Robert Frangeš-Mihanović, **Kralj Tomislav**, 1928.-38. bronca, Trg kralja Tomislava, Zagreb.
**Robert Frangeš-Mihanović** (Srijemska Mitrovica, 2. listopada 1872. - Zagreb, 12. siječnja 1940.), hrvatski kipar

Životopis
---------

Završio je Obrtnu školu u Zagrebu 1889. školovanje nastavio u Beču na Umjetničko-obrtnoj školi 1889.-94. potom na Umjetničkoj akademiji 1894/95. Usavršavao se u Parizu 1900/01. gdje se družio s A. Rodinom i M. Rossom. Bio je nastavnik na Obrtnoj školi u Zagrebu 1895.-1907. i profesor kiparstva na Umjetničkoj akademiji. Jedan je od pokretača i organizatora likovnog života u Zagrebu na prijelazu iz XIX. na XX. stoljeće. Sudjelovao je u osnutku Društva hrvatskih umjetnika (1897.), udruženja Lada (1904.) i Umjetničke akademije (1907.), uz koju je utemeljio ljevaonicu bronce i doveo prve ljevače. Bio je član JAZU, Srpske akademije nauka i umjetnosti i Akademije znanosti i umjetnosti u Pragu. Uz R. Valdeca utemeljitelj modernog hrvatskog kiparstva.

Djela
-----

"Drvosječa" iz 1910. godine na zgradi Gliptoteke HAZU
"Bački Hrvati", spomenik na grobu Petra Šarčevića, Mirogoj, Zagreb.
Frangešove medalje i plakete s figuralnim i animalističkim motivima (*Bik Herkul* , 1899. i *Puran* , 1904.; *Vinogradari*, 1900. i *Kopač*, 1906.) označili su početak hrvatskog medaljatstva. Oblikovao je sitnu plastiku (*Stidljivost*, 1902.; *Bijeg u Egipat*, 1906. *Otmica Europe*, 1907.), portrete (*V. Lisinski*, 1895.), poprsja (*Antum Mihanović*, 1908. Klanjec; *Antun i Stjepan Radić*, 1936. Trebarjevo). Godine 1897. za Osijek je izradio spomenik palim vojnicima Šokčevićeve 78. pukovnije - *Umirućeg ratnika*, koji je uz kompoziciju *Filozofija* iz 1897. (u zgradi Odjela za bogoštovlje i nastavu u Opatičkoj ulici br. 10 u Zagrebu) najraniji primjer impresionizma u hrvatskom kiparstvu.

Najmonumentalnije Frangešovo djelo je konjanički spomenik *Kralj Tomislav* 1928.-38. (postavljen 1947. u Zagrebu). Godine 1925. utemeljeno je Društvo za podizanje spomenika kralju Tomislavu, koji su kiparu povjerili izradu spomenika. Kipar je 1930. izradio sadreni model, 1933./34. spomenik je saliven u bronci, a postolje za spomenik napravljeno je 1940. godine i tijekom ratnih godina postavljeno ispred Željezničkog kolodvora. Spomenik je postavljen 1947. godine ali bez Frangeševih reljefa na postolju i bez grba, što je bilo ispravljeno 1991. godine.

Izveo je i nadgrobne spomenike na groblju u Varaždinu (*Spomenik smrti* na grobnici obitelji Leitner, 1906.) i Mirogoju (*Radnik* na grobnici obitelji Muller, 1935.). Radio arhit. figuralnu plastiku na zagrebačkim zgradama (reljefi *Filozofija, Teologija, Medicina i Frustracija*, 1912. na bivšoj zgradi Nacionalne i sveučilišne knjižnice danas zgrada Hrvatskog državnog arhiva, Marulićev trg; *Rad* i *Zdravlje*, 1927. na zgradi u Mihanovićevoj ulici br. 3). U svojem razvoju prešao je faze od akademizma, simbolizma do modernizma, tj. najranijih primjera impresionizma u hrvatskom kiparstvu, a u punoj zrelosti ostvario je vlastiti izraz u slobodnoj realističkoj modelaciji lika. Bavio se umjetničkim obrtom.

Izvori
------

1. ↑  „HR-DAZG-803 Društvo za podizanje spomenika kralju Tomislavu". Arhivirano iz originala na datum 2009-03-28. Pristupljeno 2010-09-11.

Vanjske poveznice
-----------------

***Robert Frangeš-Mihanović*** na Wikimedijinoj ostavi


|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 77506739
* LCCN: n2006006471
* ISNI: 0000 0000 5200 0521
* GND: 133552403
* SUDOC: 23255630X
* NKC: js20211109411
* RKD: 433578

 |