Vitraji s rozete i lancete sjevernog transepta katedrale u Chartresu iz 13. st.
**Slikarstvo gotike** obilježeno je isprva sporim razvojem, većinom se svodilo na umjetnost vitraja koja je potisnula prijašnje iluminacije samostanskih rukopisa. Oslanjajući se na romaničku tradiciju i pod utjecajem crkvene skulpture, u vitrajima se razvio plošni, ornamentalan stil bez trodimenzionalnosti.

Tijekom 13.stoljeća u Francuskoj se razvio "elegantni stil" vidljiv u iluminacijama molitvenika, pri čemu se ljudske figure prikazuju uz sve više pažnje i detalja i s naglašenijim volumenom. 
U Italiji toga vremena slikarstvo je obilježeno "novobizantskim" stilom koji je uslijedio nakon križarskog osvajanja Carigrada godine 1204.

Slikarstvo vitraja
------------------

*Kovač i bačvar*, detalj vitraja iz Chartresa, 13. st.
Staklene površine gotičkih katedrala nisu bile pogodne za razvoj slikarstva. Dakle, fresko-slikarstva i nema jer nema velike površine zida zbog mnogo prozora. U crkvama širom Europe prestali su se u razdoblju gotike izrađivati veliki narativni ciklusi. No tu su zato vitraji (vitraži) - komadi stakla se spajaju međusobno tankom linijom olova i to po konturama likova; veći dijelovi stakla uglavljeni su u rame od lijevanog željeza. Kompozicije vitraja su dvodimenzionalne, bez perspektive. Boje su prozirne, najčešće crvena, plava, žuta i zelena. 
To su većinom izabrane scene u kojima se pojavljuju likovi živih ličnosti s kršćanskim ikonografskim likovima. (vitraji Chartresa – Reimsa itd.) Krajem 14. st. napušta se takav monumentalni način komponiranja vitraja, boje postaju raznovrsnije i uvodi se perspektiva.

*Trecento* u Italiji
--------------------

Giotto di Bondone, *Krist ulazi u Jeruzalem*, freska iz *kapele Arena* u Padovi, oko 1305.
U Italiji gotička arhitektura nije nikada dostigla vrhunce Francuske i Njemačke, ali je Italija bila pod utjecajem Bizantske umjetnosti, a posebno njihova slika na drvetu. Tako da će se prvo gotičko slikarstvo razviti upravo u Italiji. Imućni pojedinci poručivali su slike na drvenoj podlozi za privatnu upotrebu, ponekad su se radili i poliptisi (povezane slike na više dasaka). Svaki poliptih završavao je prelomljenim lukom, a prizori na drvenoj dasci oivičavali su se stupovima. Pozadina je najčešće zlatna, likovi su idealizirani, božanski, ponekad se u scene uvode elementi pejzaža. Slikari su težili prikazati prostor, ali još nisu svladali perspektivu.

Simone Martini, *Križni put*, freska iz kapele Orsini, 1333. 25 × 16 cm, Louvre, Pariz.
Giotto di Bondone je najvažniji slikar Gotike; on je prvi uskladio prizor slike i povezao ga s prostorom gledaoca (tako što je sliku spustio na očište promatrača). Likovi na njegovim slikama čvrsto stoje na zemlji, uobličeni su i vladaju prostorom trodimenzionalni, a ne plošni. Prvi je u Europskom slikarstvu krenuo u izražavanje osjećaja u stvarnom životu putem svojih likova. Njegovi suvremenici Duccio i Simone Martini postižu podjednako zavidne rezultate.

### Talijanski slikari *trecenta*

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| * Agnolo Gaddi
* Alesso Baldovinetti
* Alvise Vivarini
* Altichiero
* Ambrogio Lorenzetti
* Andrea del Castagno
* Andrea Orcagna
* Antonio Pisanello
* Antonio Vivarini
* Baccio Baldini
* Bartolo di Fredi
* Bartolomeo Vivarini
 | * Benedetto Bonfigli
* Benozzo Gozzoli
* Bernardo Daddi
* Bonifacio Bembo
* Buonamico Buffalmacco
* Cennino Cennini
* Cimabue
* Coppo di Marcovaldo
* Domenico di Bartolo
* Duccio
* Filippo Rusuti
* Francesco di Giorgio
* Francesco Traini
* Galasso Galassi
 | * Gentile Bellini
* Gentile da Fabriano
* Giottino
* Giotto
* Giovanni da Milano
* Giovanni di Paolo
* Giunta Pisano
* Giusto de' Menabuoi
* Guariento
* Guido da Siena
* Jacopo Avanzi
* Jacopo Bellini
 | * Jacopo de' Barbari
* Jacopo del Casentino
* Jacopo Torriti
* Lippo Memmi
* Lorenzo Monaco
* Mestre de 1416
* Mestre de Bigallo
* Mestre de San Martino alla Palma
* Marco Basaiti
* Maso Di Banco
* Masolino da Panicale
* Michelino da Besozzo
* Niccolò Antonio Colantonio
* Ottaviano Nelli
 | * Paolo di Giovanni Fei
* Paolo Serafini da Modena
* Pietro Cavallini
* Pietro Lorenzetti
* Sassetta
* Simone Martini
* Spinello Aretino
* Taddeo di Bartolo
* Taddeo Gaddi
* Vecchietta
* Vitale da Bologna
* Zanetto Bugatto
 |  |

Internacionalni stil
--------------------

*Très riches heures du Duc de Berry: Lipanj* , 1412.-16. iluminacija na platnu, 22,5 x 13,6 cm, Muzej *Condé* u Chantillyju, Francuska.
Oko 1400. g. razvio se **internacionalni gotički slikarski stil** nastao spajanjem dostignuća juga i sjevera Europe. Sve je naglašenije traženje dubine prostora. Posebno mjesto ima molitvenik brata francuskog kralja *Très Riches Heures du Duc de Berry* što su ga oslikali Flamanci Braća Limbourg i njegova dva brata. Posebnost ovih slika je novo vizualno otkrivanje i prikazivanje prostora i prirode, koja se tijekom godišnjih doba stalno mijenja. 
Gotičko slikarstvo važan je uvod u renesansno obraćanje prirodi.

### Gotički slikari ostatka Europe

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * **Francuski slikari**
* Enguerrand Quarton
* Jean Fouquet
* Jean Pucelle
* Villard de Honnecourt
* **Španjolski slikari**
* Bartolomé Bermejo
* Pedro Berruguete
* **Portugalski slikari**
* Álvaro Pires de Évora
 | * **Njemački slikari**
* Conrad Soest
* Israhel van Meckenem
* Konrad Witz
* Martin Schongauer
* Matthias Grünewald
* Mestre das Cartas
* Mestre de Housebook
* Mestre E. S.
* Michael Wolgemut
* Stefan Lochner
 | * **Flamanski slikari**

*Glavni članak: Sjevernoeuropska renesansna umjetnost** Braća Limbourg
 |  |

Izvori
------

* *Enciklopedija likovnih umjetnosti*, Matica Hrvatska, Zagreb, 1975. god.
* Dr. Jadranka Damjanov, *Likovna umjetnost 2.*, Školska Knjiga – Zagreb, 1997. god.
* Radovan Ivančević, Umjetnost razdoblja život II. Profil, Zagreb, 2001. god.
* Gina Pischel, *Opća povijest umjetnosti 2.*, Mladost, Zagreb, 1975. god.
* Gilles Plazy & Jean Lacouture, *Povijest umjetnosti u slikama*, Leo-Commerce, d.o.o. Rijeka, 2000. god.
* H. W. Janson, *Art History*, Thames & Hudson, London, 1997.
* Several Authors, *History Of Western Art*, McGraw Hill, New York, 2001.

Poveznice
---------

* Srednji vijek
* Gotika
* Gotika u Hrvatskoj
* Gotička arhitektura
* Kiparstvo gotike
* Romanika
* Renesansa

Vanjske poveznice
-----------------

***Slikarstvo gotike*** na Wikimedijinoj ostavi

* Gotička umjetnost, iz ArtCyclopedia.com
* Gotička umjetnost, iz *Encyclopedia Britannica* Online.
* Gotička umjetnostArhivirano 2009-10-30 na Wayback Machine-u, iz *Microsoftove Encarte*.
* Gotička umjetnost Arhivirano 2005-03-05 na Wayback Machine-u, iz *Enciklopedije Columbia*, šesto izdanje, 2001.
* Gotička umjetnost Arhivirano 2007-03-18 na Wayback Machine-u, Muzejski portal Schleswig-Holstein.
* Gotička umjetnost Arhivirano 2009-03-18 na Wayback Machine-u, iz "Povijesti umjetnosti" i  Arhivirano 2009-05-21 na Wayback Machine-u.