Ovo je članak o gimnastičaru.  Za njegovog sina političara, v. Miro Cerar.  

  


**Miroslav Cerar** (r. 28. oktobar 1939. u Ljubljani, Kraljevina Jugoslavija) je nekadašnji slovenački i jugoslovenski gimnastičar koji je osvajao medalje na dvijema Olimpijskim igrama, četiri svjetska prvenstva i pet evropskih prvenstava.

Karijera
--------

Cerarova međunarodna karijera započela je 1958. godine, kada je na Svetskom kupu u Moskvi na konju sa hvataljkama osvojio bronzanu medalju. Na Olimpijskim igrama 1960. u Rimu, Cerar je sa jugoslovenskim gimnastičkim timom zauzeo osmo i deveto mesto. Samostalno se takmičio samo na vratilu gde je zauzeo peto mesto.

Na Evropskom prvenstvu 1961. godine, održanom u Luksemburgu osvojio je četiri zlatne medalje: u višeboju, na konju sa hvataljkama, krugovima i razboju, a bronze je osvojio u preskoku. Na Svetskom kupu 1962. održanom u Pragu, on je osvojio zlato na vratilu, a na konju sa hvataljkama, ispred Borisa Šahlina *(Šahlin, Boris Anfiяnovič)*. Na Evropskom prvenstvu u Beogradu održanom 1963. godine, osvojio čak šest medalja, četiri zlatne i po jednu srebrnu i bronzanu. Na Olimpijskim igrama održanim 1964. godine osvojio je dve medalje, jednu zlatnu i jednu bronzanu i šesto mesto na vratilu.

Na Evropskom prvenstvu 1965. godine održanom u Antverpenu, on je osvojio zlato na razboju, srebro na konju sa hvataljkama i bronzu na krugovima. Zlato na konju sa hvataljkama je osvojio Viktor Lisicki, što je bio jedan od dva ukupno poraza koja je Cerar doživeo u svojoj internacionalnoj karijeri na konju sa hvataljkama. Drugi poraz je doživeo 1967. godine na Evropskom prvenstvu protiv Mihajla Voronjina.

U međuvremenu Cerar je osvojio zlatnu medalju na Svetskom kupu 1966. održanom u Dortmundu u takmičenju na konju sa hvataljkama i bronzu na razboju.

Na Olimpijskim igrama održanim 1968. godine, u timskom delu je sa jugoslovenskom reprezentacijom je zauzeo 6. mesto, a pojedinačno je opet osvojio zlato na konju sa hvataljkama. Sledeće, 1969. godine, Cerar opet osvaja zlato na Evropskom prvenstvu, a na Svetskom prvenstvu 1970. godine održanom u Ljubljani, Cerar po treći put osvaja zlato i titulu svetskog šampiona na konju sa hvataljkama.

Miroslav Cerar svoju aktivnu gimnastičarsku karijeru završava 1971. godine, nakon povrede koju je doživeo na takmičenjeu u Japanu.

Privatno, Cerar je završio studije prava i radio je kao advokat. Obavljao je počasne dužnosti u Jugoslovenskom sportskom komitetu. Bio je prvi predsednik Slovenačkog olimpijskog komiteta, a sada je predsednik Slovenačke olimpijske akademije.

Bio je oženjen za gimnastičarku i istaknutu pravnicu Zdenku Cerar, sa kojom je imao sina Miru, također istaknutog pravnika.

Izabran je za Jugoslovenskog sportistu godine tri puta 1961. 1963. i 1964. godine. U 1999. godini Cerar je postavljen u Internacionalnu kuću slavnih za gimnastiku.

Literatura
----------

* Volker Kluge: *Olympische Sommerspiele. Die Chronik II.* Berlin 1998 ISBN 3-328-00740-7
* Volker Kluge: *Olympische Sommerspiele. Die Chronik III.* Berlin 2000 ISBN 3-328-00741-5
* Peter Matthews, Ian Buchanan, Bill Mallon: *The Guinness International Who's Who of Sport*. Enfield 1993 ISBN 0-85112-980-3

| * p
* r
* u
Dobitnici „Zlatne značke" Sporta |
| --- |
| 
* Franjo Mihalić (1957)
* Svetozar Gligorić (1958)
* Stanko Lorger (1959)
* Radivoj Korać (1960)
* Miroslav Cerar (1961)
* Milan Galić (1962)
* Miroslav Cerar (1963)
* Miroslav Cerar (1964)
* Branislav Lončar (1965)
* Vera Nikolić (1966)
* Ivo Daneu (1967)
* Đurđa Bjedov (1968)
* Dragan Džajić (1969)
* Desanka Pešut (1970)
* Sreten Damjanović (1971)
* Mate Parlov (1972)
* Marijan Beneš (1973)
* Mate Parlov (1974)
* Nenad Stekić (1975)
* Matija Ljubek (1976)
* Šaban Seidiju (1977)
* Dražen Dalipagić (1978)
* Miodrag Perunović (1979)
* Slobodan Kačar (1980)
* Borut Petrič (1981)
* Dragan Kićanović (1982)
* Dragutin Šurbek (1983)
* Šaban Trstena (1984)
* Dražen Petrović (1985)
* Veselin Vujović (1986)
* Mateja Svet (1987)
* Jasna Šekarić (1988)
* Dragomir Bečanović (1989)
* Dragutin Topić (1990)
* Dejan Savićević (1991)
* Slobodan Branković (1992)
* Igor Miladinović (1993)
* Jasna Šekarić (1994)
* Aleksandar Đorđević (1995)
* Aleksandra Ivošev (1996)
* Predrag Mijatović (1997)
* Dejan Bodiroga (1998)
* Vladimir Grbić (1999)
* Vladimir Grbić (2000)
* Aleksandar Šoštar (2001)
* Dejan Bodiroga (2002)
* Vladimir Vujasinović (2003)
* Denis Šefik (2004)
* Danilo Ikodinović (2005)
* Olivera Jevtić (2006)
* Novak Đoković (2007)
* Milorad Čavić (2008)
* Nađa Higl (2009)
* Novak Đoković (2010)
* Novak Đoković (2011)
* Milica Mandić (2012)
* Emir Bekrić (2013)
* Davor Štefanek (2014)
* Novak Đoković (2015)

 |