**Hamun-e Džaz-Murijan** (perz. هامون جازموریان) je slano jezero na jugoistoku Irana, podijeljeno između Kermanske i Sistansko-balučistanske pokrajine. Jezero ima površinu od 2800 km², dubinu do 2,0 m i volumen od 2,8 km³, no navedene vrijednosti mogu bitno oscilirati ovisno o godišnjem dobu ili sušama zbog kojih ponekad potpuno presuši. Vodom se napaja prvenstveno pomoću rijeka Halil i Bampur, te niza manjih pritoka. Prosječna nadmorska visina površine jezera jest 367 m. U širem smislu Džaz-Murijan podrazumijeva i depresiju odnosno jedan od osam unutrašnjih slivova zemlje.

Geografija
----------

*Glavni članak: Geografija Irana*
Jezero Hamun-e Džaz-Murijan nalazi se na zapadnom dijelu istoimene geološke depresije i proteže se duljinom od 70 km u smjeru sjever-jug, dok mu se poprečna širina kreće do 40 km. Njegove obalne granice teško su odredive zbog promjenjivog vodostaja odnosno blagog nagiba terena i uglavnom su močvarnog karaktera. Najmanja nadmorska visina jezerskog dna iznosi 365 m čime zajedno s Kaspijskim jezerom i Dašt-e Lutom spada u najniže depresije iranske unutrašnjosti. Depresija je određena Šah-Saravanom (odvojak Centralnoiranskog masiva) na sjeveru, Istočnoiranskim masivom na istoku, Bašakerdom na jugu, te nizom manjih planina na zapadu. Prostrana ravan sastoji se od pliocensko-holocenskog aluvija nanošenog tekućicama, dok se na rubnim dijelovima pojavljuju izraženi stratigrafski kontrasti. Prema Makranu na jugu prevladava obojeni melanž, mješavina sedimentnih i magmatskih stijena iz perioda krede. Na sjeveru prema Dašt-e Lutu javljaju se permski vapnenac promjenjive debljine i eocenske magmatske stijene s jastucima lave u flišu. Prema zapadu prevladavaju jurski pješčenjaci s obiljem amonita, a u okolici Rudbara javlja se i zona od nekoliko četvornih kilometara s rogovačom i epidotnim škriljcem koji se prožimaju s filitima i grubo kristaliziranim mramorom. Na istoku se uglavnom pojavljuju sedimenti fliša i molase oblikovani od krede nadalje.

Depresija Džaz-Murijana naseljena je još od prahistorije o čemu svjedoče arheološka nalazišta pokraj gradića Bampura. Također, nedavno otkrivena Džiroftska kultura na gornjem toku Halila ukazuje da se interakcija dva historijska naselja odvijala upravo preko Džaz-Murijana. Danas su jezero i okolna despresija vrlo slabo naseljeni i manje ruralne zajednice pojavljuju se uglavnom uz padine okolnih planina koje obiluju vodom, a intezivna je upotreba kanata i bunara. Poljodjelstvo se pretežito javlja na istočnim dijelovima uz rijeku Bampur, osobito u okolici grada Iranšahera. Zbog opasnosti od sezonskih poplava na gornjim tokovima rijeka izgrađeno je više manjih brana. Poljoprivredne kulture koje uspjevaju na području Džaz-Murijana uključuju datulju, pšenicu, ječam, sirak i proso. Tokom 1960-ih godina pokušano je s planskim uzgojem pamuka, ali bez većih uspjeha. Za lokalno gospodarstvo važna je i proizvodnja voća poput citrusa. Od domaćih životinja uzgaja se zebu, ovca, koza i deva, no stočarstvo je relativno nerazvijeno u odnosu na područja sličnih karakteristika poput Sistana. Iako sjeverozapad Džaz-Murijana zbog pogodne topografije, bogatstva vodom i plodnog tla pruža velik potencijal za gospodarski razvoj, nije iskorišten zbog velike geografske udaljenosti u odnosu na iranske gradove.

Hidrologija
-----------


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Hamun-e Džaz-Murijan između Gedrozije i Arahozije na isječku karte Imperia Persarum et Macedonum (H. Kiepert, 1903.) |  | Hamun-e Džaz-Murijan između Gedrozije i Arahozije na isječku karte Imperia Persarum et Macedonum (H. Kiepert, 1903.) |
| Hamun-e Džaz-Murijan između Gedrozije i Arahozije na isječku karte *Imperia Persarum et Macedonum* (H. Kiepert, 1903.) |  | Satelitska fotografija jugoistočnog Irana s Hamun-e Džaz-Murijanom, Makranom i Hormuškim tjesnacom u prvom planu |

Džaz-Murijan geomorfološki podrazumijeva depresiju koja se proteže približno 300 km u smjeru istok-zapad odnosno širinom od 70-ak km, dok su najširem smislu predstavlja jedan od osam iranskih unutrašnjih slivova čija površina iznosi oko 70.000 km². Njegove razvodnice određene su vrhovima planina: Centralnoiranski masiv na sjeveru dijeli ga od slivova Dašt-e Kavira i Dašt-e Luta, Dohtar na zapadu od porječja Zajande-Ruda, makranski Bašakerd na jugu od Perzijskog i Omanskog zaljeva, te Birkom na istoku od Hamun-e Maškela. Područjem Džaz-Murijana prevladava vruća stepska klima (BSh), a količina padalina zanemariva je i iznosi ispod 250 mm. Dvije najveće i najvodonosnije rijeke koje Džaz-Murijan opskrbljuju vodom su Halil na zapadu i Bampur na istoku, dok sporedni utjecaj ima i niz manjih pritoka koji se slijevaju s okolnih masiva. Oni se mogu podijeliti na Rigan, Zoltarnat, Čil-Karki, Govos, Mašhad-Muhamed i Handak na sjeveru, te Zohan, Abnama, Remešk, Kunbar, Golnabat i Čarzi na jugu. Unutrašnje delte bez oticanja rasprostranjen su fenomen na ovim prostorima, osobito tokom niskog vodostaja jezera. Za vrijeme ljeta, jezero i većina manjih pritoka u potpunosti presušuju.

Flora i fauna
-------------

*Glavni članci: Flora i fauna Irana*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Uromastyx asmussi |  | Uromastyx asmussi |
| *Uromastyx asmussi* |  | *Cursorius cursor* |

Flora Džaz-Murijana močvarnog je karaktera, a rasprostranjene vrste biljaka u široj okolici su razni sukulenti i halofiti. Fauna depresije nije u potpunosti istražena, no poznato je na desetke vrsta gmazova i ptica. Gmazovi uključuju vrste *Agama agilis*, *Agama nupta*, *Cyrtodactylus agamuroides*, *Cyrtodactylus kirmanensis*, *Cyrtodactylus longipes*, *Cyrtodactylus zarudnyi*, *Phrynocephalus maculatus*, *Phrynocephalus scutellatus*, *Stenodactylus lumsdeni*, *Uromastyx asmussi*, *Bunopus tuberculatus*, *Teratoscincus scincus*, *Acanthodactylus cantoris blanfordi*, *Acanthodactylus micropholis*, *Ablepharus grayanus*, *Eumeces schneideri zarudnyi*, *Ophiomorus brevipes*, *Teratoscincus bedriagai*, *Teratoscincus microlepis*, *Tropiocolotes persicus persicus*, *Varanus bengalensis*, *Varanus griseus*, te endemski *Cyrtodactylus brevipes* i *Ophiomorus streeti*. Stanište Džaz-Murijana dijeli slične karakteristike s Dašt-e Kavirom i Dašt-e Lutom zbog čega ih posjećuju i iste vrste ptica: *Chlamydotis undulata*, *Cursorius cursor*, *Pterocles senegallus*, *Pterocles coronatus*, *Ammomanes deserti*, *Ammomanes cincturus*, *Alaemon alaudipes*, *Sylvia nana*, *Sylvia nana*, *Oenanthe deserti*, *Oenanthe monacha*, *Rhodopechys githaginea*, te endemski *Podoces pleskei*. U samom jezeru je zabilježena samo jedna vrsta ribe − *Cyprinion watsoni* iz porodice šarana (*Cyprinidae*), a njeno stanište su područja nižeg saliniteta poput istočnih ušća jezerskih pritoka.

Veze
----

* Geografija Irana
* Popis iranskih jezera

Literatura
----------

* (`en`) Davoudzadeh, Monir (1997.). „Iran". u: Moores, Eldridge M.; Fairbridge, Rhodes Whitmore. *Encyclopedia of European and Asian regional geology*. London; New York: Chapman & Hall. str. 384. i 396.-397. ISBN 9780412740404. OCLC 38157559.
* (`en`) Falcon, Norman Leslie (1975.). *From Musandam to the Iranian Makran*. Geographical Journal. **CXLI. 1**. London: Royal Geographical Society. str. 55.-58. ISSN 0016-7398. OCLC 482905652.
* (`en`) Farhoudi, Godratollah; Karig, Daniel Edmund (1977.). *Makran of Iran and Pakistan as an Active Arc System*. Geology. **V. 11**. New York: Geological Society of America. str. 664.-668. ISSN 0091-7613. OCLC 4642192031.
* (`en`) Harrison, John Vernon (1968.). „2. Geology". u: Fisher, William Bayne. *The Land of Iran*. The Cambridge History of Iran. **I**. Cambridge, U.K.: Cambridge University Press. str. 64.-185. DOI:10.1017/CHOL9780521069359.003. ISBN 9780521069359. OCLC 489573396.
* (`en`) Harrison, John Vernon (1943.). *Jaz Murian Depression, Persian Baluchistan*. Geographical Journal. **CI. 5./6**. London: Royal Geographical Society. str. 206.-225. ISSN 0016-7398. OCLC 482568103.
* (`en`) Jalali, B.; Papp, M.; Molnar, K. (1995.). *Four new Dactylogyrus species (Monogenea: Dactylogyridae) from Iranian fishes*. Folia Parasitologica. **XLII. 2**. Praha: Institute of Parasitology. str. 97.-101. ISSN 0015-5683. OCLC 91046347.
* (`en`) Kohl, Philip Lanby (2007.). *The Making of Bronze Age Eurasia*. Cambridge World Archaeology. Cambridge: Cambridge University Press. str. 215.-225. ISBN 9780521847803. OCLC 789919035.
* (`fr`) Léonard, Jean (1981.-1992.). *Contribution à l'étude de la flore et de la végétation des deserts d'Iran (Dasht-e-Kavir, Dasht-e-Lut, Jaz Murian)*. Meise: Jardin Botanique National de Belgique. OCLC 21373437.
* (`en`) Scott, Derek A. (15. 12. 1989.). *Birds*. Encyclopædia Iranica. New York: Columbia University.
* (`en`) Spooner, Brian (15. 7. 2010.). „i. Geography, History and Ethnography". *Baluchistan*. Encyclopædia Iranica. New York: Columbia University.

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Hamun-e Džaz-Murijan** |