**Ervin Šinko** (rođen: ***Franz Spitzer***) (Apatin, 5. 10. 1898 - Zagreb, 26. 3. 1967), jugoslavenski književnik mađarskog podrijetla, član Saveza komunista Jugoslavije (SKJ), učesnik Narodnooslobodilačke borbe/pokreta (NOB) i redoviti član Akademije znanosti i umjetnosti u Zagrebu.

Biografija
----------

Ervin Šinko je rođen 5. 10. 1898 godine u Apatinu za vrijeme Austro-Ugarske Monarhije. Potječe iz madžarske porodice židovskog podrijetla. 
U književnosti se javio pjesničkom zbirkom "Noći i svitanja" (*"Éjszakák és hajnalok"*) 1916 godine. Nakon sloma Madžarske Sovjetske Republike, 1919 godine, emigrirao je u Beč, a potom u Pariz i Moskvu. U Beču je 1922 izdavao časopis "Testvér", te surađivao u nizu madžarskih časopisa. 1939 godine postao je državljanin Kraljevine Jugoslavije. Do Drugog svjetskog rata Ervin je bio pripadnik revolucionarnog radničkog pokreta u Kraljevini Jugoslaviji i član Komunističke partija Jugoslavije (KPJ). Po dolasku ustaša na vlast tj. uspostavi Nezavisne Države Hrvatske (NDH) prebjegao je u Drvar, a odatle je prešao u Knin. Početkom novembra 1942 talijanski fašisti su ga uhapsili i deportirali u logor na Braču, a početkom juna 1943 godine u logor na Rabu. U logoru je vrlo aktivno djelovao kao politički radnik među internircima i bio član Narodnooslobodilačkog odbora (NOO). Po oslobođenju iz logora, nakon kapitulacije Italije, bio je član Komisije za evakuaciju židovskih logoraša sa Raba na oslobođenu teritoriju Like, Korduna i Banije. Do kraja rata je djelovao kao politički radnik u Otočcu. Ervin se po završetku rata, 1945 godine, nastanio u Zagrebu. Nakon dolaska u Zagreb pisao je na srpskohrvatskom jeziku, pa njegov opus pripada madžarskoj i jugoslavenskoj književnosti. Zbog zanesenosti idejama Oktobarske revolucije, dosljednosti ljevičarskim opredjeljenjima, prvotne poticaje njegova estetskog i etičkoga creda čine teme politike i revolucije kao sudbine čovjekova bića, problemi kriza, hereza, sumnji, kao i neprekidna borba protiv staljinističkih dogmi. U romanima "Četrnaest dana" iz 1947 i "Optimisti" iz 1954 godine, Ervin je dokumentaristički prikazao društvenu panoramu Madžarske u doba revolucije i sredinom 1930-ih. Kratkim romanom "Egidije kreće na put" iz 1965, te pripovijestima "Natporučnik Elemir" iz 1950 i "Aronova ljubav" iz 1951 dosegnuo je izrazitu poetsku uvjerljivost. U putopisnom i autobiografskom dnevniku "Roman jednog romana" iz 1955 prikazao je život borca i pisca koji se u vrtlogu staljinističkih čistki bori za pravo umjetnika i čovjeka na vlastiti književni i moralni integritet. Teme Informbiroa protežu se i u njegovim dramama "Osuđenici" i "Strašna sreća". Pisao je kritike i eseje, među kojima se ističu oni o Miroslavu Krleži "Falanga Antikrista i drugi komentari" iz 1957 godine. Ervin Šinko je umro 26. 3. 1967 godine u Zagrebu. Pokopan je na židovskom dijelu zagrebačkog groblja Mirogoj.

Djela
-----

**Knjige pjesama:**

* *Noći i zore* (*Éjszakák és hajnalok*), 1916
* *Bolni bog* (*Fáajdalmas istem*), Fischer, Beč, 1923

**Romani:**

* *Četrnaest dana*, Nakladni zavod Hrvatske, Zagreb, 1947
* *Optimisti: roman jedne revolucije*, Zora, Zagreb, 1954 (s mađarskoga prevela Iva Adum)
* *Optimisták: történelmi regény 1918/19-ből*, Magvető, Budimpešta, 1965
* *Optimisták*, Noran Libro Kiadó, Budimpešta, 2010

**Novele:**

* *Egidius kreće na put* (*Aegidius útra kelése*), 1927
* *Aronova ljubav*, Zora, Zagreb, 1951 (s mađarskoga rukopisa preveo Enver Čolaković)

**Pripovijetke:**

* *Pripovijetke*, Zora, Zagreb, 1950

**Književne studije i eseji:**

* *Eto ide naša sila...: uz omladinsku prugu*, Nakladni zavod Hrvatske, Zagreb, 1947
* *Književne studije*, Nakladni zavod Hrvatske, Zagreb, 1949
* *Sablast kruži Evropom: članci, rasprave i predavanja (1948-1951)*, Zora, Zagreb, 1951
* *Roman jednog romana: bilješke iz moskovskog dnevnika od 1935 do 1937 godine*, Zora, Zagreb, 1955
* *Falanga Antikrista i drugi komentari*, Zora, Zagreb, 1957
* *Lik književnika danas*, Univerzum, Zagreb, 1957
* *Roman eines Romans: Moskauer Tagebuch*, Verlag Wissenschaft und Politik, Köln, 1962
* *Csokonai életmüve*, Forum, Novi Sad, 1965.
* *Pjesme u prozi, Pripovijetke, Zapisi, Ogledi*, (priredio Marijan Matković), Matica hrvatska, Zora, Zagreb, 1969
* *Sablast kruži Evropom*, Globus, Zagreb, 1982
* *Drvarski dnevnik*, BIGZ, Beograd, 1987 (*Honfoglalas Elott*), (s mađarskog prevela Gabriela Arc, priredio, pogovor i bilješke napisao Ištvan Bošnjak)
* *Krleža: esszék, tanulmányok, kommentárok*, Forum Könyvkiadó, Novi Sad, 1987
* *Az út. Naplók: 1916-1939*, Akadémiai Kiadó, Budimpešta, 1990
* *Roman eines Romans: Moskauer Tagebuch, 1935-1937*, Das Arsenal, Berlin, 1990

Literatura
----------

* Romano, Jaša (1980). *Jevreji Jugoslavije 1941-1945: žrtve genocida i učesnici narodnooslobodilačkog rata*, Beograd: Jevrejski Istorijski Muzej, Saveza jevrejskih opština Jugoslavije.
* Kraus, Ognjen (1998). *Dva stoljeća povijesti i kulture Židova u Zagrebu i Hrvatskoj*, Zagreb: Židovska općina Zagreb. ISBN 953-96836-2-9
* Goldstein, Ivo (2001). *Holokaust u Zagrebu*, Zagreb: Novi Liber. ISBN 953-6045-19-2

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 56625108
* LCCN: n82254331
* ISNI: 0000 0001 0903 6446
* GND: 118765620
* SUDOC: 028491181
* BNF: cb12031651v (podaci)
* NKC: jx20080717018
* CONOR.SI: 58466147

 |