**Prošek** je vrsta slatkastog dalmatinskog desertnog vina, koje se najviše proizvodi i konzumira po južno dalmatinskim otocima.

Krakteristike i način proizvodnje
---------------------------------

Najčešće i najdominantnije sorte grožđa od kojih se proizvodi *prošek* su bijele sorte bogdanuša, maraština i vugava, kojima se dodaju manje količine crnog plavca malog (iako to nije pravilo), tako da boje prošeka variraju od jantarno žute do boje meda.

*Prošek* se proizvodi metodom *passito*, njena suština je u tome da se obrani grozdovi najprije ostave na suncu oko jedan tjedan - da što više sazriju (smanje procent vode), tek se nakon toga stvaljaju u bačve da fermentiraju. Zbog visokog postotka šećera *prošeci* na kraju vrenja imaju po najmanje 15% alkohola. I pored toga što se tokom vrenja dobar dio šećera pretvori u alkohol, - *prošeci* imaju i visoku koncentraciju šećera, čak i više od 120 grama po litri. 

Karta Dalmacije, sa označenom regijom gdje se najviše proizvodi prošek
### Konzumacija

*Prošek* je vino visokog procenta alkohola, između 15 - 16 %, zbog tog je desertno vino), pa se pije kao aperitiv prije jela, ili nakon jela uz kolače, hladne kreme i palačinke.

Historija
---------

Po nekima *Prošek* je pio i car Dioklecijan, - iako to nije ničim potvrđeno, pa je to više u sferi mitologije, ali je sigurno da se *prošek* po dalmatinskim otocima počeo proizvoditi tokom 19. vijeka, kad se pojavila moda desertnih vina po Evropi.

Hvarski ugostitelj Jurko Dragičević, pronašao je u podumu svog restorana *Pinetta* u 
Starom Gradu bocu *prošeka* iz 1888.

Zbrčka i spinanje oko imena Prošek
----------------------------------

Iako vina *Prošek* i talijanski Prosecco imaju istu etimologiju, a ona dolazi od talijanske
riječi **prosecco** što znači prosušen , ona zapravo nemaju nikakve veze. Talijanski Prosecco je pjenušac i proizvodi se na sasvim drugi način, i od drugog grožđa.

Tokom maja i jula 2013. u jeku priprema za ulazak Hrvatske u Evropsku uniju provedena je velika medijska kampanja u Hvatskoj, o tome da će Evropska unija, zbog zahtjeva Talijana zabraniti hrvatskim proizvođačima upotrebu imena *Prošek*. Sve to normalno nije imalo nikakve veze za zdravom pameću, već je bio tipični medijski spin da se skrene pažnja javnosti sa stvarnih i realnih problema. Jer se danas proizvode, a još manje izvoze, toliko male količine *Prošeka* - da se o nekom gubljenju branda doista nemože ni u snu govoriti.

Ono što je paradoksalno, je da su se za socijalizma proizvodile a i izvozile za današnje relacije, zaista respektabilne količine *prošeka* (u tonama, dok se to danas mjeri u litrama) istina po niskim cijenama, ali je prošek nekadašnjeg Dalmacijavina - *Dioklecijan* bio doista nekakav brand (istinabog ne bog zna kakav) a današnji mali rascjepkani privatni proizvođači nemaju ni inicijalno slovo od tog termina.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  Miquel. „*Defining Prošek*" (engleski). Vinologue. Arhivirano iz originala na datum 2013-04-03. Pristupljeno 02. 07. 2013.
2. 1 2  „*Prošek Madirazza*" (hrvatski). Vina Madirazza. Arhivirano iz originala na datum 2012-03-28. Pristupljeno 02. 07. 2013.
3. ↑  „*Dokaz za EU: u Starom Gradu se čuva boca prošeka stara 125 godina*" (Hrvatski). Slobodna Dalmacija. Pristupljeno 02. 07. 2013.
4. ↑  „*Talijani traže od Bruxellesa - stop hrvatskom prošeku*" (Hrvatski). Glas Istre. Pristupljeno 02. 07. 2013.

Vanjske veze
------------

* *Defining Prošek* Arhivirano 2013-04-03 na Wayback Machine-u ()