Koordinate: 44°00′00″N 40°00′00″E﻿ / ﻿44.00000°N 40.00000°E﻿ / 44.00000; 40.00000

**Zapadni Kavkaz** (ruski: Западный Кавказ) zapadni dio planinskog vijenca Kavkaza, od Crnog mora do planine Elbrus (na slici desno) u Rusiji. Kako je to jedini veliki planinski vijenac u Europi koji nije pretrpio značajne promjene ljudskim djelovanjem, zbog čega je još 1978. godine upisan je na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi.

Na najzapadnijem dijelu zaštićenog područja od 298.903 ha, od ljetovališta Soči, nalazi se Kavkaški nacionalni park biosfere (*Кавказский государственный природный биосферный заповедник*) koji je osnovan još 1924. godine u pokrajinama Krasnodarski kraj, Adigejska i Karačajevsko-Čerkeska (247.000 ha).

Jezero Kardivač s planine Kuteheku
Ovo područje je bilo naseljeno prije 500.000 godina o čemu svjedoči više od 150 lokaliteta u kojima su pronađeni ljudski ostaci (između ostalog i neandertalaca). No, ipak je ovaj krajolik ostao nepromijenjen ljudskim djelovanjem; sve do nedavno. Danas se tu javljaju posljedice sječe drveća, ispaše stoke (oko 200 farmera živi u tampon zoni), lova, rekreacija i turizma. Oko 40-50.000 turista posjeti rezervat bisfere svake godine (1997.).

Odlike
------

Poštanska marka s prikazom Zapadnog Kavkaza iz 2006.
Rezervat biosfere čine uglavnom malena područja nizina, ledenjačkih vrhova (oko 60) i preko 130 jezera koji čine oko 80% tipičnog krajolika Kavkaza. Visina se proteže od 250 do 3,360 metara, što je visina najvišeg vrha, Akaragvarta. Rijeke sa sjeverne strane su Bolšaja Laba i Belaja, koje utječu u Kuban, dok su na južnoj strani rijeke kraće i ulijevaju se u Crno more. Tu su i brojni slapovi do 250 metara visine.

U rezervatu obitava rijetka, oko 85 metra visoka, Nordijska jela (*Abies nordmanniana*), za koju se vjeruje da je najviša vrsta drveta u Europi, ali i Engleska tisa (*Taxus baccata*), bukva (*Fagus orientalis*), kesten (*Castanea sativa*), smreka (*Picea orientalis*), Iberski hrast (*Quercus iberica*), Kavkaška lipa (*Tilia caucasia*) i Europska zelenika (*Buxus sempervirens*). Zapravo petina biljnih vrsta na ovom području su endemske vrste.

Fauna je također bogata, uključujući rijetke vrste kao što su: leopard (*Panthera pardus ciscaucasica*), smeđi medvjed (*Ursus arctos*), ris (*Felis lynx*) i Kavkaški jelen (*Cervus elaphus moral*).
Ovo područje je posljednje utočište Kavkaškog bizona (*Bison bonasus caucasicus*) od kojih su posljednji primjerak ubili krivolovci 1927. godine. Danas su preživjeli samo potomci bizona koji je bio u zoološkom vrtu u Njemačkoj, ali su oni nastali križanjem s podvrstom *Bison bonasus bonasus*.

* Planina Markot iznad SočijaPlanina Markot iznad Sočija
* Slap Orekovski u NP SočiSlap Orekovski u NP Soči
* Planina BelalakajaPlanina Belalakaja
* Zapadni Kavkaz iz Krasnaja PoljanaZapadni Kavkaz iz Krasnaja Poljana
* Ubijeni Kavkaški bizon 1889. godineUbijeni Kavkaški bizon 1889. godine

Izvori
------

1. ↑  KAVKAZSKIY, Opis zaštićene svjetske baštine ()
2. ↑  Z. Puzek i dr. *European Bison Bison bonasus: Current state of the species and an action plan for its conservation*, 2002. Institut za istrađivanje sisara poljske akademije znanosti, Bialowieza.

* Кавказский заповедник. In Заповедники СССР. Заповедники Кавказа. Moskva: Мысль, 1990. str. 69.-100. ISBN 5-244-00432-8

Vanjske veze
------------

***Zapadni Kavkaz*** na Wikimedijinoj ostavi

* Zapadni Kavkaz Arhivirano 2008-07-02 na Wayback Machine-u na Nacionalna svjetska baština
* Ruski kavkaški nacionalni park Arhivirano 2008-01-13 na Wayback Machine-u (rus.)
* Caucasian Reserve Website ()

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Rusiji |
| --- |
| Evropski lokaliteti | 
Historijski centar i citadela Derbenta • Ferapontov manastir • Historijski centar Jaroslavlja • Zapadni Kavkaz • Kazanski kremlj • Crkva Uzašašća u Kolomenskoju • Komijske prašume • Crkve otoka Kiži na Onješkom jezeru • Kurska prevlaka1) • Moskovski kremlj i Crveni trg • Novodjevičanski manastir u Moskvi • Historijski centar Velikog Novgoroda s Kremljem i Katedralom sv. Sofije • Historijski centar Petrograda s pripadajućim spomenicima • Solovecki otoci • Struveov luk 2) • Trojice-Sergijeva lavra • Bijeli spomenici Vladimir-Suzdalja
 | Ruska zastava |
| Azijski lokaliteti | 
Zlatne Altajske planine • Bajkalsko jezero • Vulkansko područje parka prirode na Kamčatki • Visoravan Putorana • Park prirode Sihote-Alinj • Park prirode Stupovi Lene • Bazen zatvorenenog sliva Uvs-Nuur • Rezervat prirode Vrangelov otok
 |
| Nematerijalna baština | 
Usmena tradicija i kulturni prostor Semeiskie • Olonkho herojski ep naroda Jakuta
 |
| 
1) Zajednička svjetska baština Litve i Rusije 
2) Zajednička svjetska baština deset zemalja (Norveška, Švedska, Finska, Estonija, Latvija, Litva, Rusija, Bjelorusija, Ukrajina, Moldavija) 
 |