukobljavanja trzisnih i drzavnih interesa tj. ciljeva koje drzava zeli da ostvari putem funkcionksanja i postojanja javnih preduzeca. Obicno se odgovor nametne sam, javno preduzece je komparativno neefikasnije od privatnog upravo iz razloga sto je privatnom preduzecu jedini cilj maksimizacija profita.
Pored preduzeca ciji je cilj ostvarivanje ciljeva drzave javna preduzeca se javljaju i u oblastima u kojima je neophodno odrzati kvalitet proizvoda odnosno umerene cene, kao sto su proizvodnja elektricne energije kao i distribubucija iste,vodovod itd.Sredstvima u drzavnoj svojini,sto uslovljava njihov specifican polozaj kako u pogledu osnivanja,upravljanja,poslovanja i pokrica gubitka.Javna preduzeca su zbog prirodne delatnosti koje vrse i vaznosti koju ta delatnost ima za drzavu,gradjane pod posebnim pravnim rezimom.Na njihovo osnivanje,upravljanje i poslovanje primenjuje se u zakonu o javnim preduzecima.

  


---

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **ekonomiji** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
Oznaka čina Poručnika fregate rečne flotile u Vojsci Srbije.
**Poručnik fregate** je u Vojsci Srbije i u armijama većine zemalja čin oficira za starešine na položaju komandira čete brodova. U većini armija najviši je čin nižih, trupnih oficira. Predstavlja jedno od najstarijih i najpostojanih činova u većini vojski u svetu, koji označava određen nivo u vojnoj hijerarhiji, sa odgovarajućin formacijskim položajem i funkcijom. 

Tokom Narodnooslobodilačkog rata u NOV i POJ uveden je 1946. godine i zvao se poručnik 2. ranga po ugledu na Crvenu armiju. 1955. naziv mu je preimenovan u sadašnji i kao takav postojao je i u Jugoslovenskoj narodnoj armiji, Vojsci Jugoslavije i Vojsci Srbije i Crne Gore.

U kopnenoj vojsci čin kapetana odgovara činu kapetana.

Vidi još
--------

* Činovi Vojske Srbije
* Činovi u Vojsci Jugoslavije
* Činovi u JNA

Spoljašnje veze
---------------

* Činovi Vojske Srbije

Literatura
----------

* *Vojna enciklopedija*, Vojnoizdavački zavod, Beograd, 1981.

| * p
* r
* u
Činovi u Vojsci Srbije |
| --- |
| Oficirski činovi | Potporučnik  |  Poručnik / Poručnik korvete  |  Kapetan / Poručnik fregate  |  Major / Kapetan korvete  |  Potpukovnik / Kapetan fregate  |  Pukovnik / Kapetan bojnog broda  |  Brigadni general / Komodor  |  General-major / Kontra-admiral  |  General-potpukovnik / Vice-admiral  |  General / Admiral |
| Podoficirski činovi | Vodnik  |  Vodnik prve klase  |  Stariji vodnik  |  Stariji vodnik prve klase  |  Zastavnik  |  Zastavnik prve klase |
| Vojnički činovi | Razvodnik  |  Desetar  |  Mlađi vodnik |
**Malankarska pravoslavna sirijska crkva**, također poznata i kao **Indijska pravoslavna crkva**, je autokefalna istočna pravoslavna (drevnoistočna) crkva koja djeluje u indijskoj državi Kerala. Predstavlja jednu od crkva indijske tomokršćanske zajednice, čiji pripadnici tvrde da porijeklo vode od crkve koju je po predaji u 1. vijeku uspostavio apostol Toma. Crkvu vodi autonomni Katolikos Istoka, ali i dalje održava veze sa Sirijskom orijentalno-pravoslavnom crkvom i njenim poglavarom patrijarhom Antiohije.

Kroz historiju su svi tomokršćani imali isto vodstvo i liturgiju, odnosno bili povezani sa Crkvom Istoka sa sjedištem u Perziji. Od 16. vijeka su portugalski jezuiti toj zajednici pokušali nasilno nametnuti latinski obred i puno zajedništvo sa Katoličkom crkvom. Nezadovoljstvo takvim nastojanjima je potaklo najveći dio zajednice da se pridruži arhiđakonu Tomi koji je 1653. položio zakletvu da se nikada neće pokoriti Portugalcima. Dio koji se pridružio Tomi je postao Malankarska crkva.

Arhiđakon Toma je crkvu preveo pod jurisdikciju Sirijske orijentalno-pravoslavne crkve. Međutim, sporovi između patrijarha u Antiohiji i lokalnog svećenstva su eksalirali te se godine 1912. se ta crkva podijelila na dva dijela - Malankarsku pravoslavnu sirijsku crkvu i Jakobitsku sirijsku kršćansku crkvu.

Crkva u teološkom smislu pripada istočnom pravoslavlju i prihvaća alekandrijsku kristologiju, te koristi zapadnosirijski obred.

Shema podjele martomitskih kršćana kroz vijekove

Izvori
------

1. ↑   from official website

Eksterni linkovi
----------------

* Official website of the Indian (Malankara) Orthodox Church
* Official Malankara Orthodox Church News (Catholicate News - Formerly Gregorian News)
* Official Malankara Orthodox Church Radio (Gregorian Radio) Arhivirano 2009-02-16 na Wayback Machine-u
* Official Malankara Orthodox Church TV (Gregorian TV)
* Malankara Orthodox Videos Portal (Gregorian Videos) Arhivirano 2013-06-13 na Wayback Machine-u
* Malankara Orthodox Audios Portal (Gregorian Audios) Arhivirano 2013-06-07 na Wayback Machine-u
* Gregorian Voice Arhivirano 2017-09-30 na Wayback Machine-u
* Indian Orthodox Herald - Breaking Church News And Doctrinal Information
* Dr. Thomas Makarios' website Arhivirano 2011-10-07 na Wayback Machine-u
* Augen Dionysius' website Arhivirano 2020-01-17 na Wayback Machine-u
* ICON (Indian Christian Orthodox Network) Arhivirano 2021-02-23 na Wayback Machine-u
* Indian Orthodox Diaspora Secretariat website
**Institucija** je socijalna ustanova koja predstavlja sistem međusobno povezanih normi, čija je glavna funkcija zadovoljavanje bitnih ljudskih potreba na društveno regulisan način. Prema sadržini, institucije mogu biti: pravne, socijalne, ekonomske, političke, kulturne, religijske, naučne, obrazovne. Institucije su temelj kulture, civilizacije i zaloga njihove stabilnosti i kontinuiteta.

**Institucionalizacija** je uključivanje u strukturiran i često veoma formalizovan sistem. Pojam se često odnosi na smeštaj u institucije socijalne ili zdravstvene zaštite. Od 50-ih godina 20. veka, kada su mnoge od ovih institucija postale „totalitarne", pojavljuje se pokret za deinstitucionalizaciju, koji smatra da prednost treba dati smeštaju korisnika u prirodniju sredinu, a da eventualni smeštaj u institucije mora biti privremenog karaktera.

Izvori
------

Ovaj članak, ili jedan njegov segment, izvorno je preuzet iz knjige Ivan Vidanović "*Rečnik socijalnog rada*" uz odobrenje autora.

Eksterni linkovi
----------------

***Institucija*** na Wikimedijinoj ostavi

* FSI –– adresar institucija Arhivirano 2006-06-22 na Wayback Machine-u
* Beograd ––ustanove socijalne zaštite
* Članak „Da li je institucionalizacija starih neophodna" Arhivirano 2008-01-18 na Wayback Machine-u
**Francesco Squarcione** (\* 1397. - † Padova, 1468.), bio je padovanski slikar na prijelazu gotike u renesansu, pasionirani zaljubljenik u antiku i veliki kolekcionar antiknih umjetnina.

*Squarcione* je bio neobično značajan za razvoj padovanske renesanse, ne toliko kao slikar već kao učitelj u svojoj bottegi gdje su se mladi umjetnici mogli upoznati sa djelima antike i studirati ih. Njegovi najslavniji učenici bili su; Andrea Mantegna, Cosimo Tura i Carlo Crivelli.

Biografija
----------

O *Squarcione* se nezna puno, zna se da je zapravo bio *krojač* (latinski: *sartor et recamator*), koji se poput ostalih svojih suvremenika zanio proučavanjem i skupljanjem antičkih umjetnina, tako da je zbog tog proputovao cijelu Italiju, a pretpostavlja se da je 1420 posjetio i Grčku. Od 1426 u službenim dokumentima se navodi kao slikar (*pictor*). 

*Poliptih De Lazara*
Od 1431 kad je osnovao svoju slikarsku bottegu, kroz nju je prošlo 137 mladih slikara i umjetnika, između ostalih i Giorgio Schiavone (Juraj Ćulinović), Dario da Treviso, Marco Zoppo.

Djela
-----

Od njegovih slikarskih djela nije ostalo puno *Poliptih De Lazara*, (1449. - 1452.), koji se danas čuva u Museo Civico u Padovi, *Madona i djetešce* (oko 1455.) danas u Gemäldegalerie u Berlinu i ciklus fresaka u Palazzo Troyer (Serravalle Vittorio Veneto).

Bibliografija
-------------

* Carlo Ridolfi: *Le maraviglie dell’arte*, Venezia, 1648, str. 67-68 ()
* Pierluigi De Vecchi i Elda Cerchiari, *I tempi dell'arte*, volume 2, Bompiani, Milano 1999. ISBN 88-451-7212-0 ()

Povezano
--------

* Andrea Mantegna
* Giorgio Schiavone
* Cosimo Tura

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  *Squarcióne, Francesco*, sa portala Treccani.it, pristupljeno 17. 05. 2011. ()

Eksterni linkovi
----------------

* *Squarcióne, Francesco*, na portalu Treccani.it ()

***Francesco Squarcione*** na Wikimedijinoj ostavi