recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Mary Kay and Johnny*** (sh. *Mary Kay i Johnny*) je američka TV-serija koja se od 1947. do 1948. emitirala na programu mreže DuMont, 1949. na programu mreže CBS te od 1948. do 1950. na programu mreže NBC, a koja se smatra prvim sitkomom u historiji američke televizije.

Njeni tvorci su bili bračni par Mary Kay i Johnny Stearns, koji su u njoj tumačili protagoniste - odnosno fiktivne verzije samih sebe. Radnja je bila smještena u njihov njujorški stan. Osim što je bila prva TV-emisija u kojoj je prikazan krevet, bila je i prva u kojoj je prikazana ženska trudnoća. Razlog za to je bilo da je Mary Kay u stvarnom životu zatrudnila sa svojim mužem; nakon što se ispočetka prilikom emitiranja nastojalo sakriti, odlučeno je da trudnoća postane dio radnje. 31. decembra 1948. se njihovo nekoliko tjedana staro dijete Christopher Sterans pojavilo kao lik na televiziji.

Serija je važna za televizijsku historiju i zbog ranih pokušaja da se izmjeri gledanost televizijskog programa. Seriju je sponzorirala farmaceutska tvrtka Anacin, pri čemu su njeni čelnici bili skeptični prema novom i još uvijek slabo rasprostranjenom mediju mediju. Njeni marketinški stručnjaci su zato odlučili tokom emitiranja emisije pustiti reklamni spot u kojem za prvih 200 gledatelja koji im pošalju pismo nude besplatna džepna ogledala; pri tome je, za svaki slučaj, pripremljeno dodatnih 200 ogledalo. Na kraju se ispostavilo da je kompanija primila 9000 zahtjeva za ogledalima.

S obzirom da se tadašnji televizijski program u pravilu emitirao uživo, tek je nekoliko snimljeno epizoda na 16 mm filmovima i Kinescopeima; od toga je dio izgubljen 1975. godine. Do danas su se očuvali tek fragmenti.

Izvori
------

1. ↑  snopes.com/radiotv Snopes.com: "Early to Bed"
2. ↑  Mitz, Rick. *The Great TV Sitcom Book (Expanded Edition)*. New York, NY: Perigee Books - Putnam Publishing Co. 1983, p9. Print.

Literatura
----------

* David Weinstein, *The Forgotten Network: DuMont and the Birth of American Television* (Philadelphia: Temple University Press, 2004) ISBN 1-59213-245-6
* Alex McNeil, *Total Television*, Fourth edition (New York: Penguin Books, 1980) ISBN 0-14-024916-8
* Tim Brooks and Earle Marsh, *The Complete Directory to Prime Time Network TV Shows*, Third edition (New York: Ballantine Books, 1964) ISBN 0-345-31864-1

Vanjske veze
------------

* *Mary Kay and Johnny* na sajtu IMDb
* DuMont historical website Arhivirano 2011-10-06 na Wayback Machine-u
***O Pai Tirano*** (sh. *Otac tiranin*) je portugalska crno-bijela filmska komedija snimljena 1941. u režiji Antonija Lopesa Ribeira. Protagonist, koga glumi Ribeirinho, je skromni trgovac u lisabonskoj robnoj kući "Grandes Armazéns do Grandella" koji je zaljubljen u prodavačiću u obližnjoj trgovini parfema. Radnja prikazuje nesporazume koji nastaju kada se priključi amaterskoj kazališnoj trupi i počne uvježbavati komad u kome tumači lik sina čiji je otac bogataš. *O Pai Tirano*, koji je kao glumce tada popularne vodviljske zabavljače, isticao se scenarijem u kojima su se ismijale društvene norme i snobovština među buržoazijom. Zahvaljujući tome je stekao veliku popularnost ne samo u Portugalu nego i u Brazilu. Danas ga se smatra jednim od najboljih djela tzv. zlatnog doba portugalske kinematografije. Mnoge od fraza koje govore likovi su kasnije postale dio svakodnevnog govora u Portugalu.

Uloge
-----

* Francisco Ribeiro : Francisco 'Chico' Mega
* Leonor Maia : Tatão
* Arthur Duarte : Artur de Castro
* Vasco Santana : Mestre José Santana
* Barro Lopes : Lopes
* Graça Maria : Gracinha

Literatura
----------

* *O Pai Tirano* Arhivirano 2007-08-20 na Wayback Machine-u at Amor de Perdição

Vanjske veze
------------

* *O Pai Tirano* na sajtu IMDb
***Csillagosok, katonák*** (rus. *Звёзды и солдаты*; sh. ***Zvijezde i vojnici***) je mađarsko-sovjetski crno-bijeli ratni film snimljen 1967. u režiji Miklosa Jancosa, koji se smatra jednim od najboljih ostvarenja njegove filmografije, kao i jednim od neobičnijih ostvarenja istočnoevropske kinematografije svog vremena.

Radnja se događa 1919. godine u vrijeme ruskog građanskog rata na obalama rijeke Volge, za nadzor na čijim obalama se bore pripadnici boljševičke Crvene armije i kontrarevolucionarnih carističkih belogardejaca. Nominalni protagonist, čiji lik tumači Jozsef Madaras, je zapovjednik mađarskih dobrovoljaca u redovima Crvene armije koga zarobe belogardejci i smjeste u improvizirani logor u jednom manastiru oko koga se stalno vode borbe, i pri čemu ima prilike svjedočiti brojnim okrutnostima i krvoproliću.

*Zvijezde i vojnici* su originalno zamišljene kao ostvarenje kojim se nastojala obilježiti 50. obljetnica Oktobarske revolucije, odnosno veličati savezništvo mađarskih i sovjetskih komunista koji su tada bili na vlasti u Istočnom bloku. Jansco je, pak, film snimio u stilu svog prethodnog filma *Ljudi bez nade*, koristeći duge kadrove i totale, ali i scene mučenja i golotinje. Dio kritičara je filmu zamjerao nedostatak jasnoće, odnosno toga što je gledateljima trebala dodatna pažnja da dozna sudbinu nekih likova i drugih važnih detalja. Međutim, daleko više je u oči upao nimalo romantičan odnos prema revolucionarnoj prošlosti, odnos prikaz građanskog rata kao zbrke u kojoj obje strane čine zvjerstva i uzrokuju masovno i besmisleno krvoproliće. Dok je u relativno liberalnoj Mađarskoj takav pristup prošao, u SSSR je film podvrgnut cenzuri, odnosno namontirana posebna verzija kojom su se *Zvijezde i vojnici* nastojale pretvoriti u konvencionalni film koji veliča herojstvo crvenoarmejaca. U svojoj integralnoj verziji je prikazan u inozemstvu gdje je dobio niz dobrih kritika.

Uloge
-----

* József Madaras – Mađarski zapovjednik
* Tibor Molnár – Andras
* András Kozák – Laszlo
* Jácint Juhász – Istvan
* Anatolij Jabarov – Kapetan Čelpanov
* Sergej Nikonenko – Kozački oficir
* Mikail Kozakov – Nestor
* Bolot Bejšenalijev – Čingiz
* Tatjana Konjuhova – Jelizaveta (kao Tatkana Konjukova)
* Krystyna Mikołajewska – Olga
* Viktor Avdjuško – Mornar
* Gljeb Striženov – Pukovnik
* Nikita Mihalkov – Belogardejski oficir Glazunov

Vanjske veze
------------

* 
* Filmrészletek, részletes leírás Arhivirano 2010-09-04 na Wayback Machine-u
Ovo je članak o knjizi koju je napisala Willa Cather.  Za TV-film iz 1992. godine, vidi O Pioneers! (film).  Za operu iz 2009. godine, vidi O Pioneers! (opera).  Za pjesmu Walta Whitmana, vidi Pioneers! O Pioneers!.  

***O Pioneers!*** (O, pioniri!) je roman američke spisateljice Wille Cather originalno objavljen 1913. godine. Predstavlja prvi iz njene trilogije posvećene Velikim prerijama (koju također čine *The Song of the Lark* iz 1915. i *My Ántonia* iz 1918. godine). Radnja je smještena na prijelaz sa 19. u 20. vijek u okolici fiktivnog gradića Hanover u Nebraski gdje žive Bergsoni, porodica švedskih doseljenika. Protagonistica je Alexandra Bergson, koja nakon smrti oca nastoji očuvati farmu.

Roman je godine 1992. adaptiran kao istoimeni TV-film sa Jessicom Lange u glavnoj ulozi, a godine 2009. je Barbara Harbach po njemu komponirala istoimenu operu.

Vanjske veze
------------

* Besplatna e-knjiga: *O Pioneers!* na Projektu Gutenberg
* *Scholarly Edition* at the *Willa Cather Archive*
* *First Edition* at the *Willa Cather Archive*

Šablon:Cather
**Pseudodokumentarni film** (engleski: ) je naziv za žanr igranog filma čiji autori kod gledatelja nastoje stvoriti iluziju kako gledaju dokumentarni film, i to tako što fiktivne, odnosno odglumljene događaje nastoje prikazati na način na koji bi ih prikazali autori dokumentarnog filma ili TV-reportaže. Pseudodokumentarni filmovi mogu po svom općem tonu biti komedije ili drame. Pseudodokumentarne komedije (poznate i pod nazivom mockumentarac) su obično češće, i uglavnom predstavljaju parodije stvarnih dokumentaraca ili satirički prikaz nekih oblika suvremene popularne kulture. Pseudodokumentarne drame su obično napravljene tako da što više istaknu neki važan društveni problem. Posljednjih godina je popularnost počeo sticati podžanr pseudodokumentarnog horora poznat kao pronađene snimke.

Osim kao pseudodokumentarni film, pseudodokumentarni žanr se može pojavljivati i kao pseudodokumentarna TV-emisija ili serija.

Neki od najpoznatijih primjera
------------------------------

* Prevara sa švicarskim špagetima, znamenita BBC-jeva reportaža emitirana za 1. april 1957. u okviru programa *Panorama*;
* *The War Game*, rež. Peter Watkins (1965)
* *Take the Money and Run*, rež. Woody Allen, 1969)
* *Zelig*, rež. Woody Allen (1983)
* *Cannibal Holocaust*, rež. Ruggero Deodato (1980)
* *This Is Spinal Tap*, rež. Rob Reiner (1984)
* *C'est arrivé près de chez vous*, poznat i pod engleskim nazivom *Man Bites Dog* (1992)
* *Forgotten Silver*, (rež. Costa Botes & Peter Jackson, 1995)
* *The Office*, humoristička serija
* *Borat*, (rež. Larry Charles, 2006)
***o.k.*** je zapadnonjemački crno-bijeli igrani film snimljen 1970. godine u režiji Michaela Verhoevena. Po žanru je ratna drama, a temelji se na istinitim događajima poznatim kao Incident na brdu 192, koji su se nekoliko godina ranije zbili u Južnom Vijetnamu za vrijeme u vrijeme snimanja još uvijek aktualnog vijetnamskog rata. Radnja prikazuje kako grupa američkih vojnika otima lokalnu vijetnamsku djevojku (koju tumači Eva Mattes) te je brutalno siluje, muči, a na kraju i ubije, a nakon čega jedan od vojnika, mućen grižnjom savjesti, odluči svoje drugove prijaviti pretpostavljenima. *o.k.* je sniman sa izuzetno niskim budžetom, bez muzičke podloge, te na lokacijama u Schwarzwaldu koje se uopće nisu trudile "glumiti" vijetnamsku džunglu. Njegova premijera na berlinskom festivalu je izazvala veliki skandal kada ga je predsjednik žirija, ugledni američki sineast George Stevens optužio za "antiamerikanizam" i tražio da se izbaci iz konkurencije; to je dovelo do svađe sa drugim članovima među kojima se isticao jugoslavenski sineast Dušan Makavejev, a koja je završena tako da se festival prekinuo bez dodjele nagrada. *o.k.* je usprkos tih kontroverzi bio službeni zapadnonjemački kandidat za Oscara.

1989. godine je isti incident poslužio kao zaplet američkog filma *Casualties of War* u režiji Briana de Palme.

Vanjske veze
------------

* *o.k.* na sajtu IMDb
* *o.k.* na filmportal.de ()
* Berlinale 1970 (mit Szenenfoto aus *o.k.*) Arhivirano 2016-05-05 na Wayback Machine-u
* Beschreibung des Films in der TAZ
* Artikel auf tagesspiegel.de
***The Invasion*** (ili ***Invazija***) je američki science fiction snimljen 2007. u režiji Oilivera Hirschbiegela. Temelji se na romanu *The Body Snatchers* Jacka Finneya, odnosno predstavlja njegovu četvrtu filmsku adaptaciju. Protagonistica, čiji lik tumači Nicole Kidman, je psihijatrica koja otkriva da je neobično ponašanje i nestanak emocija kod njenih poznanika posljedica infekcije vanzemaljskog bića koja nad ljudima preuzima kontrolu i nastoji osvojiti svijet.

Priča
-----

Ispostavlja se da alge koje sa sobom na Zemlju donosi svemirski brod imaju virus koji menja ljudski mozak nakon što zaražena osoba zaspi. Karol Benel (Nikol Kidman) je psihijatar koji otkriva da je njen sin jedini koji bi mogao da spase planetu od virusa. Karol je zaljubljena u doktora Bena Driskola (Danijel Krejg) joj pomaže u pomaže u spasavanju ljudskog roda.

Prijem kod publike
------------------

Film je bio komercijalni promašaj budući da je od prikazivanja u svetu zaradio samo 40 miliona dolara, a budžet mu je bio $80 miliona. Za premijerni vikend u SAD-u, film je zaradio samo $5.9 miliona, što ga je stavilo na peto mesto boks-ofisa tog vikenda, što je ujedno bio najviši plasman na lestvici.
Film je u SAD-u zaradio $15.1 milion, što je ujedno najviša zarada za film u svetu. Zarada od preko milion dolara je ostvarena samo u sedam zemalja.

U Srbiji i Crnoj Gori, film je zaradio samo $10.948 u četiri kina u kojima je se prikazivao.

Prijem kod kritike
------------------

Film je dobio mešane kritike kod američkih kritičara. Na agregatnom portalu za kritiku, Metacritic, film je dobio ocenu 45/100, što označava "mešane ili osrednje recenzije." Kritičari su uglavnom bili pozitivni što se tiče produkcijske vrednosti filma, ali su bili negativno nastrojeni prema režiji i scenariju. A i kako bi scenario dobio pozitivne kritike kada je idejno iskopiran film "Invasion of the Body Snatchers" iz 1978 sa Donald Sutherlandom u glavnoj ulozi. Može se reći da je zajednički imenitelj ova dva (u nijansama različita) filma glumica Veronica Cartwright.

Izvori
------

1. 1 2 3  Nicole Sperling; Christine Spines (August 10, 2007). „Hidden 'Invasion'". *Entertainment Weekly*. Arhivirano iz originala na datum 2013-06-21. Pristupljeno 18. VIII 2007.
2. ↑  „The Invasion (2007)". *Box Office Mojo*. Pristupljeno 21.IX 2007.
3. ↑  The Invasion Boxofficemojo.com Pristupljeno 25.12.2011.
4. ↑  The Invasion - Metacritic Summary Metacritic.com Pristupljeno 25.12.2011.

Vanjske veze
------------

* Službeni veb-sajt
* *The Invasion* na sajtu IMDb
* *The Invasion* na AllRovi-u
* *The Invasion* na Box Office Mojo-u
* *The Invasion* na Rotten Tomatoes-u ()
* *The Invasion* na Metacriticu
* Official trailer

| * p
* r
* u
Filmovi koje je režirao Oliver Hirschbiegel |
| --- |
| 
* *Das Experiment* (2001)
* *Mein letzter Film* (2002)
* *Der Untergang* (2004)
* *Just an Ordinary Jew* (2005)
* *The Invasion* (2007)
* *Five Minutes of Heaven* (2009)
* *Diana* (2013)

 |
*Za ostala značenja, vidi Mauprat (razvrstavanje).*

***Mauprat*** je roman francuske književnice George Sand, originalno objavljen 1837. godine. Radnja je smještena u francusku pokrajinu Berry sredinom 18. vijeka i prikazuje dvije grane plemićke porodice Mauprat. Protagonist, Bernard de Mauprat, pripada "divljoj" grani koja se bahato i nasilnički, poput razbojnika, ponaša prema slabijim od sebe, i čija žrtva postaje lijepa Edmée koju otme i prijetnjom silovanjem prisili na brak; ona, međutim, spretno koristi svoju prosvijećenost kako bi ga postepeno "pripitomila", obrazovala i učinila civiliziranim. Sand se tokom pisanja romana počela zanimati za problem društvene nejednakosti, i u njemu počela iznositi ideje koje će kasniji kritičari proglasiti socijalističkim.

*Mauprat* je godine 1926. adaptiran kao istoimeni nijemi film, a 1972. kao dvodijelni TV-film.

Izvori
------

Vanjske veze
------------

* Besplatna e-knjiga: *Mauprat* na Projektu Gutenberg
* *Mauprat* na sajtu IMDb
* () Mauprat in french free readable version

Šablon:George Sand
***Sama*** (ruski: ) je sovjetski nijemi film snimljen 1931. u režiji Grigorija Kozinceva i Leonida Trauberga. Naslovna protagonistica, čiji lik tumači Jelena Kuzmina, je mlada lenjingradska učiteljica koja nevoljko pristaje preuzeti posao u zabačenom selu u Altajskim planinama (u današnjem Kazahstanu). Radnja prikazuje kako dolazi u sukob sa lokalnim begom koji želi da djeca čuvaju ovce umjesto da pohađaju školu.

Sama je bila djelomično inspirirana stvarnim događajima, a odlikuje se izuzetno realističnim pristupom, kao i prikazom života altajskih stanovnika koji danas ima izuzetnu etnografsku vrijednost. Iako je *Sama* napravljena u skladu sa službenom sovjetskom politikom, a što se prvenstveno odnosi na borbu protiv kulaka (čiji ekvivalent u filmu predstavlja lokalni beg), takođe sadrži i scene koje bi se mogle shvatiti kao posredna kritika tadašnjih prilika, prije svega u prikazu nesposobnog i kukavičkog partijskog funkcionara.

Kao i mnogi filmovi u tom periodu, ispočetka je bio zamišljen kao potpuno nijemi film, ali mu je na kraju dodan zvučni zapis u obliku muzike, zvučnih efekata i naknadno dosnimljenih dijaloga. Danas je najpoznatiji po tome što je muziku napisao Dmitrij Šostakovič. Dio filma je izgubljen tokom opsade Lenjingrada. Usprkos toga se danas u krnjem obliku prikazuje na festivalima i filmskim retrospektivama.

Vidi još
--------

* *Prvi učitelj*

Vanjske veze
------------

* *Odna* na sajtu IMDb
* *Odna* na AllMovie-u ()

| * p
* r
* u
Filmovi koje je režirao Grigorij Kozincev |
| --- |
| 
* *The Adventures of Oktyabrina* (1924)
* *Miške protiv Judeniča* (1925)
* *Čjortovo koleso* (1926)
* *Šinjel* (1926)
* *The Club of the Big Deed* (1927)
* *Little Brother* (1927)
* *Novij Vavilon* (1929)
* *Alone* (1931)
* *The Youth of Maxim* (1935)
* *The Return of Maxim* (1937)
* *The Vyborg Side* (1938)
* *The Young Fritz* (1943)
* *Simple People* (1946)
* *Pirogov* (1947)
* *Belinsky* (1953)
* *Don Quixote* (1957)
* *Hamlet* (1964)
* *King Lear* (1971)

 |

| * p
* r
* u
Filmovi koje je režirao Leonid Trauberg |
| --- |
| 
* Pohoždenija Oktjabrinji
* Krasnaja gazeta
* Miški protiv Judeniča
* Čjortovo koleso
* Šinjel
* Bratiška
* S. V. D.
* Novij Vavilon
* Odna
* Junost Maksima
* Vozvrašenije Maksima
* Viborgskaja storona
* Aktrisa
* Junij Fric
* Prostje ljdui
* Šli soldai
* Mjortveje duši
* Voljni veter

 |
Rječnik Radoša Pušonjića
**Odostražnik riječi od četiri slova**, odostražni (*a tergo*) rječnik koji je sastavio i tehnički obradio Radoš Pušonjić, a koji je ciklostilirano izdalo Enigmatsko udruženje Čvor u decembru1975. godine u tiražu od 200 primjeraka. Rječnik ima 52 stranice dimenzija 20 x 14 cm i sadrži 5.679 neopisanih četveroslovnih riječi složenih odostražnim abecednim redom.

Autor se nije zadržavao na ocjenama zagonetačke valjanosti uvrštenih riječi, već prepušta sastavljačima križaljki da u duhu zagonetačkih normi i pravila sami ocijene svaku pojedinu riječ. Riječi je autor crpio iz 20 priručnika nabrojanih u popisu literature i u njima se može pronaći tačno značenje svake od njih. Od tako skupljenih riječi isti je autor 1976. godine izdao *Enigmatski rječnik 4* u kome su riječi opisane i složene normalnim abecednim redoslijedom.

Urednik ovog odostražnika i pisac predgovora bio je Stjepan Horvat. Isti izdavač izdao je i Odostražnik riječi od pet slova Stjepana Horvata (prvo izdanje 1972, drugo u maju 1975) te Odostražnik 5 1982. godine, koji je pripremio Jovan Nedić.
*Queen Kelly*
***Queen Kelly*** (sh. *Kraljica Kelly*) je američki crno-bijeli nijemi film sniman 1928. i 1929. godine u režiji Ericha von Stroheima, koji se smatra jednim od najpoznatijih nedovršenih ostvarenja u historiji Hollywooda, odnosno svjetske kinematografije uopće.

Radnja je smještena u fiktivnu evropsku zemlju kojom vlada mentalno neuravnotežena kraljica Regina V (čiji lik tumači Seena Owen), koja je na zaruke prisilila princa Wolframa (čiji lik tumači Walter Byron). Naslovna protagonistica, koju glumi Gloria Swanson, je mlada i lijepa redovnica po imenu Kelly, u koju se princ zaljubi te je otme i dovede kod sebe, a što na nju navlači kraljičin luđački bijes.

Swanson je producirala film uz pomoć svog tadašnjeg ljubavnika Josepha P. Kennedyja. Iako je režiser von Stroheim već imao reputaciju megalomanskog sineasta sklonog astronomskim prekoračenjima budžeta, sukob sa Swanson je izbio manje zbog novca, a više zbog "problematičnog" sadržaja filma koji je u scenario ušao bez njenog znanja. To se odnosilo na dio radnje koji se trebao odvijati u Njemačkoj Istočnoj Africi, gdje je glavna junakinja trebala naslijediti lanac bordela. Takvi detalji su užasnuli Swanson, koja je s teškom mukom riješila cenzure i sličnih kontroverzi u svom ranijem filmu *Sadie Thompson*. Ona je otpustila von Stroheima, ali je nakon pokušaja da spasi materijal zaključila da je bolje da film uopće ne bude prikazan u SAD. U Evropi je, kako bi se ispunile odredbe ugovora sa Stroheimom, 1931. godine prikazana verzija s naknadno dosnimljenim scenama gdje Swanson vrši samoubistvo, a u kojima je dodano i nekoliko zvučnih scena.

Američka je publika, pak, scene iz Queen Kelly prvi put vidjela u filmu *Sunset Boulevard* iz 1950. godine, gdje Swanson tumači svoj alter ego po imenu Norma Desmond, a von Stroheim, ironično, njenog vjernog slugu.

Uloge
-----

* Gloria Swanson - Kitty Kelly, alias Kraljica Kelly
* Walter Byron - Prince Wolfram
* Seena Owen - Kraljica Regina V
* Sylvia Ashton - Kellyna tetka
* Wilson Benge - Sluga princa Wolframa
* Sidney Bracey - Lakej princa Wolframa
* Rae Daggett - Coughdrops
* Florence Gibson - Kellyina tetka
* Madge Hunt - Opatica
* Tully Marshall - Jan Vryheid
* Ann Morgan - Sobarica koja prati Kelly do oltara
* Madame Sul-Te-Wan - Kali Sana, tetkina kuharica
* Lucille Van Lent - Sobarica princa Wolframa
* Wilhelm von Brincken - Ađutant princa Wolframa
* Gordon Westcott - Lakej

Izvori
------

1. ↑  Nedovršen. Godine 1931. izdana verzija s tzv. Swansoninim krajem.

Vanjske veze
------------

* *Queen Kelly* na sajtu IMDb
* *Queen Kelly (with Italian title cards)* dostupan kao besplatni download na Internet Archive
* *Queen Kelly* na AllMovie-u ()
* *Queen Kelly* at Silent Era

| * p
* r
* u
Filmovi koje je režirao Erich von Stroheim |
| --- |
| 
* *Blind Husbands* (1919)
* *The Devil's Pass Key* (1920)
* *Foolish Wives* (1922)
* *Merry-Go-Round* (1923)
* *Greed* (1924)
* *The Merry Widow* (1925)
* *The Wedding March* (1928)
* *The Honeymoon* (1928)
* *Queen Kelly* (1929)
* *Hello, Sister!* (1933)

 |
***Mein Leben für Irland*** (sh. *Moj život za Irsku*) je njemački crno-bijeli film snimljen 1941. u režiji Maxa W. Kimmicha. Radnja je smještena u Irsku na početku 20. vijeka, odnosno prikazuje dvije generacije boraca za nezavisnost od britanske vlasti, a čije će aktivnosti eskalirati u ustanku 1921. godine. Protagonist, koga glumi Will Quadfleg, je sin obješenog patriota poslan u britansku školu kako bi se od njega napravilo "pravog britanskog podanika", ali koji odatle sabotira britanske napore da se uguši ustanak.

Film je nastao za vrijeme drugog svjetskog rata, odnosno kao dio propagandnih nastojanja nacističke Njemačke da se Britanci što više ocrne kao ugnjetači, ali i njemačka i međunarodna javnost asociranjem na uspješnu irsku borbu za nezavisnost podsjeti kako nisu nepobjedivi. Dodatni poticaj za snimanje je dao i veliki uspjeh ranijeg filma *Der Fuchse von Glenarvon*, koji je imao istu tematiku. Prema kasnijim navodima Quadflega, prilikom snimanja je došlo do incidenta u kome je, zbog mobilizacije pirotehničkog stručnjaka u vojsku, filmska ekipa dobila nedovoljno precizne instrukcije te u sceni borbe koristila pravi eksploziv; to je dovelo do nesreće u kojoj je veliki broj statista poginuo ili ozlijeđen; scena je svejedno iskorištena u filmu.

Film je imao veliki uspjeh i gledanost u Njemačkoj i okupiranim zemljama.. U okupiranoj Poljskoj se, međutim, dio njemačkih gledatelja izrazio bojazan da bi veličanje irske borbe za nezavisnost mogao od strane poljskog stanovništva shvaćen kao alegorija na vlastitu situaciju, odnosno poticaj podršci pokretu otpora.

Uloge
-----

* Anna Dammann, Maeve Fleming
* René Deltgen, Robert Devoy
* Paul Wegener, Sir George Beverley
* Werner Hinz, Michael O'Brien senior
* Will Quadflieg, Michael O'Brien junior
* Heinz Ohlsen, Patrick O'Connor
* Eugen Klöpfer, Duffy
* Hans Bergmann, Kapitän der 'Black and Tans'
* Claus Clausen, Patrick Pollock
* Will Dohm, Barrington (teacher)
* Karl John, Raymond Davitt
* Hans Quest, Henry Beverley
* Wilhelm Borchert, Thomas O'Neill
* Charles John, Raymond Davitt

Izvori
------

1. ↑  Fox, Jo (2007). *Film propaganda in Britain and Nazi Germany: World War II cinema*. Berg Publishers, p. 171. ISBN 1-85973-896-6
2. ↑  Richard Grunberger, *The 12-Year Reich*, p. 385, ISBN 03-076435-1 Uneseni ISBN nije važeći.
3. ↑  Deirdre Reynolds. "Video Nazis", *The Sun*, 27 January 2007

Vanjske veze
------------

* *Mein Leben für Irland* na sajtu IMDb
* *Mein Leben für Irland* na filmportal.de ()
***Uncle Tom's Cabin***, na prostoru bivše Jugoslavije preveden pod naslovom ***Čiča Tomina koliba***, je roman američke književnice Harriet Beecher Stowe, originalno objavljen 1852. godine, poznat po tome što je prikazom života robova na tadašnjem američkom Jugu značajno potaknuo pokret za ukidanje ropstva na Sjeveru, kao i intenzivirao političke rasprave koje će na kraju dovesti do građanskog rata.

Naslovni protagonist, Čiča Toma (engl. ), je sredovječni rob koji je godinama vjerno služio svoje gospodare, ali koji ga na kraju, suočeni sa financijskim problemima, prodaju, a zbog čega će on ostati razdvojen od svoje porodice i iskusiti nove, obično daleko okrutnije gospodare. Radnja prati njegovo stradanje prilikom koga će mu jedina utjeha biti kršćanska vjera, te zbog koje će svoje neke od svojih bijelih gospodara natjerati da preispitaju svoj odnos prema ropstvu.

*Čiča Tomina koliba* je nedugo nakon objavljivanja postala bestseler, ne samo u SAD, nego i u inozemstvu. Izazivala je žestoke reakcije i radikalizirala protivnike i zagovornike ropstva. Često se navodi kako jedna od najuticajnijih knjiga u suvremenoj historiji. Dio današnjih kritičara joj zamjera preveliki sentimentalizam i paternjalistički odnos prema crnim robovima, te stvaranje kulturnih stereotipova o crncima među američkim bijelcima. Izraz "čiča Toma" je, pak, u žargonu američkih crnaca dobio negativne konotacije, odnosno pod njime se podrazumijeva crnac koji, poput roba, povlađuje bijelaca, odnosno "izdajnik crnačke rase".

Roman je tokom vremena postao predmetom brojnih teatarskih, filmskih i televizijskih adaptacija.

Vanjske veze
------------

****Uncle Tom's Cabin**** na Wikimedijinoj ostavi

* University of Virginia Web site "*Uncle Tom's Cabin* and American Culture: A Multi-Media Archive"
* Besplatna e-knjiga: *Uncle Tom's Cabin* na Projektu Gutenberg
* *Uncle Tom's Cabin*, available at Internet Archive. Scanned, illustrated original editions.
* *Uncle Tom's Cabin* Historic Site Arhivirano 2016-10-06 na Wayback Machine-u
* Free audiobook of *Uncle Tom's Cabin* at Librivox
*Quo Vadis*
***Quo vadis?*** je italijanski crno-bijeli nijemi historijski film snimljen 1912. u režiji Enrica Guazzonija. Predstavlja jednu od ranih adaptacija popularnog istoimenog romana Henryka Sienkewicza. Radnjom je smješten u carski Rim za vrijeme vladavine Nerona te se kroz sudbinu rimskog plemića i lijepe barbarske taokinje prikazuje sukob paganskog tiranina sa ranim kršćanima. *Quo vadis?* se snimao istovremeno sa istoimenim filmom koga je režirao Arturo Ambrosio. Guazzonijeva verzija se, međutim, isticala izuzetno visokim budžetom, raskošnim setovima, velikim brojem statista i cjelovečernjim trajanjem, koje je tada još uvijek bila rijetkost za filmove. *Quo vadis?* je sljedeće godine prikazan u nizu evropskih država gdje je doživio ogroman uspjeh; u Britaniji je premijerno prikazan u palači kralja Georgea V koji je njime naknadno iskazao oduševljenje. Danas se ponekad naziva prvim blockbusterom, odnosno epskim ostvarenjem u historiji filma, iako se nešto češće to pripisuje *Cabiriji* snimljenoj dvije godine kasnije.

Bruto Castellani, koji je u filmu tumačio lik mišićavog Ursusa je isti lik ponovio 1922. godine u filmu *Ursus*.

Literatura
----------

* *The Peplum in the days of silent cinema*, 1, ch. of "Cinema Peplum" Dominic Cammarota, "Future essays" n. 14, and. Fanucci, '87, p. 15th
* *The Dictionary of film Mereghetti-2002-cards*, ed. Baldini & Castoldi, 2001, p. 1711.

Vanjske veze
------------

* *Quo vadis?* na sajtu IMDb

| * p
* r
* u
Filmovi koje je režirao Enrico Guazzoni |
| --- |
| 
* *Agrippina* (1911)
* *Brutus* (1911)
* *Quo Vadis* (1912)
* *Antony and Cleopatra* (1913)
* *Julius Caesar* (1914)
* *Fabiola* (1918)
* *The Crusaders* (1918)
* *The Sack of Rome* (1920)
* *Messalina* (1924)
* *The Joker King* (1935)
* *The Two Sergeants* (1936)
* *I've Lost My Husband!* (1937)
* *Doctor Antonio* (1937)
* *The Daughter of the Green Pirate* (1940)

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* LCCN: n2012042478

 |
***Meshes of the Afternoon*** (sh. *Mreže popodneva*) je američki crno-bijeli kratki igrani film snimljen 1943. u režiji bračnog para Maye Deren i Alexandera Hammida, koji se pojavljuju i u glavnim ulogama. Protagonistica je žena koja se vraća kući i zaspe, te počnje sanjati, ali s vremenom počinje shvaćati da je njen san zapravo stvarnost. Inovativne režijske tehnike, odnosno odbacivanje klasične filmske naracije i igranje s perspektivom gledatelja, je *Meshes of the Afternoon* učinilo jednim od najpoznatijih, ali i najuticajnijih eksperimentalnih filmova svog doba. Često se navodi da je *Meshes of the Afternoon* značajno uticao na opus Davida Lyncha, prije svega njegove filmove *Lost Highway* i *Inland Empire*.

Vanjske veze
------------

* *Meshes of the Afternoon* na sajtu IMDb
* Meshes of the Afternoon at Vimeo
* *Meshes of the Afternoon* na Rotten Tomatoes-u ()
* *Meshes of the Afternoon* na AllMovie-u ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 249433203
* GND: 7840573-7
* SUDOC: 157813363
* BNF: cb16594824w (podaci)

 |
**Rane** je srpski film snimljen 1998. godine u režiji Srđana Dragojevića. Glavne uloge tumače Dušan Pekić, Milan Marić, Dragan Bjelogrlić, Branka Katić, Miki Manojlović, Danilo Bata Stojković, Gorica Popović i Vesna Trivalić.

Film „Rane" je u Hrvatskoj ostao upamćen po tome što je 1999. u kinima titlovan i preveden kao „Ozljede", što je postalo predmetom sprdnje. Film je snimljen kao istinita priča, koja je editovana u dokumentarcu o tadašnjim kriminalcima.

Kratak sadržaj
--------------

Film je posvećen generacijama rođenim posle Tita. Baziran na istinitom događaju, film prati sudbinu dvojice dečaka, Pinkija i Švabe, koji odrastaju u Novom Beogradu, u periodu 1991-1996. Detinjstvo glavnih junaka determinisano je sankcijama, blizinom rata i kriminalizacijom čitavog društva, koji udruženi stvaraju sasvim nov sistem vrednosti.

Kao i mnogi njihovi vršnjaci, Pinki i Švaba već sa četrnaest godina ulaze u svet kriminala, prihvatajući vrednosti Srbije iz tog perioda, eks-komunističke zajednice u hiper-tranziciji, koja, zbog rata i sankcija, podseća na teatar apsurda. Idoli glavnih junaka su poznati beogradski kriminalci i TV šou „Puls asfalta" koji takvu felu ljudi dovodi u goste i stvara od njih medijske zvezde. Pinki i Švaba maštaju da jednog dana gostuju u svojoj omiljenoj emisiji i trude se, zločinima, da to zasluže. Nakon što uspevaju u tome, njihov uspon u svetu kriminala se prekida međusobnim sukobom. Švaba ispaljuje pet metaka u Pinkija, nesvestan toga da svog najboljeg prijatelja ranjava u ista ona mesta u koja je Hrist ranjen dve hiljade godina ranije. Pinki uspeva da preživi i nakon izvesnog vremena beži iz bolnice, te poziva svog prijatelja na pomirenje. Pomirenje je više nego užasno-ranjeni dečak treba svom drugu, po nepisanom pravilu, da napravi pet potpuno istih rana kako bi se prijateljstvo obnovilo.

Kritike
-------

> *Rane* su vrlo ozbiljno napravljen i dobar, dosad najzreliji film Srđana Dragojevića u kojem pokazuje da pomno osmišljava kadrove, izvrsno postavlja likove i bez ikakve muke prelazi iz jednog tonaliteta u drugi...Malo po malo, humoristične tonove počinu zamjenjivati sve mračnija raspoloženja u kojima Dragojević pokušava pronaći opravdanje za sve one klince koji su skrenuli putem kriminala. On pritom računa na inteligenciju svakoga pojedinačnog gledatelja i da će svatko logikom zdravog razuma shvatiti kako ih on razumije, ali ne odobrava...Najmanjkavija točka filma je nedorečeno simboličko povezivanje pet Pinokijevih rana s onima Isusa Krista. Dragojević kao da nije mogao uvjeriti ni sam sebe da su njegovi junaci najreprezentativniji medij za iznošenje takvih aluzija o patnji svoga naroda.
> 
> – Arsen Oremović

Izvori
------

1. ↑  „Uzalud vam trud, lingvisti". Arhivirano iz originala na datum 2010-10-08. Pristupljeno 2010-05-26.
2. ↑  Ilinčić, Oremović & Heidl 2000, str. 163-164

Literatura
----------

* Ilinčić, Dražen; Oremović, Arsen; Heidl, Janko (2000). *Kino i video vodič 2000*. Zagreb: Večernji list. ISBN 9789539770219.

Vanjske veze
------------

* *Rane* na sajtu IMDb
* *Rane* na Filmski.net
***One Potato, Two Potato*** (sh. *Jedan krumpir, dva krumpira* ) je američki crno-bijeli igrani film snimljen 1964. godine u režiji Larryja Peerceja. Po žanru je drama, a protagonistica, čiji lik tumači Barbara Barrie je bjelkinja koja nakon razvoda započinje ljubavnu vezu i stupa u brak sa crncem (čiji lik tumači Bernie Hamilton). Radnja prikazuje kako njen bivši muž (koga tumači Richard Mulligan), nakon što dozna za to, na sudu započinje spor za skrbništvo nad kćerkom, tvrdeći kako za nju "nije zdravo" odrastanje u rasno miješanoj porodici.

*One Potato, Two Potato* je snimljen s niskim budžetom u nezavisnoj produkciji na lokacijama u gradu Painesville u državi Ohio. Autori su vješto iskoristili izuzetnu aktualnost teme međurasnih odnosa, s obzirom da je tada pokret za građanska prava američkih crnaca bio na vrhuncu, a u mnogim državama još uvijek postojala institucionalna rasna segregacija, uključujući zakonske zabrane ljubavnih veza i brakova između pripadnika različitih rasa. One Potato, Two Potato je premijerno prikazan na Kanskom festivalu gdje je Barrie, zajedno sa Anne Bancroft u britanskom filmu *The Pumpkin Eater* osvojila nagradu za najbolju glumicu. One Potato, Two Potato se nakon prikazivanja u SAD smatrao ljubimcem tamošnje kritike. Danas je, međutim, uglavnom zaboravljem, što se često tumači time da se tri godine istom temom pozabavio daleko skuplji *Pogodi tko dolazi na večeru* u kome su uloge tumačile velike hollywoodske zvijezde.

Uloge
-----

* Barbara Barrie ... Julie Cullen Richards
* Bernie Hamilton ... Frank Richards
* Richard Mulligan ... Joe Cullen
* Harry Bellaver ... Judge Powell
* Marti Mericka ... Ellen Mary
* Robert Earl Jones ... William Richards
* Vinnette Carroll ... Martha Richards
* Sam Weston ... Johnny Hruska
* Faith Burwell ... Ann Hruska
* Jack Stamberger ... The Minister
* Michael Shane ... Jordan Hollis

Izvori
------

1. ↑  Riječ je o stihovima američke dječje brojalice.

Vanjske veze
------------

* *One Potato, Two Potato* na sajtu IMDb
* *One Potato, Two Potato* na filmskoj bazi podataka TCM
* *One Potato, Two Potato* na AllMovie-u ()

| * p
* r
* u
Filmovi koje je režirao Larry Peerce |
| --- |
| 
* *One Potato, Two Potato* (1964)
* *The Big T.N.T. Show* (1966)
* *The Incident* (1967)
* *Goodbye, Columbus* (1969)
* *The Sporting Club* (1971)
* *A Separate Peace* (1972)
* *Ash Wednesday* (1973)
* *The Other Side of the Mountain* (1975)
* *Two-Minute Warning* (1976)
* *The Other Side of the Mountain Part 2* (1978)
* *The Bell Jar* (1979)
* *Why Would I Lie?* (1980)
* *Love Child* (1982)
* *Hard to Hold* (1984)
* *The Fifth Missile* (1986)
* *Wired* (1989)
* *Child of Rage* (1992)
* *A Burning Passion: The Margaret Mitchell Story* (1994)
* *Christmas Every Day* (1996)
* *A Secret Life* (1999)

 |
)

***Rated R*** četvrti je studijski album barbadoške pjevačice Rihanne, objavljen 20. studenog 2009. godine u izdanju Def Jama.

Pozadina i suradnje
-------------------

Na albumu koji se snimao od ožujka do studenoga 2009. godine Rihanna je surađivala sa sljedećim producentima: StarGate, Ne-Yo, Chase & Status, The-Dream i Brian Kennedy. Album sadrži elemente hip hopa, rocka i popa potkrijepljen snažnim tekstovima. Na albumu se kao gosti pojavljuju reper Young Jeezy i Will.i.Am.

Uspjeh albuma
-------------

Album je debitirao na četvrtom mjestu Billboard 200 američke liste albuma, tako što je prodan u 181.000 kopija u prvom tjednu. U ujedinjenom Kraljevstvu je zauzeo 9. mjesto, dok je najveći uspjeh postigao u Švedskoj i Norveškoj, gdje je bio na 1. mjestu. Album je uglavnom dobio pozitivne kritike. Prema Def Jam-u, album je prodan u više od tri milijuna primjerka do sada.

O albumu
--------

Album sadrži trinaest pjesama, od kojih je devet napisala Rihanna. Sa albuma Rated R su singlovi "*Wait Your Turn*" (samo promo singl), "*Russian Roulette*", "*Hard*", "*Rude Boy*", "*Rockstar 101*" i "*Te Amo*".

Singlovi
--------

* "Russian Roulette" je prvi singl s ovog albuma, izdan 3. studenog 2009. koji je u SAD-u bio na 9. mjestu, dok je u Češkoj, Švicarskoj, Slovačkoj i Danskoj zauzeo 1. poziciju.
* "Hard" (featuring Young Jezzy) je drugi singl, izdan samo u SAD-u i UK-u u listopadu 2009. Zauzeo je 8. mjesto na Billboard Hot 100 listi, te broj 1. na Billboard Hot Dance Club Songs.
* "Rude Boy" je drugi svjetski singl i treću singl u SAD-u i UK-u. Singl je postigao veliki uspjeh u Americi, Australiji, Ujedinjenom Kraljevstvu i u cijeloj Europi, zauzevši prva mjesta.
* "Rockstar 101" je četvrti singl u SAD-u, koji je dosegao 2. mjesto na US Hot Dance Club Songs listi singlova.
* "Te Amo" je treći svjetski i peti US singl. Pjesma je postigla uspjeh u Europi i Australiji.

Popis pjesama
-------------

1. "Mad House" - 1:34
2. "Wait Your Turn" - 3:46
3. "Hard" (featuring Young Jeezy) - 4:10
4. "Stupid In Love" - 4:01
5. "Rockstar 101" (featuring Slash) - 3:58
6. "Russian Roulette" - 3:48
7. "Fire Bomb" - 4:17
8. "Rude Boy" - 3:43
9. "G4L" - 3:59
10. "Te Amo" - 3:28
11. "Cold Case Love" - 6:04
12. "The Last Song" - 4:16

Nokia bonus pjesme

1. "Russian Roulette" (Donni Hotwheel Remix) - 3:02   

2. "Hole in My Head" (featuring Justin Timberlake) - 4:06

Rated R: Remixed

1. "Mad House" Chew Fu Straight Jacket Fix - 2:12   
 
2. "Russian Roulette" Chew Fu Black Russian Fix - 5:55   

3. "Rockstar 101" (featuring Slash) Chew Fu Teacher’s Pet Fix - 4:27   

4. "Wait Your Turn" Chew Fu Can’t Wait No More Fix - 5:09   

5. "Photographs" (featuring will.i.am) Chew Fu 35mm Fix - 5:59   

6. "Rude Boy" Chew Fu Vitamin S Fix - 5:41   

7. "Hard" (featuring Jeezy) Chew Fu Granite Fix - 5:28   

8. "G4L" Chew Fu Guns in the Air Fix - 5:25   

9. "Fire Bomb" Chew Fu Molotov Fix - 6:58   

10. "Stupid in Love" Chew Fu Small Room Fix - 5:32

Izvori
------

1. ↑  "Hard singl na Billboard Hot 100 listi"
***Operacija Ticijan*** je jugoslovensko-američki crno-beli filmski triler snimljen 1963 godine u režiji Radoša Novakovića. Scenario je napisao Vlastimir Radovanović. Originalno je sniman u Dubrovniku, pri čemu je u produkciji učestovao znameniti američki producent B-filmova Rodžer Korman, pozajmivši jugoslovenskoj ekipi svoje glumce Kembela i Megija. Međutim, na kraju nije bio zadovoljan filmom, te je, nakon što je otkupio autorska prava, sledeće godine u Veneciji u režiji Džeka Hila snimio dodatne scene koje su promenile zaplet i likove, odnosno film smestile u žanr horora. Ni sa tom verzijom nije bio zadovoljan, te je 1966. godine Stefani Rotman snimila još dodatnog materijala koji su filmu dodali motiv vampirizma. Ta je verzija danas poznata pod naslovom *Blood Bath*. Originalna verzija, odnosno *Operacija Ticijan*, je ponekad prikazivana na američkim TV-stanicama pod naslovom ***Portrait in Terror*** (sh. *Portret strave*)-

Radnja
------

Ugo Bonačić je ubijen u primorskom gradiću u toku turističke sezone. Inspektor kriminalističke uprave vodi istragu koja ga upućuje na neobičnog stranca u belom odelu, koji je u gradić došao sa američkom reprezentacijom za podvodni ribolov. Tokom istrage je utvrdio da je Ugo imao kopiju jedne Ticijanove slike za koju je vezana neobična legenda. Konačno se razjašnjava nova varijanta stare legende o toj Ticijanovoj slici.

Uloge
-----

| Glumac | Uloga |
| --- | --- |
| Vilijam Kambel | Toni |
| Rade Marković | Miha |
| Irena Prosen | Vera |
| Petrik Megi | Doktor Morisijus |
| Dragomir Felba | Mihin pomoćnik |
| Dušan Tadić |  |
| Tomanija Đuričko |  |
| Bogdan Bogdanović |  |
| Jovica Jojić |  |
| Miše Martinović |  |
| Milenko Ristić |  |
| Miha Baloh |  |

Izvori
------

1. ↑  „Operacija Ticijan". filmovi.com. Pristupljeno 27. 5. 2013.

Spoljašnje veze
---------------

* *Operacija Ticijan* na sajtu IMDb
***Reinas*** je španski film iz 2005 godine u režiji Manuela Gómeza Pereire. Film prati grupu gejeva i njihovih majki uoči njihovog venčanja, koje treba biti prva ceremonija istopolnih venčanja u Španiji.

Radnja
------

Magda (Carmen Maura) je vlasnica hotela u kome se organizuje banket povodom masonovog venčanja, ali se suočava sa štrajkom radnika koji predvodi njen glavni kuvar i ljubavnik. Njen sin Miguel (Unax Ugalde) je prilično ljut na svog budućeg supruga, Oscara (Daniel Hendler) zbog problema koje pravi njegova nametljiva majka, Ofelia (Betiana Blum), koja je upravo došla iz Argentine sa namerom da se više ne vraća nazad.
Helena (Mercedes Sampietro), koja nije oduševljena idejom da se njen sin Hugo (Gustavo Salmerón) venčava uz toliki publicitet, biva odabrana među sudijama da upravo ona obavi ceremoniju venčanja, ali vrati joj se nada nakon svađe između Huga i njegovog partnera, političara Narisa (Paco León), koju je zamesila Narcisova majka, Nuria (Verónica Forqué), svojom zavisnošću od seksa.

Bogata glumica, Reyes (Marisa Paredes) nesrećna je zbog venčanja svog sina Rafe (Raul Jimenez) sa Jonasom (Hugo Silva), sinom njenog baštovana, uverena da Jonas želi samo Rafove pare. Stvari se menjaju kada se Reyes i sama zaljubljuje u svog baštovana, Jacinta (Lluís Homar).

Parovi mladoženja uspevaju da prevaziđu prepreke nastale samo tri dana pre venčanja upravo zahvaljujući svojim majkama, koje su ih i zakuvale.

Kritike
-------

"Zabavna gej komedija, koja može da se prepozna kao omaž Pedru Almodóvaru ne samo kroz siže i scenografiju, već i angažovanje za glavne uloge tri muze španskog majstora režije."

Spoljne veze
------------

* *Reinas* na sajtu IMDb
***Mimic 3*** (eng. *Mimic: Sentinel*) je američki znanstvenofantastični horor iz 2003. godine, kojeg je režirao T.J. Petty. Scenarij filma je inspiriran istoimenom kratkom pričom Donald A. Wollheima. Ovaj film predstavlja posljednji nastavak **Mimic** trilogije, koju uz ovaj film čine i filmovi Mimic i Mimic 2. Također, potrebno je napomenuti kako je ovaj film režiran direktno za DVD.

Radnja
------

Mimic 3 se udaljava od tonova koji su bili prisutni u prva dva filma. Također, mnogi obožavatelji su film okarakterizirali kao nešto između Hitchcockovog filma Prozor u dvorište i Mimic franšize.

Mladi Marvin (Karl Geary), koji je hiper-osjetljiv na okoliš, nije u mogućnosti napustiti zidove svoje sterilizirane sobe, kako bi si skratio vrijeme, te stoga krati svoje vrijeme na najbolji, njemu dostupni, način, tj. on cijeli dan provodi fotografirajući svoje susjede. Povremeno, on svojim objektivom "hvata" prizore u kojima njegovu mlađu sestru Rosy (Alexis Dziena) zavodi lokalni narko-diler, no ipak, leća Marvinovog objektiva većinom ostaju usredotočena na misterioznog susjeda znanog pod nadimkom "Smetlar" (Lance Henriksen) i lijepu susjedu Carmen (Rebecca Mader). Potom, nakon što njegovi (Marvinovi) susjedi počnu nestajati a misteriozne figure se pojavljivati i iščezavati iz vidokruga objektiva, izolirani voajer počinje sumnjati kako nekakvo zlo djeluje u njegovom susjedstvu. Nadalje, iako Rosy i Carmen imaju veliku želju pomoći Marvinu u obavljanju malo detektivskog posla, cijela situacija izlazi izvan okvira kontrole, kada se otkrije činjenica da je **Juda vrsta** daleko od istrebljenja, tj. da još uvijek postoje pripadnici te vrste.

Glavne uloge
------------

* **Lance Henriksen** kao Smetlar / CDC agent Kirchner
* **Karl Geary** kao Marvin
* **Alexis Dziena** kao Rosy
* **Keith Robinson** kao Desmond
* **Tudorel Filimon** kao ptičar
* **Rebecca Mader** kao Carmen

Nominacije
----------

Film je ostvario tri nominacije za nagradu **DVDX** i to u sljedećim kategorijama: Najbolji glumac u filmu koji je doživio svoju premijeru na DVD-u - Lance Henriksen; Najbolja glumica u filmu koji je doživio svoju premijeru na DVD-u - Amanda Plummer; Najbolji vizualni efekti u filmu koji je doživio svoju premijeru na DVD-u - Jamison Scott Goei

Eksterni linkovi
----------------

* *Mimic: Sentinel* na sajtu IMDb
* *Mimic 3*[*mrtav link*] na All Movie Guideu
*Za ostale upotrebe, v. Optimistička tragedija (razvrstavanje).*

***Optimistička tragedija*** (rus. *Оптимистическая трагедия* je sovjetski crno-bijeli igrani film snimljen 1963. godine u režiji Samsona Samsonova. Predstavlja adaptaciju istoimene drame Vsevoloda Višnjevskog. Radnja se započinje 1918. godine, nedugo nakon Oktobarske revolucije, na jednom od brodova Baltičke flote gdje se većina revolicionarnih mornara opredijelila za anarhizam. Protagonistica, koju tumači Margarita Volodina, je komesarka koju je boljševička Partija poslala na brod da od njihovih mornara učini jedinicu Crvene armije koja će se boriti u građanskom ratu, a koja se u svojoj misiji suočava sa problemima jer je kao ženu ne shvaćaju ozbiljno.

*Optimistička tragedija* je snimljena u specijalnom formatu slike od 70 mm, a izrađene su i posebne kopije za prikazivanje u kino-dvoranam opremljene sistemom Kinopanorama 70. Premijerno je prikazan na Kanskom festivalu gdje je dobio specijalnu nagradu za epski film. U SSSR-u je imao izuzetnu gledanost, a Volodina, inače supruga režisera Samsonova, je proglašena najboljom glumicom u anketi časopisa *Sovjetski ekran*.

Uloge
-----

* Margarita Volodina ... Komesarka
* Boris Andreyev ... Vožak
* Vjačeslav Tihonov ... Aleksej
* Vsevolod Sanajev ... Siplij
* Erast Garin ... Vozačok
* Oleg Striženov ... Prvi oficir

Izvori
------

Vanjske veze
------------

* *Optimistic Tragedy* na sajtu IMDb

| * p
* r
* u
Filmovi Samsona Samsonova |
| --- |
| 
* Poprigunja
* Za vitrinoj univermaga
* Ognjenije vjorsti
* Rovesnik veka
* Optimističeskaja tragedija
* Tri sestri
* Arena
* Každij večer v odinadcaj
* Mnogo šuma iz ničego
* Čisto anglijskoje ubijstvo
* Bešenoje zoloto
* Žuravlj v nebe
* Torgovka i poet
* Vosmoje čudo sveta
* Odinokim predostavljajete obščeežitije
* Tancploščadka
* Neprikajanni
* Mišelovka
* Kazino
* Miljij drug davno zabjitih ljet...

 |
***Minjin i Požarski*** (ruski: ) je sovjetski crno-bijeli historijski film snimljen 1939. u režiji Vsevoloda Pudovkina. Temelji se na romanu *Rusija na početku XVII vijeka* Viktora Šklovskog i opisuje događaje sa kraja perioda Smutnoe vremja (vremena nevolja) kada su, koristeći dinastijske borbe, Poljaci i Litvanci uspjeli zauzeti Moskvu. Protagonisti filma - koje tumače Aleksandar Hanov i Boris Livanov - su trgovac Kuzma Minjin i plemić Dmitrij Požarski, koji su podigli ustanak zahvaljujući kome su strani osvajači protjerani iz Rusije.

Film je napravljen u predvečerje, odnosno na samom početku drugog svjetskog rata te se ponekad tumači u kontekstu nastojanja sovjetskih vlasti, da kao u slučaju mnogo poznatijeg *Aleksandra Nevskog*, da podsjećanjem na primjere iz ruske historije upozori stanovništvo na opasnost od strane invazije.

Godine 1963. su mnogi dijelovi filma bili isječeni, a što se tumači političkim razlozima, odnosno nastojanjem tadašnjeg sovjetskog vlastodršca Nikite Hruščova da se ukloni implicitna glorifikacija njegovog prethodnika Staljina.

Vanjske veze
------------

* *Minin and Pozharsky* na sajtu IMDb

| * p
* r
* u
Filmovi koje je režirao Vsevolod Pudovkin |
| --- |
| 
* *Šahovska groznica* (1925)
* *Mehanika glavnog mozga* (1926)
* *Mati* (1926)
* *Kraj Sankt-Peterburga* (1927)
* *Potomok Čingishana* (1927)
* *Prostoj slučaj* (1932)
* *Dezerter* (1933)
* *Pobeda* (1938)
* *Minjin i Požarski* (1939)
* *Suvorov* (1941)
* *The Murderers are Coming* (1942)
* *In the Name of the Fatherland* (1943)
* *Admiral Nahimov* (1947)
* *Zhukovsky* (1950)
* *Povratak Vasilija Bortnjikova* (1952)

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 3140151353524152720002

 |
***Remous*** (sh. *Kovitlac*) je francuski crno-bijeli igrani film snimljen 1935. godine u režiji Edmonda T. Grévillea. Po žanru je melodrama, a protagonisti, koje tumače Jeanne Boitel i Jean Galland su Jeanne i Henry, mladi bračni par čiju sreću uništi prometna nesreća u kojoj Henry ostane paraliziran. Radnja prikazuje kako ga Jeanne i dalje iskreno voli, ali kako, lišena tjelesne komponente braka, utjehu nakratko pronađe u naručju sportaša (čiji lik tumači Maurice Maillot).

Dok je film u Francuskoj prošao cenzuru bez većih poteškoća, u SAD je njegova distribucija zastala na nekoliko godina zbog neusklađenosti sa strogim hollywoodskim Kodeksom. Pokušaj nezavisnih distributera Arthura Mayera i Josepha Burstyna da ga prikažu u New Yorku je nekoliko puta odbijen od cenzora Države New York koji su tvrdili da "propagira nemoral". To je dovelo do sudskog spora u kome su distributeri tvrdili da je film time što je "francuski očigledno namijenen obrazovanim", odnosno višim dijelovima stanovništva te "nema potencijal moralno iskvariti opću populaciju". Film je na kraju prikazan u novembru 1939. godine. Burstyn je iskustvo stečeno u postupku iskoristio nekoliko godina kasnije kada je spor oko filma *Amore*, poznat kao Joseph Burstyn, Inc. v. Wilson doveo do presude Vrhovnog suda kojom je ukinut dotadašnji režim filmske cenzure u SAD.

Izvori
------

Vanjske veze
------------

* *Whirlpool of Desire* at IMDB
* Segment of film with Lyne Clevers singing "Aimer" at YouTube