**Milan Krivokuća** (selo Utinja pored Karlovca (Kordun), 1948. - Velika Gorica, 17. novembar 1992.) bio je osnivač prvog nezavisnog sindikata u Hrvatskoj - *Sindikata strojovođa HŽ-a*, koji je ubijen pod do danas još nerazjašnjenim okolnostima.

Biografija
----------

O *Krivokući* se nema puno toga reći, sve do kraja 1989. kad je na valu demokratskih promjena postao vođa *Sindikata strojovođa HŽ-a*, prvog nezavisnog sindikata u tada još uvijek Socijalističkoj Republici Hrvatskoj. Nakon prvih parlamentarnih izbora u Hrvatskoj, i odvajanja SAO Krajine - Krivokućina uloga postala je bitno značajnija.

### Ubojstvo

Krivokuća je ubijen na vratima svog stana u Šibenskoj ulici u Velikoj Gorici, kad je u 22 sata i 40 minuta otišao otvoriti vrata nepoznatim posjetiocima sa tri uboda nožem (ispod lopatice, u trbuh i u leđa). Nakon toga doteturao je u kuhinju sav obliven krvlju, još pri svijesti rekao je ženi da su ga napala dva muškarca koje nije poznavao. Umro je u kolima hitne pomoći na putu do Traumatološke bolnice u Draškovićevoj.

### Kontraverze oko istrage njegova ubojstva

Istraga o njegovu ubojstu, do dana današnjeg nije se pomakla sa mrtve točke. Hrvatski mediji su načelno iznjeli tri teze o motivima za njegovo ubojstvo, - i na osnovu toga i o njegovim potencijalnim naručiocima. Prva teza polazila je od toga da je
Krivokuća bio Srbin s Korduna, što je 1992. mogao biti dovoljan razlog za nečije ubojstvo.
Druga teza vezivala se uz činjenicu da se *Krivokuća* kao predstavnik Socijaldemokratske unije u razgovorima sa UNPROFOR-om zalagao za mirno rješenje sukoba u tadašnjim UNPA zonama. To navodno nije odgovaralao srpskom *krajinskom* vođi Goranu Hadžiću, a nije bilo u interesu ni hrvatskoj vlasti. 
Treća teza polazila je od tadašnjih prilika u HŽ-u, koji je tada bio na udaru brojnih financijskih, stambenih i kadrovskih malverzacija (otpuštani su Srbi), između ostalih i Krivokuća je dobio otkaz, pa je kao istaknuti član Socijaldemokratske unije smetao direktorima HŽ-a. Tu tezu je u medijima iznio *Stjepan Kralj*, tajni agent Službe za zaštitu ustavnog poretka, on je prozvao i tadašnjeg potpredsjednika Vlade RH Vladimira Šeksa, da aktivno štiti ubojice Milana Krivokuće. Međutim njegove optužbe protiv Šeksa, odbacio je Odbor za unutarnju politiku i Državno odvjetništvo, na čijem je čelu tada bio Stjepan Herceg, on je dapače dao nalog da se Kralj uhapsi.

Uskoro su hrvatske novine objavile puno kompromitarijućih tekstova o Kralju, između ostalog da mu je u jednoj švedskoj psihijatrijskoj klinici dijagnosticirana paranoja 1973. te da mu je suđeno za mafijaško ubojstvo. Stjepan Kralj je u javnost plasirao i transkript razgovora tadašnjeg vodstva HŽ-a, iz kojeg bi proizlazilo da su oni nalogodavci - tekst je objavio partijski list SDU-a a potpisao tadašnji predsjednik dr. Branko Horvat.
U međuvremenu je Stjepan Kralj umro, tako da njegove tvrdnje više nitko ne želi (i nemože) provjeravati. I tako je do danas 
*istraga o ubojstvu Krivokuće u tijeku*.

Izvori
------

1. ↑  , E-Magazin - Republika Srpska Krajina - Hronika, pristupljeno 3. 05. 2011.[*mrtav link*]
2. 1 2 3 4 5  „Melisa Skender, Marina Biluš: *Hrvatski ubojice mogu mirno spavati* (Nacional.hr br. 447, 2004-06-08), pristupljeno 3. 05. 2011.". Arhivirano iz originala na datum 2011-11-27. Pristupljeno 2011-05-03.
3. 1 2 3 4 5 6 7  *Slučaj Milana Krivokuće van iz ladice* (Samostalni srpski tjednik), pristupljeno 3. 05. 2011.

Eksterni linkovi
----------------

* Slučaj Milana Krivokuće van iz ladice (Samostalni srpski tjednik)
* Melisa Skender, Marina Biluš: *Hrvatski ubojice mogu mirno spavati* (Nacional.hr br. 447, 2004-06-08) Arhivirano 2011-11-27 na Wayback Machine-u