recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Lidijski vladar **Krez** na slici *Krezov danak* (Claude Vignon, 1629.)
**Krez** (grč. *Κροῖσος*; Croesus) (595. - oko 547. pne.) je bio kralj Lidije od 561. pne. do poraza protiv Perzijanaca oko 547. pne. Pad Lidije bio je važan za grčki svijet budući kako je nakon toga došlo do sukoba Jonije i Perzijske Monarhije; odnosno jonskog ustanka te konačno grčko-perzijskih ratova. Povjesničari Pauzanije i Herodot spominju njegovo veliko bogatstvo, odnosno njegove bogate darove svetištu u Delfima. Oko Kreza vežu se brojne legende; u grčkom i perzijskom svijetu njegovo ime postalo je sinonim za bogata čovjeka, pa čak i danas postoji uzrečica „*Bogat kao Krez*".

Lidijski kralj Krez bio je šogor medijskog vladara Astijaga, pa je u političkom prevratu među dvjema iranskim dinastijama (Medijaca i Perzijanaca) vidio priliku za proširenje svoje Lidije i poveo svoje trupe u pohod protiv Perzijske Monarhije. Ipak, perzijski vladar Kir Veliki u bitci kod Pterije brani monarhiju od napadača te nastavlja rat protiv Lidijaca sve do konačnog osvajanja lidijskog glavnog grada Sarda, čime Lidijska Monarhija prestaje postojati. Krez je zarobljen, no Kir ga daje poštedjeti te ga uzima za svog osobnog savjetnika na vladarskom dvoru. Prema jednoj od legendi, kada je Kir Veliki zarobio Kreza, osudio ga je na smrt spaljivanjem na lomači. Nakon što je vatra zapaljena Krez je počeo izgovarati ime „Solon", na što je Kir upitao Kreza koga to spominje, a ovaj mu je objasnio kako je mudrac Solon dolazio ka njemu i govorio mu da se za nikoga do smrti ne može reći da je bio sretan u životu, upozoravajući pritom na promjenjivost sreće. Kir ga je nakon toga poštedio, i uzeo kao osobnog savjetnika.

Veze
----

* Lidija
* Bitka kod Pterije
* Bitka kod Timbre
* Perzijska Monarhija
* Kir Veliki

Izvori
------

1. ↑  „Krez (Livius.org, Jona Lendering)". Arhivirano iz originala na datum 2011-06-29. Pristupljeno 2013-06-13.
2. ↑  „Bogat kao Krez" (Phrases.org.uk)

Vanjske veze
------------

***Krez*** na Wikimedijinoj ostavi

* Perseus Project: Herodotovi zapisi o Krezu (1.6-94)
* Carlos Parada: Krezov život (Homepage.mac.com)
* Krez (Livius.org, Jona Lendering) Arhivirano 2011-06-29 na Wayback Machine-u
Improvizirani spomenik Michaelu Brownu podignut na mjestu pogibije.
**Afera Michaela Browna** je incident koji se 9. augusta 2014. dogodio u gradu Ferguson u američkoj državi Missouri i prilikom koga je smrtno stradao **Michael Brown Jr.** (20. maj 1996 - 9. august 2014), nedavno diplomirani afroamerički učenik gimnazije Normandy High School u obližnjem St. Louisu. Do incidenta je došlo kada ga je Darrel Wilson, 28-godišnji bijeli pripadnik fergusonske policije pokušao uhapsiti; tom prilikom je došlo do fizičkog sukoba i potjere prilikom koje je Wilson u Browna ispalio šest metaka iz službenog pištolja. Okolnosti incidenta su postale predmetom kontroverze, odnosno različitih verzija, uključujući navodna svjedočanstva prema kojima je Brown ubijen kada je držao uzdignute ruke u znak predaje, odnosno da su na njega ispaljeni meci u leđa kada je ležao na podu. Takva tumačenja su izazvala bijes u lokalnoj i široj afroameričkoj zajednici, odnosno optužbe za institucionalni rasizam i pokušaj zataškavanja od strane lokalne policije; on je doveo do masovnih demonstracija ali i nereda. Protiv Wilsona je pokrenuta formalna istraga; ona je završena kada je 24. novembra velika porota donijela odluku da nema dokaza temeljem kojih bi se protiv njega mogla podići optužnica.

Vanjske veze
------------

* Surveillance video that police contend shows Michael Brown robbing a convenience store.
* Police Department incident report of contemporaneous convenience store robbery Arhivirano 2014-08-29 na Wayback Machine-u
* Compilation of witness-statement video clips, by the Huffington Post
* Video taken by Piaget Crenshaw of crime scene just after the shooting incident. (Interview by CNN)
* Michael Brady interview with MSNBC's Lawrence O'Donnell
* Social media posts from scene of Ferguson shooting, curated by the *St. Louis Post-Dispatch*
* Video interview of eyewitness Dorian Johnson on CNN
* Video of St. Louis County Police Chief Jon Belmar giving his department's version of the circumstances and events that led to the death of Michael Brown Arhivirano 2014-08-10 na Archive.is-u
* Video interview of eyewitness Tiffany Mitchell on CNN
* Video interview of an unnamed eyewitness discussing the events that ended in vandalism, looting, and burning of Quik Trip store. Arhivirano 2014-08-16 na Wayback Machine-u
* Rachel Maddow interview with City Alderman, Antonio French the day after his arrest in Ferguson on charges of disorderly conduct
* Documents from the Ferguson grand jury
|  |  |
| --- | --- |
|  | **Ovaj članak sadrži kineski tekst.**Bez pravilne podrške za renderiranje, možete vidjeti upitnike, kvadrate i druge simbole umjesto kineskih znakova. |

**Luo Yi** (羅藝) (? -627), poznat i kao **Li Yi** (李藝), kurtoazno ime **Ziyan** (子延) ili**Ziting** (子廷), je bio kineski vojskovođa iz doba kolapsa dinastije Sui. Godine 616. se pobunio protiv cara Yanga i osvojio područje oko današnjeg Pekinga. Dvije godine kasnije je prešao u službu Li Yuana, pobunjenog generala koji je osnovao dinastiju Tang. Dinastiji Tang i Li Yuanu, koji je uzeo titulu car Gaozu, je vjerno služio, ali je 623. postao upetljan u sukob između njegova dva sina - krunskog princa Li Jianchenga i generala Li Shimina - te podržao Li Jianchenogovu frakciju. Kada je 626. Li Jiancheng likvidiran, a Li Shimin postao novi car, Luo Yi se, usprkos obećane amnestije, uplašio za svoj život, te 627. podigao ustanak. Njegove snage su brzo poražene, a on je uhvaćen prilikom pokušaja bijega na teritoriju Istočnih Tujuea, te pogubljen.

Izvori
------

1. ↑  *Knjiga Tanga*, vol. 56 Arhivirano 2007-12-10 na Wayback Machine-u, navodi kao kurtoazno ime Ziyan, dok *Nova knjiga Tanga*, vol. 92 Arhivirano 2012-09-09 na Archive.is-u, navodi kurtoazno ime Ziting.

* *Knjiga Tanga*, vol. 56 Arhivirano 2007-12-10 na Wayback Machine-u.
* *Nova knjiga Tanga*, vol. 92 Arhivirano 2012-09-09 na Archive.is-u.
* *Zizhi Tongjian*, vols. 183, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192.
Nitranska kneževina, 9. vek
Nitranska kneževina, 11. vek
Spomenik knezu Pribini u Nitri
**Nitranska kneževina** (slov. *Nitrianske kniežatstvo* = "Njitranska kneževina", *Nitriansko* = "Njitranska", *Nitrava* = "Njitrava") bila je slovenska država nastala u VIII veku na prostoru današnje Slovačke, Mađarske i Austrije. Prestonica joj je bila Nitra, u kojoj je knez Pribina (825-830, oko 840-861) 828. godine podigao prvu hrišćansku bogomolju među Zapadnim i Istočnim Slovenima. Smatra se pretečom Slovačke, a njen simbol/grb bio je dvostruki krst, koji je i danas glavni elemenat grba Slovačke (i grba Mađarske). Moravski knez Mojmir I (830-846) 833. godine potiskuje Pribinu i ujedinjuje dve kneževine pod imenom Velikomoravska kneževina.

Nezavisna kneževina
-------------------

Kneževina nastaje u VIII veku na prostoru nizije i pobrđa koje se danas prostire na tromeđi:

* Slovačka (Bratislavski kraj, južni deo Trnavskog kraja i Njitranskog kraja)
* Mađarska
* Austrija

Kneževina se aktivno uključuje u sukob Karla Velikog sa Avarima, koji konačno bivaju slomljeni oko 800. godine. Neposredno iza toga se u istorijskim izvorima pojavljuje jedini poznati knez Pribina (825-833), koji 828. godine u Nitri podiže prvu crkvu među Zapadnim i Istočnim Slovenima, kao i druge građevine, kako u samoj Nitri, tako i u dolini Vaha, Oravi i Spišu. Sukob između moravskog kneza Mojmira I (830-846) i Pribine okončava se 833. godine Mojmirovom pobedom. On je tada ujedinio dve kneževine i stvorio *Velikomoravsku kneževinu*, dok je Pribina prebagao Francima, od kojih je na upravu dobio prostore južno od Nitranske kneževine, tzv. Blatensko ili Blatno Kneževstvo sa sedištem u Blatnogradu na Blatnom jezeru, odnosno Blatnoj reci u današnjoj Mađarskoj.

Zavisna kneževina
-----------------

Posle stvaranja Velikomoravske kneževine, Nitranska kneževina je u njoj ostala kao zasebna oblast kojom je upravljao princ prestolonaslednik. Ovakav sistem održao se i posle sloma Velike Moravske sve do 1108. godine, kada je kneževina rasformirana. U tom periodu nalazila se u sastavu:

* Velikomoravske kneževine (833-925)
* Kneževine (925-1000) i Kraljevine (1000-1001) Mađarske
* Kneževine (1001-1025) i Kraljevine (1025-1030) Poljske
* Kraljevine Mađarske (1030-1108)

Vidi još
--------

* Velikomoravska kneževina
* Pribina (nitranski knez 825-830, blatenski knez oko 840-861)
	+ Kocelj (blatenski knez 861-874)
* Nitra
* Devinski Grad
* Bratislava
* Istorija Slovačke
* Grb Slovačke

Eksterni linkovi
----------------

* Mapa kneževine
* Mapa kneževine
* Mapa kneževine
* Mapa kneževine
* Mapa kneževine
* Mapa kneževine Arhivirano 2014-02-18 na Wayback Machine-u
* Mapa kneževine
* Mapa kneževine Arhivirano 2013-09-23 na Wayback Machine-u
* Mapa kneževine
**Lazar Manojlović** bio je prosvjetni radnik, novinar, publicista i istaknuti borac za ljudska prava iz Bosne i Hercegovine.

Život
-----

Lazar Manojlović je rođen 1934. godine u Velikoj Obarskoj kod Bijeljine od oca Jovana i majke Radosave a umro je 
2. marta 2016. godine. Odrastao je u siromašnoj porodici sa osamnaestero djece. O svome kućnom vaspitanju kaže:

> Moji roditelji su me vaspitali da volim ljude kada nisam ni znao da postoji nešto drugo nego čovjek, taj komšija. Tada smo učeni da budemo i ostanemo pošteni.
> 
> 

Tokom rata u BiH početkom 1990-ih, Manojlović se istakao suprotstavljanjem onima koji su provodili etničko čišćenje u Bijeljini. Riskirajući vlasiti život uspio je spasiti nekoliko Bošnjaka iz logora smrti u Batkoviću.

Manojlović je bio član Helsinškog odbora za ljudska prava u Bosni i Hercegovini. 2008. je dobio pečat grada Padove i u njegovu čast je posađena maslina u «Parku pravednika širom svijeta», utemeljenom radi širenja kultura mira i čuvanja uspomene na hrabre ljude iz cijelog svijeta koji su se suprotstavili genocidima prošlog stoljeća.

Vanjske veze
------------

* Lazar Manojlović: Stid me![*mrtav link*]
Saz
**Saz** (perz. ساز‎ *sāz*) je drevni muzički instrument iz grupe tambura.

Poreklo saza
------------

O poreklu saza postoje različite informacije. Smatra se da je poreklom iz Irana a da je na prostore Balkana dospeo ili tokom 9. veka  ili tokom 15. veka pošto je Balkansko poluostrvo većim delom pripalo Osmanskom carstvu.

Po nekima se saz na teritoriji Bosne i Hercegovine pojavljuje tek u 15. veku dolaskom Osmanlija.

> Nacionalno svojatati sevdalinku i saz (kao što se to dešava danas u slučaju islamskog življa) ili ih nacionalno odbacivati (kako to danas čini pravoslavni i katolički živalj), spada u najveće paradokse istorije muzike.
> 
> – Đakon Vladimir Savić u tekstu „O porijeklu saza i sevdalinke"

Vrste
-----

Saz ima najčešće šest žica, međutim, broj žica može biti i veći - osam, dvanaest, pa čak i više, ovisno o volji graditelja ili interpretatora. Saz i šargija su bili prošireni po urbanim sredinama Bosne i Hercegovine. Često se saz poistovjećuje sa šargijom, a ustvari radi se o dva različita instrumenta. Šargija ima kratku dršku, a saz dužu dršku. Međutim, to nije najvažnija niti presudna razlika između njih. Glavna razlika je u perdetima - pragovima, koji su drugačije postavljeni kod saza nego kod šargije. Zbog toga su i tonovi koji se poslije dobijaju drugačiji. Sazevi su ukrašavani sa srebrom, tako što su se vezli ornamenti srebrenom žicom i kitili sa biserima. Ukrašeni sazevi su se u našim narodnim pjesmama nazivali 'sedefli tambura', 'biserli tambura', 'tamburica bisernica', 'bisernica' i drugo.

Sazlije
-------

Među istaknutim sazlijama u BiH su Selim Salihović, Muhamed Mešanović - Hamić i Šukrija Trako, koji je napisao i knjigu o sazu, "Saz u Bosni" (Visoko: Institut sevdaha - Fondacija Omera Pobrića, 2003). Adi Lukovac, pionir elektronske muzike u Bosni i Hercegovini, često je provlačio motive saza u svojoj muzici. Sviranje više sazlija istovremeno naziva se sviranje (kucanje) u *takum*u.

Vidi još
--------

* Sevdalinka
* Šargija

Vanjske veze
------------

***Saz*** na Wikimedijinoj ostavi

* Pavle Vujisić svira u saz peva pesmu Teško meni u Sarajevu u filmu Sećaš li se Doli Bel
* Internet sajt o poreklu saza Arhivirano 2010-05-17 na Wayback Machine-u
* O sazu Arhivirano 2010-06-16 na Wayback Machine-u
* Saz i sevdalinka
**Li Maozhen** (kineski: ) (856–17. maj 924), rođen kao **Song Wentong** (宋文通), kurtoazno ime **Zhengchen** (正臣), formalno **Princ Zhongjing od Qina** (秦忠敬王), bio je osnivač i jedini vladar Qija (901–924), jedne od kineskih država iz Pet dinastija i Deset kraljevstava. Pred kraj dinastija Tang, odnosno u vrijeme vladavine njenog pretposljednjeg cara cara Zhaozonga, postao je moćni gospodar rata sa sjedištem u Fengxiangu (鳳翔, današnji Baoji u Shaanxiju), a neko vrijeme je i pod svojim nadzorom držao carski dvor. Njegovu moć su, međutim, nagrizli porazi u sukobima sa suparničkim gospodarima rata kao što su Wang Jian (koji će kasnije osnovati državu Raniji Shu) i Zhu Quanzhong (koji će kasnije osnovati dinastiju Kasniji Liang). Kada je Zhu 907. uzurpirao prijestolje dinastije Tang i osnovao Kasniji Liang, Li Maozhen mu se odbio pokoriti i nastavio je vladati koristeći titulu princa od Qija i ime ere dinastije Tang; njegova teritorija se kasnije, pak, smanjivala uslijed ratova sa Ranijim Shuom i Kasnijim Liangom. Kada je dinastija Kasniji Liang svrgunuta od strane od nove dinastije Kasniji Liang, čiji se car Zhuangzong proglasio legitimnim nasljednikom Tanga, Li Maozhen mu se pokorio kao sizeren, nakon čega je dobio novu titulu Princ od Qina 924. Ubrzo nakon toga je umro, i naslijedio ga je sin Li Jiyan kao vojni guverner (*jiedushi*) Fengxianga, ali nije naslijedio prinčevske titule (iako će kasnije postati princ od Qina), pa se to tradicionalno smatra krajem Qija kao samostalne države.

Izvori
------

1. ↑  *Historija Pet dinastija*, vol. 132.
2. 1 2  Academia Sinica Chinese-Western Calendar Converter.
3. ↑  *Short Explanation of the Newly Discovered Tombstone of Li Maozhen, Tang's Prince of Qin* Arhivirano 2012-12-22 na Archive.is-u.
4. ↑  *Zizhi Tongjian*, vol. 262.
5. ↑  *Zizhi Tongjian*, vol. 266.
6. ↑  Početak Li Maozhenove vladavine kao princa od Qija ovisi o različitom tumačenju pojma "vladavina." Li Maozhen je titulu princa od Qija dobio od strane cara Zhaohonga od Tanga 901. godine, ali tek kao vazal. Kada je godine 907. dinastija Tang okončana pošto je Zhu Quanzhong svrgnuo Zhaozongovog sina cara Ai, Li Maozhen, kao i još nekoliko dotadašnjih vazala, su odbili priznati Zhuovu dinastiju Kasniji Liang. Stoga se od tog trenutka može smatrati nezavisnim vladarom.

* *Historija Pet dinastija*, vol. 132.
* *Nova historija Pet dinastija*, vol. 40.
* *Zizhi Tongjian*, vols. 256, 257, 258, 259, 260, 261, 262, 263, 264, 265, 266, 267, 268, 269, 270, 271, 272, 273.

| Kinesko plemstvo |
| --- |
| **Nova titula** | **Princ od Qija/Qina**901-924 | **pokorio se dinastiji Kasniji Tang** |
| Prethodi:**Car Ai od Tanga** | **vladar Kine (Zapadni Shaanxi) (*de jure*)**907–924 | Slijedi:**Car Zhuangzong od Kasnijeg Tanga** |
| Prethodi:**Li Changfu** | **vladar Kine (oblast Baoji) (*de facto*)**887-924 | Slijedi:**Li Jiyan** |
**Društvo trostruke devetke** (TNS), osnovano 1978. godine je dobrovoljno udruženje pojedinaca koji su postigli rezultat jednak ili veći od 99,9-og percentila na nekom od prethodno utvrđenih standardizovanih, profesionalnih testova inteligencije pod nadzorom psihologa. Rezultat koji iskazan kao IQ iznosi 149 ili više sa standardnom devijacijom od 16 poena, odnosno 146 ili više sa SD 15. Poređenja radi, Mensa, poznatije i veće društvo za ljude sa visokim koeficijentom inteligencije prima u članstvo one koji postignu rezultat IQ 132 SD16, odnosno 130 SD15.

U 2007. godini, Društvo Trostruke Devetke ima oko 500 članova iz 30 zemalja od kojih je većina iz SAD. Društvo izdaje časopis po imenu Vidja (reč iz Sanskrita koja označava uvid, vid). Časopis sadrži članke iz najrazličitijih oblasti koje pišu članovi. Članovi održavaju kontakt putem internet foruma, nedeljnog četa i živih susreta.

Društvo je zasnovano na demokratskim principima i podržava slobodno izražavanje stavova svojih članova. U Preambuli Statuta Društva se kaže:

> Društvo trostruke devetke je posvećeno prijateljstvu, komunikaciji, avanturi intelektualnog istraživanja i većem ostvarenju potencijala pojedinaca. Društvo ne zabranjuje predstavljanje skupa pogleda jedne osobe drugoj, niti postavlja bilo kakav skup pogleda pred svoje članove kao obavezan. Društvo će nastojati da izbegne izdvojenost puke ekskluzivnosti. Vodeće načelo Društva je demokratsko i kolegijalno, a ne hijerarhijsko. Društvo ostaje otvoreno za inovacije i razvoj.
> 
> – Društvo trostruke devetke

Vidi još
--------

* Mensa

Spoljašnje veze
---------------

* Društvo Trostruke Devetke zvanični sajt
* Društva visokog koeficijenta inteligencije i testovi koje prihvataju za učlanjenje
* Ostala udruženja visokog koeficijenta inteligencije na internetu Arhivirano 2007-04-17 na Wayback Machine-u
* Smarter than 99,9 % of the rest of us, Jack Cox, 21. VI 2005
**Savski most**, poznat i kao **Novi savski kolni most** ili **Savski pješački most**, jedan je od mostova na Savi u Zagrebu. Sagrađen je 1938. prema projektu Milivoja Frkovića, na mjestu starijeg Crvenog mosta, kao čelična punostijena kontinuirana gredna konstrukcija. Iznad dva čelična nosača (razmaknuta 5,8 m) izrađena je armiranobetonska ploča kolnika koja zajedno sa svojim konzolama daje ukupnu širinu mosta od 9 m. Niveleta mosta je konveksna krivulja s krajnjim uzdužnim padom od 1,65 %, a tu zaobljenost prati i linija intradosa, zbog čega je dobiven oblikovno skladan most. Konstrukcija mosta je izrazito vitka (1:21), uzimajući u obzir visinu nosača od 250 cm. Za gradnju mosta korišten je čelik kvalitete St44, problematičan za zavarivanje debelih lamela debljine 95 mm, no usprkos tome pomoću provođenja zavarivanja uz predgrijavanje postignuta je izuzetna kvaliteta zavara koja odgovara korištenom čeliku. Zbog potpunog sprezanja s čelikom, dokazana nosivost armiranobetonske ploče je kasnije premašila je svoju predviđenu ulogu pukog prijenosa opterećenja. Sve navedeno učinilo je most iznimnim ostvarenjem, zapaženim i u svjetskoj stručnoj literaturi. Most je 1975. stavljen je pod spomeničku zaštitu. Danas služi pješačkom i biciklističkom prometu jer je ostale uvelike povećane prometne potrebe tog područja preuzeo Jadranski most u njegovoj blizini.

Povezano
--------

* Zagrebački savski mostovi

Literatura
----------

***Savski most (Zagreb)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Crnobrnja, Neven (2005): "Zagrebački savski mostovi", *Građevinar*, 57 (12), str. 977-985.

| * p
* r
* u
Zagrebački mostovi na Savi |
| --- |
| 
* Most Zaprešić
* Podsusedski most
* *Most Jankomir-Rakitje*
* Jankomirski most
* *Most Savska Opatovina-Lučko*
* *Most Prečko-Lučko*
* *Jarunski most*
* Jadranski most
* Savski most
* Stari željeznički most†
* Novi željeznički most
* *Most Cvjetno naselje-Kajzerica*
* *Pješački most Cvjetno naselje-Hipodrom*
* Most slobode
* *Most Bundek-Trnje*
* Most mladosti
* Crveni most†
* *Most Vojarna-Toplana*
* Željeznički most Sava-Jakuševec
* *Most Mičevec*
* Domovinski most
* Most Sava-Ivanja Reka

 |
| Napomene: bivši† • *planirani* |
**Leonid Danilovič Kučma** (rođen 9. kolovoza 1938.) bio je zastupnik u Ukrajinskom parlamentu (Verhovnoj Radi) od 1990. do 1992. a 1992. godine postaje ukrajinskim premijerom. Već se iduće godine povlači s te funkcije te se 1994. uspješno kandidira za predsjednika države. Prilikom kandidature glasačima je obećao razviti gospodarstvo u zemlji obnavljanjem veza s Rusijom, te provođenje gospodarskih reformi.

Predsjedničko razdoblje
-----------------------

Leonid Kučma 1994. postaje predsjednikom Ukrajine, čiju je dužnost dotad obnašao Leonid Kravčuk. Na početku svoga prvog mandata Kučma sklapa *Sporazum o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu* s Rusijom, te vodi pregovore s državama CIS-a (*Commonwealth of Independent States*, odnosno *Udruženje Nezavisnih Zemalja* bivšega Sovjetskog Saveza), a to su: Armenija, Azerbajdžan, Bjelorusija, Gruzija, Kazahstan, Kirgistan, Moldavija, Rusija, Tadžikistan i Uzbekistan. Potpisuje i ugovor o partnerstvu s NATO-om te povećava mogućnost ulaska zemlje u alijansu.

Ponovno biva izabran za predsjednika 1999. godine, no popularnost mu naglo pada nakon navodnog sudjelovanja u korupcijskim skandalima, i tada se još više okreće Rusiji kao novom važnom partneru. Često je prozivan za restrikcije novinarske slobode, a protivnici su ga optužili za upletenost u ubojstvo novinara Georgija Gongadzea 2000. što je on zanijekao. Kučmin premijer od 2002. do početka 2005. bio je Viktor Janukovič.

Kučmina uloga u izbornoj krizi 2004. nije u potpunosti jasna. Nakon drugog izbornog kruga ispostavilo se da je proruski predsjednički kandidat Janukovič prevarom pobijedio, te su oporba i strani promatrači odbacili rezultate glasovanja. Ubrzo nakon toga uslijedila je Narančasta revolucija. Tada su Viktor Janukovič i Viktor Medvedčuk, čelni čovjek predsjedničkog ureda, hitno zatražili od Kučme da proglasi alarmantno stanje i podupre Janukovičevu inauguraciju. Kučma je zahtjev odbio nakon razgovora s Vladimirom Putinom, nakon čega ga je Janukovič javno optužio za izdaju. No, usprkos prethodnim potezima, Kučma nije htio službeno udaljiti Janukoviča s premijerskog položaja, čak ni nakon što je vlada izglasala nepovjerenje njegovu kabinetu u prosincu 2004. 

Ubrzo nakon tih kriznih događaja Leonid Kučma napušta zemlju, te se ponovno vraća u proljeće iduće godine. Tada ukrajinsko Državno odvjetništvo pokreće kriminalnu istragu protiv njega i članova njegove administracije u vezi s ubojstvom novinara Georgija Gongadzea. 23. siječnja 2005. godine Kučma službeno prestaje obnašati predsjedničku dužnost, a njegovo mjesto preuzima prozapadno orijentirani Viktor Juščenko.

Veze
----

* Slučaj Gongadze

Vanjske veze
------------

***Leonid Kučma*** na Wikimedijinoj ostavi

* Ukrajinsko Ministarstvo vanjskih poslova
* Vlada Republike Ukrajine
* Službena stranica sadašnjeg predsjednika Viktora Juščenka
* () *Yushchenko Won the Competition of Personalities* (Kuchma's 2005 interview for Russian *Vremia Novostey* newspaper)

| * p
* r
* u
Predsjednici Ukrajine |
| --- |
| 
* Leonid Kravčuk
* Leonid Kučma
* Viktor Juščenko
* Viktor Janukovič
* Oleksandar Turčinov (v. d.)
* Petro Porošenko
* Volodimir Zelenskij

 | Standarta predsednika Ukrajine |
**Operacija Odron** (nem. Steinschlag, Štajnšlag) je bila zajednička operacija Vermahta i snaga NDH protiv partizana u Lici. Vođena je od 30. marta do 4. aprila 1944. godine.

Ovom operacijom osujećen je partizanski napad na Prozor (kod Otočca), koji je bio u toku. Protivnapad legionarskih i ustaških snaga od Otočca na jedinice 35. divizije u rejonu Prozora ubrzo se razvio u ofanzivu jakih neprijateljevih snaga na slobodnu teritoriju Like.

Plan
----

Opći plan neprijateljeve operacije za 31. mart bio je ovakav: s Izviđačkim odredom 392. divizije, 3. bataljonom 846. puka, 19. ustaškom bojnom i jedinicama za podršku 392. divizije, polazeći iz Otočca, uz sadejstvo 20. ustaške bojne iz Stajnice, napasti partizanske jedinice u Gackom polju i Dabru, brzim prodorima uništavati ih i odbaciti prema Plitvičkim jezerima. Istodobnim djejstvom 32. i 34. ustaške bojne iz Perušića, prema Lešću i preko Čanka, prema Turjanskom, ugroziti lijevi bok partizanskih snaga, ubrzati njihovo izbacivanje iz Gackog polja i čvrsto ovladati pravcem Perušić — Lešće.

Tok operacije
-------------

> Izbijanjem na brdo Um prije naših jedinica koje su se povlačile od Otočca, neprijatelj ih je doveo u dosta težak položaj. Imajući vanredni pregled okolnog prostora sa Uma, vrlo preciznom vatrom artiljerije tukao ih je dok su se povlačile od sjevernog Poduma, preko polja između Škara i Doljana, a potom po južnim padinama otkrivenog Atlinog vrha. Zahvaljujući vrlo vještom rukovođenju Štaba 4. bataljon 3. brigade prebacivao se preko polja u skokovima, između vatrenih udara artiljerije, koristeći pri tome ljevke od eksplozija granata na površini zemlje. Razlika u vremenu između pojave zvučnog efekta i same eksplozije granate na cilju za vještog i iskusnog borca, bila je dovoljna da se baci u te rupe, kojima je bilo išarano polje.. Bila je to izuzetna ratna scena, koja se ne zaboravlja ni poslije toliko proteklih godina.
> 
> – Bogdan Mamula

Izvori
------

1. ↑
2. ↑  Bogdan Mamula: TREĆA PRIMORSKO-GORANSKA UDARNA BRIGADA (Druga brigada 35. divizije)

Vidi još
--------

* Spisak antipartizanskih operacija u NDH
* Spisak osovinskih operacija u Jugoslaviji
* Ofanziva NOVJ u Lici 1943.

Literatura
----------

* Petar Kleut: JEDANAESTI KORPUS NOVJ, Vojnoizdavački i novinski centar, Beograd 1987.
* Bogdan Mamula: TREĆA PRIMORSKO-GORANSKA UDARNA BRIGADA (Druga brigada 35. divizije), Vojnoizdavački i novinski centar, Beograd 1990.
* Petar Kleut: 35. LIČKA DIVIZIJA, Vojnoizdavački zavod, Beograd 1970

Vanjske veze
------------

* Operation "Steinschlag"

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **bitkama i ratovima** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
|  |
| --- |
|  |

**Šeikat Kutaibi** (arapski: م**شيخة القطيبي** = *Mašjakhat al-Kutajbi*, engleski: *Qutaibi Sheikhdom*) bio je plemenski šeikat formalno podređen Emiratu Dala, i u svemu je dijelio sudbinu Dale. Tako je i on bio vazalna feudalna država Britanskog Carstva koja je postojala od kraja 19. st. do 1967. godine na jugu Arapskog poluotoka istočno od luke Aden. Danas je teritorij ovog bivšeg šeikata dio jemenske muhafaze Ad Dali.

Historija
---------

Šeikat Kutaibi, prostirao se na jugu Emirata Dala uz planinski masiv Radfan (najviši vrh 1867 m) tu je živjelo pleme *Kutaibi*. Iako formalno pod vlašću emira iz Dale ovaj planinski kraj zapravo nitko osim njih nije kontrolirao.
Njihov tradicionalni izvor prihoda bio je naplaćivanje prolaza karavanima koji bi išli iz Adena za Meku preko svog teritorija, - blizu grada Dala). Kad im je to onemogućeno 1960-ih  osnivanjem nove britanske kolonijalne tvorevine Federacije Arapskih Emirata Juga i carinske unije između bivših članica Protektorata Aden, pleme Kutaibi (inače vrlo ratoborno) se žestoko usprotivilo tim novim mjerama, te ne samo što su robili karavane već su počeli napadati i britanske snage. 

Osobito su ojačali od 1962. - 1964. kad su se u Južnom Jemenu rasplamsali gerilski pokreti za nezavisnost. Preko njihova teritorija su se ubacivali gerilci i oružje iz Sjevernog Jemena. Njihov lider *Ghalib al-Buzah* zadao je puno muka emirima iz Dale koji su bezuspješno pokušavali povećati svoj utjecaj na taj dio svog emirata, ali isto tako i britanskim vojnicima.  I nakon njegova smaknuća, otpor nije prestao jer je vodsvo preuzeo njegov sin Balil al-Buzah, zbog njihove hrabrosti pleme Kutaibi zvali su *Crveni vukovi*. 

Šeikat Kutaibi postojao je do 1967. kada je ukinut,  te je osnovana Narodna Republika Južni Jemen, koja se ujedinila s Sjevernim Jemenom 22. maja 1990.  u današnju državu Republiku Jemen.

Povezano
--------

* Kolonija Aden
* Protektorat Aden
* Federacija Arapskih Emirata Juga
* Južnoarapska Federacija

Izvori
------

1. 1 2 3  States of the Aden Protectorates (sa portala WorldStatesmen) pristupljeno 14. 02. 2011.
2. ↑  Joseph Kostiner: The struggle for South Yemen, Taylor & Francis, portal Google books

Bibliografija
-------------

* Paul Dresch: *A History of Modern Yemen*.Cambridge, UK: Cambridge University Press, 2000. ()
* R.J. Gavin: *Aden Under British Rule, 1839.-1967.* ()
* WorldStatesmen - Države Protektorata Aden ()

Vanjske veze
------------

* Karta Arapskog poluotoka (1905.-1923.) sa državama Adenskog Protektorata
**Šangajiranje** ili **šangajovanje** (engleski: ) je izraz kojim se opisuje praksa otimanja ljudi u svrhu dobavljanja članova posade na trgovačkim brodovima u 18, 19. i, rjeđe, 20. vijeku. Izraz dolazi od kineske luke Šangaj koja je bila jedno od najčešćih odredišta brodova na koje se dovlačilo otete ljude. Poticaj takvoj praksi je pružio razvoj prekooceanske trgovine, koja se u tom periodu gotovo isključivo oslanjala na jedrenjake koji su tražili brojne posade; duga putovanja, naporan rad, izloženost gladi, žeđi, bolestima kao i rizici od potapljanja su rad na brodu činili neprivlačnim, odnosno stvarali kronični nedostatak radne snage za brodovlasnike. Taj problem - koji je postao još veći nakon postepenog ukidanja ropstva u 19. vijeku - se rješavao tako što se potencijalne članove posade tražilo po krčmama i bordelima, gdje bi ih se onesvijestilo, uspavalo ili opilo i potom dovelo na brod; kada bi se osvijestili, brod je obično već odlazio iz luke, te nisu imali nikakvog izbora osim da do kraja putovanja služe brodovlasnicima. Pri tome je kao pravna podloga služio ugovor o djelu sa falsificiranim ili prisilno dobivenim potpisom. Kao luke i gradovi koje su došle na zao glas zbog "šangajiranja" su se isticali London, Hamburg i San Francisco. Šangajiranje je počelo nestajati sa uvođenjem parobroda i moderne pomorske tehnologije, koja je smanjila potrebu za ljudskom posadom. Posljednji put se u značajnoj mjeri pojavilo na Islandu od 1950-ih do 1970-ih zbog nestašice članova posade tamošnjih ribarskih brodova.

Povezano
--------

* Prisilno regrutiranje
* Galiot

Vanjske veze
------------

* Article in San Francisco News Letter February 19, 1881
* Shanghaiing Arhivirano 2007-02-15 na Wayback Machine-u at StupidQuestion.net
* Barbary Coast: San Francisco's Bawdy Paradise, The has section on crimping
* Shanghaied! The 1895 Voyage of the A. R. Tucker Arhivirano 2010-11-27 na Wayback Machine-u - a New Bedford MA account
* An account of crimping for the East India Company in London - 1767 Arhivirano 2013-04-11 na Archive.is-u
**Wŏnsan** (korejski: 원산시) je lučki grad i pomorska baza u Sjevernoj Koreji smješten u provinciji Kangwon, čije je ujedno i središte. Wŏnsan se nalazi na obalama Japanskog mora, a sa svojih 363,127 stanovnika (2008.) je peti najveći grad u Sjevernoj Koreji. Isprva ograničen na lučku i ribarsku djelatnost, Wŏnsan je danas važno industrijsko središte i dom nekoliko različitih tvornica. Godine 2013. objavljeno je kako će Wŏnsan postati ljetna destinacija s odmaralištima i zabavnim programom.

Historija
---------

Grad je nastao negdje oko 1800. godine, a sama luka je otvorena oko 1880. godine, kada je bila znana i po ruskom nazivu **Port Lazarev**. Tokom japanske okupacije, grad je nosio ime **Gensan**. Japanci su grad povezali s Pjongjangom i Seoulom i masovno ga industrijalizirali tako da je on postao jedno od glavnih pomorskih središta Japanskoga mora.

Geografija
----------

Grad zauzima površinu od 269 km2, a smješten je na najzapadnijem dijelu Japanskog mora. Zapadno od grada nalaze se brda Changdok i Naphal, dok je na jugu smještena planina Kŭmgang. Obalno područje grada ima 20-ak manjih otoka. 

### Klima

| **Klimatološki medijani za Wŏnsan** |
| --- |
| Mjesec | jan-sij | feb-velj | mar-ožu | apr-tra | maj-svi | jun-lip | jul-srp | aug-kol | sep-ruj | okt-lis | nov-stu | dec-pro | godina |
| Srednji maksimum (°C) | 2 | 4,7 | 10 | 16,5 | 20,9 | 24,6 | 26,7 | 27,3 | 23,1 | 18,9 | 11,2 | 4,6 | **15,8** |
| Srednja dnevna (°C) | −1,8 | 0,4 | 5,8 | 12,1 | 16,5 | 20,8 | 23,9 | 24,5 | 19,7 | 14,6 | 7,3 | 1 | **21,1** |
| Srednji minimum (°C) | −5,5 | −3,6 | 1,7 | 7,7 | 12,2 | 17,1 | 20,9 | 21,4 | 16,3 | 10,5 | 3,6 | −2,6 | **8,3** |
| Precipitacija (mm) | 36,8 | 25,3 | 23,1 | 40,8 | 80,1 | 135,1 | 280,2 | 211,1 | 213,1 | 120,1 | 55,9 | 27,8 | **12494** |

Gospodarstvo
------------

Wŏnsan je važno industrijsko sjedište, mada je većina djelatnosti vezana uz pomorstvo i ribarstvo. U gradu se nalaze tvornica preradu hrane i tvornica cementa, brodogradilište te tvrtka specijalizirana za kemijski inženjerning.

Promet
------

Grad ima dobru prometnu povezanost s ostatkom zemlje, ali i stranim zemljama. Zračna luka Wŏnsan služi i u civilne i vojne svrhe. Iz Wŏnsana isplovljava jedini trajekt koji direktno spaja Sjevernu Koreju i Japan, a gradom prolazi i željeznica koja ga spaja direktno s Pjongjangom.

Gradovi pobratimi
-----------------

* Meksiko Puebla, Meksiko
* Rusija Vladivostok, Rusija

Vanjske poveznice
-----------------

* North Korea Uncovered Arhivirano 2012-01-14 na Wayback Machine-u, (North Korea Google Earth) a Google Earth map of Wonsan's cultural, economic, political, military infrastructure, and tourist locations and facilities.
* The Wŏnsan Operation, October 1950 - Korean War amphibious assault ordered by General Douglas MacArthur
* Google Earth images of Wŏnsan Arhivirano 2007-08-08 na Archive.is-u, including one of Kim Jong Il's palaces, a military airfield, and the ferry Mangyongbong-92
* 
* City profile of Wonsan
**Piter Nort** (engl. , 11. maja 1957. kao Alden Braun) je kanadski pornografski glumac, reditelj i producent. Jedan je od najpoznatijih porno glumaca svih vremena, sa karijerom koja se proteže na tri decenije.

Njegov zaštitni znak je ogromna količina sperme koju proizvodi prilikom ejakulacije, tolika da je u periodu sa početka karijere bila oko 8-10 puta veća od prosečne. Džena Džejmson potvrđuje da se radi o pravoj ejakulaciji, bez trikova koji se koriste u te svrhe. Njegove ejakulacije obično traju oko 20-30 sekundi.

Obrezan je i ima jedan od najvećih penisa u porno industriji (21,6 cm dužine i 15 cm u obimu). Pojavio se u više od 1.600 porno filmova (od kojih su neki kompilacije koje koriste ranije snimljene scene). Na početku karijere pojavljivao se i u gej filmovima.

Takođe je poznat i po savršeno oblikovanom telu, čak i u svojim pedesetim, što je rezultat upornog vežbanja i zdravog načina života.

Režirao je preko 70 filmova, najčešće iz serije „Severni pol" (engl. ) i „Analni zavisnici" (engl. ).

Eksterni linkovi
----------------

***Peter North*** na Wikimedijinoj ostavi

* Peter North na sajtu IMDb
|  |
| --- |
|  |

**Sultanat Gornji Avlaki** (arapski: سلطنة العوالق العليا = *Saltanat al-Avalak al-Ulja*, engleski: *Upper Aulaqi Sultanate*) bio je vazalna feudalna država Britanskog Carstva koja je postojala od 1890 do 1967 godine na jugu Arapskog poluotoka istočno od luke Aden, kao dio **Protektorata Aden**. Danas je teritorij ovog bivšeg sultanata dio jemenske Muhafaze Šabva.

Prijestolnica ovog sultanata bio je Nisab.

Historija
---------

Sultanat Gornji Avlaki odvojio se od Šeikata Gornji Avlaki i Sultanata Donji Avlaki još u 18. vijeku. 
Sultanat Gornji Avlaki je potpisao ugovor o zaštiti s Britanijom 1890 godine i postao dio Protektorata Aden 1890. Sultanat Gornji Avlaki je 1960-ih bio jedan od osnivača novosvorene britanske kolonijalne tvorevine Federacije Arapskih Emirata Juga, te zatim od juna 1964 i Južnoarapske Federacije. 
Posljednji sultan ove feudalne države bio je *Avad Salih ibn Al Avlaki*, on je razvlašćen 29. novembra 1967  kad je ukinut Sultanat Gornji Avlaki, te osnovana Narodna Republika Južni Jemen, koja se ujedinila s Sjevernim Jemenom 22. maja 1990 u današnju državu Republiku Jemen.

Sultani Sultanata Gornji Avlaki
-------------------------------

* Munasar,- .... - ....
* Farid ibn Munasar,- .... - ....
* Abd Alah ibn Farid,- .... - 1862.
* Avad ibn Abd Alah,- 1862. - septembar 1879.
* Abd Allah ibn Avad,- 1879. - 11. novembar 1887.
* Salih ibn Abd Alah,- decembar 1887. - 1935
* Avad ibn Salih Al Avlaki,- 1935. - 29. novembar 1967.

Pogledajte i ovo
----------------

* Protektorat Aden
* Kolonija Aden
* Federacija Arapskih Emirata Juga
* Južnoarapska Federacija

Bibliografija
-------------

* Paul Dresch: *A History of Modern Yemen*.Cambridge, UK: Cambridge University Press, 2000. ()
* R.J. Gavin: *Aden Under British Rule, 1839.-1967.* ()
* Tom Little: *South Arabia: Arena of Conflict*. London: Pall Mall Press, 1968. ()
* WorldStatesmen - Države Protektorata Aden

Izvori
------

1. 1 2 3 4  States of the Aden Protectorates (sa portala WorldStatesmen) pristupljeno 14. 02. 2011.

Vanjske poveznice
-----------------

* Karta Arapskog poluotoka (1905.-1923.) sa državama Adenskog Protektorata
**Najteža logička zagonetka na svijetu** (eng. **The Hardest Logic Puzzle Ever**) je logička zagonetka i misaona vježba za koju se mora naći rješenje a koju je predstavio američki filozof i logičar George Boolos kada je 1996. objavio članak u *The Harvard Review of Philosophy*. Boolosov članak uključuje nekoliko načina kojima se može riješiti problem. Zagonetka je sljedeća:

> Tri boga–A, B, C–se zovu Istina, Lažan i Nasumičan. Istina uvijek govori istinu, Lažan uvijek govori laži dok Nasumičan govori ili istinu ili laži sasvim nasumično. Vaš je zadatak utvrditi identitete A, B i C time da im se postavi tri da-ne pitanja; svako pitanje se može postaviti samo jednom bogu. Bogovi razumiju engleski, ali će odgovoriti na svojem vlastitom jeziku, u kojem su riječi za *da* i *ne* ustvari *da* i *ja*, ali ne znate kojim redoslijedom. Ne znate koja riječ znači što.
> 
> 

Boolos daje sljedeće pojašnjenje: jednog boga možete pitati više od jednog pitanja; pitanja mogu ovisiti o prethodnim odgovorima dok Nasumični odgovara po principu nasumičnosti bacanja novčića: ako je pismo, odgovara sa "da", a ako je rep odgovara sa "ne".

Rješenje
--------

Boolos postavlja pitanje:

> Da li *da* znači *da* ako i samo ako si ti Istina, ako i samo ako je B Nasumičan?
> 
> 

Alternativno:

> Je li jedan dio sljedećih tvrdnji istinit: ti si Lažan, *da* znači *da*, B je Nasumičan?
> 
> 

Roberts (2001) i Rabern i Rabern (2008) primjećuju da se rješenje zagonetke može pojednostaviti uz pomoć proturječnosti. Ključ rješenja je da se, za svako da-ne pitanje, postavi Istini i Lažnom pitanje.

> Da te pitam ovo pitanje, bi li odgovorio *ja*?
> 
> 

Jedan je primjer sljedeći:

> Da li se Rim nalazi u Italiji? Da li *da* znači da ako si ti Istina, a ako je B Nasumični? Da li je *da* da ako se Rim nalazi u Italiji?
> 
>

Vidi još
--------

* Problem lisice, guske i vreće graha
* Zagonetke prijelaza rijeke

Izvori
------

1. ↑  Boolos, George (1996). „The hardest logic puzzle ever". *The Harvard Review of Philosophy* **6**: 62–65. Arhivirano iz originala na datum 2012-06-22. Pristupljeno 2016-04-15.

Eksterni linkovi
----------------

* Richard Webb. Three gods, three questions: The Hardest Logic Puzzle Ever. (New Scientist, Volume 216, Issues 2896–2897, 22–29 December 2012, str. 50–52.)
* Tom Ellis. Even harder than the hardest logic puzzle ever.
* Stefan Wintein. Playing with Truth. Arhivirano 2016-05-13 na Wayback Machine-u
Slikovni prikaz Isusove izreke na staklu crkve u Njemačkoj.
**Neka mrtvi pokopaju mrtve** je Isusova izreka koja se nalazi u kanonskim jevanđeljima po Mateju (8:19-22) i Luki (8:57-63).

Ovom izrekom Isus je poručio kako nema preče obaveze od objave kraljevstva Božjeg.

Izreka
------

### Po Mateju

> I pristupivši jedan književnik reče mu: Učitelju! Ja idem za tobom kud god ti pođeš. Reče njemu Isus: Lisice imaju jame i ptice nebeske gnezda; a Sin čovečiji nema gde glave zakloniti. A drugi od učenika njegovih reče mu: Gospode! Dopusti mi najpre da idem da ukopam oca svog. A Isus reče njemu: Hajde za mnom, a ostavi neka mrtvi ukopavaju svoje mrtvace.
> 
> – Evanđelje po Mateju, 8:19-22 (prevod Vuk Karadžić)

### Po Luki

> I dok su išli putem, neko mu reče: ići ću s tobom kud god ti pođeš. Isus mu pak reče: lisice imaju jame i ptice nebeske gnezda, a Sin čovečiji nema gde da nasloni glavu. A jednom drugom reče: hajde za mnom. Ali on reče: Gospode, dozvoli mi da prvo odem i sahranim svoga oca. Reče mu: ostavi mrtve neka sahranjuju svoje mrtvace, a ti idi i objavljuj carstvo Božije. A reče i treći: ja ću za tobom, Gospode; ali mi prvo dozvoli da se oprostim sa svojim domaćima. Isus mu pak reče: za carstvo Božije nije niko ko stavi svoju ruku na plug pa se osvrće natrag.
> 
> – Evanđelje po Luki, 9:57-62 (prevod Emilijan Čarnić)

Tumačenja
---------

Isus je često govorio da oni koji slede njegovo učenje imaju „život", dok je uobičajeno stanje čoveka nazivao „smrću". U Jovanovom jevanđelju Isus kaže: „Ja sam vaskrsenje i život: koji vjeruje u mene ako i umre, živjeće." (Jovan 11:25) Ili: „Ko moju reč sluša i veruje onome me je poslao, ima život večni, i ne dolazi na sud, nego je prešao iz smrti u život." (Jovan 5:24).

Isus poziva ljude u novi život u kojem više nema smrti. Učenik želi slijediti Isusa nakon što izvrši svoje obaveze, no odluka za Isusa je ili sada ili nije odluka. Isus traži da učenik ne iskaže dužno poštovanje pokojniku i to ocu. Pokopati mrtve je bila jedna od najsvetijih dužnosti Židova. Isus traži da se zbog njega prekinu sve veze i sve brige ovog svijeta i to odmah.

Postoji i tumačenje da otac mladića nije bio mrtav, već na samrti. Isus je učenikovu želju da ostane kraj oca smatrao opravdanjem da se izbegne važnija misija propovedanja evanđelja.

Izvori
------

1. ↑  „Isusove savlažnjive izjave 2". Arhivirano iz originala na datum 2016-09-07. Pristupljeno 2013-03-02.
2. ↑  Why Did Jesus Say, 'Let the Dead Bury Their Own Dead' (Matthew 8:22)?

Vidi još
--------

* Isusove izreke
**Bitka u Svolderu** je pomorska bitka koja se u septembru 999. ili 1000. odigrala u Baltičkom moru između flote norveškog kralja Olafa Tryggvasona na jednoj, i združene flote danskog kralja Svena I Rašljobrada, švedskog kralja Olafa i pobunjenih norveških jarlova Lade pod Eirikom Haakonarsonom na drugoj strani. Historičari kao povod za sukob obično navode nastojanje mladog kralja Olafa silom pokrsti Norvešku, odnosno centralizira vlast ukidanjem dotadašnjih malih kraljevstava; time je stvoreno nezadovoljstvo, odnosno ustanak koje su iskoristili Olafovi susjedi i suparnici. Olafova je flota bila uhvaćena u zasjedu kada se vraćala sa južne (pomeranske) obale Baltika, gdje je pokušavao pronaći saveznike. Tom prilikom je uništena, a Olaf je poginuo. Norveška je nakon toga podijeljena između Svena i Olafa, odnosno njihovih vazalnih vladara Eirika i Sveina Haakonarsona.

Bitka je kasnije bila čest motiv u nordijskim sagama i kulturi.

Vanjske veze
------------

* Heimskringla account Arhivirano 2006-06-21 na Wayback Machine-u (Starting from 108. Conspiracy Against King Olaf)
* Mesta account Arhivirano 2012-12-09 na Archive.is-u
**Savez srpskih opština** predstavlja savez opština iz Federacije Bosne i Hercegovine sa većinskim srpskim stanovništvom. Članice saveza su tri opštine iz Livanjskog kantona — Grahovo, Glamoč i Drvar, a trenutno se pregovara sa čelnicima opštine Petrovac iz Unsko-sanskog kantona, kako bi i ta opština postala članica saveza. Prva sjednica je održana u Grahovu, a planirano je da se sjednice održavaju svaki mjesec u drugoj opštini.

Djelovanje saveza
-----------------

Djelokrug saveza ogleda se u usklađivanju interesa i poboljšavanju položaja Srba u Federaciji BiH, prvenstveno u Livanjskom kantonu. Srpski predstavnici ovim potezom žele da aktivno učestvuju i ustavnim promjenama u Federaciji BiH i da ih spremno dočekaju. Primarni ciljevi koje su čelnici saveza postavili su, potpisivanje ugovora sa Kliničkim centrom Banja Luka, koji bi omogućio liječenje Srba Livanjskog kantona u Banjoj Luci odnosno Republici Srpskoj. Podnošenje zahtjeva prema Ustavnom sudu Federacije BiH, kako bi grb i zastava Livanjskog kantona proglašeni neustavnim, zbog nezastupljenosti simbola srpskog naroda.

> Smatramo da je položaj Srba u Federaciji BiH, problemi sa kojima se susrećemo svakodnevno, pitanje od opšteg interesa i da bi trebalo da kompletan politički srpski korpus zauzme stav o rešavanju problema Srba u Federaciji, pa i u Livanjskom kantonu.
> 
> 

 Slaviša Mihajlović, predsjednik Saveza srpskih opština

Slike
-----

* Bosansko GrahovoBosansko Grahovo
* GlamočGlamoč
* DrvarDrvar
* Bosanski PetrovacBosanski Petrovac
**Marcus Stephen** je bio predsjednik Republike Nauru od 19. prosinca 2007. Također je i predsjednik Oceanijske federacije za dizanje utega. Stephen je profesionalni dizač utega koji je za svoju zemlju dosad osvojio sedam zlatnih medalja na igrama Commonwealtha.

Sportska karijera
-----------------

U početku svoje sportske karijere Stephen je igrao australski nogomet za lokalnu momčad "Aces", ali je se poslije odlučio baviti dizanjem utega. Godine 1989. osnovana je Nauruska federacija dizanja utega (*Nauru Weightlifting Federation*) kako bi se Stephenu koji je u to vrijeme bio jedini vrhunski dizač utega u državi omogućilo sudjelovanje na međunarodnim natjecanjima.

Godine 1992. sudjeluje prvi put na Olimpijskim igrama u Barceloni. Budući da u to vrijeme Nauru nije imao Olimpijski odbor, Stephen je uzeo samoansko državljanstvo i sudjelovao na OI za tu državu. Godine 1993. na Nauruu je osnovan Olimpijski odbor tako da je Stephen mogao predstavljati svoju zemlju na OI u Atlanti 1996. godine i OI u Sydneyu 2000. godine.

Kada je olimpijska baklja nošena u Sydney, Stephen je ima čast nositi ju na njezinom prolasku kroz Nauru.

Na Igrama Commonwealtha Stephen je ostvario brojne uspjehe, a vjerojatno najveći uspjeh u sportskoj karijeri dosad mu je osvajanje drugog mjesta na Svjetskom prvenstvu u Ateni 1999. godine.

Politička karijera
------------------

Marcus Stephen u parlament Naurua ulazi u svibnju 2003. godine. Tijekom vladavine Renéa Harrisa obnaša dužnost ministra obrazovanja i financija. Članstvom Naurua u Međunarodnoj komisiji za kitolov, Stephen postaje nauruski izaslanik. Predsjednik države postaje 19. prosinca 2007. godine smijenivši Scottya. Njegovim dolaskom na vlast dolazi i svojevrsna generacijska smjena među nauruskim političarima.

Izvori
------

1. ↑  () Službeni rezultati na stanicama Igara Commonwealtha Arhivirano 2002-08-10 na Archive.is-u
2. ↑  „Naura set to welcome Olympic torch" (engleski). ABC News Online. 2000..

***Marcus Stephen*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Predsjednici Naurua |
| --- |
| 
Hammer DeRoburt • 
Bernard Dowiyogo • 
Lagumot Harris • 
Kennan Adeang • 
Kenos Aroi • 
Ruben Kun • 
Kinza Clodumar • 
René Harris • 
Derog Gioura • 
Ludwig Scotty • 
Marcus Stephen • 
Freddie Pitcher • 
Sprent Dabwido • 
Baron Waqa
 |  |
**Raima** (arapski: ريمة) je jedna od 20 jemenskih muhafaza. Ova pokrajina nalazi se u planinama na zapadu Jemena. Raima je nova muhafaza, osnovana u januaru 2004. godine, odvajanjem od muhafaze Sana.

Geografija
----------

Muhafaza Raima ima 394.448 stanovnika, od kojih 98% živi na selu. Muhafaza je relativno blizu glavnog grada Sane (oko 200 km), ali je jedna od najmanjih i najsiromašnijih pokrajina Jemena. To je teško prohodan planinski kraj, bez cesta, u kojem stanovništo živi po kotlinama malobrojnijih vadija, od 2000 do 3000 m nadmorske visine. Površina Raime je 1900 km², a gustoća naseljenosti 208 stanovnika po km². Raima je poljoprivredno-stočarski kraj, poznat po proizvodnji kave, 2004. proizvela je 2629 tona.

Izvori
------

1. ↑  Broj stanovnika Muhafaze Raima, na stranicama citypopulation.de
2. ↑  Governorates of Yemen (na portalu statoids.com)

Vanjske veze
------------

***Raima (muhafaza)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Raymah governorate - Reference Map[*mrtav link*] ()
* Yamen Region, Raymah Governorate, by Helalmaroof

| * p
* r
* u
Jemenske muhafaze |
| --- |
| Zastava Jemena | 
* Adan
* Amran
* Abjan
* Ad-Dali
* Al-Baida
* Al-Hudaida
* Al-Džauf
* Al-Mahra
* Al-Mahvit
* Sana (glavni grad)
* Damar
* Hadramaut
* Hadža
* Ibb
* Lahidž
* Marib
* Raima
* Sada
* Sana
* Šabva
* Taiz

 | Karta Jemenskih muhafaza |
Za ostale osobe s istim imenom, v. Lucius Calpurnius Piso Frugi.
**Lucije Kalpurnije Pizon Frugi** (*Lucius Calpurnius Piso Frugi*, 2. vijek pne.), također poznat i kao **Cenzorin** (Censorinus), bio je rimski političar i historičar koji je pripadao ranim analistima.

Bio je plebs|plebejskog porijekla. Godine 149. pne. je izabran za tribuna, a godine 133. pne. za konzula. Tada je u Italiji ostvario pobjedu nad pobunjenim robovima sa Sicilije u prvom robovskom ratu. Suprotstavljao se Tiberiju Grakhu i njegovim reformama. Godine 120. pne. je izabran za cenzora.

Napisao je Annales, historiju Rima od osnivanja do njegovih dana, u sedam knjiga. Od nje su očuvani samo fragmenti. Livije ga smatra manje pouzdanim od Fabija Piktora, držeći da je bio previše sklon idealizirati i pojednostavljivati prošlost.

Eksterni linkovi
----------------

* Smith, Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology: L. Calpurnius Piso Frugi Arhivirano 2013-01-16 na Archive.is-u

| Političke funkcije
 |
| --- |
| Prethodi: **Gaius Fulvius Flaccus i Publius Cornelius Scipio Aemilianus Africanus**  |  **Konzul Rimske Republike** *zajedno sa Publijem Mucijem Scevolom* 133. pne. | Slijedi: **Publius Popillius Laenas i Publius Rupilius**  |