Širokokutna amaterska fotografija M101 koja jasno pokazuje nesimetričnu strukturu galaksije. Snimio Scott Anttila.
**Messier 101** (M101 ili NGC 5457) poznata pod nazivom **Vatreno kolo** je spiralna galaksija u zviježđu Veliki medvjed. Galaksiju je otkrio Pierre Méchain 27. ožujka 1781. godine. Svoje otkriće prijavio je kolegi i prijatelju Charlesu Messieru koji je galaksiju unio u svoj katalog kao 101. objekt.

1850. godine Lord Rosse je promatrajući galaksiju uočio spiralnu strukturu. Time je M101 postala jedna od prvih 14 galaktika kod kojih je otkrivena spiralna struktura.

Svojstva
--------

M101 je relativno bliska galaksija. Nalazi se na udaljenosti od 27 milijuna ly. Njen prividni promjer je tek nešto manji od Mjesečeva i iznosi 28'. Stvarni promjer galaktike je 220,000 ly, dvostruko veći od naše galaktike Mliječne staze. Prividni sjaj galaktike je + 7.9 magnituda što odgovara stvarnom sjaju od - 21.6 magnituda. Sjaj M101 je dvostruko veći od sjaja Mliječne staze.

Masa galaktike je nepoznata i procjene se kreću od 100 milijardi i 1 bilijun sunčevih masa.

### Spiralni krakovi

Spiralni krakovi M101 su veoma izraženi. Ispunjeni su otvorenim skupovima punih zvijezda plave boje. Na fotografijama je moguće uočiti preko 3,000 HII regija. HII regije su golemi oblaci vodika iz kojih će nastati zvijezde kad se jednom ti oblaci uruše. 

Spiralna struktura galaktike nije simetrična. Uzrok nesimetričnosti je sudar s drugom galaksijom koji se odigrao nedavno. Sudar je potaknuo HII regije na urušavanje što je povećalo količinu novonastalih zvijezda.

### Susjedne galaksija

M101 ima pet značajnijih galaktika u susjedstvu: NGC 5024, NGC 5474, NGC 5477, NGC 5585 i Holmberg IV. Sudar s jednom od tih galaktika možda je potaknuo ubrzano formiranje zvijezda u M101 i izobličio njenu spiralnu strukturu. Na M101 je utjecala i izobličila strukturu NGC 5475. Sve galaktike su članice M101 grupe.

Amaterska promatranja
---------------------

Unatoč velikom prividnom sjaju M101 je veoma zahtjevan objekt za promatranje. Njene velike prividne dimenzije uzrok su niskom površinskom sjaju što otežava uočavanje i promatranje galaktike u uvjetima loše prozirnosti i prisutnosti svjetlosnog zagađenja. S tamnih lokacija ako imamo dobru prozirnost moguće je već i 100 mm teleskopom uočiti središte galaksije. U većem teleskopu može se nazrijeti spiralna struktura galaksije. Kod velikih amaterskih teleskopa vidljivo je i nekoliko najsjajnijih HII regija u galaksiji.

  


|  |
| --- |
|  **Objekti u Messierovom katalogu**  |
| 

|  |
| --- |
| M1 • M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M8 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M16 • M17 • M18 • M19 • M20 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M27 • M28 • M29 • M30 • M31 • M32 • M33 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M40 • M41 • M42 • M43 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M49 • M50 • M51 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M57 • M58 • M59 • M60 • M61 • M62 • M63 • M64 • M65 • M66 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M73 • M74 • M75 • M76 • M77 • M78 • M79 • M80 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M92 • M93 • M94 • M95 • M96 • M97 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M103 • M104 • M105 • M106 • M107 • M108 • M109 • M110 |

 |

***Messier 101*** na Wikimedijinoj ostavi