**Vilijam Harvi** (engl. ; 1. april 1578 — 3. jun 1657) je bio engleski lekar, fiziolog, biolog i jedan od osnivač fiziologije i embriologija. Prvi fiziolog koji je dao tačan i pravilnan opis, cirkulacije krvi u organizmu.

Biografija
----------

Vilijam Harvi se rodio 1. april 1578. u Folkestonu u Engleskoj, na sredini vladavine kraljice Elizabete I, kao najstariji od sedmoro dece njegovog oca *Tomasa Harvija* koji je u Folkestonu radio u kancelarije gradonačelnika 1600. Vilijemov otac je bio miran, vredan i inteligentan čovek koga su; *„sinovi ... poštovali, konsultovali i implicitno mu verovali... i sa svojim ocem blagajnikom stekli veliko sopstveno bogatstvo i imanja ..."*  Portert Tomasa Harvija se još uvek može videti na centralnom panelu zida u trpezariji Rols park, Šiigvel, u Eseksu. 
  
Osnovno obrazovanje Harvi je stekao u Folkestonu, u toku koga je savladao i latinski jezik. Po završetku osnovnog obrazovanja upisao je Kraljevsku školu (Kenterberi) u kojoj je na školovanju proveo pet godina. Zatim školovanje nastavlja u *Gonvil i Kaj Koledžu* u Kembridžu (engl. ) na kome je i diplomirao 1597. 

Jedno vreme Harvi je putovao kroz Francusku, Nemačku u Italiju, kako bi dopunio svoje usavršavanje i istraživanja, da bi dalje školovanje nastavio na Univerzitetu u Padovi, u jednoj od najboljih medicinskih škola toga vremena, kod cenjenog naučnika i hirurg, Fabricijusa *(Hieronymus Fabricius 1537–1619)*. Kao dvadesetčetvorogodišljak Harvi je diplomu lekara stekao na Univerzitetu u Padovi 25. aprila 1602.

Harvi se nakon završenih studija u Padovi vratio u Englesku i 1602 oženio *Elizabetom Braun*, ćerkom Lanselota Brauna jednog od kraljičinih lekara, sa kojom nije imao dece. Nakon ženidbe, Harvi se nastanilo u Londonu, gde se pridružio Kraljevskom koledžu lekara Engleske 5. oktobra 1604. Izabran od strane saradnika koledža lekara (*College of Physicians)* 5. juna 1607, Harvi je primio dužnost lekara u bolnicvi Sv. Vartolomeja (engl. ) u kojoj je ostao skoro sve do kraja svog života. 

Harvi je zarađivao oko trideset i tri funte godišnje i živeo je u maloj kući u Ludgatu, iako je imao dve kuće u Vest Smitfildu *(West Smithfield)* gde je bio predložen za mesto lekara. U ovom periodu, njegova lekarska funkcija sastojala se od jednostavnih, ali detaljnih analize pacijenata koji su dovođeni u bolnicu jednom nedeljno i pisanja recepata.

Sukobi i Građanski rat u Engleskoj (1642 — 1645) Harvija su doveli u Oksford gde je postao doktor fizike 1642, a potome i upravnik Merton koledža 1645. Predaja Oksforda u 1645 obeležila je i početak postepenog povlačenja Harvija iz javnog života. 

U šezdesetosmoj godini bez dece, Harvi je izgubio tri brata i suprugu i stoga je odlučio da se vrati u London i živi sa svojom braćom Eliabom i Danielom odvojeno i u različitim vremenskim periodima. Pošto se povukao sa dužnosti u Vartolomejskoj bolnici i sa raznih drugi navedenih pozicija, on je većinu svog vremena posvetio čitanju književnih dela. Nekoliko pokušaja da se Harvi nagovori i vrati nazad u svet rada, ostali su bezuspešni na njegovo insistiranje. 

Harvi je umro u Roehamptonu u kući svog brata Eliaba 3. juna 1657, najverovatnije od krvarenja iz krvnih sudova mozga. 

Za svoga života Harvi je stvorio značajna materijalna dobra i bogatstvo koje je ostavio široj porodici. Značajnu sumu novca pred smrt donirao je i Koledžu lekara Engleske. Harvi je prvo bio sahranjen u Hempstedu u Eseksu u kapeli između tela svoje dve bratanice. Na dan Svetog Luke (engl. ), 18. oktobra, 1883, Harvijevi posmrtni ostaci su ponovo sahranjeni, ovaga puta u trezoru na koledžu lekara, gde su deponovani u sarkofagu zajedno sa njegovim delima.

Delo
----

Vilijam Harvi je prvi put 1616 kao profesor anatomije i fiziologije u Kraljevskom koledžu lekara na svom prvom predavanju spomenu rezultate svog 12 godišnjeg istraživanja cirkulacije krvi. U to vreme Harvi je dolazio u kontakt sa eminentnim ličnostima toga vremena i tako je 1618 postao lekar kalja *Jakova I*, koji je podržavao njegova istraživanja kao i njegov naslednik kraljKarlo I posle smrti Jakova I, koji mu je za njegova naučna istraživanja ustupio sve životinje iz njegovih parkova. 

Slika vena iz Harvijevog dela lat. *Exercitatio Anatomica de Motu Cordis et Sanguinis in Animalibus*
Toko 1628 Harvi je izdao svoje prvo delo lat. *Exercitatio Anatomica de Motu Cordis et Sanguinis in Animalibus* u kome je izeo svoja otkriće o cirkulaciji krvi. U Građanskom ratu u Engleskoj 1642 Harvi je pratio kraljeve sinove u borbi, kada je mu je izgorela kuća i celokupna bibloteka. Razočaran ovim događajim Harvi je napustio kraljevsku službu i u toku života kod svog brata u Kombeu 1651 je izdao svoje drugo delo lat. *Exercitationes de Generatione Animalium*.

Harvijevo delo o radu srca i cirkulaciji krvi bilo je plod njegovog dugogodišnjeg eksperimentalnog istraživanja. u kome je on oborio sva stara učenja o pulsu, kretanju krvi kroz srčanu pregradu i o prisutnosti vazduha arterijama, i dokazao da krv polazi iz srca i kreće se kroz arterije na periferiji i potom se kroz vene opet vraća u srce. Ova njegova otkrića su prvo naišla na otpor tadašnjih naučnih krugova, međutim istraživanja Harvija su imala ne samo veliki značaj za dalji razvoj anatomije i fiziologije već i za razvoj čitave medicine. Ona su upotpunjena otkrićem Malpigija 1661 o protoka krvi kroz kapilarnu mrežu, čime je potvrđena ispravnost Harvijevog otkrića.

Velike su zasluge Harvija i u oblasti embriologije. U svom delu o embrionalnom razvoju životinja, koje je nastalo nakon brojnih eksperimenata, on je dokazao da sve živo nastaje iz jajeta (lat. *Omne vivum ex ovo*), čime je Harvi postavio temelje novije embriologije.

Bibliografija
-------------

* Butterfield, Herbert (1957). *The Origins of Modern Science* (revised izd.). New York: The Free Press.

* Gregory, Andrew (2001). *Harvey's Heart, The Discovery of Blood Circulation*. Cambridge, England: Icon Books.

* Harvey, William (1889). *On the Motion of the Heart and Blood in Animals*. London: George Bell and Sons.

* Harvey, William; Translated by Kenneth J. Franklin. Introduction by Dr. Andrew Wear (1993). *The Circulation of the Blood and Other Writings*. London: Everyman: Orion Publishing Group. ISBN 0-460-87362-8.

* Harris, Paul (2007). *William Harvey, Folkestone's Most Famous Son*. Folkestone: Lilburne Press.

* Kearney, Hugh (1971). *Science and Change 1500 - 1700*. New York: McGraw-Hill.

* Mitchell, Silas Weir (1907). *Some Memoranda in Regard to William Harvey, M.D.*.

* Munk, William (1878). *The Roll of the Royal College of Physicians of London, Vol. I* (2nd izd.). London. str. 124 – 146. Arhivirano iz originala na datum 2009-06-15. Pristupljeno 2011-04-30.

* Rapson, Helen (1982). *The Circulation of the Blood*. London: Frederick Muller.

* Singer, Charles (1959). *A History of Biology* (third, revised izd.). London: Abelard-Schuman.

* Royal Society of Medicine (Great Britain) (1913). *Portraits of Dr. William Harvey*. London: Humphrey Milford, Oxford University Press.

* Willis, Robert (translator) (1847). *The Works of William Harvey*. London: Sydenham Society.

Izvori
------

1. ↑  *William Harvey* by Sir D'Arcy Power. (Page 4)
2. ↑  Šablon:Venn
3. ↑  *William Harvey*, by Sir D'Arcy Power. (Page 29)
4. ↑  *William Harvey*, by Sir D'Arcy Power. (Page 130)
5. ↑  *William Harvey*, by Sir D'Arcy Power. (Pages 166-167)
6. ↑  *William Harvey*, by Sir D'Arcy Power. (Page 169)
7. ↑  *William Harvey*, by Sir D'Arcy Power. (Pages 174-175)

Vanjske veze
------------

***Vilijem Harvi*** na Wikimedijinoj ostavi

* William Harvey info from the (US) National Health Museum
* The life and work of William Harvey @ *Ward's Book of Days*
* = 25. 10. 2009.+07:29:47 The Harvey Genealogist: The Harvey Book: PART ONE
* William Harvey: "On The Motion Of The Heart And Blood In Animals", 1628 Arhivirano 2009-09-14 na Wayback Machine-u