|  |
| --- |
|  *Ovo je glavno značenje pojma **Cetina**. Za druga značenja, v. Cetina (razvrstavanje).* |

**Cetina** je rijeka koja pripada Jadranskom slivu, a nalazi se u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Duga je 105 km i ulijeva se u Jadransko more kod Omiša.

Tok rijeke
----------

Cetina izvire na nadmorskoj visini od 385 m u sjeverozapadnim obroncima Dinare blizu sela Cetina, 7 km sjeverno od Vrlike, a po kojem je rijeka i dobila ime. Izvor Cetine je jezero duboko preko stotinu metara. 

Blizu Vrlike se nalazi Peručko jezero, umjetno stvoreno branom na Cetini 25 km nizvodno. Nakon jezera rijeka prolazi krškim područjem i Sinjskim poljem prema gradu Sinju. Cetina pod Gardunom, kod grada Trilja, napušta Sinjsko polje, ulazi u kanjon te teče prema jugu. Nad kanjonom je utvrda Nutjak. Obale su u kanjonu bliže i više, a rijeka duboka i spora. Nekad je voda brzo tekla i okretala brojne mlinove, ali su je brane usporile. Cetina kod Biskog skreće prema jugoistoku, a od tu je prati i autocesta A1. Cetina kod Šestanovca skreće prema jugu, prolazi ispod A1, a uskoro zatim kod Zadvarja zaokreće oko Mosora i dalje plovi prema zapadu. U Omišu se ulijeva u Jadransko more. 

Za vrijeme ljetne turističke sezone, u donjem toku Cetine (od Slimena do Radmanovih mlinica kod Omiša), svakodnevno se, dva puta dnevno u trajanju od 3 do 4 sata odvija rafting.

### Hidroenergetski sistem rijeke Cetine

Hidroenergetski sistem rijeke Cetine obuhvaća: HE Peruća, HE Orlovac, CS Buško blato, HE Đale, HE Zakučac i HE Kraljevac.

#### HE Peruća

*Glavni članak: Hidroelektrana Peruća*
Perućko jezero prvo je veliko umjetno jezero u krškom terenu i prva daljinska akumulacija elektroenergetskog sustava rijeke Cetine. Korisni obujam jezera značajno utječe na izravnavanje protoka Cetine na nizvodnim energetskim stepenicama od Sinjskog polja do Jadranskog mora. Koncentracija pada ostvarena izgradnjom brane Peruća koristi se u pribranskoj hidroelektrani Peruća. 

#### HE Orlovac

*Glavni članak: Hidroelektrana Orlovac*
HE Orlovac je visokotlačno derivacijsko postrojenje čiji se objekti nalaze u dvije države: umjetno jezero s pripadajućim objektima i jedan dio dovodnog tunela su u Bosni i Hercegovini, a drugi dio dovodnog tunela, vodna komora, tlačni cjevovod, strojarnica i odvodni kanal strojarnice su u Republici Hrvatskoj. Osim umjetnog jezera Buško blato, postoji i umjetno jezero Mandak. Ako je dotok s Livanjskog polja veći od potreba hidroelektrane, reverzibilnim kanalom Lipa – Buško blato prebacuje se u umjetno jezero Buško blato pomoću reverzibilnog postrojenja Crpne stanice Buško blato (CS Buško blato). 

#### HE Đale

*Glavni članak: Hidroelektrana Đale*
HE Đale je smještena u klancu rijeke Cetine nizvodno od Trilja, a koristi energetski potencijal na padu 21 metara između Sinjskog polja i umjetnog jezera Prančevići. Za proizvodnju koristi već regulirane vode rijeke Cetine. 

#### HE Kraljevac

*Glavni članak: Hidroelektrana Kraljevac*
HE Kraljevac se nalazi 21 kilometar od ušća Cetine u more i nakon što je 1932. izgrađena druga faza, s ukupnom instaliranom snagom od 67,2 MW u to vrijeme je bila najveća hidroelektrana u ovom dijelu Evrope. Nakon puštanja u pogon druge faze HE Zakučac 1980. HE Kraljevac je izgubila svoj raniji značaj.

#### HE Zakučac

*Glavni članak: Hidroelektrana Zakučac*
HE Zakučac je smještena na ušću rijeke Cetine u more kod Omiša. Prema snazi i proizvodnji HE Zakučac je najveće postrojenje na slivu rijeke Cetine, na koje otpada približno 69% ukupne godišnje proizvodnje.

Galerija
--------

* Izvor CetineIzvor Cetine
* Cetina s mosta, panoramaCetina s mosta, panorama
* Tok Cetine u klancu kod ŠestanovcaTok Cetine u klancu kod Šestanovca
* Obnovljeni most na Cetini kod zaseoka Panj (selo Rumin)Obnovljeni most na Cetini kod zaseoka Panj (selo Rumin)
* Jedna od brana na CetiniJedna od brana na Cetini
* Kanjon CetineKanjon Cetine
* Ušće Cetine kod OmišaUšće Cetine kod Omiša

Izvori
------

1. ↑   Arhivirano 2012-08-26 na Wayback Machine-u "PP HE Jug", www.hep.hr, 2012.

Vanjske veze
------------

* O Cetini na stranici TZ Omiš Arhivirano 2010-02-18 na Wayback Machine-u
* "Vreme", 20. nov. 1936 (ćirilica)

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Cetina** |

| * p
* r
* u
Hidrografija Hrvatske |
| --- |
| Rijeke | 
Bednja •
Boljunčica •
Bosut •
Cetina •
Česma •
Dobra •
Drava •
Dunav •
Gacka •
Glina •
Glogovnica •
Ilova •
Jadro •
Jesenica •
Karašica (Drava) •
Karašica (Dunav) •
Korana •
Krapina •
Krka •
Kupa •
Kupčina •
Lika •
Lonja-Trebež •
Mirna •
Mrežnica •
Mura •
Neretva •
Odra •
Ombla •
Orljava •
Pakra •
Plitvica •
Raša •
Rječina •
Sava •
Slunjčica •
Spačva •
Studva •
Sunja •
Sutla •
Una •
Vuka •
Zrmanja
 |
| Jezera | 
Baćina •
Banova Jaruga •
Blaćansko  •
Borovik  •
Butoniga •
Dubrava •
Kruščica •
Lokve •
Plitvice •
Peruća •
Prukljan •
Varaždin •
Vransko (Cres) •
Vransko (Dalmacija)
 |
| Zaljevi | 
Bakarski zaljev •
Budava •
Karinsko more •
Kaštelanski zaljev •
Kvarnerski zaljev •
Limski kanal •
Malostonski zaljev •
Novigradsko more •
Pulski zaljev •
Puntarska draga •
Tršćanski zaljev •
Venecijanski zaljev
 |
| Kanjoni i ritovi | 
Paklenica •
Kopački rit •
Lonjsko polje
 |
| Vodopadi | 
Miljacka •
Roški slap •
Skradinski buk •
Slap Krčić •
Štrbački buk •
Zarečki krov
 |
| **Popis rijeka u Hrvatskoj** • **Popis rijeka u Hrvatskoj prema dužini** • **Popis zagrebačkih potoka** • **Popis jezera u Hrvatskoj** |