**Istočnoslavenski jezici** su podskupina iz obitelji slavenskih jezika.

Istočnoslavenske jezike govore Rusi, Ukrajinci i Bjelorusi. Oko 55.000 Rusina koji se izjašnjavaju kao zasebna nacija, služi se specifičnim zapadnoslavenskim rusinskim jezikom.

**Ruski jezik:** je najrašireniji slavenski jezik, govori ga oko 148.000.000 ljudi. S obzirom da je bio službeni jezik bivšeg Sovjetskog Saveza, njime se često koriste i stanovnici izvan današnje Ruske Federacije. Građani Bjelorusije uglavnom pričaju ruskim jezikom, posebno u javnoj sferi. Oko 30% građana Ukrajine također se služi ruskim jezikom u privatnoj i ekonomskoj sferi života, uglavnom u jugoistočnim gradovima, gdje živi velika ruska manjina. 

**Ukrajinski jezik:** je drugi po brojnosti slavenski jezik je, i njime se služi preko 47.000.000 stanovnika, dok ga razumije preko 60.000.000 stanovnika izvan granica Ukrajine, uglavnom stanovnici bivšeg Sovjetskog Saveza i istočne Poljske. Ukrajinski jezik je službeni jezik Ukrajine i njime se ponajviše služe ukrajinski intelektualci, djelatnici znastvenih institucija i ustanova, potom ruralno i urbano stanovništvo zapadne Ukrajine, te uglavnom ruralno stanovništvo istočne Ukrajine. 

Suržik i Balačka: Preko 50% ukrajinske estrade često koristi ruski jezik jer Rusija predstavlja golemo tržište na koje Ukrajinci često plasiraju svoje zabavne proizvode, pa tako i glazbenu, filmsku i drugu umjetnost. Ipak, treba napomenuti da se ruski jezik u Ukrajini i Rusiji bitno razlikuju, te se često koristi kombinacija tih jezika poznata pod imenom Suržik. Suržikom se koristi do 20% građana istočne Ukrajine, tako da jasnim ruskim jezikom govori manje od 10% stanovništva. U zapadnoj Rusiji se također koristi Balačka; ukrajinsko-ruska jezična kombinacija.

**Rusinski jezik:** Svojim specifikumom nalikuje slovačko-ukrajinskoj jezičnoj kombinaciji. Isti rusinski jezik u Srbiji, Hrvatskoj i Slovačkoj razlikuje se od rusinskog jezika u Poljskoj i Ukrajini. Rusinski jezik zakarpatske Ukrajine uz jedva primjetne razlike naspram standarnog ukrajinskog jezika smatra se ukrajinskim dijalektom. 

**Bjeloruski jezik:** Bjeloruskim jezikom se služi preko 5.000.000 ljudi, uglavnom u Bjelorusiji. U javnoj sferi života uglavnom se koristi ruski jezik. Prepreku nesmetanom razvoju bjeloruskog jezika predstavlja politika koja potencira tiskanje štampe gotovo isključivo na ruskom jeziku. U prosjeku svega 10% bjeloruske štampe koristi bjeloruski jezik, dok se ostatak štampa na ruskom jeziku prema uputstvima politike.

### Istočnoslavenski jezici

* Ruski jezik
* Ukrajinski jezik
* Bjeloruski jezik
* Rusinski jezik
* Suržik (Ukrajina)
* Balačka (Rusija)
* Trasjanka (Bjelorusija)

***Istočnoslavenski jezici*** na Wikimedijinoj ostavi

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **lingvistici** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |


| * p
* r
* u
Slavenski jezici |
| --- |
| **Praslavenski jezik** |
| Istočnoslavenski | 
* beloruski
* istočnorusinski
* ruski
* starobjeloruski †
* staronovgorodski dijalekt †
* staroruski †
* ukrajinski

 |
| Zapadnoslavenski | 
* češki
* kašupski
* knaanski †
* lužičkosrpski (gornjolužičkosrpski · donjolužičkosrpski)
* polapski †
* poljski
* pomoranski †
* slovački
* slovinački †
* šleski
* zapadnorusinski

 |
| Južnoslavenski | 
* bugarski
* crkvenoslavenski
* makedonski
* slovenski
* srpskohrvatski (bosanski / crnogorski / hrvatski / srpski)
* staroslavenski †

 |
| Mikrojezici i dijalekti | 
* banatskobugarski
* bunjevački
* čakavski
* gradišćanskohrvatski
* kajkavski
* moliškoslavenski
* prekmurski
* rezijanski
* slavenosrpski †
* slavenski (Grčka)
* torlački

 |
| Umjetni jezici | 
* Jazičije †
* međuslavenski
* russenorsk †
* Slovio

 |
| †izumrli jezici |