**Mustafa ef. Cerić** (Visoko, 5. februara 1952.), bošnjački je teolog, 12. po redu reis-ul-ulema u Bosni i Hercegovini, trenutačni predsjednik Svjetskog bošnjačkog kongresa (SBK), te jedan je od osnivača Bošnjačke akademije znanosti i umjetnosti (BANU).

Biografija
----------

Mustafa ef. Cerić sa papom Ivanom Pavlom II. Sarajevo 1997.
Mustafa ef. Cerić je rođen 5. februara 1952. godine u Velikom Čajnom kod Visokog. Osnovnu školu završio je u rodnom mjestu, a Gazi Husrev-begovu medresu u Sarajevu 1972. godine. Diplomirao je na Univerzitetu Al-Azhar u Kairu 1978. godine. Nakon toga radi kao imam u Bijeloj džamiji u Gračanici do 1981. godine. Odlukom Starješinstva biva imenovan za imama u Islamskom kulturnom centru u Chicagu. U Chicagu završava poslijediplomske studije u polju islamske teologije na Odsjeku za bliskoistočne jezike i civilizacije gdje je i doktorirao pred poznatim muslimanskim učenjakom Fazlur Rahmanom s tezom: *A study of the Theology of Abu Mansur al-Maturidi* (Studija o teološkom učenju Ebu Mensura el-Maturidije) 24. septembra 1986. godine. Usporedno s imamskim poslom predavao je na Američkom koledžu u Chicagu.

Nakon petogodišnjeg imamskog rada i studiranja u Chicagu odlazi u Hrvatsku na mjesto glavnog imama u Zagrebačkoj džamiji. Njegovim dolaskom Islamska zajednica u Zagrebu poprima savremene oblike rada koji su dotada bili nepoznanica za Islamsku zajednicu. Pod njegovim je vodstvom Islamska zajednica u Zagrebu organizirala tri naučna simpozija: Mistika u Islamu - tesavuf, Problemi savremenog pristupa islamu i Etika u islamu. Ovaj treći naučni skup imao je internacionalnu dimenziju jer su na njemu uzeli aktivno sudjelovanje najautoritativniji naučnici iz islamskog svijeta, a jugoslavenskoj javnosti su se po prvi put predstavili fizičar i nobelovac Abdusselam i malezijski filozof Nedžib Attas. Ovakav vid aktivnosti u kreaciji Mustafe ef. Cerića Zagrebačku džamiju svrstava u sam vrh naučno-kulturnog života Islamske zajednice u SFR Jugoslaviji, a čini je sve prisutnijom i u tokovima razvoja islamske misli u svijetu. 

Od 1993. godine do 1998. godine bio je na dužnosti naibu-reisa, a od 1998. do rujna 2012. bio je reis-ul-ulema Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini. Na čelu Islamske zajednice se nalazio najduže u historiji institucije reis-ul-uleme, 19 godina. Poznat je po svojim izjavama kojima simpatizira osmansku vlast u Bosni i Hercegovini.

Govori arapski i engleski. Oženjen je. Ima dvije kćeri i sina.

Bibliografija
-------------

* *Besjede naibu reisa prof. dr. Mustafe ef. Cerića* (Zenica, 1993)
* *Vjera, narod i domovina: hutbe, govori i intervjui* (Sarajevo, 2002)
* *Hutbe i govori* (Sarajevo, 2004)
* *Korijeni sintetičke teologije u islamu : Ebu Mensur-el Maturidi (853-944)*  (Sarajevo, 2012)
* *Kalendarske hutbe dr. Mustafe Cerića reisu-l-uleme: 1993.-2012.*  (Sarajevo, 2018)
* *Ja sam govorio* (Sarajevo, 2019)

### Djela o Mustafi ef. Ceriću

* Zbornik *Islamska zajednica u Bosni i Hercegovini: dvije decenije reisu-l-uleme dr. Mustafe Cerića* (Sarajevo, 2012)

Spoljašnje veze
---------------

### Sestrinski projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Mustafa Cerić** |
|  | Na stranicama Wikicitata postoji zbirka osobnih ili citata o temi: ***Mustafa Cerić*** |

### Mrežna mjesta

* Rijaset Islamske zajednice BiH

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: ***niko (on sam)***  |  **Reis-ul-ulema** 1998. – 2012. | Slijedi: **Husein ef. Kavazović**  |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Jakub ef. Selimoski**  |  **Naibu-reis** 1993. – 1998. | Slijedi: ***niko (on sam)***  |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * p
* r
* u
Reisu-l-uleme Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini |
| --- |
|  |
| 
Mustafa Hilmi Hadžiomerović (1882–1893) • Mehmed Teufik Azabagić (1893–1909) • Sulejman Šarac (1910–1912) • Džemaludin Čaušević (1913–1930) • Ibrahim Maglajlić (1930–1936) • Fehim Spaho (1938–1942) • Ibrahim Fejić (1947–1957) • Sulejman Kemura (1957–1975) • Naim Hadžiabdić (1975–1987) • Husein Mujić (1987–1989) • Jakub Selimoski (1991–1993) • Mustafa Cerić (1998–2012) • Husein Kavazović (2012–trenutno) |  |

 |