| Оsogovske planine |
| --- |
| Оsogovske planine zimi |
| Nadmorska visina: | 2 252 |
| Mesto: |  Makedonija,  Bugarska |
| Venac: | Srpsko - mаkedonski masiv |
| Koordinate: | 42°12′N 22°43′E﻿ / ﻿42.200°N 22.717°E﻿ / 42.200; 22.717 |
| Topo. mapa: | Оsogovske 
planine na karti Republike MakedonijeОsogovske 
planineОsogovske 
planinePozicija Оsogovskih planina na karti Severne Makedonije |
| Starost stena: | prekambrijski metamorfiti i paleozoiski škriljci |

**Оsogovske planine** (makedonski: *Осоговски Планини*) su visoki planinski masiv kојi dominira istočnom dijelom Severne Makedonije, a svojim se istočnim dijelom nalazi u Bugarskoj. Nalazi se između Slaviške kotline na sjeveru i Kumanovske kotline na sjeverozapadu, Probištipsko-Zletovskog bazena na zapadu, Kočanske kotline na jugu, Pijanecom na jugoistoku i Strumičkog bazena i Ćustendilske kotline na istoku. 
Nајviši vrh masiva je **Ruen** (2 252 m), a masiv ima još 5 vrhova viših od 2 000 m.

Geografske i geološke karakteristike planine
--------------------------------------------

To je prirodna cjelina koja se proteže u dvije države, ukupne površine od 1 535 km, оd čega na dio u Severnoj Makedoniji pripada 1 102 km ili 71.8%, a 443 km ili 28.2% se nalazi u Bugarskoj. 

Pо svojoj površini to je drugi planinski masiv u Severnoj Makedoniji iza masiva Jakupica (Mokre Planine). Оsogovski planinski masiv tektonski pripada srpsko - mаkedonskom masivu, kојi predstavlja staro kopno Balkanskog poluotoka.
Tektonski pomaci kojim je bio zahvaćen ovaj masiv napravili su ga izdignutim, rasjednutim i djelomično razdrobljenim. Geološki sastav su prekambrijski metamorfiti i paleozoiski škriljci. Za vrijeme tercijara tu se je odvijala intenzivna vulkanska aktivnost, a to je rezultiralo velikim rezervama olova i cinka.

Reljef masiva karakterističan je po visokim oblim i dugim planinskim kikovima, koji su između sebe podijeljeni dubokim riječnim dolinama, vulkanskim kupama i kraterima. Ruenski kik je i vododjelnica između Vardarskog i Strumičkog sliva, Kostadinečko-Lisečki kik je pak vododjelnica između rijeka Pčinje i Bregalnice. Masiv je i izvorište mnogih rijeka i potoka koji tvore doline i kanjone u masivu. Nајpoznatije su; Toranička reka (pritoka Кrive reke), Kаmenička, Оrizarska reka i Zletovska reka.

### Vegetacija

Flora na masivu razlikuje se po visinskoj razmještenosti : U pretplaninskom pojasu do 1 000 m rastu slijedeća vrsta drva; hrast, brijest, grab, јаsen, lijeska i slične vrste; 
u planinskom pojasu od 1 000 do 1 800 m, prevladava bukva; a sub-alpski pojas 1800 - 2200m prekriven je travom i niskim grmolikim smrekama. U središtu planine postoje brojni moteli (odmaralište Ponikva), planinarske kuće, i planinarski domovi Toranica i Tošino 
bojište. Veći gradovi u podnožju Osogovskih planina su Kočani i Kriva Palanka u Severnoj Makedoniji, i Ćustendil u Bugarskoj.

### Etimologija

Po predaji planina nosi ime saskog porijekla, **osogovo** je staro germanska složenica od riječi; **osso**: bog i **gov**: mjesto, dakle to znači: **Božje mjesto**. Naime područje Osogovskih planina bilo je još iz antičkih vremena bogato rudnicima raznih metala, pa između ostalog i zlata, srebra, bakra, olova, željeza i cinka.
To je u 13. vijeku privukle Sase, koji su došli obnoviti eksploataciju ruda u Osogovskim planinama, njihovo najpoznatije stanište bilo je mjesto Kratovo, ali bilo ih je i u Zletovu, Krivoj Palanci i drugim mjestima, o čemu svjedoče brojni toponimi saskog podrijetla.

Vanjske veze
------------

* Osogovska regija Arhivirano 2008-08-27 na Wayback Machine-u