„Peruća" preusmjerava ovdje. Za ostala značenja, v. Peruća (razvrstavanje).
**Perućko jezero** je umjetna akumulacija nastala izgradnjom brane Peruća na rijeci Cetini, te je po veličini treće jezero u Hrvatskoj s površinom od oko 15 km2, a dubinom od 65 m među prva tri (dubina jezera jako varira zbog brane koja u kišnoj sezoni jesen-zima vrši uglavnom akumuliranje vodene mase a u vrijeme ljeta ispuštanje vode). Izgradnjom brane regulirana je sezona poplava za Hrvatačko polje i Sinjsko polje, te rad hidroelektrana Peruća, Đale i Zakučac (najveća hidroelektrana u RH).

Područje jezera prije potapanja je bilo djelomično naseljeno, a priroda na tom području je obilovala šumama, oranicama, livadama i vinogradima a od gospodarskih objekata na rijeci Cetini je u tom području bilo mnoštvo mlinova, stupa, uzgajališta riječnih rakova te čak jedna manja hidroelektrana sagrađena netom poslije Drugog svjetskog rata ali i mnogi mostovi. Na tom zemljištu država je izvršila nacionalizaciju i seljacima iz mjesta Vrlika, Vinalić, Garjak, Kosore, Ježević, Laktac, Dabar, Vučipolje, Zasiok, Bitelić, Rumin, Hrvace, Satrić, Potravlje, Maljkovo, Otišić i Maovice oduzela zemlju većinom bez naknade za izgubljenu vrijednost. Poplavljivanjem tog područja većina stanovništva se premjesila na višlja područja planina Svilaje, Dinare i Debelog brda  a dio stanovnika se odselilo iz ovog kraja. Pri potapanju područja potopljen je i manastir u Dragoviću koji ponekad kod niskih vodostaja izroni iz dubine jezera zajedno sa zidinama mnogih kamenih kuća, staja, mlinova i suhozida.

Tijekom Domovinskog rata pobunjenici su miniranjem pokušali srušiti branu i to za vrijeme najvećeg vodostaja ikad izmjerenog, no zbog specifične izgradnje (jezgra od ilovače) i brze intervencije Hrvatske vojske spriječeno je potopljavanje nizvodnih sela i gubitak ljudskih života. 

Ribolov je razvijen, ali samo za sportske i rekreacijske svrhe. Jezero je poznato i po tome što na njemu zbog izvsnih uvjeta pripreme vrše hrvatski veslači reprezentativci među kojima su osvajači i olimpjiskih i svjetskih medalja.

Zanimljivosti
-------------

Uslijed više uzastopnih dana debelih temperaturnih minusa na jezeru Peruća 16. veljače 2012. godine pojavio se led na gotovo 90% površine po prvi put u svojoj povijesti, premda se jezero u rubnim dijelovima uz obalu znalo i prije zalediti nikada kao tada.

Pogledati još
-------------

* Brana Peruća
* Hidroelektrana Peruća

Izvori
------

1. ↑   Članak Slobodna Dalmacija o zaleđivanju

Vanjske poveznice
-----------------

* Članak o opadanju vodostaja tijekom ljetne suše 2003.[*mrtav link*]

| * p
* r
* u
Hidrografija Hrvatske |
| --- |
| Rijeke | 
Bednja •
Boljunčica •
Bosut •
Cetina •
Česma •
Dobra •
Drava •
Dunav •
Gacka •
Glina •
Glogovnica •
Ilova •
Jadro •
Jesenica •
Karašica (Drava) •
Karašica (Dunav) •
Korana •
Krapina •
Krka •
Kupa •
Kupčina •
Lika •
Lonja-Trebež •
Mirna •
Mrežnica •
Mura •
Neretva •
Odra •
Ombla •
Orljava •
Pakra •
Plitvica •
Raša •
Rječina •
Sava •
Slunjčica •
Spačva •
Studva •
Sunja •
Sutla •
Una •
Vuka •
Zrmanja
 |
| Jezera | 
Baćina •
Banova Jaruga •
Blaćansko  •
Borovik  •
Butoniga •
Dubrava •
Kruščica •
Lokve •
Plitvice •
Peruća •
Prukljan •
Varaždin •
Vransko (Cres) •
Vransko (Dalmacija)
 |
| Zaljevi | 
Bakarski zaljev •
Budava •
Karinsko more •
Kaštelanski zaljev •
Kvarnerski zaljev •
Limski kanal •
Malostonski zaljev •
Novigradsko more •
Pulski zaljev •
Puntarska draga •
Tršćanski zaljev •
Venecijanski zaljev
 |
| Kanjoni i ritovi | 
Paklenica •
Kopački rit •
Lonjsko polje
 |
| Vodopadi | 
Miljacka •
Roški slap •
Skradinski buk •
Slap Krčić •
Štrbački buk •
Zarečki krov
 |
| **Popis rijeka u Hrvatskoj** • **Popis rijeka u Hrvatskoj prema dužini** • **Popis zagrebačkih potoka** • **Popis jezera u Hrvatskoj** |