**Pavlini**  
Ordo Fratrum Sancti Pauli Primi Eremitae| 

|  |
| --- |
| grb |
| ( grb) |

 |
| Kratica naziva: | O.S.P.P.E. |
| Godina osnivanja: | 1215. |
| Godina reorganiziranja: |  |
| Reorganizator: |  |
| Mjesto osnivanja: | Pilisszentkereszt, Ugarska |
| Blaženi Euzebije |
| utemeljitelj: | Blaženi Euzebije |
| krilatica: *Solus Cum Deo Solo* |
| Službeni jezik: |  |
| Sjedište: | Jasna gora, Poljska |
| [[ ]]: |  |
| čelni čovjek: |  |
| Roditeljski red: | Augustinci |
| Redovi nastali iz ovog reda: |  |
| Podredovi: |  |
| Broj pripadnika: | 500 |
| Poznati pripadnici: | kardinal Juraj Utišinović Martinuzzi, Gros Bertalan |
| Odijelo: | bijeli habit |
|  |

**Pavlini** ili *Red svetog Pavla prvog pustinjaka* (latinski: *Ordo Fratrum Sancti Pauli Primi Eremitae*, kratica: **OSPPE**) je jedan od rimokatoličkih redova kasnog srednjeg vijeka.

Cilj Pavlinskog reda je kontemplacija o Bogu u samoći, prakticiranje liturgijskih molitvi, realizacija duha pokore, širenje 
kulta sv. Marije, apostolski rad u korist crkve, naviještanje Božje riječi i vršenje sakramenata.

Historija reda
--------------

Pavlini su nastali početkom 13. vijeka u Ugarskoj, na valu velikog pustinjačkog pokreta koji je tokom 11. i 12. vijeka zahvatio cijelu Evropu. 

Na čelu pokreta bio je blaženi Euzebije (mađarski: *Boldog Özséb*), kanonik iz Esztergoma, koji je okupio pustinjake koji su živjeli po šumama Mađarske i Hrvatske i podigao s njima crkvu Svetog Križa (*Szent Kereszt*) kod sela Pilisszentkereszt na Planini Pilis. 
Euzebije se fokusirao na život u zajednici, molitvu, post i težak fizički rad.

Red je odobrio papa Klement V. - 1308. i propisao im kao pravila reda ona sv. Augustina. 
Red je za svog patrona odabrao sv. Pavla iz Tebe, kog se smatra prvim pustinjakom.

Pavlini su za svoj moto odabrali - **solus cum Deo** (samo s Bogom), a za svoju odjeću 1345. bijelu boju.

U drugoj polovici 14. vijeka red se proširio naročito po Poljskoj, samostan Jasna gora u Czestochowi, koji je uskoro postao njegov drugi dom.

Nakon donošenja Edikta o vjerskoj toleranciji među kršćanskim vjerama cara Josipa II. - 1781. ukinuti su brojni redovi, među njima i Pavlini.

Pavlini su uspjeli preživjeti zahvaljujući tome što se njihov Jasna gora u Poljskoj, tada bio u Carskoj Rusiji, dakle izvan jurisdikcije Josipa II..

Pavlinskih samostana danas ima od Poljske, preko Mađarske, Hrvatske, Latvije, Ukrajine, Belorusije, Češke, Slovačke, Njemačke, Engleske, Italije, Sjedinjenih Ameičkih Država, Australije. Ima ih i po Africi (Kamerun) i Južnoj Americi.

U pedeset zajednica živi oko 500 redovnika odjevenih u bijelo.

Pavlini u južnoslavenskim zemljama
----------------------------------

Najveći i najpoznatiji pavlinski samostan bio je onaj iz Lepoglave sa gimnazijom iz 1656.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  „*Chi siamo?*" (talijanski). Paulini. Pristupljeno 22. 01. 2016.

Vanjske veze
------------

***Pavlini*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice reda (`en`), (`it`), (`pl`)

| * p
* r
* u
Katolički crkveni redovi |
| --- |
| 
Ančele • Augustinci • Barnabiti • Bazilijanke • Benediktinci • Bijeli Oci • Bosonoge karmelićanke • Bratstvo Jeruzalema • Cisterciti • Dehonijanci • Dominikanci • Družba misionara Krvi Kristove • Franjevci • Franjevci trećoredci glagoljaši • Ivanovci • Isusova mala braća • Malteški red • Kamaldolijanci • Kapucini • Karmelićani • Kartuzijanci • Kćeri Božje ljubavi • Kćeri Srca Isusova • Klanjateljice Krvi Kristove • Klarise • Konventualci • Lazaristi • Marijine sestre • Milosrdne sestre Sv. Križa • Misionari Presvetoga Srca Isusova • Misionarke ljubavi • Montfortanci • Oratorijanci • Oblati Bezgrješne • Palotinci • Pavlini • Pasionisti • Prebendari • Redemptoristi • Salezijanci • Sestre Kraljice svijeta • Sestre milosrdnice • Sestre Milosrdnog Isusa • Sestre Naše Gospe • Sestre pohoda Marijina • Sestre Presvetog Srca Isusova • Služavke Malog Isusa • Školske sestre franjevke Krista Kralja • Spiritanci • Teatinci • Templari • Teutonski viteški red • Trapisti • Uršulinke • Usmiljenke • Vasilijanke • Verbiti • Viteški Red Svetoga Groba u Jeruzalemu • Zajednica svetog Ivana
 |