**Pleocitoza limfocita (PL)** neurološko je stanje sa nenormalno povećanim brojem limfocita u cerebrospinalnoj tečnosti. Najčešće nastaje kao posledica aseptičnog, virusima izazvanog meningitisa ili encefalitisa. Ovo stanje zapravo je jedan od oblik pleocitoze ili povećanja ukupnog broja ćelija u likvoru. Karakteriše se kliničkom slikom u kojoj pacijent ima glavobolju (po tipu migrene) pojavu izuzetno reaktivnih formi limfocitnih ćelija u kičmenoj tečnosti, čiji broj je uvek veći od 5 µL).

Dok limfociti čine otprilike četvrtinu svih belih krvnih ćelija u telu, oni su generalno malobrojni u cerebrospinalnoj tečnosti. Normalan broj limfocitnih ćelija u kičmenoj tečnosti je ≤ 5 µL (uglavnom 70-100% su limfociti, a 0-30% monociti) U pleociticitozi, broj limfocita može da se uveća na više od 1.000 ćelija po mm³. Povećanje broja belih krvnih zrnaca često prati povećanje koncentracije proteina i drugih tipova ćelija.

Pleocitoza limfocita, javlja se često, udružena sa brojnim, prolaznim, neurološkim poremećajima, koji uključuju i senzomotornu amneziju, afaziju i druge neurološke simptome.

Istorijat
---------

Određivanje limfocita u pleocitozi postalo je moguće tek sa otkrićem dijagnostičke lumbalne punkcije i tehnologije potrebne za analizu cerebrospinalne tečnosti (likvora) uz pomoć mikrobioloških, biohemijskih i imunoloških testova.

Iako su prve lumbalne punkcije izvedena krajem 19. veka, testovi za otkrivanje povišenog nivo limfocita u okviru centralnog nervnog sistema bili su dostupni tek mnogo godina kasnije.

Bez savremena lumbalna punkcija danas je nezamislivo testiranje likvora i limfocita u njemu koje se koristi za dijagnozu ili isključivanje određeni infektivnih i neinfektivnih bolesti u centralnom nervnom sisitemu, kao što je to npr. meningitis ili pleocitoza limfocita.

Etiopatogeneza
--------------

Uzroci aseptičnog meningitisa mogu biti infektivne (npr. rikecije, spirohete, paraziti) ili neinfektivni (npr. unutarlobanjski tumori i ciste, lekovi, sistemske bolesti) prirode.

Infektivni aspetički memningitis
Najveći broj slučajeva aseptičnog meningitisa posledica je enterovirusa, uključujući eho i koksakkia viruse. Čest uzročnik je i virus mumpsa, široko rasprostranjen u svetu. 

Enterovirusi i virus mumpsa ulaze u organizam preko respiratornog ili digestivnog trakta hematogeno se zatim šire krvotokom.

Bakterije takođe mogu uzrokovati aseptični meningitis; u takve spadaju spirohete (sifilis, lakmska borelioza, leptospiroza) i rikecije (tifus, pegava groznica Stenjaka ili erlihioza). Abnormalnosti u likvoru mogu biti prolazne ili hronične.

Pojedine bakterijske infekcije kao što su mastoiditis, sinusitis, apsces mozga i infektivni endokarditis mogu proizvesti u likvoru promene karakteristične za aseptični meningitis. Naime široko rasprostranjena upala dovodi do vaskulitisa koji izaziva pleocitozu bez bakterija u likvoru.

Neinfektivni aspetički memningitis
Neinfektivni uzroci upale moždanih ovojnica su neoplastična infiltracija, curenje sadržaja intrakranijalnih cisti, intratekalna primena lekova, trovanje olovom i radioaktivnim materijama.

Ređe upala nastaje nakon sistemske primene nekih lekova, verovatno usled reakcije preosetljivosti. Takvu upalu najčešće uzrokuje nesteroidni antiinflamatorni lek (posebno ibuprofen), antimikrobni lekovi (najčešće sulfa preparati) kao i imunomodulatori (npr. IV imunoglobulini, OKT3 monoklonska antitela, ciklosporin, vakcine).

Bolesti
-------

Istraživanje su pronašla prisustvo pleocitoze limfocita u likvoru sledećim bolestima:

### Aseptični meningitis

Aseptični meningitis je upala meningealnih ovojnica sa limfocitnom pleocitozom u likvoru kod koje se posle rutinskih bojenja i kultura likvora nije pronađen jasan uzrok bolesti. Najčešći uzročnici aseptičnog meningitisa su virusi.

### Pseudomigrenični oblik plocitoze

Veći broj studije sproveden je sa ciljem da se utvrdi povezanost između pseudomigraine i limfocitne pleocitoze. Pseudomigrenu karakteriše umerena ili jaka, pulsirajući glavobolja praćena prolaznim neurološkim simptomima i limpfocitna pleocitoza. [9] 
Ovaj oblik migreničnih epizode karakteriše se samoograničavajućim ponavljanjem.

U nekim studija utvrđena je pojava pseudomigrene kod pojedinci u rasponu od oko 15 do 40 godina starosti, nešto češće kod muškarca. Posle svake migrenozne epizodu, pacijenti bez simptoma. Gotovo svi fiziološki i radiološki testovi (EEG, CT, MRI) su načelno u granicama normale. Međutim, 30 od 42 pacijenata (u navedenim studijama) imao je abnormalne EEG nalaz.

U drugoj studiji, pacijenti sa pseudomigrenom imali su povišen nivo limfocitne pleocitoza sa svakiom pseudomigrenoznom epizodom.

Dijagnoza
---------

U dijagnozi na aseptični meningitis treba posumnjati kod svakog bolesnika sa temperaturom, glavoboljom i meningealni znakovima. 

* CT ili MR glave potrebno je uraditi pre lumbalne punkcije ako se sumnja na tumorsku masu (npr. kod žarišnog neurološkog ispada ili edema papile).
* Izmeren pritisak likvora je manje ili više povišen uz prisustvo 10 do > 1000 limfocita u μL.
* Ponekad, u prvim satima razvoja virusnog meningitisa, može biti prisutan manji broj neutrofila.
* Nivo glukoze u likvoru je normalan, a proteina normalna ili umereno povišena.
* Radi identifikacije virusnog uzročnika obično se vrši PCR likvora.
* Dijagnoza Molaretova meningitisa postavlja se PCR analizom za herpes tip 2 DNK.
* Dijagnoza aseptičnog meningitisa uzrokovanog lekovima postavlja se isključivanjem drugih uzročnika.
* Potrebno je izvršiti dijagnostičke testove na klinički sumnjive uzročnike (npr. rikecijske infekcije, lajmsku boreliozu, sifilis).

Simptomi
--------

Simptomi aseptičnog meningitisa su visoka telesna temperatura, glavobolja i pozitivni meningealni znaci. Virusni meningitis aseptični najčešće prolazi spontano.

Terapija
--------

Terapija aseptičkog meningitisa sa pleocitozom limfocita najčešće je simptomatska. 

* Kako je kod većine pacijenata dijagnoza jasna lečenje zahteva samo dovoljnu hidrataciju (unos tečnosti), primenu analgetika i antipiretika.
* Ako se ne mogu isključiti listerijski ili delimično lečen, ili rani bakterijski meningitis, u zavisnosti od rezultata kultura i ponovnih analiza likvora, daju se antibiotici, efikasni protiv bakterijskog meningitisa.
* Medikamentnima nastao aseptični meningitis leči se ukidanjem uzročnog leka.

Napomena
--------

1. ↑  Jedino u SAD zbog masovne vakcinacije, slučajevi meningitisa uzrokovanog virusom mumpsa su retki.

Izvori
------

1. ↑  „*Meningitis and Encephalitis Fact Sheet*". National Institute of Neurological Disorders and Stroke (NINDS). 11. 12. 2007.. Arhivirano iz originala na datum 2014-01-04. Pristupljeno 16-9-2012.
2. ↑  Batalis, N.I. L. Galup, S.R. Zaki, and J.A. Prahlow (2005). *West Nile virus encephalitis.* American Journal of Forensic Medicine and Pathology 26(2): 192-196.
3. ↑  *Adams and Victor's Principals of Neurology*, 8th ed. str. 152.
4. ↑  *Dijagnostika likvora, Laboratorijski nalaz likvora* Arhivirano 2013-01-14 na Wayback Machine-u, Pristupljeno 16. 9. 2012.
5. ↑  Pavlović, D. Lević, Z. Dmitrović, R. (1993) *Klinički oblici Lajmske bolesti u neurologiji.* Glas Srp Akad Nauka [Med], (43): 203-12
6. ↑  Doherty, Carolynne M; Forbes, Raeburn B (2014). "Diagnostic Lumbar Puncture". The Ulster Medical Journal 83 (2): 93–102.
7. ↑  Do, Tau Hung; Fisch, Christiane; Evoy, Francois (March 2004). "Susac syndrome: report of four cases and review of the literature.". AJNR. American journal of neuroradiology 36 (3): 382–8. PMID 15037459.
8. ↑  MSD priručnik dijagnostike i terapije, *Aseptični meningitis* na:www.placebo.hr (2014)
9. ↑  Pascual, Julio; Valle, Natalia (June 2003). „Pseudomigraine with lymphocytic pleocytosis.". *Current pain and headache reports* **7** (3): 224–8. DOI:10.1007/s11916-003-0077-2. PMID 12720603.
10. ↑  Filina, T; Feja, KN; Tolan, RW (June 2013). „An adolescent with pseudomigraine, transient headache, neurological deficits, and lymphocytic pleocytosis (HaNDL Syndrome): case report and review of the literature.". *Clinical pediatrics* **52** (6): 496–502. DOI:10.1177/0009922813483358. PMID 23559488.

Šablon:Portalbar