**Ernst May** (Frankfurt na Majni, 27. jul 1886. - Hamburg, 11. septembar 1970.), njemački arhitekt i urbanist.

*May* je uspješno primijenio urbanistička rješenja u svom rodnom gradu Frankfurtu na Maini, za vrijeme Weimarske republike, a zatim je 1930-ih sa puno manje uspjeha pokušao te ideje prenijeti u Sovjetski Savez pri gradnji novih gradova u vrijeme Staljinove vladavine. Govorilo se da su takozvane *Mayove brigade* (sastavljene od njemačkih arhitekata i urbanista) uspjele podići dvadesetak potpuno novih gradova u tri godine, uključujući i grad Magnitogorsk.

*Maya* je ta avantura sa sovjetima skupo koštala, zbog nje je izgubio domovinu, jer su u međuvremenu nacisti došli na vlast u Njemačkoj, a u SSSR-u je izgubio posao, tako da je dobar dio svog života proveo kao izbjeglica po Africi, tek pred kraj života vratio se u Njemačku.

Biografija
----------

*May* je bio sin kožarskog obrtnika. Školovao se u razdoblju od 1908. do 1912. dio školovanja proveo je u Britaniji, gdje se upoznao sa novim urbanističkim idejama - *pokreta grada parka*. 
Školovanje je završio na *Tehničkom univerzitetu u Münchenu* - 1913. studirajući zajedno sa *Friedrich von Thierschom* i *Theodorom Fischerom*, suosnivačima Deutscher Werkbunda (njemačko udruženje dizajnera). 
U vremenu od 1913. do 1914. radio je kao samostalni arhitekt u Frankfurtu, od 1914. do 1918. za vrijeme Prvi svjetski rat]] bio je u carskoj njemačkoj vojsci. Nakon rata pobijedio je na urbanističkom natječaju za gradnju periferijskih kuća u Wrocławu (tadašnji Breslau). Njegov koncept *decentraliziranog planiranja*, bio je djelomično inspiriran principima *grada parka*. Od 1919. - 1921. bio je tehnički direktor urbanističkog zavoda u Breslau.
Zatim je dobio posao u rodnom Frankfurtu, kao gradski arhitekt i glavni urbanist). Radivši pod upravom gradonačelnika *Ludwiga Landmanna*, imao je veliku slobodu planiranja, financiranja i zapošljavanja, - on je tu priliku izvrsno iskoristio.
To je bilo doba velike nestašice stanova, za vrijeme velike poslijeratne njemačke krize i političke nestabilnosti.

Škola *Hallgartenschule* u Frankfurtu

Novi Frankfurt
--------------

*May* je oko sebe okupio snažan tim vizionarskih arhitekata i inicirao zamašan projekt izgradnje stanova. *Mayov* rezultat bio je impresivan, u kratkom razdoblju uspio je izgraditi kompaktna naselja, sa kućama u nizu (koje su posjedovale i kvalitet individualnog stanovanja), dobro komunalno opremljenih, sa zajedničkim igralištima, školama, kino dvoranama i parkovima. Zbog lošeg i skromnog privrednog stanja u zemlji, koristio je pojednostavljene polufabricirane građevinske elemente pri gradnji. Ova naselja još i danas zrače svojom funkcionalnošću, i vrlo zorno manifestiraju ideale jednakosti, poput istog prava na dijelić sunčevog svijetla i komadić zajedničkih površina.
Od svih novih naselja koje je podigao danas je najpoznatiji - *Römerstadt*, i dio grada sa kućama u nizu zvan *Zickzackhausen*. 
*May* je 1926. pozvao ljevičarsku austrijsku arhitekticu Margarete Schütte-Lihotzky da se pridruži njegovom timu u Frankfurtu, jer je ona imala neobičan istančan osjećaj za probleme života, i unijela je funkcionalističku jasnoću u probleme stanovanja. Ona je nakon mnogo studija životnih navika i običaja projektirala frankfurtsku kuhinju (današnju modernu kuhinju u kojoj je domaćici sve na dohvat ruke), a svoje ideje sublimirala je u rečenici *izgradnja kuća je organizirana ugradnja navika stanovanja*.

*Mayev* koncept *Novog Frankfurta* bio je popraćen uspjehom kako od strane kritike tako i od građana. Tako je *John R. Mullin* njegov rad opisao *kao jedan od najznačajnijih urbanističkih eksperimenata u 20. vijeku*.

U dvije godine *May* je izgradio više od 5 000 stambenih jedinica, te preko 15 000 jedinica u pet godina. Njegova aktivnost se toliko proširila da je izdavao je i vlastiti magazin - *Zeitschrift Das Neue Frankfurt*.
Njegov rad privukao je pažnju stručne javnosti tako da je 1929. dobio priznanje na Congrès International d'Architecture Moderne. Ova nagrada, privukla je pažnju novih sovjetskih vlasti, koji su mu povjerili veliki posao u Sovjetskom Savezu. 

Kuća *Rundling* na Römerstadtu u Frankfurtu

Mayeve Brigade u SSSR-u
-----------------------

*May* je 1930. pokupio gotovo cijelu ekipu iz Frankfurta u tadašnji SSSR.*Mayove Brigade* brojale su 17 ljudi, uključivo gospođu *Lihotsky*, njezinog muža *Wilhelma Schuettea*, mađara na radu u Njemačkoj *Freda Forbata*, švicarca *Hansa Schmidta* i Holanđanina *Marta Stama*. 
Nada u socijalistički raj bila je još uvijek svježa, i *Mayeve Brigade* poput ostalih sličnih grupa zapadnih planera nadala se planiranju i izgradnji čitavih novih gradova. Na kraju krajeva u ugovoru se govorilo o izgradnji dvadeset novih gradova u tri godine.

Prvi grad koji su trebali izgraditi bio je Magnitogorsk, u stvarnosti je *Magnitogorsk* već bio u izgradnji, a prioritet pri gradnji i planiranju bio je rudnik oko kog se sve vrtilo. Lokalni rukovodioci nisu mogli o ničemu samostalno odlučiti, usput su bili i silno sumnjičavi, prema svemu pa je to *Mayu* išlo silno na živce. Radovi su se otezali, a uz njih se pojavila i korupcija, usput *May* se silno razočarao i klimatskim prilikama u krajevima gdje su radili jer je to bilo u Sibiru. 
Tako je i on jedva čekao da mu istekne ugovor - pri kraju 1933. te je nakon toga otišao u tadašnju britansku afričku koloniju Keniju - 1934, jer se u Njemačku nije mogao vratiti. Neki od njegovih kolega našli su se u nebranom grožđu, jer ih Sovjeti više nisu htjeli a ni u Njemačku se više nisu mogli vratiti, tako su izgubili domovinu.

*May* je radio kao samostalni arhitekt, na nekim projektima po Keniji, zatim se je nakon završetka rata vratio u Njemačku. Između 1954. - 1956. vodio je ured za planiranje u Hamburgu, a potom je radio na projektima većih stambenih zgrada po drugim gradovima, umro je 1970.

* U dokumentarnom filmu iz 1995. *Socgorod* (Socijalistički grad) intervjuirani su neki od posljednjih živih članova tih grupa; *Lihotzky*, *Jan Rutgers* iz Mayeve brigade i *Phillipp Tolziner* iz *Brigade Bauhaus*, i prikazana četiri planirana grada; Magnitogorsk, Orsk, Novokuznjeck i *Kemerovo*.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  „*Ernst May*" (engleski). archINFORM. Pristupljeno 5. 05. 2012.

Vanjske veze
------------

***Ernst May*** na Wikimedijinoj ostavi

* Slike Mayevog Frankfurta u Art & Architecture Arhivirano 2012-02-12 na Wayback Machine-u ()
* O Ernstu Mayu na portalu archINFORM ()
* Über die ernst-may-gesellschaft Arhivirano 2014-06-23 na Wayback Machine-u ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 37711461
* LCCN: n85090394
* ISNI: 0000 0000 6676 6472
* GND: 118732218
* SELIBR: 355804
* SUDOC: 126583323
* BNF: cb14645799m (podaci)
* ULAN: 500030214
* RKD: 226135
* CONOR.SI: 255950947

 |