**Fran Hrčić** (Samobor, 7. listopada 1876. — Samobor, 1. studenoga 1953.), hrvatski dramatičar. Po bitnim je značajkama svoga pregalaštva pripadnikom modernizma, kada je i ostvario kazališnu slavu u Zagrebu, Varaždinu i Osijeku.

Biografija
----------

Hrčić je bio studentom slavistike u Zagrebu, te je 1895. izbačen sa Sveučilišta u Zagrebu zbog spaljivanja madžarske zastave na Trgu bana Jelačića. Potom je bio studentom tehnike u Beču, da bi u konačnici, u Pragu svršio trgovačku akademiju i kasnije radio kao bankarski službenik u Zagrebu i Samoboru. Poslije smrti roditelja bio je ekonomom i ravnateljem štedionice u Samoboru, jedno vrijeme tajnikom Kraljevskoga hrvatskoga zemaljskog kazališta u Zagrebu, te se nakon toga vratio novčarstvu u Samoboru. Kao nestručnjak se je ostvarivao i skladanjem.

Književno stvaralaštvo
----------------------

U hrvatskoj književnosti se javlja u svojoj 20. godini, a godine je 1898. objavio u bečkoj »Mladosti« djelo *Hermova osveta*. Pisao je novele, članke o književnosti, kazalištu, umjetnosti, narodoznanstvu, o samoborskim kulturnim i političkim zbivanjima. Pisao je u novinama i časopisima, Mladoj Hrvatskoj (Prag), Mladosti; Životu (Zagreb), Svjetlosti (Karlovac), Savremeniku, Obzoru, Pokretu, Novostima, Narodnoj starini, u zadarskom je Lovoru tiskao novele. U zagrebačkom kazalištu izvedene su tri njegove drame: *U sumraku*, 22. listopada 1904. *More*, 1906. te *Velika žrtva*, 1911.).

Naslov njegove prve drame (*U sumraku*) podsjeća na *Moć tmine* L. N. Tolstoja, koje je vrjelo pružilo Hrčiću značajno nadahnuće. Radnja te socijalne drame je smještena u slavonsko okruženje.

Antun Gustav Matoš je opisao njegovu dramu *Velikoj žrtvi* riječima:

> Prije svega. Fran Hrčić ne zna pisati. Njegov je jezik jezik palanačkih birokratića i kancelarija.
> 
> – Antun Gustav Matoš, O hrvatskoj književnosti II.

*Enciklopedija* Hrvatskoga narodnoga kazališta u Zagrebu opisuje njegove prve dvije drame riječima: *Oba su teksta pisana vrlo odmjereno i u njima su proračunato naglašeni neki porivi strasti ili pojedine scene u kojima se nazire utjecaj naturalističke dramaturgije. Autor očito bolje poznaje dramsku književnost nego život slavonskog seljaka ili naših ribara o kojima govori u drugoj drami.*

Djela
-----

**Drame**:
* *U sumraku*, 1904.
* *More*, 1906.
* *Zapreka*
* *Velika žrtva*, 1910.
* *Bijeg* (preradba ranije drame Zapreka)

**Komedije**:
* *Ujakova baština*, 1941.
* *Šetnja po krovu*

**Referati**:
* *O uzajamnosti dramske proizvodnje jugoslavenskih autora*

**Članci**:
* *Vraz u Samoboru*
* *Ljudevit Šmidhen*
* *O popravku staroga grada*
* *Gdje je Katančićeva Molbica*, Novosti, 10. listopada 1940.
* *Samoborci na književnom polju*, 1942./1943.

**Sabrana djela**:
* *Drame*, 1936. »po nalogu autorovu« 200 primjeraka tiskanih kod Dragutina Spullera u Samoboru.
* *Komedije*, Samobor, 1997.

Djela o Hrčiću
--------------

* Vanja Radauš, poprsje Frana Hrčića u crkvenom dvorištu u Samoboru.

Izvori
------

1. ↑  Nikola Batušić, *Studije o hrvatskoj drami*, Matica hrvatska, Zagreb, 1999. ISBN 9531505276, str. 208.
2. 1 2  Miroslav Šicel, *Književnost moderne*, Povijest hrvatske književnosti ; knj. 5. Sveučilišna naklada Liber, Mladost, Zagreb, 1978. str. 232.
3. ↑  Antun Gustav Matoš, *O hrvatskoj književnosti II.*, VII. sv. Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti : Liber izdanja Instituta za znanost o književnosti : Izdavačko-knjižarsko poduzeće Mladost, Zagreb, 1973. str. 115.
4. ↑  Pavao Cindrić, ur. *Hrvatsko narodno kazalište : 1894. – 1969.*, Enciklopedijsko izd. Naprijed : Hrvatsko narodno kazalište, Zagreb, 1969. str. 350.

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 68716946
* LCCN: no2007105254
* NKC: jn20000810327

 |