Listovi duvana na sušenju.
Osušeni duvan.
**Duvan** ili **duhan** se odnosi na više od 70 vrsti biljaka iz roda Nicotiana familije Solanaceae, kao i na proizvode koje se prave od osušenih listova duvana, kao što su cigare i cigarete, duvana za lulu, duvana za žvakanje i aromatični duvan za nargile. Duvan se koristi i u bioinžinjeringu biljaka i kao ukras, a hemijske komponente iz duvana se koriste za izradu nekih pesticida i lekova.

Smatra se da je glavna komercijalna vrsta, *N. tabacum*, poreklom iz tropske Amerike, kao i sve biljke iz roda Nicotiana, ali ona se toliko dugo uzgaja, da se ne zna za nju u divljini. *N. rustica*, vrsta koja daje brzo goreće listove, je bila vrsta duvana koja se prvobitno uzgajala u Virdžinije, ali danas se uglavnom uzgaja u Turskoj, Indiji i Rusiji. Adiktivni alkaloid nikotin se smatra najkarakterističnijim sastojkom duvana, ali štetne posledice upotrebe duvana se mogu dobiti od hiljada drugih jedinjenja koje nastaju u dimu, kao što su policiklični aromatični ugljovodonici (na primer benzopiren), formaldehid, kadmijum, nikl, arsen, duvanske nitrosamine, fenile i mnogi drugi. Duvan takođe sadrži beta-karbolinske alkaloide koji inhibituju monoaminsku oksidazu.

Uzgajnje duvana je slično uzgajanju drugih poljoprivrednih proizvoda. Seme se seje u hladnim ramovima ili žarištima da se spreče napadi insekata, a zatim se presađuje u polja. Duvan je jednogodišnja biljka, koja se bere mehanički ili ručno. Nakon berbe, duvan se skladišti za sušenje, bilo vešanjem, grupisanjem ili stavljanjem na velike gomile sa cevastim otvorima kako bi toplota moga da izađe iz centra. Sušenje omogućava sporu oksidaciju i degradaciju karotenoida. Ovo omogućava duvanu da dobije odlike oje se obično pripisuju "glatkoći" dima. Nakon toga, duvan se pakuje u zavisnosti od vida upotrebe, u šta spada pušenje, žvakanje, ušmrkivanje, itd. Većina cigareta koristi dimom sušen duvan, koji daje blaži, lakše udišući dim. Korišćnje lakše udišućeg, dimom sušenog duvana niskog koeficijenta kiselosti je glavni razlog zašto pušenje izaziva rak pluća i druge bolesti povezane sa udisanjem dima.

U upotrebi duvan se najčešće koristi u vidu pušenja, žvakanja i ušmrkavanja. Duvan se u Americi dugo koristio kao enteogen, ali nakon dolaska Evropljana u Severnu Ameriku, uskoro je postao važna trgovačka roba i droga. Ova popularnost je dovela do razvoja južnjačke privrede u SAD zasnovane na duvanu, sve dok on to mesto nije ustupio pamuku. Nakon Američkog građanskog rata, promena u potražnji i tehnici proizvodnje je omogući nastanak cigareta. Ovaj novi proizvod je brzo doveo do razvijanja duvanske industrije.

Upotreba duvana je aktivnost koje danas praktikuje oko 1,1 milijardi osoba i više od jedne trećine odraslog stanovništva. Nivo pušenja se ustalio ili opada u razvijenim državama, ali nastavlja da raste u zemljama u razvoju.

Prema Svetskoj zdravstvenoj organizaciji, duvan je ubedljivo najčešći uzrok smrti u svetu koji se može sprečiti. U izveštaju iz 2008. SZO je procenila da duvan prouzrokuje 5,4 miliona smrti godišnje. Duvan najčešće zaziva bolesti koje pogađaju srce, jetru i pluća, a pušenje je glavni faktor rizika za srčane udare, moždane udare, hronične opstruktivne bolesti pluća (uključujući hronični bronhitis) i rak (naročito rak pluća, rak grkljana i rak gušterače). Takođe, zbog jakih adiktivnih osobina duvana, nastaju tolerancija i zavisnost.