**Topljenje** je fizički proces u kome materija menja svoje agregatno stanje od čvrstog u tečno. Unutrašnja energija čvrste materije se uvećava, obično zagrevanjem ili povećanjem pritiska, čime se njena temperatura podiže do temperature topljenja. Kada telo dostigne tačku topljenja, njegova stroga struktura molekula se remeti i postaje labavije uređena, čime telo postaje tečnost. Dok telo prelazi iz čvrstog u tečno stanje njegova temperatura se ne menja. Energija koju je potrebno predati telu da bi se ono otopilo (na temperaturi topljenja) naziva se latentna toplota.

Talište
-------

*Glavni članak: Talište*
**Talište** je temperatura pri kojoj neka tvar prelazi iz čvrstoga u tekuće agregatno stanje. Ovisi o tlaku, ali se u tablicama za pojedine tvari obično navode vrijednosti tališta kod normiranog atmosferskoga tlaka (101 325 Pa). Pod većim tlakom talište se snizuje, a pod manjim povisuje. Talište slitina i čvrstih otopina redovito je niže od tališta pojedinih komponenata.  Temperatura skrućivanja, što je obrnuta pojava prelaska iz kapljevitog u kruto stanje, zove se **krutište** (za vodu se tradicionalno koristi pojam ledište). Za većinu tvari talište je jednako krutištu, na primjer kod žive su na 234,32 kelvina (−38,83 °C). Za neke se tvari razlikuju, na primjer organski se polimer agar tali iznad 85 °C, a skrućivati se počinje tek kada se temperatura spusti između 32 °C i 40 °C. Taj fenomen zovemo histereza. Kod nekih tvari, kao što je staklo, dolazi do postupnog skrućivanja bez kristalizacije pa se krutište i talište ne mogu točno odrediti. To su takozvane amorfne krutine.

Talište vode (leda) je na 0 °C (273 K). Ako u vodi ima sitnih čestica koje djeluju kao jezgre kristalizacije ledište je jednako talištu, međutim potpuno čista voda se može pothladiti do −42 °C (231 K) prije nego što se počne smrzavati. Za razliku od vrelišta, talište je relativno neosjetljivo na promjenu tlaka. Kemijski element s najvišom temperaturom tališta koja iznosi 3 695 K (3 422 °C) je volfram. S druge strane ljestvice je helij koji se pri normalnom tlaku ne skrućuje čak ni na apsolutnoj nuli.

### Talište nekih materijala

  


Talište Θ nekih tvari kod tlaka 101 325 Pa| Materijal | Θ/°C | T/K |
| --- | --- | --- |
| Helij (na 26 bar) | −272,2 | 0,955 |
| Vodik | −259 | 14 |
| Deuterij | −254 | 19 |
| Tricij | −253 | 20 |
| Neon | −248 | 25 |
| Kisik | −218 | 55 |
| Dušik | −210 | 63 |
| Ozon | −193 | 80 |
| Etanol (C2H5OH) | −114 | 159 |
| Klor | −102 | 171 |
| Benzin | −40 | 233 |
| Živa | −38,36 | 234,795 |
| Voda | **0** | **273,155** |
| Nitroglicerin | 2 | 275,95 |
| Benzen | 5,5 | 278,7 |
| Vosak | 55 | 328 |
| Naftalen | 80 | 353 |
| Trinitrotoluen | 80,35 | 353,20 |
| Sumpor (rombski) | 113 | 386 |
| Sumpor (monoklinski) | 119 | 392 |
|  Šećer | 160 | 433 |
| Litij | 180 | 453 |
| Kositar | 231 | 504 |
| Olovo | 327,4 | 600,6 |
| Cink | 419,5 | 692,7 |
| Aluminij | 660,32 | 933,48 |
| Kuhinjska sol | 801 | 1 074 |
| Srebro | 960,8 | 1 234,0 |
| Zlato | 1 064 | 1 337 |
| Bakar | 1 084 | 1.357 |
| Berilij | 1 287 | 1 560 |
| Željezo | 1 536 | 1 809 |
| Platina | 1 773,5 | 2 046,7 |
| Bor | 2 076 | 2 349 |
| Volfram | 3 422 | 3 695 |
| Hafnijev karbid | 3 890 | 4 163 |
| Tantalov karbid | 3 942 | 4 215 |
| Tantal-hafnijev karbid | 4 215 | 4 488 |

### Ledište

*Glavni članak: Ledište*
**Ledište** je temperatura pri kojoj neka tvar prelazi iz tekućega u čvrsto agregatno stanje. Ovisi o tlaku, ali se u tablicama za pojedine tvari obično navode vrijednosti ledišta kod normiranog atmosferskoga tlaka (101 325 Pa). Pod većim tlakom ledište se snizuje, a pod manjim povisuje. Ledište slitina i čvrstih otopina redovito je niže od ledišta pojedinih komponenata. Kako bi se pokusima utvrdila temperatura na kojoj postoji ravnoteža između čvrstog i tekućeg agregatnog stanja neke tvari, pogodnije je izmjeriti njezino talište, jer je pri određivanju ledišta često potrebno pothlađivanje tvari da bi započela kristalizacija. 

**Smrzavanje** ili **zaleđivanje** je hlađenje tvari na temperature niže od ledišta. Tako se na primjer živežne namirnice izlažu smrzavanju kako bi se postiglo bakteriostatsko djelovanje (konzerviranje).

Izvori
------

1. ↑  C.Michael Hogan (2011) *Sulfur*, Encyclopedia of Earth, eds. A.Jorgensen and C.J.Cleveland, National Council for Science and the environment, Washington DC
2. ↑   **talište**,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2015.
3. ↑   **ledište**,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2015.
4. ↑   **smrzavanje**,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2015.

Vidi još
--------

* Tačka topljenja