recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Xiongnu** (kineski: ; pinyin: *Xiōngnú*; Wade-Giles: Hsiung-nu) je naziv za konfederaciju nomadskih plemena Centralne Azije na čijem je čelu bila vladajuća klasa nepoznatog porijekla. Većina informacija o Xiongnuima dolazi iz kineskih izvora, pa su imena i titule poznata isključivo po kineskim transliteracijama. 

Identitet i porijeklo vladajuće jezgre Xiongnua je zbog malog broja sačuvanih imena, titula i riječi, predmet brojnih i različitih hipoteza među historičarima. Kao mogući preci, odnosno srodnici Xiongnua se spominju razni iranski, mongolijski, turski i jenisejski narodi. Prilično je popularna hipoteza kojoj su *Xiongnu* u stvari Huni, iako za to nema čvrstih dokaza.

Kineski izvori iz 3. vijeka pne. navode kako su Xiongnu stvorili carstvo pod Modu Chanyuom (koji je postao njihov vrhovni vođa 209. pne.) a koje je prostiralo preko granica današnje Mongolije. U 2. vijeku pne. su porazili i u progonstvo natjerali dotada dominantni narod Yuezhi te postali gospodarima stepa na sjeveru današnje Kine. Također su bili aktivni u južnom Sibiru, zapadnoj Mandžuriji i suvremenim kineskim provincijama Unutrašnja Mongolija, Gansu i Xinjiang. Ta nomadska plemena su se smatrala toliko opasnima da je dinastija Qin otpočela izgradnju Velikog zida kako bi zaštitila Kinu od njihovih napada. Odnosi Xiongnua i ranih kineskih dinastija su bili složeni, od čestih vojnih sukoba i intriga, preko složenih sistema plaćanja danka, trgovine i bračnih saveza.

Literatura
----------

***Xiongnu*** na Wikimedijinoj ostavi

* (`ru`) Потапов, Л. П. 1966. Этнионим *Теле* и Алтайцы. *Тюркологический сборник*, 1966: 233-240. Мoscow: Nauka. (Potapov L.P. The ethnonym "Tele" and the Altaians. *Turcologica* 1966: 233-240).

| * p
* r
* u
Wu Hu era |
| --- |
| Historija | Wu Hu ustanak • Katastrofa kod Yongjie • Shi Lejevo ujedinjenje Sjeverne Kine • Wei-Jie rat • Wei-Xianbei rat • Fu Jianovo ujedinjenje Sjeverne Kine • Huan Wenove ekspedicije • Bitka na rijeci Fei • Liu Yuove ekspedicije |
| Sudionici | Dinastija Jin • Jie • Xiongnu • Qiang • Xianbei • Di |
| Ključne ličnosti | Liu Yuan • Shi Le • Sima Yue • Ran Min • Huan Wen • Fu Jian • Xie Xuan • Liu Yu |
| Historijske knjige koje opisuju eru | Shiliuguo Chunqiu • Knjiga Jina |
Sviranje dipli
**Diple**, (od grč. *diplóos*: dvostruk) narodno puhačko glazbalo tipa klarineta od drva s dvostrukom sviralom. Svira se (dipli) dvoglasno, rjeđe jednoglasno.  Rasprostranjene su na području Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Crne Gore, pretežno među Hrvatima.

Susreću se u različitim oblicima: kao jednocjevna svirala (diplice), kao dvocjevne diple i kao diple s mjehom ili mješnice, mišnjice. Kod dvostrukih dipli dvije su cijevi provrtane ili prožežene vrućim željezom u jednom komadu drva. Na svaku je cijev utaknut s gornjega kraja, tzv. *glave*, po jedan pisak s elastičnim udarnim jezičcem. Na glavu je katkad nasađena šira ljevkasta bogato izrezbarena cijev, tzv. *kutao* koji služi kao spremište za zrak. Broj rupica za prebiranje varira; obično ih ima 6:2, 6:1 ili 6:6. Na starijim tipovima dipli svira se jednoglasno, a na novijima dvoglasno. Svirač *diplar* svira tako da puše u pisak te otvara i zatvara rupice na cijevima. Uz diple se obično ispjevavaju jednostavni kratki stihovi, tj. šaljive rime slično kao i u ojkalici.

Izvori
------

1. ↑   (pristupljeno 14. svibnja 2015.)
2. ↑  *Opća enciklopedija Jugoslavenskog leksikografskog zavoda", svezak 2 (C-Fob), Zagreb 1977. str. 344*
**Treći sabor u Toledu** (589) je bio crkveni sinod održan u maju 589. u Toledu, tadašnjoj prijestolnici Vizigotskog Kraljevstva u Španiji. Sazvan je na poziv vizigotskog kralja Rekareda koji se prije toga bio preobratio sa arijanskog na nikejsko "pravovjerno" kršćanstvo (katoličanstvo, i donio je odluke temeljem kojih je svim Rekaredovim sunarodnjacima naloženo da učine isto. Osim što je imao važnu ulogu u nestanku arijanstva u Evropi, sabor je važan zato što se u njemu, prvi put u historiji zapadnog kršćanstva koristio izraz filioque koji će nekoliko vijekova kasnije dovesti do Velike šizme. Sabor je važan i zbog odluka koja su donijela brojna ograničenja Jevrejima i služila kao opravdanje za njihove kasnije progone.

Izvori
------

1. ↑  "Filioque." Cross, F. L. ed. The Oxford dictionary of the Christian church. New York: Oxford University Press. 2005
2. ↑  Durant, Will. Age of Faith. New York: Simon and Schuster. 1972

Eksterni linkovi
----------------

* Henry Wace, *Dictionary of Christian Biography*: the basis for facts of this entry
**Front islamskog spasa** (arapski: الجبهة الإسلامية للإنقاذ, *al-Jabhah al-Islāmiyah lil-Inqādh*) (francuski: *Front Islamique du Salut*) je zabranjena islamistička politička stranka u Alžiru.

Osnovana je 18.2. 1989. u gradu Alžiru, nedugo nakon što su amandamani na alžirski ustav uveli višestranačku demokraciju, odnosno ukinuli politički monopol tada vladajuće socijalističke i svjetovno orijentirane stranke FLN.

FIS je, koristeći duboko nezadovoljstvo akumulirano višedesetljetnom vladavinom FLN-a, kao i pad životnog standarda izazvan padom cijena nafte 1980-ih, vrlo brzo stekao izuzetnu popularnost te doživio trijumf na lokalnim izborima 12.6. 1990.

26.12. 1991. je osvojila najveći broj mjesta u prvom krugu prvih višestranačkih izbora za alžirsku Nacionalnu skupštinu, učinivši izvjesnim njeno preuzimanje vlasti nakon drugog kruga. Na to je intervenirala vojska izvršivši puč i 11.1. 1992. donijevši odluku o prekidu izbornog procesa. Proglašeno je izvanredno stanje, a FIS je službeno stavljen van zakona 4.3. 1992.

To je bio povod da mnogi od FIS-ovih aktivista širom zemlje započnu oružane akcije s ciljem obaranja režima. FIS, odnosno njegovo vodstvo u ilegali, je taj pokret službeno podržao tek od 1993. godine, a 1994. godine je osnovalo i službeno oružano krilo stranke poznato kao **Armija islamskog spasa** (AIS).

FIS je od 1994. godine pokušavao pregovarati s vladom o tome da se pronađe kompromis kojim bi se završio sve krvaviji građanski rat. Od godine 1995. se stranka, isto kao i njeni gerilci, morala boriti ne samo protiv vlade, nego i protiv suparničke organizacije Naoružana islamska grupa (GIA).

Ti sukobi su vremenom izazivali sve više žrtava među civilnim stanovništvom, pa je AIS 21.9. 1997. proglasio jednostrano primirje, a 1999. godine se raspustio. 

Iako su neki od FIS-ovih vođa pušteni, sama stranka je do današnjeg dana ostala zabranjena.
**FLN** (arap. , *Jabhat al-Taḩrīr al-Waţanī*, fr. *Front de Libération nationale* ili FLN, sh. *Front nacionalnog oslobođenja*) je socijalistička politička stranka u Alžiru. Jedina je bila zakonita tijekom predsjednikovanja Ahmeda Ben Belle, radikalnog borca za neovisnost. Osnovana je 1. 11. 1954. i djelovala je gerilski sve do stjecanja neovisnosti 1962. godine.

Front je bio dominirajuća organizacija koja se borila za neovisnost Alžira od francuskih kolonizatora. Strategija fronte je od početka bio oružani otpor, jer su mnogi uvidjeli da prijašnje stranke i pokreti koji su bili za iznalaženje mirovnog rješenja su bili bezuspješni. Postojanje FLN-a obzanjeno je 1. 11. 1954. kroz oružanu pobunu, i poslije toga Fronta brzo jača i stječe nove pristalice među drugim nacionalističkim organizacijama ali i među intelektualcima, muslimanskim vođama, koji se priključuju Fronti.

Vojna grana FLN-a, ALN (Nacionalna oslobodilačka armija) provodila je klasični gerilski rat u alžirskim brdima, ali je također izvodila atentate na francuske vojnike i Evropljane nastanjene u većim gradovima. Osim u Alžiru, FLN je imala jak utjecaj u alžirskoj dijaspori u Francuskoj.

Oružane borbe su trajale do marta 1962. kada je poslije dugih pregovora francuski predsjednik Charles de Gaulle potpisao 18. 3. 1962. Evianski sporazum kojim je Alžircima dozvoljeno samoopredjeljenje. Vjeruje se da je najmanje 350.000 osoba poginulo u konfliktu koji je trajao osam godina, od kojih su većina bili Alžirci; mada FLN tvrdi da broj žrtava iznosi 1,500.000. U julu iste godine održan je referendum na kojem se 99% odlučilo za potpunu neovisnost i stvaranje Narodne Demokratske Republike Alžir. Dana 3. 6. neovisnost je priznala i Francuska.

Poslije rata Front osniva jednopartijski sistem u Alžiru i bio je vladajuća stranka. Ahmed Ben Bella bio je prvi predsjednik Alžira. Višestranački sistem je uveden kao dio reformi koje su trebale ublažiti ekonomsku krizu koja je pogodila zemlju 1988. godine, a koja je utjecala i na početak građanskog rata. Poslije više godina u opoziciji, FLN je danas vladajuća stranka sa 208 zastupnika u parlamentu, u koaliciji s nekoliko drugih stranaka.

Predsjednik Abdelaziz Bouteflika, koji je učestvovao u oslobodilačkom ratu 1950-ih, je počasni član FLN-a.

Literatura
----------

* (`de`) Bernhard Schmid: Algerien. Frontstaat im globalen Krieg? Neoliberalismus, soziale Bewegungen und islamische Ideologie in einem nordafrikanischen Land. 2005, ISBN 3-89771-019-6
* (`de`) Bernhard Schmid (2006): *Das koloniale Algerien*. Münster. ISBN 3-89771-027-7

Vanjske veze
------------

* (`ar`) Službene stranice FLN-a Arhivirano 2017-07-06 na Wayback Machine-u
**Gornja Pušća** je naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u Zagrebačkoj županiji.

Zemljopis
---------

Administrativno je u sastavu općine Pušća. Naselje se proteže na površini od 2,98 km².

Stanovništvo
------------

Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine u naselju Gornja Pušća živi 549 stanovnika i to u 161 kućanstvu. Gustoća naseljenosti iznosi 184,23 st./km².

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2001.***  

  

**Napomena**:Sadrži podatke za bivše naselje Milićevo Selo koje je kao naselje iskazivano od 1890. do 1948. U 1991. smanjeno izdvajanjem dijela područja naselja koji je pripojen naselju Donja Pušća, za koje sadrži dio podataka od 1857. do 1971.

Izvori
------

1. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Gornja Pušća** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*


| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Općine Pušća |
| --- |
| Bregovljana • Donja Pušća • Dubrava Pušćanska • Gornja Pušća • Hrebine • Hruševec Pušćanski • Marija Magdalena • Žlebec Pušćanski |
**Fianna Éireann** (ili Fianna na hÉireann ili Na Fianna Éireann) na irskom gelskom znači ’vojska Irske’, a dobila je ime po Fiani iz legende. Ovo ime je tokom XX i XXI veka označavalo više mladalačkih republikanskih organizacija. Danas se Fianna Eireann nalazi na britanskom spisku terorističkih grupa.

Istorijat
---------

Fianu su osnovali grofica Constance Markievicz i Bulmer Hobson, po ugledu na mlade izviđače, ali sa akcentom na irskom nacionalizmu i vojnom treningu. Mnogi članovi originalne Fiane kasnije su postali članovi IRA-e i borili se u Anglo-irskom ratu (irskom ratu za nezavisnost). Tokom građanskog rata, Fiana je bila protiv Anglo-irskog sporazuma.

Raspad Fiane i Fiana danas
--------------------------

Tokom narednih decenija, Fiana se raspala na mnoge grupe, koje su uglavnom sve sebe nazivale ‘jedinom pravom Fianom’ (a slično se desilo i sa IRA-om). Stvar je u tome da praktično svaki ogranak IRA-e i bilo koje druge nacionalističke - političke ili paravojne - organizacije, ima svoj podmladak, koji se vrlo često naziva Fianna Eireann, ili jednom od varijacija ovog imena. 

Na internetu postoji više sajtova, koji pripadaju raznim mladalačkim grupama, koje sebe nazivaju Fianom. One tipično bacaju akcenat na vojni ili polu-vojni trening mladih, irski patriotizam i disciplinu. Sajtovi su prilično radikalno orijentisani i puni propagande. 

Organizacije su uglavnom namenjene dečacima, mada primaju i devojčice. Postoje i u Severnoj Irskoj, kao i u Republici Irskoj.

Danas ideologija Fiane više nema mnogo veze sa mladim izviđačima, pošto su oni apolitična organizacija.

Ideologija
----------

Grupe pod imenom Fiana tipično se zalažu za otcepljenje Šest okruga od Britanije i za ujedinjenje čitave Irske. Javljaju se i ideje kao 'oslobođenje ujedinjenje svih keltskih naroda', kao i protivljenje abortusu (mada ređe).

Poznati bivši članovi
---------------------

* Sean Heuston
* Con Colbert
* Tomás Mac Curtain
* Sean Lemass
* Jimmy Steele
* Cathal Goulding
* Brendan Behan
* Seán Ó Cionnaith
* Gerry Adams
* Patsy O'Hara
* Raymond McCreesh
* Kevin Lynch
* Kieran Doherty
* Thomas McElwee

Eksterni linkovi
----------------

* Arhivirano 2011-11-10 na Wayback Machine-u
* Arhivirano 2006-09-02 na Wayback Machine-u
* Arhivirano 2006-08-22 na Wayback Machine-u
* Arhivirano 2006-05-26 na Wayback Machine-u
Koordinate: 45°33′35″N 18°40′33″E﻿ / ﻿45.5597860215963°N 18.6759048700333°E﻿ / 45.5597860215963; 18.6759048700333

| Hrvatsko narodno kazalište u Osijeku |
| --- |
|  |
| **Adresa** | Županijska ulica 9 |
| **Lokacija** | Osijek, Hrvatska |
| **Otvoreno** | 1866. |
| **Obnovljeno** | 1985. 1994. |
| **Arhitekt** | Karlo Klausner |
| **Arhitektura** | historicizam |
| **Web stranica** | www.hnk-osijek.hr Arhivirano 2022-03-08 na Wayback Machine-u |
|

**Hrvatsko narodno kazalište u Osijeku** (HNK) osnovano je 1907. godine. Najznačajnije je i najpoznatije kazalište u Osijeku i Slavoniji.

Povijest
--------

Prije osnutka kazališta, prva predstava održana je 1735. u Isusovačkoj klasičnoj gimnaziji. Desetljećima nakon toga započelo je dugotrajno djelovanje različitih njemačkih trupa i kazališta na osječkoj sceni.

Tek 31. prosinca 1866. je otvorena kazališno projektirana zgrada, u kojoj se HNK i danas nalazi. Projektirao ju je Karlo Klausner, a krase je odlike historicizma s dodatnim elementima maurske arhitekture. Gledalište je u baroknom tlocrtu.

Zgrada HNK-a nekoliko je puta obnavljana i dorađivana, a detaljno i 1985. godine. Međutim, u vrijeme Domovinskog rata 1991. godine zgrada je teško oštećena i zapaljena u bombardiranju JNA, te je osječki HNK svoju 85. sezonu dočekao kao beskućnik. Već 1994. kazalište je obnovljeno, a svečanom otvorenju obnovljene zgrade kazališta 27. prosinca 1994. nazočio je i tadašnji predsjednik Republike Hrvatske dr. Franjo Tuđman.

Uz petnaestak stalnih naslova, kazalište organizira Dane otvorenoga kazališta, Krležine dane, izvodi Novogodišnje koncerte, Lipanjske operne noći, te aktivno doprinosi programu Osječkog ljeta kulture.

Višegodišnji intendant osječkog HNK bio je Zvonimir Ivković (1981. – 1993.).

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „Hrvatsko narodno kazalište u Osijeku, O kazalištu". Arhivirano iz originala na datum 2012-08-06. Pristupljeno 2014-07-26.
2. ↑  „Krležini dani". Arhivirano iz originala na datum 2013-09-14. Pristupljeno 2014-07-26.
3. ↑  „Kazališna ljetna špica". Arhivirano iz originala na datum 2015-06-02. Pristupljeno 2014-07-26.
4. ↑  Darko Gašparović: Odlazak kazalištarca Vijenac br. 430 - 8. rujna 2010.

Vanjske veze
------------

***Hrvatsko narodno kazalište u Osijeku*** na Wikimedijinoj ostavi

* Hrvatsko narodno kazalište u Osijeku Arhivirano 2022-03-08 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 143711848
* LCCN: no2018175343
* ISNI: 0000 0001 2174 6061
* NKC: ko2010558676

 |
**Zastava ASEAN-a** (Asocijacije Nacija Jugoistočne Azije - *Association of Southeast Asian Nations*) usvojena je u novembru/studenom 1997. sastoji se od zvaničnog amblema ASEAN-a na plavoj pozadini.

Nacrt
-----

### Konstrukcija

Pozadina je plava; deset žutih strukova pirinča/riže je nacrtano u sredini crvenog diska, oivičenog belim.

Boje zastave su ovako definisane:

| Scheme | Plava | Crvena | B(ij)ela | Žuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CMYK | C100-M60-Y0-K6 | C0-M91-Y87-K0 | C0-M0-Y0-K0 | C0-M0-Y100-K0 |
| RGB | 34-85-158 | 227-49-49 | 255-255-255 | 248-244-0 |

Odnos širine zastave prema dužini je 2:3. Povelja ASEAN-a određuje i veličine za različite upotrebe zastave:

* Sto(l)na zastava: 10 cm × 15cm
* Sobna zastava: 100cm × 150cm
* Auto zastava: 10cm × 30cm
* Spoljna/vanjska zastava: 200cm × 300cm

### Simbolizam

Zvanični simbolizam zastave je naveden u Povelji ASEAN-a. Plava boja predstavlja mir i stabilnost, crvena hrabrost i dinamizam, bela čistotu, a žuta prosperitet. Ove boje su takođe glavne boje nacionalnih zastava zemalja članica. Deset strukova predstavlja deset članova ASEAN-a.

Istorija
--------

Prethodna ASEAN-ova zastava je bila slična sadašnjoj, s tom razlikom što je imala šest strukova pirinča, za pet osnivačkih članova i Brunej, kao i reč ASEAN ispisanu ispod strukova. Pozadina je bila bela umesto plava, bordura diska i reč ASEAN su bili tirkizni, a disk je bio jarko žut. Boja strukova je zato vukla na smeđu.

Spoljne poveznice
-----------------

(na engleskom:)

* ASEAN Arhivirano 2006-06-15 na Wayback Machine-u - Official description of the flag
* ASEAN Charter
* Flag of the World - Description at FotW along with history
**Gojong** (korejski: 고종) rođen kao **Yi Do** (Seul, 8. septembar 1852. - Seul, 21. januar 1919. bio je posljednji 26 monarh iz Dinastije Joseon koji je vladao 
Korejom od 1863. do 1897. kao kralj, a od 1897. do 1907. kao car.

Biografija
----------

Gojong je postao kralj Koreje još kao mali dječak, pa je prvih godina njegove vladavine umjesto njega vladao kao regent njegov otac - Heungseon Daewongun, koji se trudio modernizirati i revitalizirati zemlju. 
Nakon što je on otet i odveden u Kinu 1882. vlast je preuzela njegova supruga kraljica Min, koja se žestoko protivila modernizaciji. Japanci su je ubili 1895. dvije godine kasnije misleći da će tako spasiti zemlju, Gojong se proglasio carem i promijenio ime zemlje u Korejsko Carstvo, tim simboličkim aktom želio je naglasiti nezavisnost od Kine.

Za vrijeme Rusko-japanskog rata 1904.-05. Japan je izvršio invaziju na Koreju i prisilio Gojonga na potpisivanje ugovora kojim je 
Japanu omogućeno korištenje zemlje kao vojne baze i imenovanje savjetnika u Korejsku vladu.

Nakon rata Japan je uspostavio protektorat u Koreji. Nakon što se saznalo da je poslao svoje emisare da korejski slučaj iznesu pred Hašku konvenciju 
Gojong je 1907. bio prisiljen na abdikaciju u korist svog sina - Sunjonga.

Tri godine kasnije Japan je Koreju i službeno anektirao. Kad je Gojong umro 1919. zemljom su se raširile glasine da su ga Japanci otrovali]], pa se njegov pogreb 1. mart 1919. pretvorio u masovni antijapanski miting. On je bio pokretač Prvomartovskog pokreta za nezavisnost.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Kojong, Korean ruler*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 19. 09. 2019.

Vanjske veze
------------

***Gojong od Koreje*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Kojong, Korean ruler* (`en`)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Kralj Joseona (1863. - 1897.)** | Nasljednik: |
| **Cheoljong** | **-** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Korejski car (1897. - 1907.)** | Nasljednik: |
| **-** | **Sunjong** |
**Dizajn leka** (*racionalni dizajn leka* racionalni dizajn) je kreativni proces nalaženja novih lekova koristeći poznavanje biološkog cilja. Lek je najčešće organski mali molekul koji aktivira ili inhibira funkciju biomolekula kao što je protein, čime se proizvodi terapeutski efekat kod pacijenta. U najosnovnijem smislju, dizajn leka obuhvata dizajn malih molekula koji su komplementarnog oblika i naelektrisanja sa biomolekulskim ciljem sa kojim oni formiraju interakcije. Dizajn leka se često oslanja na tehnike računarskog modelovanja. Ovaj tip modelovanje se često naziva *računarom pomognuti dizajn leka*. Dizajn leka koji se oslanja na poznavanje trodimenzione struktrue biomolekulskog cilja je poznat kao *strukturni dizajn leka*.

Fraza „dizajn leka" je u izvesnoj meri neprecizna. Ona zapravo podrazumeva dizajn liganda (i.e. dizajn malog molekula koji se čvrsto vezuje za svoj cilj). Mada su tehnike za predviđanje afiniteta vezivanja relativno uspešne, postoje mnoge druke karakteristike, kao što su biodostupnost, poluvreme eliminacije, odsustvo nuspojava, itd. koje je potrebno optimizovati pre nego što ligand može da postane bezbedan i efikasan lek. Te druge karakteristike je često teško optimizovati koristeći tehnike racionalnog dizajna leka.

Vidi još
--------

* Bioinformatika
* Heminformatika
* Razvoj leka
* Otkrivanje leka
* Medicinska hemija

Literatura
----------

* Cohen, N. Claude (1996). *Guidebook on Molecular Modeling in Drug Design*. Boston: Academic Press. ISBN 0-12-178245-X.
* Madsen, Ulf; Krogsgaard-Larsen, Povl; Liljefors, Tommy (2002). *Textbook of Drug Design and Discovery*. Washington, DC: Taylor & Francis. ISBN 0-415-28288-8.

Spoljašnje veze
---------------

* MeSH *Drug+Design*
* Click2Drug.org
**INSEE** (fr. ***I**nstitut **N**ational de la **S**tatistique et des **É**tudes **É**conomiques*) je francuski nacionalni institut za ekonomske i statističke studije. Sakuplja i objavljuje informacije o francuskoj ekonomiji i društvu, periodično organizuje popis stanovništva, objavljuje podatake o inflaciji. Nalazi se u Parizu. Deo je Eurostata. Osnovan 1946. 

Pripada Ministarstvu privrede. Trenutni direktor je Žan Mišel Šarpen (Jean-Michel Charpin)

Brojevi i šifre INSEE
---------------------

INSEE dodeljuje šifre administrativnim jedinicama (ne podudaraju se sa poštanskim brojevima). Periodično se menjaju usled sjedinjavanja opština ili promene njihovih naziva. 

Ova institucija takođe dodeljuje matične brojeve građanima. Svaki matični broj se sastoji od 13+2 cifre u obliku **pggmm/////ooo kk**

* p je pol. 1 je za muškarce a 2 za žene.
* gg su poslednje dve cifre godine rođenja.
* mm je mesec rođenja.
* ///// je petocifrena skraćena šifra opštine u kojoj je osoba rođena.
* ooo je broj po kom će se razlikovati osobe rođene u istom mestu, iste godine i meseca.
* kk je kontrolni broj

Vanjske veze
------------

***INSEE*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službena stranica

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 313010563
* LCCN: n80126107
* ISNI: 0000 0001 2175 8468
* GND: 35997-X
* SUDOC: 028398890
* BNF: cb11864528n (podaci)
* NLA: 36244567
* NKC: kn20100211012
* BNE: XX140777

 |
**Grb Naurua** je nastao u vreme proglašenja nezavisnosti 1968.godine, a u zvaničnoj upotrebi se nalazi od početka `70 godina XX veka. Sačinjava ga štit izdeljen na tri dela,oivičen palminim konopcima sa dvanaestokrakom srebrnom zvezdom i natpisom *Naoero* iznad i državnim motoom *God`s Will First* (*Božija volja prvo*) ispod štita.

Izgled grba
-----------

Sam štit je podeljen na tri dela, jedan gore i dva dole. U gornjem delu se nalazi srebrni simbol za fosfor(grčki krst nad jednakostraničnim trouglom) na zlatno tkanoj podlozi. U donjem levom delu se nalazi tamno plava ptica Fregata(lat. *Fregata*) na stalku koja gleda na levo na srebrnoj pozadini preko koje se u donjem delu nalaze svetlo plave talasaste linije. U donjem desnom delu se nalazi grana sa cvetovima kalofiluma(lat. *Calophyllum*) na svetlo plavoj pozadini.

Štit je uokviren konopcima sa palminim granama, perjem Fregata ptice i ajkulinim zubima koji su uobičajeni rekviziti lokalnih plemenskih poglavica prilikom izvođenja rituala.

Nad štitom se nalazi dvanaestokraka srebrna zvezda koja se pojavljuje i na zastavi Naurua iznad koje se nalazi natpis  kako se republika naziva na nauruanskom, dok se ispod štita nalazi ispisan državni moto .

Simbolika grba
--------------

Srebrni simbol za fosfor predstavlja fosfate kojima je ostrvo bogato i koji su glavni izvor njegovog bogatstva, dok zlatno tkanje u pozadini simbolizuje narod Naurua. Fregata ptica predstavlja ostrvsku faunu, plavi talasi Tihi okean koji ga okružuje,a grana kalofiluma ostrvsku floru.

Dvanaestokraka srebrna zvezda simbolizuje samo ostrvo, njeni kraci dvanaest autohtonih plemena koja su na njemu živela, dok srebrna boja predstavlja fosfate koji su doneli bogatstvo ostrvu.

Vidi još
--------

* Nauru
* Zastava Naurua

|  |
| --- |
| **Državna zastava / Državni grb** |
| Spisak državnih zastava | Spisak državnih grbova |

| * p
* r
* u
Grbovi država i teritorija Oceanije |
| --- |
| Afrika • Azija • Evropa • Južna Amerika • Sjeverna Amerika |
| Samostalne države | 
* Australija
* Cookovi Otoci1
* Fidži
* Istočni Timor2
* Kiribati
* Maršalovi Otoci
* Mikronezija
* Nauru
* Niue1
* Novi Zeland
* Palau
* Papua Nova Gvineja
* Samoa
* Solomonski Otoci
* Tonga
* Tuvalu
* Vanuatu

 |
| Teritorijisamostalnih država | 
* Havaji (SAD)
* Uskršnji otok (ČIL)

 |
| Zavisni teritoriji | 

|  |  |
| --- | --- |
| Australija | 
* Božićni otok
* Norfolk

 |
| Francuska | 
* Francuska Polinezija
* Nova Kaledonija
* Wallis i Futuna

 |
| Novi Zeland | 
* Tokelau

 |
| Sjedinjene Države | 
* Američka Samoa
* Guam
* Sjeverni Marijanski otoci

 |
| Ujedinjeno Kraljevstvo | Pitcairnovi otoci |

 |
| 1 Države u slobodnoj vezi s Novim Zelandom. • 2 Često se ubraja pod Aziju. |
**Vesdre** (njemački: *Weser*) je rijeka u Belgiji i Njemačkoj duga 72,5 km, desna pritoka rijeke Ourthe.

Hidrologija
-----------

Vesdre izvire na močvarnoj visoravni u Nacionalnom parku Hautes Fagnes, na nadmorskoj visini od 605 metara. 
Kako ima prosječni pad od 0,73 %), Vesdre se kvalificira kao bujična rijeka.

Prvih nekoliko km gornjeg toka protiče preko terena njemačke općine Roetgen, gdje formira belgijsko-njemačku granicu.
Zatim protiče preko akumulacionog jezera Eupen, a zatim kroz gradove; Eupen, Verviers i Chaudfontaine do ušća u rijeku Ourthe, u predgrađu grada Liège - Chênée.

Vesdre prima vode oko 200 pritoka, od kojih su najveće; Helle (21 km), Gileppe (12), Hoëgne (29), Wayai (19), i Magne (19).

Porječje rijeke prostire se uglavnom po Belgijskoj provinciji Provinciji Liège na površini od 710 km². 
Prosječni godišnji protok na ušću je 11,4 m³/s.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Le bassin de la Vesdre en quelques chiffres*" (francuski). Le Contrat de Rivière Vesdre. Pristupljeno 26.04. 2022.
2. 1 2 3 4  David Aubin, Frédéric Varone. „*Vesdre River Basin*" (engleski). Université Catholique de Louvain. Pristupljeno 26.04. 2022.

Vanjske veze
------------

***Vesdre*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Vesdre River Basin* (`en`)
Zastava Eritreje. Omjer 1:2
Predsjednička zastava
**Zastava Eritreje** usvojena je 5. prosinca 1995. i koristi osnovni dizajn zastave kakav je koristila Eritrejska narodna oslobodilačka fronta.

Zastavom dominira veliku crveni trokut, čija je baza širina zastave (uz koplje), a vrh na suprotnoj strani na sredini zastave. Manji zeleni trokut je sa gornje strane, a plavi s donje strane zastave (prema desnom rubu).

Zelena predstavlja plodnost i poljoprivredu, plava ocean, a crvena krv prolivenu za neovisnost. Crveni se trokut sve više sužava, što simbolizira nadu da u Eritreji više ne će biti rata te da će zavladati mir.

U crvenom trokutu je i žuti vijenac sa 14 listova, koji je zamjenio žutu zvijezdu koju je koristila oslobodličaka fronta na svojoj zastavi.

Zastave država u Africi

Položaj Afrike
Alžir • 
Angola • 
Benin • 
Bocvana • 
Burkina Faso • 
Burundi • 
Čad • 
Džibuti • 
Egipat1) • 
Ekvatorijalna Gvineja • 
Eritreja • 
Esvatini • 
Etiopija • 
Gabon • 
Gambija • 
Gana • 
Gvineja • 
Gvineja Bisau • 
Jemen1) • 
Južnoafrička Republika • 
Kamerun • 
Kenija • 
Komori • 
Demokratska Republika Kongo • 
Republika Kongo • 
Lesoto • 
Liberija • 
Libija • 
Madagaskar • 
Malavi • 
Mali • 
Mauricijus • 
Mauritanija • 
Maroko • 
Mozambik • 
Namibija • 
Niger • 
Nigerija • 
Obala Slonovače • 
Ruanda • 
Sejšeli • 
Senegal • 
Sijera Leone • 
Somalija • 
Centralna Afrička Republika • 
Sudan • 
Sao Tome i Principe • 
Tanzanija • 
Togo • 
Tunis • 
Uganda • 
Zambija • 
Zelenortska Ostrva • 
Zimbabve

**Teritorije i nepriznate države**: 

Ceuta (Španija) • 
Južni Sudan • 
Kanarska ostrva (Španija) • 
Madeira ostrva (Portugal) • 
Mayotte (Francuska) • 
Melilla (Španija) • 
Reunion (Francuska) • 
Somaliland • 
Sveta Helena (Velika Britanija) • 
Zapadna Sahara • 
Zanzibar (Tanzanija)

1)Smatrani i dijelom Azije.

**Ostale zastave**: 

Zastave Afrike • 
Zastave Azije • 
Zastave Evrope • 
Zastave Južne Amerike • 
Zastave Okeanije • 
Zastave Sjeverne Amerike

 

***Zastava Eritreje*** na Wikimedijinoj ostavi
Državna zastava. Omjer: 1:2
**Zastava Bahama** usvojena je 10. srpnja 1973. godine. Omjer širine i dužine zastave je približno u omjeru 1:2. Crni trokut na lijevoj strani predstavlja zajedništvo 300 000 stanovnika Bahama, koji imaju uglavnom afričko podrijetlo. Desno od trokuta, zastava je podijeljena na tri vodoravna polja iste veličine. Svijetloplava polja na vrhu i dnu zastave predstavljaju Karipsko more i Atlantski ocean, dok zlatno polje u sredini predstavlja Sunce i pijesak.

 Civilna pomorska zastava. Omjer: 1:2
 Vojnopomorska zastava. Omjer: 1:2
Civilnu pomorsku zastavu dijeli na četiri jednaka polja bijeli križ. U gornjem lijevom polju (bliže koplju) nalazi državna zastava, dok su ostala polja crvene boje.

Vojnopomorsku zastavu dijeli na četiri jednaka polja crveni križ. U gornjem lijevom polju (bliže koplju) nalazi državna zastava, dok su ostala polja bijele boje.

***Zastava Bahama*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Zastave država Sjeverne i Srednje Amerike |
| --- |
| Afrika • Azija • Evropa • Južna Amerika • Oceanija |
| Države | 
* Antigva i Barbuda
* Bahami
* Barbados
* Belize
* Dominika
* Dominikanska Republika
* Grenada
* Gvatemala
* Haiti
* Honduras
* Jamajka
* Kanada
* Kostarika
* Kuba
* Meksiko
* Nikaragva
* Panama1
* Salvador
* Sjedinjene Američke Države
* Sveta Lucija
* Sveti Kristofor i Nevis
* Sveti Vincent i Grenadini
* Trinidad i Tobago1

 | Položaj Sjeverne AmerikePoložaj Sjeverne Amerike |
| Teritorije | 
* Američka Djevičanska ostrva
* Angvila
* Aruba
* Bermudi
* Britanska Djevičanska ostrva
* Grenland
* Gvadalupe
* Kajmanska ostrva
* Martinik
* Monserat
* Navasa
* Nizozemski Antili
* Portoriko
* Sveti Bartolomej
* Sveti Martin
* Sveti Petar i Mikelon
* Ostrva Turks i Caicos

 |
| 1 Područja koja su često smatrana dijelom Južne Amerike |
**Ud** je žičani instrument koji se od srednjeg vijeka do danas koristi u arapskom svijetu, poznat je kao preteča evropske lutnje.

Karakteristike i historija
--------------------------

Ud ima tijelo kruškolike forme, nešto kraći vrat i blaže povijenu zvučnu (akustičku) kutiju od evropske lutnje. Čivije za natezanje struna (štimanje/podešavanje) montirane su na jako ukošenoj glavi.

Ud još ni danas nije potpuno standardiziran u veličini i broju struna, najčešće ima po četiri, iako ih ima i sa pet, šest parova. 
Ud je u Turskoj poznat pod imenom **lauta**, a po balkanskim zemljama pojavio se sa Osmanlijama u brojnim varijantama koje se kojekako zovu; *Ikitelija*, *Saz*, *Karaduzena*, *Šarkija*. U Grčkoj ga zovu *Outi*, u Makedoniji *Ut* a u Bugarskoj *Bulgarija* ili *Saza*.
Sjevernoafrička varijanta uda - *Kuvītra* ima duži vrat.

Historija
---------

Ud je nastao u srednjovjekovnoj Perziji pod imenom **Barbat** u 7. vijeku. Orginalno je imao uže tijelo izdubljeno iz jednog komada drveta i dvije akustičke rozete (rupe) u formi polumjeseca, slično nekim azijskim lutnjama, što ukazuje na zajedničko zapadnoazijsko porijeklo. 
Svoju današnju formu sa tri akustičke rozete (rupe) jednom većom i dvije manje dobio je u Al-Andalusu (Andaluziji) u vrijeme dok su njime vladali Mauri (711.-1492.).

Za njegovo arapsko ime **al-‘ūd** najčešće se misli, da ima etimologiju od riječi - drvo (iako doslovno prevedeno to znači *drvo agave*, a ne bilo kakvo drvo). I to zato jer Ud ima rezonantnu (zvučničku) kutiju (tijelo) od drva za razliku od sličnih 
instrumenata kojima je ista od kože. Ima i onih koje to tumačenje stavljaju pod upitnik, jer bi *ūd* mogla biti arabizirana verzija od perzijskog **rud** što znači struna (žica) dakle žičani instrument.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*ūd*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 30. 1. 2019.
2. ↑  „*Stari muzički instrumenti*" (srpski). Riznica srpska. Arhivirano iz originala na datum 2020-12-04. Pristupljeno 30. 1. 2019.
3. ↑  „*Porijeklo lutnje na istoku*" (hrvatski). Lutnja. Pristupljeno 30. 1. 2019.

Vanjske veze
------------

***Ud (muzički instrument)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *ūd* (`en`)
**Dolinske modrivrane** ili **pozemne modrivrane** (lat. Brachypteraciidae) su malena porodica ptica stanarica ograničenih na Madagaskar. U srodstvu su s vodomarima, pčelaricama i zlatovranama. Najviše podsjećaju na ove zadnje i neki autori ih smatraju potporodicom zlatovrana.

Opis
----

Dolinske ili pozemne modrivrane su velike kao vrane i građene kao zlatovrane, duge 25-49 cm. Love i gmazove i velike kukce. Više su vezane za kopno od vrsta porodice zlatovrana, a to se ogleda na njihovim dužim nogama i kraćim i oblijim krilima.

Nisu veoma šarene kao zlatovrane i bljeđe izgledaju i imaju pruge ili točke po tijelu. Mnogo su povučenije i plašljivije od svojih srodnika i teško ih je zamjetiti u šumama. Obično je njihovo glasanje jedino što odaje njihovu prisutnost.

Ove ptice se gnijezde u parovima u rupama u tlu koje iskopaju same, za razliku od zlatovrana koje se vrlo rijetko gnijezde u rupama, pa čak i tada ih uopće ne kopaju same.

Sistematika
-----------

Analize mitohondrijske DNK su potvrdile sistematiku ove grupe, ali su naglasile da odvajanje roda *Geobiastes* u *Brachypteracidae*, kako je to rađeno od 1960-ih, treba povratiti na staro barem dok se ne nađu neki dokazi da zaista pripadaju ovdje (npr. fosilni ostaci). Trenutno ne postoje nikakvi fosili dolinskih modrivrana; fosili iz Europe koji potiču iz razdoblja eocena, isprva smatrani da su srodnici ove porodice, su se kasnije pokazali dosta različitim od njih. Do dan danas nema dokaza da su dolinske modrivrane ikada napustile Madagaskar.

Vrste
-----

Postoji pet vrsta u četiri roda:

**Porodica Brachypteraciidae**

* Rod *Brachypteracias*
	+ *Brachypteracias leptosomus*
* Rod *Geobiastes*
	+ *Geobiastes squamiger*
* Rod *Uratelornis*
	+ *Uratelornis chimaera*
* Rod *Atelornis*
	+ *Atelornis pittoides*
	+ *Atelornis crossleyi*

Drugi projekti
--------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **dolinske modrivrane** |
|  | Wikivrste imaju podatke o: **dolinskim modrivranama** |

Izvori
------

1. ↑  Hrvatska opća enciklopedija, Leksikografski zavod "Miroslav Krleža", Zagreb 2008. ISBN 978-953-6036-40-0
2. 1 2 3  Forshaw, J. & Kemp, A. (1991). Forshaw, Joseph. ur. *Encyclopaedia of Animals: Birds*. London: Merehurst Press. str. 147. ISBN 1-85391-186-0.

***Dolinske modrivrane*** na Wikimedijinoj ostavi
**Grand Theft Auto** (**GTA**) je kompjuterska i video igra koju je stvorio škotski DMA Design (sada Rockstar North), a objavio ASC Games 1998. To je prva GTA igra napravljena, i deo je GTA serije koja sadrži sedam samostalnih igara i dva proširenja za original. Igra dopušta da se igrač okuša kao kriminalac koji može slobodno ići gradom. Raznovrsne misije su zadane, kao što su pljačke banaka, ubistva i drugi zločini.

Gejmplej
--------

Originalni GTA je sastoji od niza nivoa smeštenih u jednom od tri grada u igri. U svakom nivou igraču je zadat broj bodova koje treba postići, a da to postigne, dostupno mu je pet života. Bodovi su ustvari novac, koji može biti potrošen na razne stvari, kao što je farbanje auta. Međutim, svaki dolar potrošen se oduzima od bodova, pa to igrača udaljuje od konačnog cilja. Igrač je slobodan, tj. radi sve što želi. Može samo istraživati grad, izazivati smrt i uništenje ili ukrašavati aute i prodavati ih; ali da završi nivo igrač mora završiti određen broj misija. Čak i u misijama igrač ima određenu slobodu, da bira put kojim će se kretati iako je odredište većinom na tačno određenom mestu (ne miče se). Ovolikom količinom slobode ne može se pohvaliti skoro nijedna akcijska igra.

### Zarađivanje bodova/novca

Postoji nekoliko načina kako zaraditi bodove. To mogu biti razni zločini, poput sudaranja s autima (10 bodova) ili ubijanja policajaca (1000 bodova). Što je ozbiljniji zločin, on donosi više bodova. Ozbiljniji zločini brže privlače policiju. Još jedan način je da igrač ukrade auto te ga proda na jednom od mnogobrojnih pristaništa izvan grada za nekoliko hiljada bodova. Kada igrač završi misiju, množitelj bodova se poveća za jedan. Množitelj se množi sa normalnom zaradom, na primer: ubistvo policajca donosi 1000×1=1000 bodova, ako je igrač prešao dve misije, množitelj se povećava za dva pa ispadne ovako: 1000×3=3000 bodova. Povećanje množitelja utiče na sve, pa i na zaradu pri završetku misija.

### Lokacije

Tri grada u igri su napravljena po stvarnim gradovima: Liberti siti je napravljen po Njujorku, Vajs siti po Majamiju i San Andreas koji je naravljen po državi Kaliforniji. U tim gradovima se odvijaju igre GTA III, GTA Vice City i GTA San Andreas (koji je proširen na celu državu - Kaliforniju sa tri grada: Los Santos (Los Anđeles), San Fiero (San Francisko) i Las Venturas (Las Vegas) i 12 sela. Napravljeni gradovi ne oslikavaju verodostojno realne gradove. Manji broj objekata je modelovan sa kompletnim enterijerom.

Eksterni linkovi
----------------

***Grand Theft Auto (videoigra)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Grand Theft Auto official site
* Free download of *GTA* and *GTA2* as *Rockstar Classics* Arhivirano 2009-02-28 na Wayback Machine-u
* Original GTA prototypes[*mrtav link*]
Zastava Dominike
**Zastava Dominike** je usvojena 3. novembra 1978. godine, a manje izmene su napravljene 1981, 1988. i 1990. godine. Na zelenoj pozadini se nalazi crveni krug u kojem je *Sisserou* papagaj okružen sa deset zelenih zvezda koje predstavljaju 10 političkih rejona ovog ostrva. Četiri pruge u tri boje (žuta, crna i bela) izlaze horizontalno i vertikalno iz kruga.

Elementi na zastavi nose simboličan značaj. Papagaj je nacionalna ptica Dominike i cilj joj je inspirisati građane da postignu svoje najviše ciljeve. Zvezde simbolišu i nadu i jednakost, a linije u svojoj celovitosti formiraju krst i time reflektuju glavnu veru u ovoj zemlji. Tri linije od kojih se krst sastoji takođe simbolizuju Sveto Trojstvo. Boje na zastavi predstavljaju sledeće: zelena vegetaciju, crvena socijalnu pravdu, žuta sunčevu svjetlost, crna zemlju i afričko poreklo, a bela bistre vode i čistoću.

Povezano
--------

* Grb Dominike

***Zastava Dominike*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Zastave država Sjeverne i Srednje Amerike |
| --- |
| Afrika • Azija • Evropa • Južna Amerika • Oceanija |
| Države | 
* Antigva i Barbuda
* Bahami
* Barbados
* Belize
* Dominika
* Dominikanska Republika
* Grenada
* Gvatemala
* Haiti
* Honduras
* Jamajka
* Kanada
* Kostarika
* Kuba
* Meksiko
* Nikaragva
* Panama1
* Salvador
* Sjedinjene Američke Države
* Sveta Lucija
* Sveti Kristofor i Nevis
* Sveti Vincent i Grenadini
* Trinidad i Tobago1

 | Položaj Sjeverne AmerikePoložaj Sjeverne Amerike |
| Teritorije | 
* Američka Djevičanska ostrva
* Angvila
* Aruba
* Bermudi
* Britanska Djevičanska ostrva
* Grenland
* Gvadalupe
* Kajmanska ostrva
* Martinik
* Monserat
* Navasa
* Nizozemski Antili
* Portoriko
* Sveti Bartolomej
* Sveti Martin
* Sveti Petar i Mikelon
* Ostrva Turks i Caicos

 |
| 1 Područja koja su često smatrana dijelom Južne Amerike |
Za ostale osobe s istim imenom, v. Chambon.

**François Chambon** (20. august 1744 - 9. oktobar 1793) bio je francuski vojskovođa koji je na strani Republike sudjelovao u Vandejskom ratu.

Karijeru je otpočeo u kraljevskoj vojsci 1771. godine kada se priključio dragunima iz Langedoučke pukovnije; tamo je do godine 1790. napredovao do čina narednika, uglavnom obavljajući logističke dužnosti. Nakon izbijanja Revolucije se priključio Pariškoj nacionalnoj gardi, a godine 1792. vodio regrutaciju za 8. husarsku pukovniju odbivši čin kapetana. U maju 1793. je premješten u Armiju obala La Rochellea te je u njoj sudjelovao u nekoliko bitaka protiv vandejskih pobunjenika. 30. septembra 1793. je unaprijeđen u čin brigadnog generala. Poginuo je u Drugoj bitci kod Moulin-aux-Chèvresa.

Izvori
------

1. ↑  Six 1934: str. 215 harvnb error: no target: CITEREFSix1934 (help)

Literatura
----------

* *Dictionnaire biographique des généraux et amiraux de la Révolution et de l'Empire*. 1934.
* *Galerie historique de Versailles*. Imprimerie Royal. 1840. .
* *Les généraux morts pour la patrie, 1792-1871 : notice biographiques*. Au siège de la société. 1893. .
**Provincija Zaragoza** ili **Saragossa** (španjolski: *Provincia de Zaragoza*) je jedna od tri provincije španjolske autonomne zajednice 
- Aragon, koja se nalazi na sjeveroistoku Španjolske.

Administrativni centar provincije je istoimeni grad Zaragoza, ostali veći urbani centri su Calatayud, Tarazona de Aragón, Caspe, Ejea de los Caballeros i 
Tauste.

Geografske karakteristike
-------------------------

Provincija Zaragoza prostire se na površini od 17,275 km² u kojoj živi 953,486 stanovnika. Sa istoka i sjeveroistoka graniči sa provincijama Tarragona i Lérida, sa juga sa provincijama
Guadalajara i Teruel i sa zapada sa španjolskim autonomnim zajednicama Navarra i La Rioja, te sa Provincijom Soria.

Zaragoza je zajedno sa današnjim provincijama Huesca i Teruel formirala staru Kraljevinu Aragon. 
Prostire se sjeverno i južno od srednjeg toka rijeke Ebro, sve do obronaka Pirineja na sjeveru. 
To je brdoviti kraj koji se postepeno spušta do ravnice uz rijeku Ebro, ali je i vrlo sušan jer prosječno padne samo oko 380 do 460 mm padavina.
Zbog tog većina stanovnika živi u naseljima doline Ebra i njene pritoke Jalón, zapravo samo u pojasu dokle dopire navodnjavanje sa tih 
rijeka.

Privreda
--------

Proizvodnja žitarica, naročito pšenice i ječma je najvažniji izvor prihoda ove provincije, uz to proizvodi se i nešto kukuruza a razvijeno je i ovčarstvo i voćarstvo].

Industrija je uglavnom koncentrirana u provincijskoj prijestolnici Zaragozi, to su tvornice automobila, tekstila, metalnih, kemijskih 
i prehrambenih poizvoda.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*Spain: Aragón*" (engleski). City population. Pristupljeno 22. 06. 2018.
2. 1 2 3 4 5 6 7  „*Zaragoza*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 23. 6. 2018.

Vanjske veze
------------

***Zaragoza (provincija)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Diputación de Zaragoza* (`es`)

| * p
* r
* u
Provincije Aragona |
| --- |
| 
* Zaragoza
* Huesca
* Teruel

 |  |

| * p
* r
* u
Španjolske provincije |
| --- |
| 
Álava/Araba • 
Albacete • 
Alicante/Alacant • 
Almería • 
Asturias • 
Ávila • 
Badajoz • 
Barcelona • 
Burgos • 
Cáceres • 
Cádiz • 
Cantabria • 
Castellón/Castelló • 
Ceuta1 • 
Ciudad Real • 
Córdoba • 
Cuenca • 
Gerona • 
Granada • 
Guadalajara • 
Guipúzcoa/Gipuzkoa • 
Huelva • 
Huesca • 
Baleari • 
Jaén • 
La Coruña/A Coruña • 
La Rioja • 
Las Palmas • 
León • 
Lérida • 
Lugo • 
Madrid • 
Málaga • 
Melilla1 • 
Murcia • 
Navarra/Nafarroa • 
Orense/Ourense • 
Palencia • 
Pontevedra • 
Salamanca • 
Santa Cruz de Tenerife • 
Segovia • 
Sevilla • 
Soria • 
Tarragona • 
Teruel • 
Toledo • 
Valencia/València • 
Valladolid • 
Biskaja (Vizcaya/Bizkaia) • 
Zamora • 
Zaragoza

1 - Eksklave na sredozemnoj obali Afrike | Flag of Spain |
**Gaj Klaudije Pulher** (*Gaius Claudius Pulcher*, ? - 167. pne.) bio je rimski vojskovođa i političar, najpoznatiji po tome što je kao konzul godine 177. pne. na čelu rimske vojske pokorio pleme Histri, te rimskoj državi pripojio područje današnje Istre.

Prije izbora za konzula je godine 195. pne. bio augur, a godine 180. pne. pretor. Prije nego što je pokorio Histre, bio se prisiljen povući u Rim zbog pogrešno izvedenog rituala. Nakon toga je od Ligura povratio rimsku koloniju Mutina.

Godine 169. pne. je zajedno sa Tiberijem Grakhom Starijim izabran za Rimski cenzor|cenzora. Mandat mu je bio obilježen nepopularnim mjerama zbog kojih ga se optužilo za nepravilnosti, ali je oslobođen optužbi. 167. pne. je bio član diplomatske misije u Makedoniji. Iste je godine umro.

Otac Apije mu je bio konzul godine 212. pne. a istoimeni sin konzul 130. pne.

Izvori
------



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Marcus Iunius Brutus i Aulus Manlius Vulso**  |  **Konzul Rimske Republike** 'zajedno s Tiberijem Sempronijem Grakhom *177. pne.* | Slijedi: **Gnaeus Cornelius Scipio Hispallus i Quintus Petillius i Gaius Valerius Laevinus (Suffect)**  |
**Gaj Sekstije Kalvin** (*Gaius Sextius Calvinus*, 2. vijek pne.) bio je rimski vojskovođa i političar. Najpoznatiji je po tome što je godine 124. pne. izabran za konzula te se pridružio svom prethodniku Marku Fulviju Flaku koji je vodio pohod protiv Ligura, Sala i Vokontijaca - žitelja južne Galije. Nakon isteka mandat, Kalvin je nekoliko godina ostao služiti na tom području kao prokonzul. U tom svojstvu je uspio poraziti domoroce, te stvoriti kopneni koridor koji je rimskog saveznika Masiliju spajao s rimskom teritorijom u Cisalpinskoj Galiji. Tom prilikom je u poznatim termalnim izvorima sagradio naselje zvano Aque Sextiae (Sekstijeve toplice) koje je danas poznato kao grad Aix-en-Provence. Nakon povratka iz Galije je Kalvinu priređen trijumf.

Godine 92. pne. je izvjesni Gaj Sekstije Kalvin na Palatinu podigao oltar nepoznatom božanstvu. Historičari se spore da li je riječ o konzulu ili njegovom istoimenom sinu.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **M. Plautius Hypsaeus i M. Fulvius Flaccus**  |  **Konzul Rimske Republike** *zajedno s G. Kasijem Longinom* 124. pne. | Slijedi: **Q. Caecilius Metellus Balearicus i T. Quinctius Flamininus**  |

Izvori
------
Američki potpredsjednik Dick Cheney se u Bijeloj kući sreće s izraelskom ministricom vanjskih poslova Tzipi Livni.
**Cipora Malka "Cipi" Livni** (hebrejski: , rođena 5.7. 1958 u Tel Avivu) je izraelska političarka koja se trenutno nalazi na mjestu vođe opozicije u Knesetu, odnosno vodi stranku Kadima, najjaču parlamentarnu stranku Izraela. Odrasla je u nacionalističkoj porodici, te 1980-ih služila u vojsci, gdje je dobila čin poručnika, odnosno u Mossadu. Obavještajnu službu je napustila radi studija prava. Godine 1999. je prvi put izabrana u Kneset kao članica stranke Likud. Godine 2005. je njenog vođu Ariela Sharona pratila u novu stranku Kadima. Od 2006. je služila kao ministrica vanjskih poslova Izraela a od ostavke Ehuda Olmerta vodila stranku i vršiča dužnost premijera vršiteljica dužnosti premijera Izraela.

Dana 17.9. Livni je izabrana za vođu stranke Kadima, što joj je dalo priliku da dobiju podršku većine u izraelskom parlamentu Knessetu. Ta prilika nije iskorištena. Livni je poslije vodila stranku na izborima na kojima je dobila najviše glasova, ali je premijerski mandat dobio Benjamin Nethanyahu iz Likuda.

Vanjske veze
------------

***Tzipi Livni*** na Wikimedijinoj ostavi

* Tzipi Livni's official website (`he`)
* Tzipi Livni on the Palestinian issue at IMEU.net Arhivirano 2010-12-01 na Wayback Machine-u