**Babuni** su afrički i arabijski majmuni Starog sveta koji pripadaju rodu ***Papio***, delu potfamilije Cercopithecinae. Njihovih pet vrsta su među najvećim nehominoidnim članovima reda primata; jedino su mandril i dril veći. Ranije su, blisko srodni gelada (rod *Theropithecus*) i te dve vrste (mandril i dril) roda *Mandrillus* grupisani u isti rod, te se ti majumuni Starog sveta se još uvek često nazivaju babunima u svakodnevnom govoru. Oni variraju po veličini i težini u zavisnosti od vrste. Gvinejski pavijan je 50 cm (20 in) visok i težak je samo 14 kg (30 lb), dok najveći kapski pavijan može da ima 120 cm (47 in) i teži 40 kg (90 lb).

Taksonomija i filogenija
------------------------

Pet *Papio* vrsta se obično prepoznaju, mada postoje izvesna neslaganja po pitanju toga da li su one zaista pune vrste ili podvrste. Vrste su *P. ursinus* (kapski pavijan, prisutan u južnoj Africi), *P. papio* (zapadni, crveni, ili gvinejski pavijan, prisutan u zapadnoj Africi), *P. hamadryas* (grivasti pavijan, prisutan na Rogu Afrike i jugozapadnoj Arabiji), *P. anubis* (maslinasti pavijan, rasprostranjen u severno-centralnim afričkim savanama) i *P. cynocephalus* (žiti pavijan, koji obitava u južno-centralnoj i istočnoj Africi). Mnogi autori navode *P. hamadryas* kao punu vrstu, dok smatraju sve ostale kao podvrste *P. cynocephalus* i kolektivno ih oslovljavaju kao „savanski pavijani". To je bazirano na argumentu da su grivasti pavijani bihevioralno i fizički distinktni od ostalih vrsta babuna, te se tvrdi da to odražava zasebnu evolucionarnu istoriju. Međutim, nedavne morfološke i genetičke *Papio* studije su pokazale da su *P. hamadryas* babuni bliže srodni sa severnim vrstama (gvinejski i maslinastim pavijanima), nego sa južnim (žutim i kapskim pavijanima).

Tradicionalna petoformna klasifikacija verovatno nedovoljno odražava varijacije unutar roda *Papio*. Neki komentatori smatraju da bi bar još dve dodatne forme trebalo prepoznati, uključujući malog kinda babuna (*P. cynocephalus kindae*) iz Zambije, DR Konga i Angole, i babuna sa sivim stopalima (*P. ursinus griseipes*) koji obitava u Zambiji, Botsvani, Zimbabveu, Mozambiku, i severnoj Južnoj Africi. Međutim, trenutno poznavanje morfološke, genetičke i bihevioralne raznovrsnosti unutar roda *Papio* je nedovljno da bi se donela finalna, sveobuhvatna presuda po tom pitanju.

Pet vrsta babuna roda *Papio* su:

* **Genus *Papio***
	+ Hamadryas baboon, *Papio hamadryas*
	+ Guinea baboon, *Papio papio*
	+ Olive baboon, *Papio anubis*
	+ Yellow baboon, *Papio cynocephalus*
		- Central yellow baboon, *Papio cynocephalus cynocephalus*
		- Ibean baboon, *Papio cynocephalus ibeanus*
		- Kinda baboon, *Papio cynocephalus kindae*
	+ Chacma baboon, *Papio ursinus*
		- Cape chacma, *Papio ursinus ursinus*
		- Gray-footed chacma, *Papio ursinus griseipes*
		- Ruacana chacma, *Papio ursinus raucana*

Anatomija i fiziologija
-----------------------

Lice grivastog pavijana (*Papio hamadryas*)
Svi babuni imaju dugačke njuške, poput psećih, teške, moćne vilice sa oštrim očnjacima, blisko smeštene oči, debelo krzno izuzev na njihovim njuškama, kratke repove, i zadebljanja na njihovim isturenim zadnjicama. Ta zadebljanja su delovi kože bez nerva i dlake, koja služe za sedenje.

Sve babunske vrste ispoljavaju naglašeni seksualni dimorfizam, obično u vidu veličine, mada ponekad i u pogledu boje ili razvijenosti očnjaka. Mužjaci vrste grivastih pavijana takođe imaju velike bele linije.

Literatura
----------

* Cheney, Dorothy L.; Seyfarth, Robert M. (2007). *Baboon Metaphysics: The Evolution of a Social Mind*. Chicago: University of Chicago Press. ISBN 9780226102436.
* Zinner, Dietmar; Groeneveld, Linn F.; Keller, Christina; Roos, Christian (2009). „Mitochondrial phylogeography of baboons (*Papio* spp.) – Indication for introgressive hybridization?". *BMC Evolutionary Biology* **9** (83). DOI:10.1186/1471-2148-9-83.
* Thomas Geissmann: *Vergleichende Primatologie.* Springer-Verlag, Berlin u. a. 2003, ISBN 3-540-43645-6.
* Colin Groves: *Primate Taxonomy.* Smithsonian Institute Press, Washington DC u. a. 2001, ISBN 1-56098-872-X (*Smithsonian Series in comparative evolutionary Biology*).
* Robert M. Sapolsky: *Mein Leben als Pavian. Erinnerungen eines Primaten.* Claassen, München 2001, ISBN 3-546-00249-0.
* Shirley C. Strum: *Leben unter Pavianen. Fünfzehn Jahre in Kenia.* Hanser, München 1997, ISBN 3-446-04241-5.

Vanjske veze
------------

***Baboon*** na Wikimedijinoj ostavi


Wikisource has the text of the 1911 *Encyclopædia Britannica* article ***Baboon***.

* Baboons: Wildlife summary from the African Wildlife Foundation
* Primate Info Net *Papio* Factsheets
* Stress and Coping What baboons can teach us[*mrtav link*] Lecture by Robert Sapolsky at Stanford University (via iTunes)