**Nacionalni park Lorentz** je najveći nacionalni park u jugoistočnoj Azija (25.056 km²); smješten je na sjeverozapadnoj obali otoka Nove Gvineje u indonezijskoj pokrajini Papua. Park je nazvan po nizozemskom istraživaču Hendrikusu Albertusu Lorentzu koji je prvi prošao ovim područjem u ekspediciji 1909.-10. godine.

To je jedino zaštićeno područje na svijetu u kojemu se nalazi netaknut i neprekinut prijelaz od ekosistema vječitog planinskog leda do tropskih obala, uključujući široka područja nizinskih vlažnih područja, kišnih šuma i alpske tundre. Kako se nalazi na dodirnoj točki dvije kontinentalne ploče, ovo područje je mjesto kontinuiranih formacija planina i djelovanja ledenjaka. S velikim brojem nalazišta fosila i živih endema, te najvećom razinom bioraznolikosti u širem području, također je važno mjesto za proučavanje evolucije života na Novoj Gvineji. Zbog toga je njegovih 23.500 km² upisano na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Aziji 1999. godine.

Karta Nacionalnog parka Lorentz
Rudnik Grasberg

Odlike
------

U parku se nalazi 4.884 metra visok vrh planine Maoke, Puncak Jaya, koji je najviši vrh između Himalaja i Anda.

U parku se nalaze mnoga neistražena i nezabilježena područja u kojima vjerojatno obitavaju mnoge vrste biljaka i životinja koje su nepoznate znanstvenicima. Također, lokalno stanovništvo je jako slabo obrazovano kad su u pitanju botanika i zoologija, tj. etnobiologija.

### Bioraznolikost

U Nacionalnom parku Lorentz obitava više vrsta biljaka kao što su: nipah (*Nypa fruticans*), bakau (*Rhizophora apiculata*), *Pandanus julianettii, Colocasia esculenta, Podocarpus pilgeri*, i *Nauclea coadunata*.

Tu obitava i preko 630 vrsta ptica (oko 70% od ukupnog broja na Novoj Gvineji), među kojima su dvije vrste kazuara, 31 vrsta goluba, 31 vrsta kakadua, 13 vrsta vodomara, 29 vrsta 
medosasa i veliki broj ugroženih vrsta kao što je Veliki kazuar, Južnjački krunasti golub (*Goura scheepmakeri*), Pesquetova papiga (*Psittrichas fulgidus*), Salvadorijeva patka (*Salvadorina waigiuensis*) i Macgregorovom divovski medojed (*Macgregoria pulchra*). Endemske vrste su planinske snježnoplaninska fazanka (*Anurophasis monorthonyx*) i snježnoplaninski crvendać (*Petroica archboldi*), te 26 tropskih vrsta.

Od 123 vrsta sisavaca tu obitavaju: Dugokljuni ježac (*Zaglossus bruijni*), Kratkokljuni ježac (*Tachyglossus aculeatus*), 4 vrste kuskusa (*Phalangeridae*), te valabiji, divlje mačke, šumski klokani i endemski šumski klokan Dingiso (*Dendrolagus mbaiso*).

* Ledenjaci Puncak Jaya 1936. god.Ledenjaci Puncak Jaya 1936. god.
* Ledenjaci 1990. i 2003.Ledenjaci 1990. i 2003.
* Ostaci ostataka ledenjaka Puncak JayaOstaci ostataka ledenjaka Puncak Jaya
* Divovska biljka mesožder (Nepenthes)Divovska biljka mesožder (*Nepenthes*)
* Južnjački krunasti golub (Goura scheepmakeri) u parkuJužnjački krunasti golub (*Goura scheepmakeri*) u parku

Izvori
------

1. ↑  Indonezijsko ministarstvo šuma Arhivirano 2010-07-17 na Wayback Machine-u () Preuzeto 13. listopada 2011.

* Ronald G. Petocz, C*onservation and Development in Irian Jaya*, 1989. Leiden: E.J. Brill.

Vanjske veze
------------

***Nacionalni park Lorentz*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službena stranica Nacionalnog parka Lorentz (indn.)
* Indo-Pacific Conservation Alliance Project — Facilitating Community-Driven Conservation and Strengthening Local Cultural Institutions in the Greater Lorentz Lowlands Arhivirano 2006-12-12 na Wayback Machine-u ()
* Birdlife EBA Factsheet: South Papuan Lowlands ()

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Indoneziji |
| --- |
|  | 
Hramski kompleks Borobudur • Nacionalni park Komodo • Kulturni krajolik pokrajine Bali: sustav subaka kao utjelovljenje Tri Hita Karana filozofije • Nacionalni park Lorentz • Hinduistički hram Prambanan • Paleontološka nalazišta Sangiran • Tropske kišne šume na Sumatri • Nacionalni park Ujung Kulon
 | Indonezijska zastava |
| **Nematerijalna svjetska baština Indonezije**
Kazalište lutaka Wayang • Tradicionalna proizvodnja indonezijskog bodeža Kris • Indonezijski Batik • Tradicionalna proizvodnja batika u školama Pekalongana
 |