Porječje Irtiša.
**Irtiš** (ruski: Ирты́ш, kazaški: Ертіс, kineski: *É'ěrqísī hé* / 额尔齐斯河) je rijeka u Sibiru i glavni pritok rijeke Ob. Njeno ime znači *Bijela rijeka*. Ona je zapravo duža nego Ob do svog ušća. Glavna pritoka Irtiša je rijeka Tobol. Ob-Irtiš formira veliko porječje u Aziji, koji obuhvaća veći dio zapadnog Sibira i planina Altaj.

Geografija
----------

Irtiš — druga najduža rijeka-pritok u svijetu nakon Missourija. Duljine 4.248 km. Protječe kroz područje Kine (525 km), Kazahstana (1.835 km) i Rusije (2.010 km). Površina porječja je 1.643.470 km². Izvor Irtiša nalazi se na granici Mongolije i Kine, na istočnim padinama hrbta Mongolskog Altaja. Iz Kine pod imenom *Crni Irtiš* on se spušta u Kazahstan u Zajsansku kotlinu, gdje se ulijeva u protočno Zajsansko jezero. Na ušću Crnog Irtiša nalazi se velika delta. U Zajsan utječe mnoštvo rijeka s *Rudnog Altaja*, hrbata Tarbagataj i Saur. Višekratno pojačan tim vodama Irtiš istječe iz Zajsanskog jezera na sjeverozapadu kroz Buhtarminsku hidroelektranu i slijedom za njoj smještenu Ust-Kamenogorsku hidroelektranu. Nizvodno se nalazi Šulbinska hidroelektrana i grad Semej (Semipalatinsk). Malo iznad Pavlodara irtišku vodu prikuplja Irtiško-karagandski kanal, tekući prema zapadu. U rajonu Hanti-Mansijska Irtiš utječe u Ob.

Pritoci
-------

### Lijevi pritoci

* Čar
* Kizilsu
* Čagan
* Šiderty
* Oša
* Išim
* Vagaj
* Tobol
* Noska
* Konda

### Desni pritoci

* Kaldžir
* Kurčum
* Narym
* Buhtarma
* Ulba
* Uba
* Om
* Tara
* Uj
* Šiš
* Tuj
* Turtas
* Demjanka

Gradovi
-------

Gradovi - Ketokay (Fuyong) Burčun, Serebrjansk, Oskemen (Ust-Kamenogorsk), Semej (Semipalatinsk) i Kurčatov (Kazahstan), Aksu (Kazahstan), Pavlodar, Omsk, Tara, Tobolsk, Hanti-Mansijsk.

Pogled s metromosta na rijeku Irtiš u Omsku.

Hidrologija
-----------

Viseći most preko rijeke Irtiš u Semeju (Semipalatinsk).
Podrijetlo vode Irtiša je mješovito: u gornjem toku je od Snijega, leda i manje kiše, a na donjem toku od snijega, kiše i podzemnih voda. Priroda vodnog režima također se znatno izmijenjuje. U gornjem toku visoke vode počinju u travnju, s maksimumom u travnju – lipnju, opadanje traje do listopada; otjecanje rijeke je regulirano. U donjem toku visoke vode dosežu od kraja svibnja do rujna, s maksimumom u lipnju. 50% godišnjeg otjecanja prolazi u proljeće, u gornjem dijelu toka postotak otjecanja u ljeto i jesen po 20%, 10% zimi, kod Tobolska, 27%, 19% i 7% respektivno. Prosječni istjek kod Ust-Kamenogorska je 628 m³/s, Semeja (Semipalatinska) oko 960 m³/s, Omska 917 m³/s, Tobolska 2.150 m³/s, na ušću oko 3000 mm³/s, godišnji istjek od oko 95 km³. Razmjer kolebanja razine iznad Zajsanskog jezera je 4,4 m,kod Omska 7 m , Ust-Išima 12,7 m, dalje se do ušća smanjuje. Zamrzavanju na Irtišu prethodi razdoblje lomljenja leda od oko 20 dana u gornjem i 6–10 dana u donjem dijelu toka. Zamrmrzava se u gornjem toku krajem studenoga, u donjem od početka studenog, otapa se u travnju.

### Prosječni istjek mjesečno u Hanti-Mansijsku

**Prosječni istjek Irtiša mjesečno (u m³/sec.) mjereno na hidrometrijskoj postaji Hanti-Mansijsk**  
**Podaci izračunati preko 22 godine**

Komercijalna uporaba
--------------------

Riječna luka na Irtišu u Hanti-Mansijsku.
Vode Irtiša koristi se za opskrbu Irtiško-karagandskog kanala (unos vode iz Irtiša u kanal u prosjeku od 75 m³/s), za potrebe vodoopskrbe i navodnjavanja. 

Redovna plovidba na 3.784 km od ispusta Ust-Kamenogorske hidroelektrane do ušća. Plovidba se odvija od travnja do studenog. 

Putnički, teretni brodovi i tankeri plove najviše rijekom između travnja i listopada, kada nije smrznuta. Omsk je dom sjedištu tvrtke u državnom vlasništvu – *Irtysh Shipping Company*, te najveća riječna luka u zapadnom Sibiru.

Ispod Zajsanskog jezera na Irtišu je izgrađena Irtiška kaskada hidroelektrana uključujući Buhtarminsku, Ust-Kamenogorsku i Šulbinsku hidroelektranu, blizu Kazahstansko-kineske granice. Brodska prevodnica koja omogućuje riječni promet da zaobiđe branu kod Ust-Kemenogorska najdublja je na svijetu, s padom od 42 metra.

### Energetika - Umjetna jezera na Irtišu

* Buhtarminsko umjetno jezero (5.500 km², 53 mlrd. m³)
* Ust-Kamenogorsko umjetno jezero (37 km², 0,65 mlrd. m³)
* Šulbinsko umjetno jezero (255 km², 53 mlrd. m³)

Atrakcije
---------

Uz Irtiš i njegovu okolicu nalazi se veliki broj spomenika prirode, povijesnih i arhitektonskih spomenika, uređene su zanimljive turističke rute.

Izvori
------

***Irtiš*** na Wikimedijinoj ostavi

1. ↑  „Unesco - Irtysh at Omsk". Arhivirano iz originala na datum 2009-11-24. Pristupljeno 2011-03-14.
2. ↑  ArcticRIMS - Irtysh at Omsk
3. ↑  „Unesco - Irtysh at Tobolsk". Arhivirano iz originala na datum 2009-11-24. Pristupljeno 2011-03-14.
4. ↑  ArcticRIMS - Irtysh at Tobolsk
5. ↑  R-Arctic Net - Irtish At Khanty-Mansiysk
6. ↑  „Waterways World: The world's deepest lock". Arhivirano iz originala na datum 2011-07-26. Pristupljeno 2011-03-14.

* (`ru`) Irtiš (Иртыш) (*Velika Sovjetska Enciklopedija*)