**Московски државни универзитет М. В. Ломоносов** је највећи и најстарији универзитет у Русији, основан 1755. Према подацима из 2004. године, имао је 4000 запослених који су подучавали око 31000 студената и 7000 последипломаца. Тренутни ректор универзитета је професор математике Виктор Антонович Садовничи.

Историја Универзитета
---------------------

Главне зграде универзитета у улици Моховаја, 1789.
Овај универзитет основан је на иницијативу Ивана Ивановича Шувалова и Михаила Васиљевича Ломоносова наредбом руске царице Јелисавете Петровне 25. јануара (12. јануара по грегоријанском календару) 1755. године. Прва предавања одржана су 27. априла. 25. јануар се и данас прославља као Дан студената у Русији.
Neoklasicizam|неокласичну]] грађевину на другој страни улице Моховаја. Главна грађевина изграђена је између 1782. и 1793. самртнички бледим дизајном Матвеја Казакова, а реконструисана након Наполеоновог похода на Русију од стране Доменика Ђилардија.

У 18. веку универзитет је био подељен на 3 одсека – филозофију, медицину и законодавство. Академија за будуће студенте била је припојена универзитету, све до њеног укидања 1812. године. 1779. Михаил Карасков је основао интернат за племиће (), трансформисан у гимназију за руско племство 1830. године. Универзитетска штампа, вођена Николајем Новиковом 1780-их издаје најпопуларније новине царске Русије - .

1905. унутар универзитета се оснива социјал-демократска организација, позивајући на збацивање цара и завођење републике у Русији. Царска влада је поново започела затварање универзитета. 1911. у знак протеста због увођења трупа на кампус и малтретирања одређених професора, 130 научника и професора је масовно дало оставке, укључујући и истакнуте као што су Николај Димитријевич Зелински, Пјотр Николајевич Лебедев и Сергеј Алексејевич Чаплигин. Такође је на хиљаде ученика избачено 1911.

Након Октобарске револуције 1917. године универзитет је отворен и за децу пролетеријата и сељака, а не само за припаднике буржоазије. У 1919. школарине су укинуте и изграђени су објекти за припремање деце радничке класе за пријемне испите. 1940. универзитет је преименован у част свог оснивача Михаила Васиљевича Ломоносова.

После 1991. основано је још 9 одсека. 1992. универзитету је додељен јединствени статус: финансиран је директно из буџета (заобилазећи Министарство просвете), што је универзитету дало значајан ниво независности.

Кампус
------

Од 1953. већина факултета се налази на Врапчевим брдима, југоисточном делу Москве (1935.—1999.: Лењинове горе). Главну зграду дизајнирао је архитекта Лев Владимирович Рудњев. У послератној ери, Стаљин је наредио изградњу 7 огромних вишеспратних кула око града ("седам сестара"). Главна зграда Московског универзитета била је далеко највећа. Била је, такође, и највећа грађевина ван Њујорка на свету у то време, и остала је највиша у Европи све до 1988.

Централна кула са 36 спратова, висока 240 метара, била је опасана са 4 огромна крила за студентски смештај. Говори се да садржи 30 километара ходника и 5000 соба. Расположиви објекти унутар ове грађевине обухватају концертну салу, позориште, музеј, разне административне службе, библиотеку, базен, полицијску станицу, пошту, вешерницу, фризерски салон, банку, продавнице, кафетерије, склониште од бомби, итд. Заједно са анминистрацијом универзитета, четири главна одсека: Факултет за механику и математику, Геолошки факултет, Географски факултет и Факултет за лепе и примењене уметности су тренутно остали у главној згради. Звезда на врху куле је довољно велика да пружи мању собу са терасом; тешка је 12 тона. Фасаде грађевине украшене су џиновским сатовима, барометрима и термометрима, статуама, резбареним мотивима пшенице, совјетским грбовима итд. Стоји пред терасом са статуама мушког и женског студента који заједно оптимистично и самоуверено корачају у будућност.

Док су Врапчија брда била на периферији града у време конструкције главне грађевине, сада су на пола пута између Кремља и градских граница. Неколико зграда и спортских објеката су касније додати главном кампусу, укључујући и једини специјализовани стадион за бејзбол у Русији. Тренутно се гради нова зграда за одсек друштвених наука, и огромна нова зграда је саграђена за библиотеку, која је друга у Русији по броју књига. Универзитет такође поседује неколико спаваоница изван кампуса у југозападном делу Москве.

Историјску зграду у улици Моховаја сада користи факултет за новинарство, факултет за психологију и институт за афричке и азијске студије.

Координате зграде су 55°42′10″С, 37°31′50″И.

Факултети
---------

Универзитет има (2005.) 29 факултета и 15 истраживачких центара.

* Факултет за механику и математику
* Факултет за компјутерску математику и кибернетику
* Физички факултет
* Хемијски факултет
* Факултет за науке о материјалима
* Биолошки факултет
* Факултет за фундаменталну медицину
* Факултет за теренске науке
* Геолошки факултет
* Географски факултет
* Историјски факултет
* Филолошки факултет
* Факултет за стране језике
* Филозофски факултет
* Социолошки факултет
* Економски факултет
* Правни факултет
* Факултет за новинарство
* Факултет за психологију
* Институт за афричке и азијске студије
* Факултет за јавну администрацију
* Виша школа за пословну администрацију
* Факултет за лепе и примењене уметности
* Факултет за биоинжењеринг и биоинформатику
* Московска школа економије
* Факултет за образовање
* Биолошка станица "Бело море" Биолошког факултета

Извори
------

Спољашње везе
-------------

***Московски државни универзитет Ломоносов*** na Wikimedijinoj ostavi

* (`ru`) Московски државни универзитет — званично мрежно место
* (`ru`) Кампус Московског државног универзитета на Гугл мапама
* (`ru`) Незванично мрежно место Факултета за механику и математику
* (`ru`) Незванично мрежно место Факултета за новинарство Arhivirano 2007-03-28 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Institucionalna mreža univerziteta u evropskim glavnim gradovima |
| --- |
| 
* Nizozemska Amsterdam
* Turska Ankara (AU)
* Turska Ankara (ODTU)
* Grčka Atena
* Austrija Beč
* Srbija Beograd
* Njemačka Berlin (Freie)
* Njemačka Berlin (Humbolt)
* Slovačka Bratislava
* Belgija Bruxelles (francuski)
* Belgija Bruxelles (nizozemski)
* Rumunija Bukurešt
* Mađarska Budimpešta
* Danska Kopenhagen
* Irska Dublin
* Finska Helsinki
* Švicarska Lausanne
* Portugal Lisabon
* Slovenija Ljubljana
* Ujedinjeno Kraljevstvo London
* Španija Madrid (UAM)
* Španija Madrid (UAC)
* Rusija Moskva
* Kipar Nikozija
* Norveška Oslo
* Francuska Pariz I
* Francuska Pariz III
* Francuska Pariz VI
* Francuska Pariz-Dauphine
* Češka Prag
* Latvija Riga
* Italija Rim III
* Italija Rim-Sapienza
* Italija Rim-Tor Vergata
* Severna Makedonija Skopje
* Bugarska Sofija
* Švedska Štokholm
* Estonija Tallinn (TU)
* Estonija Tallinn (TTU)
* Albanija Tirana
* Litvanija Vilnius
* Poljska Varšava
* Hrvatska Zagreb

 |

| * p
* r
* u
Međunarodni forum javnih univerziteta |
| --- |
| Evropa | 
* Belgija Slobodni univerzitet u Briselu
* Češka Karlov univerzitet u Pragu
* Francuska Novi univerzitet Sorbona
* Njemačka Albert-Ludvig Univerzitet
* Italija Univerzitet u Bologni
* Rumunija Univerzitet u Bukureštu
* Rusija Lomonosov
* Španija Univerzitet u Barceloni
* Švicarska Univerzitet u Ženevi

 |
| Amerike | 
* Sjedinjene Američke Države Univerzitet u Kaliforniji
* Kanada Univerzitet u Montrealu
* Argentina Univerzitet u Buenos Airesu
* Čile Univerzitet u Čileu
* Haiti Univerzitet na Haitiju
* Meksiko UNAM

 |
| Azija | 
* Narodna Republika Kina Univerzitet u Pekingu
* Narodna Republika Kina Univerzitet Nankai
* Indija Univerzitet Džavaharlala Nehrua
* Japan Univerzitet u Nagoyi

 |
| Afrika | 
* Burkina Faso Univerzitet u Ouagadougou
* Senegal Univerzitet u Dakaru
* Maroko Univerzitet kralja Muhameda V

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 169603488
* LCCN: n80126209
* ISNI: 0000 0001 2342 9668
* GND: 1010710-1
* SUDOC: 026413973
* BNF: cb11866539s (podaci)
* NKC: kn20020321786

 |