recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ardeni** (fr. *l’Ardenne, les Ardennes*, od keltskog *Arduenna*, uzvišenje) su planine na jugoistoku Belgije i Luksemburgu, dok rubnim delovima pripadaju Nemačkoj (oblast Ajfel) i Francuskoj (departman Ardeni). 

Tipičan pejzaž u Ardenima
Ardeni su oblast starih, erodiranih planina i šumovitih brda. Kroz ovu oblast protiču reke Mozel, Sambr i Meza, koje teku ka dolini Rajne, odnosno ravnicama Holandije. Najviši vrh Ardena je na 652 metara nadmorske visine, dok je srednja visina 550 metara. 

Oblast Ardena je slabo naseljena. Jedina dva veća grada (više od 50.000 stanovnika) su Vervije u Belgiji i Šarlvil Mezijer u Francuskoj. 

Iako se ova planinska oblast smatrala nepovoljnom za vojne prodore, ovuda se nemačka vojska brzo prebacila u napadu na Francusku u oba svetska rata. U ovoj oblasti se odigrala bitka s kraja Drugog svetskog rata, poznata kao Bitka u Ardenima. To je bila poslednja nemačka kontraofanziva u ovom ratu. Trajala je od decembra 1944. do januara 1945. i završila se pobedom savezničkih trupa.

Vanjske veze
------------

***Ardeni*** na Wikimedijinoj ostavi
**Daniel Bernoulli** (Groningen, 8. veljače 1700. – Basel, 17. ožujka 1782.), švicarski matematičar, fizičar, botaničar, oceanograf i anatom. Sin Johanna Bernoullija. Izveo osnovnu jednadžbu za gibanje fluida (Bernoullijeva jednadžba). Uveo kinetički model plinova, u kojem se točkaste čestice plina elastično sudaraju međusobno i sa stijenkama. Pokazao je da udarci molekula na površinu mogu objasniti pojavu tlaka te izveo Boyle-Mariotteov zakon (plinski zakoni). Godine 1738. objavio knjigu *Hydrodynamica* s primjenom zakona Newtonove mehanike (Newtonovi zakoni) na gibanje fluida pa se smatra osnivačem hidrodinamike. Bavio se i matematikom, medicinom i oceanografskim istraživanjima, proračunavao je rad srca, oceanske struje, ponašanje broda na valovima, plimu i oseku, gibanja titrajućih i rotirajućih tijela, a bavio se i matematičkom teorijom vjerojatnosti.

Bernoullijeva jednadžba
-----------------------

*Glavni članak: Bernoullijeva jednadžba*
Kondenzacija vidljiva na gornjoj površini krila zrakoplova Airbus A340 uzrokovana padom temperature koja nastaje zbog pada tlaka.
Bernoullijeva jednadžba je osnovni zakon gibanja fluida. Proizlazi iz primjene zakona o očuvanju energije na strujanje fluida. Odatle se dobije da zbroj:

{\displaystyle {\tfrac {1}{2}}\,\rho \,v^{2}\,+\,\rho \,g\,h\,+\,p\,=\,{\text{konstanta}}\,}
ima istu vrijednost posvuda u fluidu koji struji vodoravno, gdje je *p* tlak, *ρ* gustoća i *v* brzina fluida u nekoj točki, a *h* visina visina težišta poprečnog presjeka fluida u odnosu na neku vodoravnu ravninu. Prema tome, ondje gdje je brzina tekućine veća, tlak je manji, ondje gdje je brzina tekućine manja, tlak je veći. Na Bernoullijevoj jednadžbi osnivaju se mnoge inženjerske primjene, kao na primjer let zrakoplova: zrak struji uz gornju zakrivljenu plohu krila brže nego ispod krila, pa je tlak na donju plohu krila veći nego na gornju, što ima za posljedicu da na krila djeluje ukupna sila prema gore koja diže zrakoplov.

Izvori
------

1. ↑   **Bernoulli, Daniel**,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2015.
2. ↑   **Bernoullijeva jednadžba**,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2015.

***Daniel Bernoulli*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 97164633
* LCCN: n50007698
* ISNI: 0000 0000 9018 961X
* GND: 118656503
* SELIBR: 178083
* SUDOC: 031854338
* BNF: cb122991859 (podaci)
* BPN: 30303734
* BIBSYS: 90328905
* HDS: 014283
* MGP: 108998
* NKC: ola2002152849
* BNE: XX1612501
* CiNii: DA01056918
* CONOR.SI: 8914275

 |
**Arsenije** (Stojković, Mokrin, 28. oktobar 1804 — Sentandreja, 29. mart 1892) je bio episkop Srpske pravoslavne crkve.

Svetovni život
--------------

Episkop Arsenije (Stojković) rođen je 28. oktobra 1804. u Mokrinu, gde mu je otac Trifun bio đakon i učitelj. Osnovnu školu učio je u Mokrinu i Sentivanu. Gimnaziju je počeo učiti u Segedinu, a završio je u Temišvaru. Posle završene učiteljske škole u Somboru završio je Bogosloviju u Vršcu.Posle završene bogoslovske škole studirao je filozofiju u Segedinu i prava u Pešti.

Monaški život
-------------

Zamonašio ga je u manastiru Rakovcu protosinđel Pantelejmon (Živković), zamenik arhimandrita rakovačkog Antonija (Nakoa), potonjeg episkopa temišvarskog. Po rukopoloženju u čin đakona bio je pridvorni đakon mitropolita Stefana (Stratimirovića) i profesor Bogoslovije u Karlovcima. U čin protođakona proizveden je 1831. a u čin arhiđakona 1833. Nekoliko godina bio je i konzistorijalni beležnik Arhidijeceze sremsko-karlovačke. Kao profesor bogoslovije proizveden je 1839. za arhimandrita manastira Rakovca, a 1845. premešten je za arhimandrita manastira Grgetega. Posle smrti episkopa bačkog Georgija (Hranislava) osam godina administrirao je Bačkom eparhijom.

Mitra episkopa Arsenija (Stojkovića)
Za episkopa budimskog izabran je 10. novembra 1852. a posvetio ga je u karlovačkoj sabornoj crkvi 28. aprila 1853 patrijarh Josif Rajačić. U ovoj eparhiji ostao je skoro četrdeset godina. Posle smrti patrijarha Samuila (Maširevića) postavljen je 1870. za administratora Karlovačke patrijaršije, a 1872. smenjen sa tog položaja. Prilikom izbora patrijarha 1874. godine izabran je jednoglasno za patrijarha srpskog, ali bečka vlada ga nije htela potvrditi. Isto to se ponovilo i 1881. kada je izabran za patrijarha većinom glasova. Oba puta ga je car odlikovao, ali ga nije hteo potvrditi za patrijarha. 

Umro je 29. marta 1892. u Sentandreji i sahranjen je u Sentandrejskoj sabornoj crkvi.

Izvori
------

* Sava Vuković: Srpski jerarsi Arhivirano 2013-12-02 na Wayback Machine-u

Vanjske veze
------------

* Zvanična stranica Eparhije bačke

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik:**Georgije (Hranislav)** | **episkop bački (administrator)1843 — 1851.** | Nasljednik:**Platon (Atanacković)** |
Plaža Danče
**Plaža Danče** je jedna od najstarijih plaža u Dubrovniku.

Smještena je podno samostanskog kompleksa s crkvom sv. Marije, ispod parka Gradac, dvjestotinjak metara udaljena od Starog grada.

Plaža je stjenovita, a more je duboko i čisto i za nijansu hladnije nego drugdje.

Plaža Danče se pruža prema otvorenom moru, nije zaklonjena od valova u vjetrovitim danima kada pušu jugo i maestral, pa se ne proporučuje djeci ili slabijim i neiskusnim plivačima.

Zanimljivosti
-------------

Plaža Danče je, uz staru gradsku luku, kolijevka dubrovačkog vaterpola i vaterpolo kluba Jug, koji je u samim počecima igrajući i trenirajući na Dančama i u staroj gradskoj luci 20-tak puta bio prvak Jugoslavije kao i prvak Europe. Zanimljivo je da Jug nije izgubio nijedan trofej u 20-ak godina igranja vaterpola na Dančama. Tradiciju vateropla na Dančama je nastavila ekipa amaterskog vaterpolo kluba Danče koja je 2 puta osvojila popularnu dubrovačku Divlju Ligu, svojevrsno amatersko prvenstvo dubrovačkih kupališta. Njihovu je tradiciju nastavila ekipa Špilja '94 Danče koja je 2002. i 2011. godine osvojila Divlju ligu. U proljeće 2008. ekipe Špilja '94 Danče i Turčin Danče su osnovali vaterpolo udrugu Danče.

Jedna od zanimljivosti Danača je svakako i crkvica Sv. Marije čije časne sestre zvonjavom pozdravljaju sve brodove koji prolaze podno zidina Starog grada.

Izvori
------

1. ↑  „VK Jug - povijest kluba". Arhivirano iz originala na datum 2010-08-22. Pristupljeno 2014-05-26.

Vanjske veze
------------

* Vaterpolo udruga Danče
| * p
* r
* u
Prvi čečenski rat |
| --- |
| 
Grozni (nov. 1994) •
Dolinskoe (dec. 1995) •
Hankala (dec. 1995) •
Grozni (dec. 1994. – feb. 1995) •
Šali (jan. 1995) •
Samaški (apr. 1995) •
Budjonovsk (jun. 1995) •
Kizljar (jan. 1996) •
Crno more (jan. 1996) •
Jarišmardi (apr. 1996) •
Grozni (aug. 1996) •
 |

**Crnomorska talačka kriza** je naziv za događaje koji su započeli 16. januara 1996. kada je u Trabzonu, turskoj luci na obali Crnog mora, grupa pro-čečenskih militantnih aktivista naoružana eksplozivom i vatrenim oružjem otela panamski trajekt *MV Avrasya*. Na brodu se tada nalazilo oko 100 putnika sa ruskim državljanstvom. Otmičari, koji su se prozvali *Unuci Šamila*, i čiji je vođa bio Muhammed Tokcan, u zamjenu za puštanje zarobljenih članova posade i putnika su tražili prekid ruske vojne akcije kojim se nastojala prekinuti kizljarska talačka kriza, odnosno slobodan prolaz za pripadnike čečenske separatiste koji su se našli opkoljeni na granici sa Dagestanom. Time je Prvi čečenski rat prvi put dobio međunarodnu dimenziju. Turske vlasti su, usprkos sugestija ruske vlade da situaciju riješe vojnom akcijom, taoce nastojali osloboditi pregovorima. 19. januara, nakon što su se separatisti uspjeli probiti iz obruča, taoci su pušteni, a otmičari su se predali. Prilikom otmice nitko nije ozlijeđen, ali je 16 putnika poslije zatražilo medicinsku pomoć uslijed iscrpljenosti i stresa. Otmičari su kasnije osuđeni na višegodišnje zatvorske kazne, ali su neki od njih nedugo potom pobjegli iz zatvora i sudjelovali u sličnim akcijama vezanim uz Drugi čečenski rat.

Vanjske veze
------------

* Chechen rebels' hostage history, BBC News, 1 September 2004
„Drijenak" preusmjerava ovdje. Za ostala značenja, v. Drijenak (razvrstavanje).

*Cornus mas*
**Drijen** (*Cornus mas*) je listopadni grm ili nisko drvo, visine do 8 m, sa zaobljenom gustom krošnjom.

Opis
----

Mlade grančice su zelenkastosmeđe i većinom fino dlakave. Listovi su naspramni, jajasti, sa dugačko izvučenim vrhovima. Cvjetovi su žuti. Javljaju se rano, prije listanja, sakupljeni u štitaste cvati, pravilni su i četvoročlani. Cvjeta u veljači i ožujku. 

Drvo drena je gušće od vode, te tone.

Drijen i jestivih plodova. Korisno je uzgajati ga u braste svuda, a najviše po suhim, sunčanim, kamenitim stranama svijetlih listopadnih šuma zajedno s drugim grmljem i šibljem. Uzgaja se i u vrtovima i parkovima zbog lijepih žutih cvjetova lizini pčelinjaka. Najbolje uspijeva na krečnjačkim toplim i suhim staništima. Zadovoljava se i plitkim zemljištem.

### Drenjine

Plod drijena je koštunica, zvana drenjina. Mlade drenjine su svijetlocrvene boje, dok su zrele drenjine tamnocrvene. Rastu u šumi i spadaju pod jesenske plodove. U skupini obično raste po jedna ili dvije drenjine. Drenjine se koriste kao suho voće, za pravljenje pekmeza, čaja, soka i sl.

Ljekovitost
-----------

Opore (tanini) i poliuronske (pektini) tvari povoljno djeluju na sluznicu crijeva, zbog čega se sok, pekmez, čaj i drugi proizvodi spravljeni od zrelih drenjina daju kao lijek za liječenje dijareje i drugih oboljenja organa za probavu. Sličnog je djelovanja i kora.
Dren raste u Njemackoj i Francuskoj Nijemci ga slabo poznaju i smatraju ga otrovnom biljkom.U Njemackoj su plodovi veci i socniji nego u gore navedenim krajavima.Zato sto ga smatraju otrovnim nije rasprostranjen/unistavju ga/iako mu ova vlazna klima sa relativno suhom i dugom jeseni vise prija.
Partizani u spaljenoj Drežnici 1942.
\*

**Drežnica** - **Partizanska Drežnica** (ranije), naselje na granici Gorskog kotara i Like, u sastavu Grada Ogulina, Karlovačka županija. Površina naselja iznosi 176 km2 i predstavlja najveću katastarsku općinu u Hrvatskoj, od toga je 125 km2 pod šumom.

Stanovništvo
------------

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 729 stanovnika te 311 obiteljskih kućanstava.

  

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2001.***

Naobrazba
---------

U naselju se nalazi i područna Osnovna škola Ivane Brlić-Mažuranić. Djeluje i SKUDD "Đurđevdan" - srpsko kulturno umjetničko i duhovno društvo iz Drežnice.

Povijest
--------

Spaljena Drežnic 1942..
Spomenik palim borcima NOB-a i pravoslavna crkva u Drežnici.
Srbi su se naselili u Drežnicu u XVII. st. Po doseljenju podigli su drvene crkve u centru Drežnice, Krakaru i Nikolićima. 1842. godine završena je i posvećena pravoslavna crkva Roždestva Presvete Bogorodice u centru Drežnice, koja je bila u 2. svjetskom ratu spaljena, a danas se obnavlja.

Pred Drugi svjetski rat, Drežnica je brojila 5000 stanovnika i bila je najveća općina u ogulinskom kotaru. U to doba imala je 2 pilane od koje je jedna imala parionu i sušaru s modernom stolarijom.

U Drugom svjetskom ratu, Drežnica je imala preko 1000 žrtava. U šumi Javornica bila je smještena partizanska bolnica br. 7. Tamo se danas nalazi spomen-kosturnica. U spomen na tolike žrtve 1980. godine započeta je izgradnja Spomen-doma škole sa sportskom dvoranom. Škola je dovršena 1993. godine, dok je ostalo pod krovom, ali nedovršeno.

Znamenite ličnosti
------------------

* djed Vajo Maravić, baba Sara i otac poznatog košarkaša Petar Maravić Pete Maravich su iz Drežnice.

Privreda
--------

Drvna industrija

Literatura
----------

* Partizanska Drežnica (Historijski arhiv u Karlovcu, Zbornik 12, Karlovac, 1982)

Izvori
------

1. ↑  Popis stanovništva 2001. www.dzs.hr
2. ↑  Kućanstva prema obiteljskom sastavu i obiteljska kućanstva prema broju članova, Popis 2001. www.dzs.hr
3. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Drežnica (Ogulin)** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*


| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Grada Ogulina |
| --- |
| Desmerice • Donje Dubrave • Donje Zagorje • Drežnica • Dujmić Selo • Gornje Dubrave • Gornje Zagorje • Hreljin Ogulinski • Jasenak • Marković Selo • Ogulin • Otok Oštarijski • Ponikve • Popovo Selo • Potok Musulinski • Puškarići • Ribarići • Sabljak Selo • Salopek Selo • Sveti Petar • Trošmarija • Turkovići Ogulinski • Vitunj • Zagorje |

***Drežnica (Ogulin)*** na Wikimedijinoj ostavi
Za političku stranku, v. Dai Viet Quoc Dan Dang.
Hoa Lu - Dai Co Viet Imperial Capital
**Đại Việt** (大越 , doslvno "Veliki Viet") je bilo službeno ime za državu pod vlašću vijetnamskih dinastija počevši s vladavinom Lý Thánh Tônga (vl. 1054–1072), trećeg kralja dinastije Ly. Ranije, od vremena Đinh Bộ Lĩnha (vl. 968–979), službeni naziv zemlje je bio Đại Cồ Việt (大瞿越); cồ (𡚝) je sinonim za 大. Izraz "Việt" is kognat s kineskom riječi "Yue", nazivom koji se u drevna vremena koristio za ne-kineske narde na području današnje južne Kine i sjevernog Vijetnama.

Godine 1400. je osnivač dinastije Ho, Hồ Quý Ly, promijenio ime u Đại Ngu (大虞). Godine 1407. je Vijetnam ponovno pao pod kinesku vlast pod dinastijom Ming, koja je potrajala do 1427, kada je zemlja preimenovana u Annam. Godine 1428. je Lê Lợi, osnivač dinastije Le, osloboidio Annam i ponovno proglasio kraljevstvo Đại Việt.

Kada je vlast nad zemljom preuzela dinastija Nguyen, naziv zemlje je godine 1804. promijenjen u Việt Nam (越南), sve dok ga car Minh Mạng 1839. nije opet promijenio u Đại Nam (大南, doslovno "Veliki Jug"); predstavljalo je službeno ime sve do 1945. kada se ponovno koristi izraz Việt Nam.

V. također
----------

* Historija Vijetnama
* Popis vijetnamskih monarha

Eksterni linkovi
----------------

* Google Books search
*Za ostala značenja, v. Downtown (razvrstavanje).*
Chicago Loop, središte "downtown" Chicaga.
**Downtown** (fonetski: *dauntaun*; na engleskom doslovno: "donji grad") je izraz kojim se u anglofonim područjima Sjeverne Amerike označava jezgra, ili financijsko središte nekog, obično većeg, grada. Izraz se prvi put počeo koristiti 1830-ih, kako bi označio tadašnje središte, odnosno jezgru grada na donjem dijelu Manhattana (Lower Manhattan). Krajem 19. vijeka je ušao u upotrebu u svim većim gradovima.

Iza drugog svjetskog rata je "downtown" dobio dodatno značenje vezano uz tadašnje socio-ekonomske trendove, prvenstveno vezanih uz poratni ekonomski bum u SAD, odnosno tzv. bijeli bijeg i selidbu više i srednje klase u predgrađa. Za "donje gradove" je otada karakteristično da se sastoje od još uvijek impresivnih komercijalnih zgrada, odnosno spektakularnih nebodera u kome rade bijeli ovratnici, ali da u njima žive isključivo siromašno i "problematično" stanovništvo iz niže klase.

Vanjske veze
------------

* Downtown Fullerton

***Downtown*** na Wikimedijinoj ostavi
Ovo je članak o britanskim novinama.  Za australijske novine, v. The Daily Mirror (Australija).  Za šrilankanske novine, v. The Daily Mirror (Sri Lanka).  

***Daily Mirror*** (neformalno ***The Mirror*** ) su britanske dnevne novine koje redovno izlaze od 1903. godine. Osnovao ga je novinski magnat Alred Harmsworth kao "časopis za žene koji rade žene"; slaba prodaja je nagnala na preorijentaciju za novine temeljene na ilustracijama i namijenjen čitateljima oba spola. S vremenom je tiraža rasla da bi 1919. postao najprodavanijim britanskim novinama. Pod vodstvom Cecila Kinga 1930-ih se list, koji je dotada uglavnom odražavao konzervativne vrijednosti srednje klase, preorijentirao na čitatelje iz radničke klase te uspostavio tradiciju podržavanja lijeve Laburističke stranke koja se održala do današnjih dana. Sklonost senzacionalističkim naslovnicama je *Mirror* učinila čestom metom kritičara koji ga proglašavaju jednim od oličenja žutila i negativnih stereotipa vezanih uz britanske tabloide, ali je u periodu od kasnih 1940-ih pa sve do 1970-ih bio najtiražnija britanska novina, sve dok ga s prvog mjesta nije svrgnuo Murdochov *Sun*.

Znamenite ličnosti
------------------

### Urednici

1903 - 1904: Mary Howarth
1904 - 1907: Hamilton Fyfe
1907 - 1915: Alexander Kenealy
1915 - 1916: Ed Flynn
1916 - 1931: Alexander Campbell
1931 - 1934: Leigh Brownlee
1934 - 1948: Cecil Thomas
1948 - 1953: Silvester Bolam
1953 - 1961: Jack Nener
1961 - 1971: Lee Howard
1971 - 1974: Tony Miles
1974 - 1975: Michael Christiansen
1975 - 1985: Mike Molloy
1985 - 1990: Richard Stott
1990 - 1991: Roy Greenslade
1991 - 1992: Richard Stott
1992 - 1994: David Banks
1994 - 1995: Colin Myler
1995 - 2004: Piers Morgan
2004 - 2012: Richard Wallace
2012 - danas: Lloyd Embley
Izvor: *Tabloid Nation*

### Znameniti kolumnisti

Znameniti kolumnisti *Daily Mirrora* (bivši i sadašnji) uključuju:

* The 3AM Girls (trač kolumnisti);
* William Connor (pod pseudonimom *Cassandra* (1935–1967));
* Richard Hammond (automoto i subotnje kolumne);
* Oliver Holt (sportske kolumne);
* Kevin Maguire (britanska politika);
* Tony Parsons (kolumna ponedjeljkom);
* Penman & Greenwood (istraživački novinari);
* Fiona Phillips (subotnja kolumna);
* Brian Reade (kolumna četvrtkom; sportska kolumna subotom); i
* Keith Waterhouse (uglavnom humor (1993–2009)).

Izvori
------

1. ↑  „ABCs: National daily newspaper circulation March 2012". *The Guardian* (UK). 13 April 2012. Pristupljeno 30. 5. 2012.
2. ↑  Službeni naziv od 1985. do 1987. i od 1997. do 2002.
3. ↑  Horrie, Chris (2003). *Tabloid Nation: From the Birth of the Mirror to the Death of the Tabloid Newspaper*. London: André Deutsch. str. 248. ISBN 978-0-233-00012-1.

Literatura
----------

* Morgan, Piers (2004-05-13). *Daily Mirror statement in full*. CNN World. Arhivirano iz originala na datum 2004-11-25. Pristupljeno 28 November 2005
* *Fake abuse photos: Editor quits*. London: CNN. 2004-05-15. Arhivirano iz originala na datum 2004-10-12. Pristupljeno 2005-11-27

Vanjske veze
------------

***Daily Mirror*** na Wikimedijinoj ostavi

* [www.mirror.co.uk Službeni veb-sajt] ([m.mirror.co.uk mobilni])
**Daniel Frohman** (22. august 1851 - 26. decembar 1940) bio je američki kazališni producent, poznat i kao jedan od prvih filmskih producenata. 

Rodio se u jevrejskoj porodici kao najstariji od braće Frohman - mlađa braća su bili Gustave i Charles Frohman. Kao mladić je dobio posao službenika u novinama *New York Tribune* te je 25. novembra 1869. bio pristutan u prostorijama lista svjedočio incidentu prilikom koje je ljubomorni muž ustrijelio poznatog novinara Alberta D. Richardsona, a kasnije svjedočio na suđenju za ubistvo. Frohman se kasnije udružio s braćom, s kojima je prvo radio u nekoliko njujoršklh kazališta, a kasnije postao njihov menadžer. Smatra se zaslužnim za početak, odnosno razvoj karijere nekih od najvećih kazališnih glumaca svog vremena, kao što je Richard Mansfield. Godine 1912. je zajedno sa svojim prijateljem Adolphom Zukorom osnovao poduzeće Famous Players Film Company, a od koje potiče današnji Paramount Pictures.

Vanjske veze
------------

***Daniel Frohman*** na Wikimedijinoj ostavi

* Daniel Frohman na Internet Broadway Database (`en`)
* Daniel Frohman na IMDb-u (`en`)
* Daniel Frohman na Find a Grave
* Daniel Frohman picture gallery in later life(Corbis Images)
Darko Perto Pernjak
**Darko Perto Pernjak** (Koprivnica, 1967.) je hrvatski književnik. Piše romane, novele i priče.

Pernjak, Giacomo Scotti i Dara Zilić (s drsna na lijevo na Jadranskim književnim susretima u Crikvenici 2013.
Pripada krugu uspješnih autora koji pripadaju danas već prepoznatljivom Podravskom književnom krugu. 

Do sada je objavio sedam proznih djela: romane: *Procesija* (1996.); *Kamengrad* (1997.); *Pozitivna nula* (2009.), novele i priče: *Vatrogasna zabava* (1999.); *Somina* (2006.); *Slamka spasa* (2007.) i *Ščukešina* (2011.). 

Djelo *Sve Mirkove procesije* (2014.) posvećeno je čuvenom hrvatskom slikaru naivcu Mirku Viriusu. Potonje djelo je složena literarna forma koja ima elemente biografskog romana, povijesnih reminiscencija, likovnih osvrta i psiholoških impostacija.

Izvori
------

* Đuro Vidmarović: Pero Petrnjak: „Sve Mirkove procesije", Hrvatsko kulturno vijeće, 11. lipnja 2014.

**Napomena:** Ovaj tekst ili jedan njegov dio preuzet je s mrežnih stranica Portala Hrvatskoga kulturnog vijeća. Vidi dopusnicu Hrvatskoga kulturnog vijeća.
**Darko Bajić** (Beograd, 14. maj 1955) je srpski režiser, scenarista i  producent.

Biografija
----------

Darko Bajić je diplomirao 1982. godine, sa dugometražnim igranim filmom *Direktan prenos*. To je bio prvi slučaj da student diplomira sa dugometražnim igranim filmom.

Ovo ostvarenje će biti višestruko nagrađivano: specijalna nagrada žirija za debitantskog reditelja na Filmskom festivalu u Puli, Zlatna vrata Pule za najbolju produkciju i još desetina nagrada na ostalim festivalima u Jugoslaviji, dok je na međunarodnom filmskom festivalu u Manhajmu film osvojio tri oficijelne nagrade.

Bajić se posebno proslavio kada je režirao TV seriju "Sivi dom" (1984 — 1985). Serija je postala izuzetno poznata širom bivše SFRJ, i bila je „odskočna daska" za tada mlade glumce kao što su Zoran Cvijanović, Branislav Lečić, Mima Karadžić, Dubravko Jovanović, Nikola Kojo i Mirjana Joković.

Često sarađuje sa Branislavom Lečićem, Draganom Bjelogrlićem i Lazarom Ristovskim. 

Kada je reč o radu u pozorištu, Bajić je režirao tri predstave u „Zvezdara teatru": „Mala", „Život Jovanov" i „Brod ljubavi".

Filmografija
------------

| God. | Naziv |
| --- | --- |
| 1981 | Trag |
| 1982 | Direktan prenos |
| 1984 — 1985 | Sivi dom |
| 1988 | Zaboravljeni |
| 1990 | Zaboravljeni |
| 1990 | Početni udarac |
| 1992 | Crni bombarder |
| 1997 | Balkanska pravila |
| 2000 | Rat uživo |
| 2004 | Cimerke |
| 2008 | Zaustavi vreme |
| 2008 | Na lepom plavom Dunavu |
| 2011 | O Gringo |
| 2015 | Bićemo prvaci sveta |

Spoljašnje veze
---------------

* Darko Bajić na IMDb-u (`en`)
**Ariobarzan III**, zvani **Euzeb Filoromaj** (starogrčki: , Ariobarzánēs Eusebḗs Philorṓmaios, *Bogobojazni, prijatelj Rimljana*, ? - 42. pne.) bio je kralj antičke Kapadokije. Na prijestolje je došao oko godine 51. pne. nakon ubistva oca Ariobarzana II, a krunu mu je potvrdio rimski Senat. Prema Ciceronovim svjedočanstvima, bio je predmetom stalnih zavjera, u kojima je sudjelovala i njegova vlastita majka. Ispočetka vjerni Pompejev saveznik, u rimskom građanskom ratu je prešao na Cezarovu stranu, zbog čega je nagrađen vlašću nad Malom Armenijom. Kada je nakon Cezarovog ubistva vlast nad rimskom Azijom preuzeo Cezarov ubica Gaj Kasije Longin, Ariobarzana je dao pogubiti. Naslijedio ga je brat Arijarat X.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Ariobarzan II Filopator**  |  **Vladar Kapadokije** 51. pne. – cca. 42. pne. | Slijedi: **Arijarat X Euzeb Filadelf**  |

Literatura
----------

* Hornblower, Simon; Antony Spawforth (1996). *The Oxford Classical Dictionary*. Oxford University Press.
**Daniel "Danny" Trejo**, (Echo Park, Kalifornija,16. svibnja 1944.), je američki glumac. Postao je poznat tumačeći epizodne uloge snagatora, grubijana i "tvrdih momaka" u akcijskim filmovima. Sa vremenom je postao stalni suradnik redatelja Roberta Rodrigueza koji mu je povjerio rijetku naslovnu ulogu u filmu *Machete*.

Životopis
---------

Trejo je odrastao u kriminalnom miljeu kao član uličnih bandi i bio je ovisnik o drogama. Ta ovisnost utjecala je na činjenicu da ga je policija hapsila nekoliko puta još kao tinejdžera. Tijekom izdržavanja zatvorske kazne u zatvoru San Quentin počinje se baviti boksom i postaje vremenom profesionalni boksač. Učestvovao je u programu Anonimnih narkomana za odvikavanje od droga. Na jednom od ovih sastanaka upoznaje mladića koji je imao kontakte u filmskoj industriji i koji mu pomaže dobiti ulogu u filmu Andreja Konchalovskog *Runaway Train*, što je bio uvod u njegovu filmsku karijeru.

Filmografija (izbor)
--------------------

* *Death Race 2* (2011.)
* *Depredadores* (2010.)
* *Machete* (2010.)
* *Saint John of Las Vegas* (2009.)
* *Fanboys* (2008.)
* *Smiley Face* (2007.)
* *Grindhouse* (2007.)
* *Halloween* (2007.)
* *The Devil's Rejects* (2005.)
* *The Crow: Wicked Player* (2005.)
* *Anchorman: The Legend of Ron Burgundy* (2004.)
* *Once Upon a Time in Mexico* (2003.)
* *Spy Kids 3-D: Game Over* (2003.)
* 'The Salton Seal *(2002.)*
* *Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams* (2002.)
* *13 Moons* (2002.)
* *Bubble Boy* (2001.)
* *Spy Kids* (2001.)
* *Animal Factory* (2000.)
* *Reindeer Games* (2000.)
* *Van Damme's Inferno* (1999.)
* *The Replacement Killers* (1998.)
* *Six Days Seven Nights* (1998.)
* *Con Air* (1997.)
* *Anaconda* (1997.)
* *From Dusk Till Dawn* (1996.)
* *Desperado* (1995.)
* *Heat* (1995.)
* *Blood In, Blood Out* (1993.)
* *Runaway Train* (1985.)

Vanjske veze
------------

* Danny Trejo na IMDb-u (`en`)
* Profil na Myspace stranici

***Danny Trejo*** na Wikimedijinoj ostavi
Koordinate: 41° 56′ 24" SGŠ, 21° 22′ 40" IGD

**Donje Sonje** (mak. *Dolno Sonje*) su naselje u Republici Makedoniji, u severnom delu države. Donje Sonje pripadaju opštine Sopište, koja okuplja južna predgrađa Grada Skoplja.

Prirodni uslovi
---------------

Donje Sonje su smeštene u severnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg većeg grada, Skoplja, naselje je udaljeno 15 km južno.

Naselje Donje Sonje je u okviru istorijske oblasti Kršijak, koja se obuhvata dolinu Markove reke, južno od Skopskog polja. Naselje je smešteno na južnim padinama planine Vodno. Ka jugu se tlo spušta u dolinu Markove reke. Nadmorska visina naselja je približno 600 metara.

Mesna klima je kontinentalna.

Istorija
--------

Stanovništvo
------------

Donje Sonje su prema poslednjem popisu iz 2002. godine imale 689 stanovnika.

Pretežno stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (98%), dok su ostalo mahom Srbi.

Većinska veroispovest je pravoslavlje.

Vidi još
--------

* Opština Sopište

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

***Donje Sonje*** na Wikimedijinoj ostavi

* opstinasopiste.gov.mk Zvanična stranica opštine Sopište

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Sopište |
| --- |
| **Sopište** •
Barovo •
Govrljevo •
Gornje Sonje •
Dobri Dol •
Donje Sonje •
Držilovo •
Jabolci •
Nova Breznica •
Patiška Reka •
Rakotinci •
Sveta Petka •
Čiflik |  |
**Archibald Wavell** (Colchester, UK, 5. maj 1883. – London, 24. maj 1950.) bio je feldmaršal Britanske Armije, koji se borio u Drugom burskom ratu, Prvom i Drugom svjetskom ratu. Nakon vojne započeo je i političku karijeru kao ministar u vladi Winstona Churchilla (1943.-45.) i vladi Clementa Attlea (1945.-47.).

Od 1943. do 1947. bio je podkralj i guverner Britanske Indije i član Doma lordova (1943.-50.)

Kao vojnik ostao je upamćen po pobjedama protiv Talijanskih jedinica u Sjevernoj Africi početkom Drugog svjetskog rata, ali i po nemoći da spriječi ofenzivu Rommelovog Afričkog korpusa i japansku invaziju na Malaju i 
Burmu 1942.

Biografija
----------

Nakon školovanja na Winchester koledžu i Kraljevskoj vojnoj akademiji u Sandhurstu, vojnu karijeru započeo je 1901. kao poručnik u Kraljevskom škotskom puku. Te iste godine poslan je sa istom jedinicom u Južnu Afriku u 
Drugi burski rat. Nakon tog je kapetan u Britanskoj Indiji a od 1912. radi kao pukovnik u ministarstvu rata u Engleskoj.

Za Prvog svjetskog rata ratuje po Francuskoj gdje je i ranjen.
Od 1933. je general i radi po misijama i štabovima na Bliskom Istoku i Sjevernoj Africi.
Za Drugog svjetskog rata od 1940. je komandant Britanske Armije za Bliski Istok, a od 1942. za jugozapadni Pacifik.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*British Army Officers 1939-1945*" (engleski). British Army officer histories. Pristupljeno 5. 12. 2019.
2. ↑  „*Archibald Percival Wavell, 1st Earl Wavell*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 5.12. 2019.

Vanjske veze
------------

***Archibald Wavell*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Archibald Percival Wavell, 1st Earl Wavell* (na portalu Encyclopaedia Britannica) (`en`)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 5009447
* LCCN: n50023753
* ISNI: 0000 0001 0854 7981
* GND: 119336707
* SUDOC: 032690541
* BNF: cb123671841 (podaci)
* BIBSYS: 14011772
* NKC: jn20010602234
* CiNii: DA09975917

 |
**Calvià** (službeno katalonski) španjolski je općina od 49,333 stanovnika na istoku Španjolske na otoku Mallorca u arhipelagu Baleari u Sredozemnom moru.

Administrativni centar općine je gradić Calvià Vila, a ostala veća mjesta su; Peguera, Santa Ponsa, Magaluf, Palma Nova.

Geografske karakteristike
-------------------------

Calvià leži na jugozapadu otoka Mallorce, a sam administrativni centar u unutrašnjosti između masiva Serra de Tramuntana i Serra de Na Burguesa, dok su ostali gradići resorti smješteni duž obale.
Od grada Palma de Mallorce je udaljena nekih 13 km, od Valencije 248 km, a od Barcelone 205 km.

Historija
---------

Calvià je izrasla još za Antike pa je dijelila sudbinu i razne vladare kao i ostatatak Mallorce, Kartažane, Rimljane, Vandale, Vizigote, Bizantince, Maure...

Calvià je poznata po tom što se na njenom teritoriju, točnije u luci Santa Ponsa u septembru 1229. iskrcao aragonski kralj Jaime I u svom pobjedonosnom pohodu na Baleare i istjerivanje Maura.

Sve do 20. vijeka Calvià je bila rulalni kraj, odtad su se razvojem turizma njena naselja transformirala u gradiće.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Spain: Illes Balears*" (engleski). City population. Pristupljeno 10. 5. 2019.
2. ↑  „*Calvià*" (španjolski). DB-city. Pristupljeno 11. 05. 2019.
3. ↑  „*Història de Calvià*" (engleski). Ajuntament de Calvià. Pristupljeno 11. 05. 2019.

Vanjske veze
------------

***Calvià*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Ajuntament de Calvià* (`ca`)
**Asaita** je grad u sjeveroistočnoj Etiopiji i trenutna prijestolnica regije Afar u Etiopiji. Smješten je u woredi Afambo, te predstavlja dio Administrativne zone 1 u regiji. Ovaj grad ima geografske koordinate 11°34′N, 41°26′E.

Prema brojkama Centralne statističke agencije iz 2005. godine, ovaj je grad imao procijenenih 22.718 stanovnika, od čega 12.722 muškaraca i 9.996 žena. Prema nacionalnom popisu iz 1994. godine, ovaj je grad imao 15.475 stanovnika.

Na jugoistoku Asaite, na južnom rubu Danakilske pustinje, nalazi se grupa od dvadeset slanih jezera koje pokrivaju teritoriju na granici sa susjednim Džibutijem. Ova jezera uključuju Jezero Gamarri, poznato po flamingosima, kao i Jezero Abbe, u koje utječe rijeka Awash.

Asaita je bila sjedište Sultanata Aussa, glavne afarske monarhije. Grad Semera, koji se (godine 2005) gradi na cesti Awash - Asseb, će s vremenom postati novi regionalni glavni grad. Asaita je, s druge strane, oko 50 kilometara južno od ove nenasute ceste.

Izvori
------

1. ↑  CSA 2005 National Statistics Arhivirano 2007-08-13 na Wayback Machine-u, Table B.3
Ilirska plemena
Karta koja približno pokazuje razmještaj ilirskih plemena u Iliriji
**Andizeti** (Andizetes, Andisetes) je naziv malog ilirskog plemena o kojem nam antički historičari i pisci nisu ostavili mnogo podataka, osim što su njihovo prebivalište locirali na području današnje Bosne i Hercegovine. Naziv ovog plemena javlja se na spiskovima ilirskih plemena koje su sačinili Rimljani. Dalje, u rimskim historijskim zapisima stoji i da su ilirska plemena pružila žestok otpor rimskoj vladavini, naročito tokom Batonovog ustanka u kome su Dezitijati i Andizeti dali veliki broj sposobnih ratnika.

Etimologija
-----------

Vlastito ilirsko ime *Andes*, čiji se korijen riječi "And" vrlo očigledno može dovesti u vezu sa nazivom ovog plemena, najčešće se pojavljuje u popisu ilirskih imena na području današnje Bosne i Hercegovine. Ostale varijante imena, koje su također česte na popisima ilirskih imena su *Andis*, te *Andio* (sa nešto tipičnijim ilirskim nastavkom "o", ili "on"). Ženska varijanta imena je *Andia*.

Samo porijeklo imena Andis ili Andes ne može se, naravno, sa sigurnošću utvrditi, ali su zasada najsličnije albanska riječ "andja", što znači "želja, ili pobuda", a potiče od proto-albanske riječi "anda", ili "anta" istog ili sličnog značenja, zatim grčka riječ "anthos" što znači cvijet, te španska riječ "anden", što otprilike znači "visoravan", a koja se često navodi i kao riječ od koje potiče naziv poznatog planinskog masiva u Južnoj Americi, Andi. Starosjedioci Anda, opet, na svom jeziku, *quecha*, ovu planinu nazivaju "anti", što znači "planiski vrh". Mogućnost nalaženja veze imeđu ovih pojmova naravno ovisi o detaljnijim i opsežnijim istraživanjima, ali u svakom slučaju pruža priliku jednog šireg sagledavanja seoba i kontakata kultura i naroda u dalekoj prošlosti. U tom kontekstu se može posmatrati i antička kultura Balkana čiji su najznačajniji nosioci u pred-helenskom i pred-rimskom periodu bili upravo Iliri. 

|  |
| --- |
|  |
| 
**Iliri** - **Ilirija** - **Ilirik** - Veliki ilirski ustanak

**Ilirski vladari**

Agron - Balajos - Bardilis - Baton - Epulon - Gencije - Glaukijas - Grabos - Kleitus - Longarus - Mitilos - Monunius - Pineus - Pleuratus - Scerdilaidas - Sirhas - Teuta

Ilirski gradovi

Aenona - Albanopolis - Amantia - Andetrium - Arduba - Basanija - Daorson - Damastion - Delminijum - Doklea - Lihnidos - Meteon - Narenta - Nezakcijum - Ninia - Promona - Rizinium - Škodra - Uscana

**Ilirska plemena**

Abri - Albani - Amantini - Andizeti - Ardijejci - Azali - Arijani - Autarijati - Bilioni - Breuci - Glindioni - Dalmati - Daorsi - Dasareti - Derentini - Deuri - Dezitijati - Dindari - Dicioni - Dokleati - Enhilejci - Grabi - Haonci - Helidonci - Jasi - Kolapijani - Labeati - Mezeji - Melkumani - Molosi - Partini - Piketi - Pirusti - Salentini - Sardeati - Taulanti
**Ilirsko-tračanska**
Dardanci - Galabri - Peonci - Tunati
**Ilirsko-keltska**
Latobici - Skordisci
**Ilirsko-venetska**
Histri - Japodi - Karni - Katari - Liburni
**Nezavisna**
Dauni - Japigi - Mesapi - Peuceti

 |
*Za ostale upotrebe, v. Crešnjevo (Veles).*

  
Koordinate: 41° 38′ 43" SGŠ, 21° 17′ 03" IGD

**Crešnjevo** (mak. *Црешнево*) je naselje u Republici Makedoniji, u središnjem delu države. Crešnjevo pripada opštini Makedonski Brod.

Prirodni uslovi
---------------

Naselje Crešnjevo je smešteno u središnjem delu Republike Makedonije. Od sedišta opštine, gradića Makedonski Brod, naselje je udaljeno 25 km severno.

**Reljef**: Crešnjevo se nalazi u oblasti Poreče, koja obuhvata središnji deo slika reke Treske. Dato područje je izrazito planinsko. Selo se nalazi u nevelikoj dolini pritoke reke Treske, dok se istočno od naselja uzdiže se planina Dautica. Nadmorska visina naselja je približno 800 metara.

Klima u naselju je planinska zbog znatne nadmorske visine.

Istorija
--------

Početkom 20. veka, kao i Poreče, stanovništvo Crešnjeva je bilo naklonjeno srpskoj narodnoj zamisli, pa se mesno stanovništvo u izjašnjavalo Srbima.

Stanovništvo
------------

Po popisu stanovništva iz 2002. godine, Crešnjevo je imalo 169 stanovnika.

Pretežno stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (99% prema poslednjem popisu).

Većinska veroispovest u naselju je pravoslavlje.

Vidi još
--------

* Poreče
* Opština Makedonski Brod

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

***Crešnevo (Makedonski Brod)*** na Wikimedijinoj ostavi

* www.mbrod.gov.mk Zvanična stranica opštine Makedonski Brod

  

  


| p • r • uNaselja opštine Makedonski Brod |
| --- |
| **Makedonski Brod** • 
Belica •
Benče •
Bitovo •
Blizansko •
Breznica •
Brest •
Vir •
Volče •
Gornje Botušje •
Gornje Krušje •
Gornji Manastirec •
Grešnica •
Devič •
Donje Botušje •
Donje Krušje •
Donji Manastirec •
Dragov Dol •
Drenovo •
Zagrad •
Zvečan •
Zdunje •
Zrkle •
Ižište •
Inče •
Kaluđerec •
Kovač •
Kovče •
Kosovo •
Krapa •
Latovo •
Lokvica •
Lupšte •
Mogilec •
Modrište •
Oreovec •
Ramne •
Rasteš •
Rusjaci •
Samokov •
Slansko •
Slatina •
Staro Selo •
Suvodol •
Sušica •
Taževo •
Tomino Selo •
Topolnica •
Trebino •
Trebovlje •
Crešnjevo |  |
**Nacionalni park Darién** (španjolski: *Parque Nacional Darién*) prostire se na površini od nekih 575, 000 hektara u Provinciji Darien na jugoistoku
Paname.

Karakteristike
--------------

On je svojom površinom najveći park u Panami, i jedan od najvećih u Centralnoj Americi.
Unutar parka nalazi se gotovo čitava granica sa susjednom Kolumbijom i dobar dio pacifičke obale.

Park se pretapa sa kolumbijskim Nacionalnim parkom Los Katíos, koji je također uvršten na UNESCO-vu Lista svjetske baštine u Americi.

Kako se prostire od mora do planina Masiva Serranía del Darién sa najvišim vrhom Cerro Tacarcuna (1,875 m), park ima veliku raznolikost obalnih, nizinskih i planinskih ekosistema i biotopa. 
Od pješčanih plaža, stjenovitih obala obraslih mangrovima, bezbrojnih močvara, rijeka i potoka, palminih šuma]], brojnih prašuma, među njima i najveću nizinsku prašumu na pacifičkoj obali Centralne Amerike.

U parku vlada tropska prašumska klima, prosječno padne kiše od 1,800 do 4,500 mm.

Park karektizira i kulturno - etnička raznolikost, u njemu žive (rijetko) Maroni i domorodački indijanci Čoko i Cune.

Velika veličina i udaljenost širokog spektra biotopa pogoduju evolucijskim procesima i velikoj raznolikosti flore i faune sa visokim stupnjem endema i brojnim taksonomskim katerorijama. Dosad su već dokumentirane stotine novih vrsta kralježnjaka i hiljade 
beskralježnjaka, pa se pretpostavlja da će budućim istraživanjima biti otkrivene i brojne nove.

Među impresivnih 169 dokumentiranih vrsta sisavaca, nalaze se kritično ugroženi Smeđi majmun pauk, ugroženi Bairdov tapir, ranjivi Divovski mravojed i gotovo ugrožene vrste poput jaguara, šumskih pasa i bjelousnih pekarija.

U parku je registrirano 530 vrsta ptica, među njima i ugrožena velika Zelena ara (*Ara ambiguus*), ranjivi Veliki kuraso i velika populacija ugroženih Orlova harpija.

Historija
---------

Geneza tog parka bila je prašuma Alto Darien, koja je stavljena pod zaštitu države 1972. Njena površina je bitno povećana pa je predsjedničkim dekretom 1980. proglašena nacionalnim parkom.

UNESCO je 1981. uvrstio Nacionalni park Darien na Listu svjetske baštine u Americi. i proglasio ga Rezervatom biosfere.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  „*Darien National Park*" (engleski). Unesco. Pristupljeno 6.2. 2023.
2. 1 2  „*Darién region, Panama and Colombia*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 6.2.2023.

Vanjske veze
------------

***Darién (nacionalni park)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Darien National Park* (`en`)

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Panami |
| --- |
|  | 
Nacionalni park Coiba • Nacionalni park Darién • Internacionalni park La Amistad1) • Arheološki lokalitet Panamá Viejo i historijski centar grada Panamá • Utvrde na karipskoj obali Paname: Portobelo i San Lorenzo
 | Panamska zastava |
| 
1) Zajednička svjetska baština Paname i Kostarike
 |
**Darko Domijan** (Karlovac, 5. veljače 1952.) hrvatski je pjevač zabavne glazbe, koji je najveću popularnost doživio 1970-ih i početkom 1980-ih, hitovima kao što su "Ruže u snijegu", "Sedam suza", "Ulica jorgovana", "Put u raj" i drugi.

Životopis
---------

Domijan je rođen 1952. u Karlovcu, gdje je i odrastao. Pohađao je glazbenu školu, odsjek violončelo. Već s petnaest godina počinje se baviti rock i zabavnom glazbom. Pjeva pjesme američkih soul pjevača Raya Charlesa, Wilsona Picketta, Otisa Reddinga i drugih. Godine 1972. upisuje Muzičku akademiju u Zagrebu, no studij prekida kako bi se posvetio glazbenoj karijeri.

Prvu pjesmu, "Ruku mi daj", Domijan je objavio 1972. u izdanju diskografske kuće Suzy, a 1974. godine postaje poznat velikim hitom "Ulica jorgovana". Iste godine objavljuje i prvi album, *Stani bar na tren*. Od 1974 nastupa na festivalima u Zagrebu i Splitu, poznatim hitovima Naučit ću te mala, Dugo će boljeti, Julske kiše i drugim.

Domijan najveću popularnost postiže početkom 1980-ih. Album *Put u raj* iz 1982. s hitom "Sedam suza" prodaje se u 170.000 primjeraka. Sljedeće godine još veći uspjeh postiže album *Ruže u snijegu*, koji se prodao u preko 250.000 primjeraka, čime je Domijan postao jedan od najuspješnijih izvođača na području tadašnje SFRJ.

Nakon 1988. i albuma *Čuvam te anđele* Domijan nastupa povremeno, dok mu je glavna preokupacija vlastiti odvjetnički ured. Godine 2001. izašao je album *Sve najbolje*, kolekcija najvećih hitova.

Diskografija
------------

### Albumi

1. *Stani bar na tren* (1974.)
2. *Pastir kraj vatre* (1975.)
3. *Darko Domijan* (1980.)
4. *Put u raj* (1982.)
5. *Ruže u snijegu* (1983.)
6. *Sunčana obala* (1984.)
7. Ti si mi sudbina (1985)
8. Ja plaćam noćas (1987.)
9. *Čuvam te anđele* (1988.)
10. *Sve najbolje* (2001.)
11. Zlatna kolekcija (2011.)

Izvori
------

1. 1 2  „Marco Polo Fest - Darko Domijan". Arhivirano iz originala na datum 2009-05-03. Pristupljeno 2014-07-26.
2. ↑  „Odvjetnik Domijan Darko". Arhivirano iz originala na datum 2012-05-12. Pristupljeno 2014-07-26.
**Darvazi** su maleno iransko pleme na granici Afganistana i Tadžikistana, nastanjen primarno u afganistanskom okrugu Darvaz-e Pajin uz obale granične rijeke Amu-Darje. Njihov dijalekt zvan darvazi do 2010. godine lingvisti su klasificirali kao jezik, no danas se smatra ogrankom darijskog perzijskog jezika. Darvazi čine tek neznatan postotak populacije Afganistana, dijelom prakticiraju nomadski način života, krećući se sezonski sa svojim stadima.

Slično drugim susjednim skupinama, podijeljeni su na dvije klase, nižu koju čine obrtnici, i višu, zemljovlasničku. Glavni obrti koje susrećemo u društvu Darvazija su drvodjelstvo, tkalaštvo, kovanje, lončarstvo i košaraštvo. Bazari su važna trgovačka središta za agrikulturne i obrtničke proizvode. Temeljna jedinica Darvazi-društva je selo okruženo poljima i pašnjacima. Zemlja je u vlasništvu muške glave obitelji, a prava ispaše nasljeđuju njegovi sinovi.

Kuće se podižu na obroncima brda, ali u blizini potoka kako bi seljanima bila dostupna pitka voda. Veličina kuće ovisi o bogatstvu i mogućnostima obitelji, a posao je tradicionalno podijeljen na muški i ženski. Islam je u Afganistan uvezen u 7. vijeku invazijom Arapa, a Darvazi ga poprimaju u 9. vijeku. Danas su demografski 100%-tni suniti.

Vanjske veze
------------

* Darwazi, Badakhshani of Afghanistan
* SIL International: Darwazi (drw)
* Encyclopædia Iranica: *Darvāz*
Kretanje zvijezda spektralnih razreda B i A u blizini Sunčevog apeksa (lijevo) i antiapeksa (desno) u ± 200 000 godina.
**Apeks** je točka nebeske sfere koja se nalazi u smjeru gibanja Zemlje (**Zemljin apeks**) ili Sunca (**Sunčev apeks**). Budući da Zemlja kruži oko Sunca, Zemljin apeks klizi po ekliptici, tako da je uvijek 90° zapadno od mjesta gdje se prividno nalazi Sunce. Sunčev apeks nalazi se u zviježđu Herkulu. Prvi ga je odredio William Herschel. 

**Antiapeks** je točka na nebeskoj sferi nasuprot apeksu. Nalazi se u zviježđu Golubu.

William Herschel
----------------

*Glavni članak: William Herschel*
Više tisuća maglica opazio je i zabilježio **William Herschel** (1738. - 1822.), koji je svojim otkrićima i širinom pogleda na događaje u svemiru, dao osobni pečat drugoj polovici 18. stoljeća. Gradio je teleskope reflektore, od kojih je najveći imao objektiv od 122 cm. Godine 1781. otkrio je novi planet, Uran. Istraživao je dvojne zvijezde, a 1783. ustanovio je da se Sunce giba u smjeru zviježđa Herkula (apeks Sunca). Prebrojavanjem zvijezda i metodom uzoraka utvrdio je da se Sunce nalazi u središtu golemog kotača ili diska. Promjer kotača je procijenio na 5 900 svjetlosnih godina, a debljinu na 1 000 svjetlosnih godina. Uočio je da se u području Škorpiona, Mliječni Put dijeli u dva kraka.

Vidi još
--------

* Nebeska mehanika
* Sferna astronomija
Darko Kraljiće =

Données clés| Rođenje | 18. februar 1920.Zagreb, Kraljevina SHS |
| Smrt | 16. jul 1998. (dob: 78)Beograd, Srbija, SRJ |
| Muzički žanr | zabavna muzika, filmska muzika |

uredi Konzultiraj dokumentaciju šablona

**Darko Kraljić** (Zagreb, 18. februar 1920. – Beograd, 16. jul 1998) bio je jugoslovenski kompozitor.

Biografija
----------

Darko Kraljić se smatra pionirom jugoslovenske zabavne muzike. Rođen u Zagrebu, u srpskoj porodici. Po izbijanju Drugog svetskog rata beži iz NDH i dolazi u Beograd. Još kao maturant komponovao je „Zašto si pospan, Čo?" koji brzo postaje jedan od najvećih domaćih šlagera onog vremena. Tokom karijere je napisao muziku za 50 filmova, od kojih su 32 igrana.

Takođe je komponovao muziku za prvi srpski crtani film Zvonimira Majdaka, ali i za prvi domaći film koji nije govorio o ratu, a koji je doživeo nezapamćenu popularnost: „Ljubav i moda." Sledili su filmovi „Zvižduk u osam", „ Čudna Devojka "itd. Na prvi Opatijski festival, 1958. godine, Darko šalje pesmu „Mala tema iz Srema" (Hej, momci mladi...) koju je žiri odbio. Ovu pesmu snima Vokalni kvartet Predraga Ivanovića.

Posle toga Darko Kraljić nije učestvovao na festivalima, sve dok Slađana Milošević nije prijavila njegovu pesmu „Bez nad" na MESAM ’87. Potom su njih dvoje objavili LP „Slađana i Darko" sa džez baladama, a o Slađani je govorio kao o „zvuku koji je 50 godina tražio".

„Zašto si pospan, Čo", „Adio", „Dve kišne noći u septembru", „Kišobran za dvoje", „Oprosti" (što ti stvaram jad), „Ljubavna pesma" (Da li znaš šta je čežnja), „San ili život", „Plavetna", „Mala tema iz Srema", „Devojko mala", „Ljubav i moda", „Čamac na Tisi", „Somborske ruže", „Zvižduk u osam", „Marike", „Posle mene" – neke su od kompozicija Darka Kraljića.

Udruženje kompozitora Srbije dodeljuje nagradu „Darko Kraljić". Prvi dobitnik 2016. godine bio je Kornelije Kovač. Jedan od dobitnika ove nagrade je Vojkan Borisavljević 2018. godine.

Vidi još
--------

* *Portret kompozitora Darka Kraljića*

Spoljašnje veze
---------------

* Darko Kraljić na IMDb-u (`en`)
* Sećanja

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 9130154260846324480005
* CONOR.SI: 186082915

 |
**Apostolsko bratstvo** (poznati kao **Apostolici**) je bilo hrišćanska sekta koju je osnovao Gerard Segarelli u severnoj Italiji u 13. veku.

Predstavu o njihovoj popularnosti možemo steći na osnovu suđenja koje je Inkvizicija sprovodila još tokom tridesetih godina XIV veka, na području Trenta, u severnoj Italiji, protiv onih koji su pružili gostoprimstvo Apostolskoj braći, kada je njihov vođa, fra Dolčino, trideset godina ranije prolazio kroz tu oblast. U vreme njegovog dolaska, mnoga vrata su bila otvorena da bi pružila utočište za Dolčina i njegove sledbenike. Godine 1304, kada je ponovo najavio dolazak svete vladavine siromaštva i ljubavi, Dolčino je osnovao zajednicu u planinama nadomak Verčelija (Pijemont). Lokalni seljaci, koji su se već pobunili protiv biskupa iz Verčelija, pružili su mu podršku. Pune tri godine Dolčinove pristalice su se opirale krstaškim pohodima i blokadi koju je protiv njih podigao biskup – sa ženama koje su se borile rame uz rame sa muškarcima. Na kraju, bili su pobeđeni glađu i nadmoćnim snagama koje je crkva mobilisala protiv njih. Onog dana kada su ih trupe biskupa iz Verčelija konačno savladale, „više od hiljadu jeretika spaljeno je na lomačama ili se udavilo u reci ili stradalo od mača, najstrašnijom smrću". Dolčinova saputnica, Margerita, bila je sporo sprovedena planinskim stazama i postepeno čerečena, da bi se pružio primer lokalnom stanovništvu.

Izvori
------

1. ↑  „Silvija Federiči, Žene i jeres". Arhivirano iz originala na datum 2013-03-29. Pristupljeno 2013-02-28.