Ustavnost je princip u ustavnom pravu prema kome svi pravni akti moraju biti u skladu sa ustavom kao najvišim pravnim aktom. Ocenu ustavnosti obično vrše ustavni sudovi, a u Srbiji je to Ustavni sud Republike Srbije.

Ustavnost i pravni kontinuitet
------------------------------

Pravni sistem propisuje način promene ustava, koja se kreće u granicama pravnog poretka i ustavnosti. Ustav Srbije iz 2006. propisuje način promene ustava u svom devetom delu. Promena ustava može biti izvšena i revolucijom, koja je uvek neustavna i pravni sistem se bori protiv nje, međutim ukoliko je jednom uspešno izvedena dolazi do uspostavljanja novog ustavnog poretka koji iznova definiše šta je ustav i ustavnost u njemu.

Neki ustavi zabranjuju promenu ustava, takav je bio slučaj sa monarhističkim Ustavom Grčke iz 1911. u takvoj situaciji sama promena ustava je neustavna.

Pravni sistem Srbije
--------------------

Ustav Srbije (2006.) sadrži princip ustavnosti, i u četvrtom delu ustava gde se govori o nadležnosti Republike Srbije, kao jedna od nadležnosti navodi se i zaštita ustavnosti.

Ocenu ustavnosti prema Ustavu Srbije vrši Ustavni sud, a njegove odluke su konačne, izvršne i opšteobavezujuće.

U osmom delu ustava, pod nazivom Ustavnost i zakonitost, gde se govori o hijerarhiji domaćih i stranih pravnih akata, navodi se da je Ustav najviši pravni akt u Srbiji, i da svi pravni akti moraju biti u skladu sa njim. Međunarodni ugovori koje Srbija sklopi moraju biti u skladu sa Ustavom i po hijerarhiji se nalaze iznad zakona ali ispod ustava.

Ustavnost u državama članicama EU
---------------------------------

Evropski sud pravde primenjuje princip primata prava Evropske unije u odnosu na nacionalna prava, čak i u slučaju da je pravo EU u suprotnosti sa ustavom države članice. Ovaj princip se razvijao postepeno i imao je tendenciju rasta uticaja Evropskog suda pravde u odnosu na pravo nacionalnih država. Neke države članice su prilikom pristupanja svoje pravne sisteme usaglasile sa pravom EU, a neke države su to uradile preko presuda svojih vrhovnih sudova.

Međutim neke države članice i dalje ne priznaju u potpunosti ovaj autoritet Evropskom sudu pravde, i u praksi još uvek dolazi do konflikta između prava EU i prava država članica.

Izvori
------

1. ↑  „Postupak za ocenjivanje ustavnosti ili zakonitosti". www.ustavni.sud.rs. Arhivirano iz originala na datum 13.10.2010.. Pristupljeno 2020-12-24.
2. 1 2 3 4 5 6  „Ustav Republike Srbije" (sr). www.paragraf.rs. Arhivirano iz originala na datum 24.7.2020.. Pristupljeno 2020-12-24.
3. ↑  Simić, Miroljub; Đorđević, Srđan; Matić, Dejan (2011). *Uvod u pravo*. Kragujevac: Pravni fakultet Univerziteta u Kragujevcu. str. 47. ISBN 978-86-7623-005-1.
4. ↑  Mihajlović, Vladan (2009.). *Ustavno pravo*. Kraljevo: Vladan Mihajlović. str. 79. ISBN 978-86-909139-1-6.
5. ↑  „Doctrine of Supremacy in the European Union" (en). www.lawteacher.net. Pristupljeno 2020-12-24.
6. ↑  „Europe and the law" (en). OpenLearn. Pristupljeno 2020-12-24.
7. 1 2  Vukadinović, Radovan (2016). *Uvod u institucije i pravo EU*. Kragujevac: Pravni fakultet Univerziteta u Kragujevcu. str. 157-163. ISBN 978-86-88987059.
8. ↑  „Challenging the EU’s top court: Comparing Polish and German approaches" (en-US). Democracy Reporting International. Arhivirano iz originala na datum 2020-11-27. Pristupljeno 2020-12-24.