**Deliblatska peščara** (***Deliblatski pesak***) ili Banatska peščara (*Banatski pesak*), jedinstvena je peščara u Evropi, a nalazi se u jugoistočnom delu srpske pokrajine Vojvodine, u južnom Banatu.

Ova prostrana oblast površine od oko 300 km², čije su glavne peščane mase elipsoidnog oblika okružene plodnim lesnim poljoprivrdnim površinama, proteže se između Dunava i jugozapadnih padina Karpata.

Ovaj spomenik istorije prirode Panonske nizije jedno je od retkih pribežišta za mnoge specifične vrste flore i faune, koje u evropskim i svetskim razmerama predstavljaju prirodne retkosti. Peščara predstavlja geomorfološki i ekološko-biogeografski fenomen ne samo Panonske nizije, već i čitave Evrope.

Stepski božur (*Paeonia tenuifolia*)
Degenova kockavica (*Fritillaria gracilis*)

Živi svet Deliblastske peščare
------------------------------

Bogatstvo flore ovog područja se ogleda u postojanju oko 900 vrsta viših biljaka, od kojih su mnoge relikti i rariteti, kao i vrste koje su u svom rasprostranjenju ograničene na Panonsku niziju. Jedino se ovde, u odnosu na čitav prostor Srbije nalaze: banatski božur, stepski božur (*Paeonia tenuifolia*), Pančićev pelen, šerpet i Degenova kockavica (*Fritillaria gracilis*). Svoje stanište ovde je *našlo* i 20 vrsta orhideja. Prirodnu autohtonu šumsku vegetaciju predstvljaju šume bele lipe i krupnolisnog medunca. Deliblatska peščara je u vegetacijskom smislu mešavina stepe i šumo-stepe, koju odlikuje mozaik travnih, žbunastih i šumskih staništa.

Zbog prisustva velikog broja vrsta ptica, od kojih su mnoge retke i ugrožene, ovo područje je uvršćeno u najznačajnija staništa ptica u Evropi – IBA područje. Iz grupe grabljivica, koje su najugroženije ptice, zastupljene su vrste kao što su: banatski soko, orao krstaš i orao kliktaš. Njihovo pojavljivanje uslovljeno je pašnjačkim površinama i prisustvom tekunice, koja predstavlja osnov njihove ishrane. Od stanovnika životinjskog carstva peščare, ovom prilikom izdvajamo prisustvo: vuka, jelena, srne i divlje svinje.

Prirodne karakteristike i jedinstvenost ovog kraja čine ga pogodnim za rekreaciju, lov i ribolov, nautički turizam, a pre svega ekološki turizam. U cilju zaštite ovog područja, Deliblatska peščara je proglašena za specijalni rezervat prirode.

Od 2002. godine, Deliblatska peščara nalazi se na preliminarnoj listi Uneska kao područje izuzetnih prirodnih vrednosti.

Lovište
-------

**Lovište Deliblatska peščara** se nalazi na površini od 33.610 hektara od čega je ograđeno 1.850 hektara *Dragićev Hat*. Lovište se nalazi u okviru Javnog preduzeća *Vojvodinašume* kojim upravlja šumsko gazdinstvo *Banat* Pančevo.
Od krupne divljači mogu se loviti jeleni, divlje svinje i srne a od sitne divlje patke i divlje guske.

Lovište se nalazi u Južnom Banatu i okruženo je sa tri reke: Dunav, Tamiš i Karaš. Jugoistočni deo lovište u dužini od sedam kilometara naslanja se na Dunav - *Dragićev Hat* zauzima površinu od 1.850 hektara i osposobljeno je kao lovno-uzgojni centar.

*Labudovo okno* je deo lovišta u kojem se organizuje lov na divlje patke i guske i obuhvata površinu od 2.500 hektara močvarskih terena, rečnih ostrva i Dunava. Tokom jeseni i zime velika jata divljih pataka i gusaka nastanjuje ovaj kraj. Lovci se smeštaju u lovačkim kućama u samom lovištu.

Zanimljivosti
-------------

* Najveći deo radnje filma *Ko to tamo peva* odvijao se u Deliblatskoj peščari. Tu je sniman i film *Boj na Kosovu*.

Galerija
--------

* Satelitski snimak Deliblatske peščareSatelitski snimak Deliblatske peščare
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Kanal Dunav–Tisa–Dunav u blizini Deliblatske peščareKanal Dunav–Tisa–Dunav u blizini Deliblatske peščare

Vidi još
--------

* Zagajička brda [sr] (*Zagajska brda*)
* Oleškivska peščara [uk] (*Oleškivski pesak*)

Spoljašnje veze
---------------

* „Deliblatska peščara u maju". blog.b92.net. 31. 5. 2010. Pristupljeno 11. 9. 2019.
* „Deliblatska peščara". srbija.travel. Arhivirano iz originala na datum 30. 9. 2011. Pristupljeno 14. 4. 2011.
* „Deliblatska peščara". zdravasrbija.com. 9. 2. 2013. Pristupljeno 13. 9. 2019.
* „Deliblatska peščara – kad košava stvara dine". jelenadilber.wordpress.com. 5. 11. 2015. Pristupljeno 11. 9. 2019.
* „Deliblatska peščara – najveća evropska kontinentalna peščara". rts.rs. 3. 1. 2017. Pristupljeno 11. 9. 2019.
* „Deliblatska peščara, zanimljivosti: smeštaj, staze, bazen, slike". svetputovanja.info. 2. 11. 2017. Pristupljeno 11. 9. 2019.
* „TAJNA NAJVEĆE PEŠČARE EVROPE Čudesna igra vetra i peska u Deliblatu". blic.rs. 9. 9. 2018. Pristupljeno 11. 9. 2019.
* „Pošumljavanje Deliblatske peščare počelo je pre 200 godina". pancevo.mojkraj.rs. 20.10.2018. Pristupljeno 11. 9. 2019.
* „Evropska Sahara". dpps.org.rs.
* „Deliblatska peščara – evropska Sahara". serbia.com.
* „Deliblatska peščara – tajna najveće peščare u Evropi". lepevesti.club.
* „Deliblatska peščara". panacomp.net.
* „Deliblatska peščara". freebiking.org.
* „Deliblatska peščara". obidjisrbiju.com.
* „Deliblatska peščara – informacije i zanimljivosti". turizmopedija.com.
* „Deliblatska Peščara. Zagajička Brda.". nestvarna.blog.
* „Deliblatska peščara–Zagajička brda / Deliblato Sands–Zagaj Hills | Istraži Srbiju / Explore Serbia | Avanturistički turizam / Adventure tourism". explore-serbia.rs.

***Deliblatska peščara*** na Wikimedijinoj ostavi


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal Srbija***  |


|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 9015147665845860670006

 |