Arija (između Partije, Drangijane i Baktrije) na karti Perzijske Monarhije oko 500. pne.
**Arija** (stperz. *Haraiva*, avest. *Haraeuua*, grč. *Ἀρ(ε)ὶα*, lat. *Aria*) historijska je regija Perzijske Monarhije iz doba iranske dinastije Ahemenida, a danas dio istočnog Irana i zapadnog Afganistana.

Geografija
----------

*Glavni članak: Geografija Irana*
Arija je područje koje je uglavnom obuhvaćalo dolinu rijeke Hari (grč. *Ἄρ(ε)ιος*), koja je postala eponimom za cijelu regiju. U antičko doba smatrala se vrlo plodnom te je bila poznata po proizvodnji vina. Regija Arija omeđena je planinama regija Paropamisade na istoku te Margu i Hirkanije na sjeveru, odnosno pustinjama regija Kerman i Drangijane na jugu. Detaljno su je opisali historičari Klaudije Ptolomej i Strabon, a prema njihovim zapisima radi se o današnoj regiji Herat na zapadu današnjeg Afganistana.

Prema Plotomeju, prvobitni glavni grad Arije bio je *Artacoana* (grč. *Ἀρτακόανα*) ili *Articaudna* (grč. *Ἀρτικαύδνα*). U njegovoj blizini kasnije je po nalogu Aleksandra Makedonskog ili njegovih nasljednika izgrađena nova metropola Aleksandrija Arija (grč. *Ἀλεξάνδρεια ἡ ἐν Ἀρίοις*), odnosno današnji Herat u sjeverozapadnom Afganistanu. Ptolomej navodi i nekoliko drugih bogatih i plodnih gradova, poput Arije, Suzije, Kandake, Bitakse, Sotere, Nisibisa i Sarmatine.

Historija
---------

*Glavni članak: Historija Irana*
Arija se spominje u zapisima iz doba dinastije Ahemenida kao jedna od perzijskih satrapija (pokrajina). Oko 520. pne. slavni perzijski vladar Kir Veliki priključio je Ariju novonastalom Perzijskoj Monarhiji. Spomenuta je u Darijevim kraljevskim zapisima u Behistunu koji datiraju iz 520. pne. Delegati iz Arije prikazani su na kraljevskim grobnicama u Nakš-i Rustamu, te na reljefima istočnog stubišta apadane u Perzepolisu. Reljefi ih prikazuju u odjeći skitskog stila; sa tunikama i visokim čizmama, te upletenim turbanom oko glave.

U vrijeme Aleksandra Makedonskog, Arija je očito bila važna pokrajina. Njome je upravljao Satibarzan, koji je uz Besa iz Baktrije i Barsaenta iz Arahozije bio jedan od tri glavna satrapa istočnog dijela Perzijske Monarhije. Aleksandar je krajem 330. pne. pokorio pokrajinu i osvojio njezin glavni grad Artacoanu. Arija je kasnije bila dijelom helenističke monarhije u doba Seleukida, no 167. pne. ponovo dio novih iranskih monarhija Parta i Sasanida.

Arija i Arijana
---------------

U antičkim djelima (npr. Eratosten i Diodor) često se pogrešno poistovjećuju termini *Arija* i *Arijana*. Dok Arija kao regija obuhvaća relativno manja područja, Arijana se odnosi na šire područje Iranske visoravni koje je naseljeno iranskim plemenima. Definicije i opisi same Arijane variraju ovisno o antičkim autorima.

Izvori
------

1. ↑  Iranica enciklopedija: Arija
2. ↑  Arij, Anabasis Alexandri, 4.6.6
3. ↑  „Arians". Arhivirano iz originala na datum 2008-12-11. Pristupljeno 2009-08-14.
4. ↑  „Satrapies". Arhivirano iz originala na datum 2016-04-07. Pristupljeno 2009-08-14.

Vanjske veze
------------

* Arijci, Livius.org Arhivirano 2008-12-11 na Wayback Machine-u
* Perzijske satrapije, Livius.org Arhivirano 2016-04-07 na Wayback Machine-u
* Iranica enciklopedija: Arija

| * p
* r
* u
Ahemenidske satrapije |
| --- |
|  | Perzija • Elam • Babilonija • Medija • Saka • Jonija • Pamfilija • Paflagonija • Kapadokija • Karija • Lidija • Likija • Frigija • Skudra • Cipar • Armenija • Asirija • Kilikija • Taksila • Egipat • Gandara • Satagidija • Gedrozija • Karmanija • Maka • Sagartija • Drangijana • Arahozija • Baktrija • Partija • Arija • Horezmija • Sogdijana • Kuš • Arabija • Hirkanija • Margijana • Dahe • Libija | Ahemenidska perzijska zastava |