**Pitagoreion** (*Pythagoreio*, Πυθαγόρειο), antički **Samos**, a današnji grad i luka otoka Samosa, bio je najstarijom antičkom lukom na Mediteranu s grčkim i rimskim građevinama i *Eupalinovim tunelom*, najstarijim pravilnim tunelom koji je kopan s obje strane brda. Današnji grad se zvao **Tigani** sve do 1955. godine kada je u čast svog najslavnijeg građanina, matematičara i filozofa Pitagore. On je najveće naselje na grčkom otoku Samosu i graniči s ostalim općinama Vathy, Karlovasi i Marathokampos. Pitagoreion i Heraion na otoku Samosu upisana su na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi 1992. godine.

Antički grad Samos
------------------

Pitagoreion je bio utvrđenom antičkom lukom za vrijeme klasičnog razdoblja stare Grčke i starog Rima. Tu su ostaci mnogih građevina, uključujući izvanredan antički akvedukt, slavni Eupalinov tunel (*Efpalinio orygma*, Ευπαλίνειο όρυγμα). U gradu su rođeni slavni matematičar i filozof Pitagora (oko 580. pr. Kr.) i astronom Aristarh sa Samosa (310.-230. pr. Kr.).

### Eupalinov tunel

Tlocrt tunela
Presjek tunela
Eupalinov tunel projektiran je prema uzoru na iranski sustav kanata, dug je 1036 m i dovršen je u 6. stoljeću pr. Kr. kroz brdo Kastro čime je drevni grad Samos dobio akvedukt. On je jedan od dva takva tunela u starom svijetu koji su kopani s oba kraja, i jedini koji je bio zasnovan prema geometrijskom planu. Iskopao ga je arhitekt Eupalinos iz Megare za vrijeme vladavine samoskog tiranina Polikrata, a trebao je gradu Samosu osigurati pitku vodu s druge strane brda, te učniti ga nemogućim za osvojiti tako da neprijatelji ne mogu gradu spriječiti dotok vode.

Tunel je kopan iz grada, ali i sa strane izvora. Ulazi su im bili skriveni, a dva tunela su se susrela u sredini brda zahvaljujući genijalnoj tehnici arhitekta Eupalina. Naime, on se koristio geometrijskim načelom kutova s bazama u zvijezdama, koje je prvi opisao Euklid nekoliko stoljeća ranije. Kako su se tuneli u sredini promašili za par metara, Eupalin je naredio da obje ekipe kopaju na istu stranu i tako su se konačno spojili. Eupalin se bojao da mu tuneli imaju i vertikalnu grešku, te je naredio na kraju da ekipe šire tunel u zadnjoj fazi; no kako se pokazalo, njegova greška je bila samo 4 cm i tuneli su se poklopili gotovo savršeno.
Prema arheološkim nalazima ovaj akvadukt se koristio stoljećima.

* Antički rimski reljef iz PitagoreionaAntički rimski reljef iz Pitagoreiona
* Najširi dio Eupalinovog tunelaNajširi dio Eupalinovog tunela
* Luka danasLuka danas

Bilješke
--------

1. ↑  UNESCO-v opis spomenika u Pitagoreionu
2. ↑  Roman Aqueducts: Samos Eupalinos
3. ↑  Prvi je bio Ezekijev tunel u Jeruzalemu iz oko 700. godine.

* B. L. Van der Waerden, "Eupalinos and His Tunnel," Isis, Vol. 59, No. 1. (proljeće, 1968.), str. 82.–83.

Vanjske veze
------------

***Pitagoreion*** na Wikimedijinoj ostavi

* UNESCOvi spomenici na stranicama grčkog ministarstva kulture Arhivirano 2010-12-12 na Wayback Machine-u
* Tom M. Apostol, "The Tunnel of Samos," *Engineering and Science*, No.1 (2004.), str.30-40 (PDF)

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Grčkoj |
| --- |
|  | 
Arheološki lokalitet Ege (Aigai)• Atenska Akropola • Hram Apolona Epikura u Basi • Sveta Gora Atos • Manastir Dafni • Delos • Delfi • Asklepijevo svetište u Epidauru • Manastir Hosios Lukas • Stari dio grada Krfa • Meteora • Mikena i Tirint • Mistras • Nea Moni na Hiosu • Olimpija • Srednjovjekovni grad Rodos • Hora, Manastir Jovana Bogoslova i Spilja Apokalipse na Patmosu • Ranokršćanski i bizantski spomenici u Solunu • Pitagoreion i Heraion na Samosu
 | Grčka zastava |
| **Nematerijalna svjetska baština u Grčkoj**

Mediteranska prehrana1) |
| 
1) Zajednička svjetska baština Grčke, Italije, Španjolske i Maroka 
 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* GND: 4344444-1

 |