Координате: 45° 17′ 23" СГШ, 20° 27′ 14" ИГД
**Стајићево** је насеље града Зрењанина у Средњобанатском округу. Према попису из 2011. било је 1941 становника.

Историја
--------

Стајићево се налази на лесној тераси између Потиске алувијалне равни на западу и Тамишког платоа на истоку, на 12 км магистралног пута Зрењанин- Београд уз леву обалу Бегеја.

Аграрна реформа (1918—1941) имала је за циљ да се изменити власничка структура земљишта и испуни обећање Краља Петра Карађорђевића дато добровољцима на Крфу, да ће их све наградити одређеном површином обрадиве земље. Одузета земља од властеле у В. Бечкеречкој жупанији дељена је српским добровољцима из Босне, Лике, Далмације, Србије, Војводине и других крајева. Српски живаљ из ових крајева, бивши кметови, слуге и беземљаши могли су добити одређену површину земље у закуп. Њихова несрећа била је у томе што нису имали новца да плате закупнину нити су имали основна средства за рад у пољопривреди.

Видевши како му се парохијани, иначе вредни људи, муче и тешко живе, парох елемирски Сава Стајић је покренуо необичну акцију да се изврши колонизација српске сиротиње из села В. Бечкеречке жупаније на рудинама Раравац, Горња и Доња Петра и Павлово које је било у поседу Алтруистичке банке из Беча. Рођени Бечкеречан где је и матурирао гимназију, Сава Стајић је био врло уман и поштован међу великодостојницима новонастале државе. Завршивши Правне науке у Грацу апсолвирао је богословију у Сремским Карловцима. Био је члан Великог духовног суда Пећке патријаршије и епархијске конзисторије у В. Кикинди. Лични пријатељ је епископа Темишварског др. Георгија Летића и др. Душана Гргина, народног посланика В. Бечкеречке жупаније, а тадашњег начелника у министарству за аграрну реформу. Обојица су му дали благослов и одобрење да започне колонизацију српске сиротиње из Елемира, Арадца, Фаркаждина, Ечке, Тараша, Кумана, Ботоша и Орловата. Дана 1.10.920. године примивши своје колонистичке компетенције, колонисти су почели обраду ове земље. Сви колонисти су без изузетка добили 8 кј. и 1100 кв. хвати квалитетне оранице. Број колониста се до 1922. г. попео на 231. породицу. Исте године извршена је експропријација земљишта за изградњу насеља.

* **Село**

Село је пројектовано и изграђено квадратног облика односно 1x1 км, са пет улица правца исток-запад и једном попречном која дели село на половину правца север-југ. Све улице се секу под правим углом и измедју себе чине осам истоветних квартова а сваки кварт има 30 истоветних кућних плацева величине 100 x 26 метара. Додела плацева за изградњу кућа као и дозвола за почетак изградње извршена је 26.7.1922. године. Захваљујући повољним државним кредитима као и кредитима грађевинских предузећа и трговина у В. Бечкереку и Тителу, добро организованој Аграрној заједници као и спрези и међусобној помоћи, до 1925. г. изграђено је око 200 кућа у којима је живело око 1000 становника српске националности, православне вероисповести. Село је тада добило назив Стајићево, по своме оснивачу г-дину Сави Стајићу.

* **Школа**

Прва заједничка брига свих колониста била је изградња школе, која је започета већ 1923. г. Зграда од једне школске дворане и учитељског стана завршена је и освештана 5.10.1924. г. Школа је била четвороразредна и имала је 84 ученика. Десет година касније 1934. г. гради се нова школа са две учионице, школском двораном и зборницом за учитеље. У континуитету та школа је претрпела до данас велике доградње и адаптације. Почетком 1960. почиње изградња још две учионице па школске 1962/63. г. школа ради као осмогодишња.
Изградњом 4 просторије за кабинетску наставу и терена за мале спортове 1990. г. као и 75 m² помоћних просторија у 2000. г. школа поприма данашњи изглед. Уз школу је изграђена зграда за предшколски узраст деце и котларница. Школу је 2000. г. похадјало 220 ученика и 30 предшколаца. Уз најбољу опремљеност кабинетских учила и изградњу сале за физичко васпитање, могла би се сврстати у ред савремених, конфорних школа.

* **Црква**

Друга заједничка брига колониста била је изградња православног храма. Прилозима мештана у новцу и раду, изградња цркве од набијене земље започета је 24.08.1926. г. Завршетак радова и освештавање храма обављено је 3.11.1926. г. Црква је посвећена успењу Пресветле Богородице (Велика Госпојина ), 28. августа што је уједно и Храмова и сеоска слава. Његово превосвештенство. др. Георгије Летић епископ темишварски долази по други пут на колонију 1.12.1934. г. и том приликом освештава ново изграђену школу и полаже камен темељац за нову цркву. Градња цркве у касновизантијском стилу била је права реткост у Банату и трајала је две године. Како се у Орловату у то време градила такође нова црква за коју је нов иконостас иградио наш познати сликар Урош Предић, стари иконостас који се налазио у старој цркви а који је рађен 1772. г. Орловаћани поклањају Стајићанској новој цркви. Црква је завршена и освећена на дан храмове и сеоске славе 28.08.1936. г. Својом духовношћу и топлином али и стилом и монументалношћу она је понос мештана која ни случајног пролазника не оставља равнодушним. У селу постоје назарени, адвентисти, католици али они сви не прелазе 1% од укупног броја становника.

Демографија
-----------

У насељу Стајићево живи 1599 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 38,8 година (37,6 код мушкараца и 40,0 код жена). У насељу има 627 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 3,19.

Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године).

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 1133 |  |
| **1953.** | 1229 |  |
| **1961.** | 1413 |  |
| **1971.** | 1607 |  |
| **1981.** | 1993 |  |
| **1991.** | 2058 | 1969 |
| **2002.** | 2035 | 1999 |
| **2011.** |  | 1839 |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 1.925 | 96,29% |
| Мађари |    | 25 | 1,25% |
| Југословени |    | 15 | 0,75% |
| Хрвати |    | 6 | 0,30% |
| Румуни |    | 6 | 0,30% |
| Словаци |    | 5 | 0,25% |
| Македонци |    | 2 | 0,10% |
| Русини |    | 1 | 0,05% |
| Руси |    | 1 | 0,05% |
| Немци |    | 1 | 0,05% |
| непознато |    | 4 | 0,20% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 4 |    |    | 5 |
| 80+ | 5 |    |    | 17 |
| 75-79 | 18 |    |    | 28 |
| 70-74 | 41 |    |    | 48 |
| 65-69 | 52 |    |    | 63 |
| 60-64 | 56 |    |    | 62 |
| 55-59 | 52 |    |    | 55 |
| 50-54 | 78 |    |    | 87 |
| 45-49 | 83 |    |    | 87 |
| 40-44 | 61 |    |    | 58 |
| 35-39 | 86 |    |    | 72 |
| 30-34 | 72 |    |    | 62 |
| 25-29 | 78 |    |    | 73 |
| 20-24 | 72 |    |    | 67 |
| 15-19 | 60 |    |    | 62 |
| 10-14 | 56 |    |    | 62 |
| 5-9 | 67 |    |    | 45 |
| 0-4 | 50 |    |    | 55 |
| просек | 37.6 |  |  | 40.0 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 276 | 289 | 352 | 439 | 566 | 617 | 627 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 94 | 147 | 120 | 152 | 67 | 31 | 12 | 3 | - | 1 | 3.19 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 818 | 214 | 542 | 39 | 23 | - |
| Женски | 846 | 139 | 539 | 148 | 19 | 1 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 450 | 117 | 10 | 1 | 147 | 6 | 44 | 34 | 12 | 33 |
| Женски | 248 | 65 | 5 | 1 | 60 | - | 2 | 56 | 6 | 3 |
| Оба | 698 | 182 | 15 | 2 | 207 | 6 | 46 | 90 | 18 | 36 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | - | 5 | 18 | 7 | 6 | 5 | - | - | 5 |
| Женски | 2 | 1 | 7 | 14 | 24 | 2 | - | - | - |
| Оба | 2 | 6 | 25 | 21 | 30 | 7 | - | - | 5 |

Референце
---------

1. ↑  Југославија, после Првог светског рата). Приступљено 25. 4. 2013.
2. ↑  Енциклопедија Баната „Банатера" (2006)
3. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
4. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
5. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |

Са других Викимедијиних пројеката :

* Стајићево на Викимедијиној Остави (мултимедијални фајлови)
* Стајићево на Викивестима (слободне вести)

* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* План насеља на мапи (Mapquest)

| * p
* r
* u
Насељена места града Зрењанина |
| --- |
| 
**Зрењанин** •
Арадац •
Банатски Деспотовац •
Бело Блато •
Ботош •
Елемир •
Ечка • 
Јанков Мост •
Клек •
Книћанин •
Лазарево •
Лукино Село • 
Лукићево •
Меленци •
Михајлово •
Орловат •
Перлез •
Стајићево •
Тараш •
Томашевац •
Фаркаждин •
Чента
 |