Opća struktura aminokiselina.
U kemijskom smislu, **aminokiseline** su molekule koje sadrže amino grupu (-NH2) ili karboksilnu grupu (-COOH). Njihova glavna biološka uloga je izgradnja bjelančevina, iako postoje i aminokiseline koje ne ulaze u sastav bjelančevina i nazivaju se neproteinske aminokiseline (npr. ß-alanin, ornitin i citrulin). 

Aminokiseline su prirodni spojevi koji u prirodi rijetko dolaze u slobodnom stanju. Uglavnom su međusobno povezane čineći makromolekule peptida i proteina. U proteinima se nalazi samo dvadeset vrsta aminokiselina. Sve su one, osim prolina, α-aminokiseline jer su amino i karboksilne grupe vezane za isti, α-atom ugljika. Osim amino i karboksilne grupe, strukturu aminokiselina određuje i bočni lanac koji se naziva i ostatak i obilježava se sa R.

Podjela aminokiselina
---------------------

Iako se aminokiselinama mogu dati sustavna imena npr. a-aminooctena kiselina, uobičajno je da se upotrebljavaju trivijalna imena koja su jednostavnija. 
R-grupe sadrže karakteristične osobine pojedinih aminokiselina, i mogu ih činiti alifatski ili aromatski bočni lanci koji mogu sadržati druge reaktivne grupe, mogu biti više ili manje polarne, hidrofilne ili hidrofobne, bazične ili kisele. R može biti atom vodika, alkilna skupina, aromatski prsten ili heterociklički prsten.

R - skupina predstavlja osnovu za podijelu aminokiselina:

1. Aminokiseline nepolarne R-skupine: (alanin, valin, leucin, izoleucin, prolin, fenilalanin, triptofan, metionin).
2. Aminokiseline polarne R-skupine (-ON, -ЅN, -SONH2). Ove grupe omogućuju formiranje vodikovih veza koje su osnova za formiranje viših oblika organizacije aminokiselina u molekulima proteina: (glicin, serin, treonin, cistein, tirozin, asparagin, glutamin).
3. Aminokiseline sa kiselom R-skupinom (sa negativno naelektriziranim bočnim lancima): (asparaginska kiselina i glutaminska kiselina).
4. Aminokiseline sa bazičnom R-skupinom (sa pozitivno naelektriziranim bočnim lancima): (lizin, arginin, histidin).

Jedna od osnovnih podjela aminokiselina je i *na desne* i *lijeve* aminokiseline, a odnosi se na položaj amino grupe u odnosu na ostatak lanca.

Uloga
-----

Najvažnija kemijska reakcija aminokiselina je formiranje peptidne veze koja omogućava povezivanje dvije aminokiseline i stvaranje lanca aminokiselina (peptidi i proteini). Peptidna veza je veza između karboksilne grupe jedne aminokiseline i amino grupe druge aminokiseline, u kojoj se atom ugljika veže za atom dušika uz oslobađanje molekula vode.

Esencijalne i neesencijalne
---------------------------

U sastav čovjekovog organizma ulazi ukupno 20 aminokiselina. 9 od njih se mogu izgraditi u samom organizmu, dok je preostalih 11 neophodno unijeti kroz ishranu. Aminokiseline koje čovjekov organizam nije u stanju napraviti, a neophodne su za njegovo funkcioniranje se nazivaju esencijalne aminokiseline.

**Esencijalne:**

* Valin
* Leucin
* Izoleucin
* Metionin
* Fenilalanin
* Treonin
* Tirozin
* Triptofan
* Lizin
* Arginin
* Histidin

**Neesencijalne:**

* Glicin
* Alanin
* Prolin
* Asparaginska kiselina
* Glutaminska kiselina
* Serin
* Cistein
* Asparagin
* Glutamin

Fizikalna svojstva
------------------

Amino kiseline su najvećim djelom kristalne čvrste tvari visokih tališta ( od 186 ° C za glutamin, do 344 °C za tirozin), topljive u vodi, a netopljive u nepolarnim organskim otapalima.

Visoka tališta i topljivost u vodi posljedica su njihove amfoternosti. One imaju svojstva kiselina i baza jer u istoj molekuli imaju karboksilnu i amino – skupinu.
Karboksilna skupina otpušta proton (H), a amino skupina ga prima, pa amino skupina u čvrstom stanju iz molekulskog oblika prelazi u dipolni ion - *"Zwitterion"*.

Kemijska svojstva
-----------------

Aminokiseline imaju jednake reakcije kao one na amino skupini amina i karboksilnoj skupini karboksilnih kiselina. Ako u R – skupini nalazimo i neke druge funkcionalne skupine , kao npr. *–OH* ili *–SH*, one im daju dodatna kemijska svojstva. Od posebne je važnosti reakcija kojom se molekule aminokiselina međusobno povezuju jer tom reakcijom nastaju za život važni spojevi peptidi i proteini.

### Strukture

Strukture, troslovne i jednoslnove oznake dvadeset aminokiselina kodiranih u standardnomm genetskom kodu:

* L-alanin (Ala / A)L-alanin (Ala / A)
* L-arginin (Arg / R)L-arginin (Arg / R)
* L-asparagin (Asn / N)L-asparagin (Asn / N)
* L-asparaginska kiselina (Asp / D)L-asparaginska kiselina (Asp / D)
* L-cistein (Cys / C)L-cistein (Cys / C)
* L-glutaminska kiselina (Glu / E)L-glutaminska kiselina (Glu / E)
* L-glutamin (Gln / Q)L-glutamin (Gln / Q)
* L-glicin (Gly / G)L-glicin (Gly / G)
* L-histidin (His / H)L-histidin (His / H)
* L-izoleucin (Ile / I)L-izoleucin (Ile / I)
* L-leucin (Leu / L)L-leucin (Leu / L)
* L-lizin (Lys / K)L-lizin (Lys / K)
* L-metionin (Met / M)L-metionin (Met / M)
* L-fenilalanin (Phe / F)L-fenilalanin (Phe / F)
* L-prolin (Pro / P)L-prolin (Pro / P)
* L-serin (Ser / S)L-serin (Ser / S)
* L-treonin (Thr / T)L-treonin (Thr / T)
* L-triptofan (Trp / W)L-triptofan (Trp / W)
* L-tirozin (Tyr / Y)L-tirozin (Tyr / Y)
* L-valin (Val / V)L-valin (Val / V)

Nastajanje dipeptida
--------------------

Dvije aminokiseline mogu se međusobno vezati tako da reakcijom između karboksilne skupine jedne i amino skupine druge aminokiseline nastane amid. Tako nastali amidi zovu se peptidi, a veza između njih je amidna (peptidna) veza. Prema broju aminokiselina u peptidu, oni mogu biti: dipeptidi te polipeptidi (veći broj aminokiselina, oko 50) i proteini. Polipeptidi i proteini su prirodni polimeri (poliamidi).

Ovisno o tome koja od aminokiselina reagira s amino skupinom, ili karboksilnom skupinom, dvije se aminokiseline mogu međusobno vezati na dva načina. Stoga iz dvije aminokiseline mogu natati dva različita dipeptida, u kojim a aminokiselina na početku lanca ima slobodnu aminoskupinu, a ona kraju lanca karboksilnu skupinu.

Vanjske veze
------------

***Aminokiselina*** na Wikimedijinoj ostavi

* Popis aminokiselina Arhivirano 2007-02-08 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
20 osnovnih aminokiselina |
| --- |
| Esencijalne aminokiseline | Izoleucin  •  Leucin  •  Lizin  •  Metionin  •  Fenilalanin  •  Treonin  •  Triptofan  •  Valin |  |
| Poluesencijalne aminokiseline | Arginin  •  Histidin |
| Neesencijalne aminokiseline | Alanin  •  Asparagin  •  Asparaginska kiselina  •  Cistein  •  Glutaminska kiselina  •  Glutamin  •  Glicin  •  Prolin  •  Serin  •  Tirozin |
| Druge klasifikacije | Ketogene aminokiseline •  Glukogene aminokiseline |
| **Biohemijske familije:** Ugljeni hidrati (Glikozidi,Alkoholi) •  Lipidi (Steroidi,Fosfolipidi,Glikolipidi,Masne kiseline,Tetrapiroli) •  Proteini (Aminokiseline,Peptidi,Glikoproteini) •  Nukleobaze/Nukleinske kiseline |