|  |
| --- |
| ***Hiperpiron*** |
|  |
| '***, 1092. - kraj 14. vijeka*** |
| zlato |
| , 4.45 gr. |
| , Bizantsko Carstvo |

**Hiperpiron** (grčki: ὑπέρπυρον) je bila zlatna kovanica, koju je kovalo Bizantsko Carstvo za kasnog srednjeg vijeka, umjesto starijeg **solidusa**.

Historija
---------

Isprva je zlatna novčanica Bizantskog Carstva bio *solidus* zvan zbog svoje pouzdnosti jednostavno **nomisma** (grč. *νόμισμα* — "novac"), koji se kovao od 24 karatnog zlata, punih sedam vjekova i bio cjenjen kao valuta. Od 1030. solidus je počeo gubiti na vrijednost, jer se kovao od sve manje zlata, nakon katastrofalnih vojnih poraza i građanskog rata vrijednost mu je pri kraju 11. vijeka pala gotovo na nulu. Zbog tog je 1092. car Aleksije I Komnen (vladao 1081.-1118.) poduzeo drastičnu reformu bizantskog novčanog sistema i dao iskovati novu zlatnu kovanicu - *hiperpiron* (što je značilo "super - pročišćeno"). I ona je bila iste težine kao *solidus* - 4.45 grama, ali od 20.5 karatnog zlata, umjesto 24, jer su za kovanje upotrebljali stare kovanice pa nisu mogli postići toliku finoću rafinata.

*Hiperpiron* se kovao u Konstatinopolisu sve do sredine 14. vijeka, kad se Bizantsko Carstvo našlo u silnim nevoljama i pred slomom. Nikejsko Carstvo nastavilo je kovati *hiperpirone* ali slabije kvalitete od 18 karata, za vrijeme vladavine Mihajla VIII. Paleologa (vladao 1259.-1282.), to je palo na 15 karata, a za njegova nasljednika, sina Andronika II. Paleologa (vladao 1282.-1328) to je palo na 12 karata. Istovremeno je padala i kvaliteta otkova, tako da je krajem 14. vijeka njihova težina bila daleko od početnog standarda. Posljednji bizantinski *hiperpironi* iskovani su za cara Jovana VI Kantakuzina (vladao 1347.-1352.).

Ime *hiperpiron* proširilo se po Evropi, malo modificirano kao latinski *perperum*, talijanski *perpero* i po slavenskim balkanskim zemljama kao *perper*, *iperper*... kao sinonim za monetu, ali i kao stvarni novac perpera koji je kovala Dubrovačka Republika od 1683. - 1803. i Car Dušan u Srbiji.

Izvori
------

1. ↑  Kenneth W. Harl: *Early Medieval and Byzantine Civilization: Constantine to Crusades.* Arhivirano 2013-10-05 na Wayback Machine-u History/Medieval Studies 303
2. ↑  Grierson (1999), str. 10
3. ↑  Grierson (1999), str. 11
4. ↑  Kazhdan (1991), str. 964
5. ↑  Grierson (1999), str. 11–12
6. ↑  davor. „hrvatska numizmatika". Arhivirano iz originala na datum 2012-11-13. Pristupljeno 21.09.2011.

Bibliografija
-------------

***Hiperpiron*** na Wikimedijinoj ostavi

* Grierson, Philip (1982), *Byzantine coins*, Taylor & Francis, ISBN 978-0-416713602  (`en`)
* Grierson, Philip (1999), *Byzantine coinage*, Dumbarton Oaks, ISBN 978-0-88402-274-9, arhivirano iz originala na datum 2010-06-13, pristupljeno 2011-09-21  (`en`)
* Hendy, Michael F. (1985), *Studies in the Byzantine Monetary Economy c.300–1450*, Cambridge University Press, ISBN 0-521-24715-2  (`en`)
* Kazhdan, Alexander, ur. (1991), *Oxford Dictionary of Byzantium*, Oxford University Press, ISBN 978-0-19-504652-6  (`en`)

Eksterni linkovi
----------------

* Philip Grierson: *Byzantine coinage.* Arhivirano 2010-06-13 na Wayback Machine-u Dumbarton Oaks Research Library and Collection. Washington D.C. 1999, ISBN 0-88402-274-9.  (PDF) (703 kB) (`en`)
* Andreas Urs Sommer: *Katalog der byzantinischen Münzen in der Münzsammlung der Georg-August-Universität Göttingen.* Universitätsverlag Göttingen, Göttingen 2003, ISBN 3-930457-30-X  (PDF) (1,56 MB) (`de`)