recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kraljica Maja** iz plemena Sakja je bila mati Gotama Bude, i žena kralja Sudhodane. 

Rođenje Sidarte.
Prema budističkom predanju, Maja je posedovala moralna odličja koja su je učinila podobnom za majku jednog bude, jer je živela čistim životom od svog rođenja. Na dan kada je budući Buda začet, Maja je usnila kako je nebeska bića odnose na Himalaje, gde su je žene bogova okupale i obukle u odore boginje; potom su je odveli u zlatnu palatu, gde je, dok je ležala na divanu, budući Buda u obličju belog slona ušao u njeno telo kroz desni bok. Ovaj san vezuje se za poznatu narodnu budističku legendu, i često se opisuje na freskama koje ukrašavaju hramove i pagode u jugoistočnoj Aziji. Pred kraj trudnoće, kako se bližilo rođenje deteta, Maja se uputila da poseti svoju rodbinu u susednoj Devadahi. Dete se rodilo za vreme njenog putovanja, u lugu sa sala drvećem Lumbini, dok je Maja stajala pored drveta sala, držeći se za njegovu granu. Umrla je posle sedam dana da bi se, po predanju, ponovo rodila u Tusitinom raju, gde je posle prosvetljenja otišao i Buda da joj propoveda dhamu. Karakteristično je za budističko verovanje da budina mati mora umreti ubrzo nakon rođenja budućeg bude, pošto ne bi bilo prikladno da majka budućeg bude rodi još neko dete.

Navodi
------

1. 1 2  Trevor O. Ling, Rečnik budizma, Geopoetika, Beograd 1998.

***Maya (Buddhina majka)*** na Wikimedijinoj ostavi
**Mijaca** su naselje u općini Vrgorac, Splitsko-dalmatinska županija, Republika Hrvatska. U Mijacima se nalazi crkva Velike Gospe,koja je i zaštitnica mjesta, koju Mijaca dijele sa selom Jabukom (BIH). Selo se nalazi tik uz granicu Republike Hrvatske s Bosnom i Hercegovinom.Crkva Velike Gospe stara je preko 150 godina, ne zna se tocno početak izgradnje,te je temeljito obnovljena tijekom zadnjih nekoliko godina iskljucivo doprinosom samih mijacana kako iz samog mjesta tako i doprinosom iseljenika.Mijaca imaju i četverogodišnju pučku školu. 2007. godine selo je dobilo i uličnu rasvjetu. Selo se sastoji od više zaselaka( Kurilji, Grljušići, Vlaka, Draga, D.Rose.). S juga selo štiti brdo Dobriševica (Mijačko brdo).U Mijacima se nalaze sljedeća prezimena: *Kurilj, Grljušić, Roso, Opačak, Grubišić, Ivandić* .Mijaca nemaju vlastitu župu ,već pripadaju župi "Gospe od Zdravlja" Poljica Kozička kojoj su pripojeni 1955.godine,a do tada su pripadali župi Stilja.Prema popisu stanovništva iz 2001.godine u Mijacima je živjelo 126 osoba ,ali je tendencija stalnog opadanja broja žitelja.
Kretanje stanovništva za naselje Mijaca za **1981.godinu-298 stanovnika, 1991.godinu- 163stanovnika i 2001.godinu**- **126** **stanovnika**.Pad broja stanovnika započeo je već nakon 1921.godine,ali nikada pad nije bio tako velik kao u razdoblju 1971.-1981.godine.Mijaca su najveći gubitak doživjela tijekom i nakon II. Svjetskog rata,kada su iz ovog malog mjesta stradala 23 hrvatska vojnika.Po ostvarenju samostalne Hrvatske Mijačani su podigli spomen obilježje svojim sumještanima koji su poginuli u II.svjetskom ratu ,i na taj način Im odali počast.Mijaca pripadaju pod Grad Vrgorac,te su organizirana kao Mjesni odbor.Mijacani 

| * p
* r
* u
Naselja u sastavu Grada Vrgorca |
| --- |
| Banja • Dragljane • Draževitići • Duge Njive • Dusina • Kljenak • Kokorići • Kotezi • Kozica • Mijaca • Orah • Podprolog • Poljica Kozička • Prapatnice • Rašćane • Ravča • Stilja • Umčani • Veliki Prolog • Vina • Višnjica • Vlaka • Vrgorac • Zavojane |


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal Hrvatska***  |
**Lockheed C-5 Galaxy** je odgovor firme Lockheed na raspisani natječaj USAF-a za jedan avion, koji bi bio u stanju da operira sa istih Aerodroma kao Lockheed C-141 sa mogućnošću većeg pritovara. Konstrukcija prototipa je počela u augustu 1966. godine, a prvi avion ovog tipa letio je već 30. juna 1968.. Prvi avioni za *Military Airlift Command* (MAC) su isporučeni 17. decembra 1969. Galaxy je slične strukture kao i C-141 Starlifter samo je veći i ima tovarni prostor od 36,91 m dužine i 5,79 m širine koji se može u cjelosti koristiti.

Tehnički podatci
----------------

| Podatci | Jedinice |
| --- | --- |
| Godina produkcije | 1968-1989 |
| Firma | Lockheed |
| Raspon krila | 67,88 m |
| Dužina | 75,51 m |
| Visina | 19,85 m |
| površina krila | 576 m² |
| Težina (prazan) | 169.645 kg |
| Mogući tovar | 110.000 kg |
| Težina (maksimalna pri startu) | 381.018 kg |
| Putnici | - |
| Posada | 5 |
| Brzina | 919 km/h |
| Visina leta | 10.895 m |
| Dužina leta | 5480km, natovaren sa 110.000 |
| Pogon | 4x General Electric TF39-GE-1C turbina |
| Snaga | 4x 19.520 kp potiska |

Linkovi
-------

Službena stranica

***Lockheed C-5 Galaxy*** na Wikimedijinoj ostavi
**Klina** je reka na Kosovu koja pripada Jadranskom slivu, a površina njenog sliva iznosi 393 km². Izvire na Suvoj planini i svoj 62 kilometara dugačak tok završava kao leva pritoka Belog Drima. Veća mesta na njenim obalama su Srbica i Klina, podignuta na njenom ušću.

Tok reke
--------

Reka Klina izvire na severoistočnim padinama Suve planine, južno jezera Gazivode i Zubinog Potoka, ispod vrha Rudopolje, na Kosovu. Njen tok je u početku veoma krivuda i kreće se ka istoku (od Kaldure), pa ka jugu (od Jabuke), zatim ponovo ka istoku (od Crepulje) i onda ka jugoistoku (od Gornjeg Strmca). Protiče pored srednjovekovne tvrđave Perkovca i Gornje Kline, zatim protiče kroz Srbicu, da bi kod sela Lauša i manastira Devič, njen tok krenuo prema jugozapadu i ona u tom delu predstavlja severnu granicu Drenice. Njena najveća pritoka, reka Move, uliva se u nju između sela Tušilje i Ovčarevo.

Kod Dobre Vode, ispod ostataka srednjovekovnog manastira, tok reke se naglo okreće ka zapadu i ona ulazi u Metohiju, a njen tok prati pruga Priština-Peć. Posle prolaska kroz selo Podgrađe i pored ruševina Jerinine kule, za koju neki smatraju da je prva prestonica Srbije Dostinika, reka se ulazi u gradić Klinu i na njenom zapadnom kraju se uliva u Beli Drim.

Literatura
----------

* *Mala enciklopedija Prosveta*, Treće izdanje (1985); Beograd: „Prosveta"; ISBN 86-07-00001-2
* Jovan Đ. Marković (1990): *Enciklopedijski geografski leksikon Jugoslavije* Sarajevo: „Svjetlost"; ISBN 86-01-02651-6
**Gujavice** (*Lumbricidae*) (poznatija pod imenom "kišne gliste") su porodica iz potkoljena kolutićavaca, reda maločetinaša.

Tijelo im je sastavljeno od velikog broja kolutića i pokriveno je kožom. U svakom kolutiću ponavljaju se isti organi (krvne žile, cjevčice za izlučivanje, gangliji i drugo). U koži su žlijezde koje izlučuju sluz, što gujavici olakšava kretanje u tlu. Kretanju pomažu snažni mišići i osam odnosno četiri para četina koje se nalaze na svakom kolutiću.

Probavni sustav čine usta, ždrijelo i dugačko crijevo koje završava crijevnim otvorom. Probijajući se kroz tlo gujavica guta zemlju i lišće. Razgrađene hranjive tvari odlaze u krv, a neprobavljene tvari i rahla zemlja izlaze kroz crijevni otvor. Krvotok im je zatvoren. Sastoji se od leđne i trbušne krvne žile koje su međusobno povezane prstenastim žilama u svakom kolutiću. Krvne žile im se granaju u tanke kapilare koje u koži preuzimaju kisik. Disanje gujavica obavlja kožom koja je uvijek vlažna. Preko nje plinovi difuzijom lako ulaze u krv i izlaze iz krvi u okoliš. Za izlučivanje ima u svakom kolutiću po dvije cjevčice za izlučivanje. Na trbušnoj strani tijela gujavica ima ljestvičav živčani sustav. U svakom kolutiću nalaze se po dva ganglija međusobno povezana živčanim vrpcama. U nekoliko kolutića prednjeg dijela nalaze se muški i ženski spolni organi. Gujavica je dvospolac, ali oplodnja je unutarnja. Gujavica i njezini srodnici razvili su se od drevnih kolutićavaca.

Srodnici gujavice su pijavice (živi u kopnenim vodama) i kožasti cjevaš (živi u moru).

Izvori
------

1. ↑  *Zoologija*, str. 90, prof.dr. Ljerka Oštrec, "Zrinski", Čakovec 1998. ISBN 953-155-042-5

 
Wikivrste imaju podatke o:
***Lumbricidae***

***Gujavice*** na Wikimedijinoj ostavi
**Gusjenicojedi** (lat. Campephagidae) su porodica ptica iz reda vrapčarki.

Ove ptice nisu srodne ni svračcima (iako većina njih ima kljun sličan onome kod svračaka) a ni kukavicama (iako im sliče po veličini, boji perja i šarama). Ovu porodicu čini pet grupa različitih ptica.

Opis
----

Gusjenicojedi imaju duga zašiljena krila i rep srednje dužine (graduiran ili zaobljen) i dobro razvijene dlake na kljunu. Dugi su od 12 do 34 cm, a teški od 20 do 110 grama. Većina vrsta ima perje u nekoj nijansi sive, često sa dijelovima crne ili bijele boje. Ženke su često svjetlije ili imaju pruge na donjem dijelu tijela. Kod nekih afričkih vrsta mužjaci su većinom crni, a ženke žute. Kod azijskih vrsta su mužjaci uglavnom crveno-crni, a ženke žuto-crne boje. 

Oglašavaju se glasnim, piskutavim, glazbenim zvižducima ili promuklim tonovima. 

Hrane se uglavnom člankonošcima, posebno gusjenicama. Neke vrste jedu voće, a neke druge jedu guštere ili žabe.

Razmnožavanje
-------------

Gnijezdo je uredan pehar od grančica, paučine i korjenčića, na račvanju grana drveta ili na horizontalnoj grani. Često je krhko, ali dobro prekriveno mahovinom i paprati.

Ženke nesu 2 do 5 bijelih ili svijetlozelenih jaja sa smeđim, ljubičastim ili sivim mrljama. Inkubacija može trajati od 14 dana do 20-23 dana. Ptići ostaju u gnijezdu 12-25 dana, ovisno o vrsti.

Rasprostranjenost i stanište
----------------------------

Nastanjuju subsaharsku Afriku i Madagaskar sve do jugoistočne Azije, južne Kine, Japana, preko Indonezije do Australije i nekih Tihooceanskih otoka. 

Staništa su im guste primarne i sekundarne šume. Neke vrste žive na rubovima šuma, listopadnim šumama ili priobalnom šipražju.

Status zaštite
--------------

*Coracina newtoni* je ugrožena, a još tri vrste osjetljive. Devet vrsta ima status nižeg rizika.

Drugi projekti
--------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **gusjenicojedi** |
|  | Wikivrste imaju podatke o: **gusjenicojedima** |

***Gusjenicojedi*** na Wikimedijinoj ostavi
**Ettelbruck** (luksemburški: *Ettelbréck*, njemački: *Ettelbrück*) je grad od 6,624 i općina od 7,831 stanovnika na sjeveru Velikog Vojvodstva Luksemburg..

Geografske karakteristike
-------------------------

Ettelbruck leži na ušće rijeke Alzette u Sauer, udaljen tridesetak km od 
glavnog grada i Luxembourga.

Historija
---------

Po lokalnoj legendi ime je dobio zbog Atile (Ettel) i mosta (Bruck).

Ettelbruck je danas poznat po tome što se pred kraj Drugog svjetskog rata našao u samom centru velikih borbi za Ardenske ofanzive u novembru 1944. Grad su oslobodile jedinice 80. divizije američke 3. armije generala Patona za Božić 1944.

Za uspomenu na te dane Ettelbruck ima Memorijalni muzej generala Patona.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Luxembourg: Diekirch*" (engleski). Citypopulationde. Pristupljeno 22. 05. 2018.
2. 1 2 3  „*La Ville*" (engleski). Ettelbruck. Arhivirano iz originala na datum 2018-07-01. Pristupljeno 20. 5. 2018.

Vanjske veze
------------

***Ettelbruck*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Ettelbruck* (`fr`)
Koordinate: 36°49′25″N 53°45′0″E﻿ / ﻿36.82361°N 53.75000°E﻿ / 36.82361; 53.75000

Gorganski zaljev
**Gorganski zaljev** (perz. حَسَنقُلی, poznat i kao **Hasankolijski** ili **Astarabadski zaljev**) nalazi se na krajnjem jugoistočnom dijelu Kaspijskog mora i pripada iranskim pokrajinama Golestanu i Mazandaranu. Zaljev se proteže duljinom od oko 60 km u smjeru istok-zapad, a poprečna širina mu je između 5 i 15 km. Od Kaspijskog jezera odvojen je poluotokom Mijankale odnosno otokom Ašurade, a povezan je prolazom širine 3 km. Zapadni dio zaljeva obiluje florom i faunom zbog čega je zajedno s Mijankalom ekološka zaštićena zona. Najveća naselja uz obalu Gorganskog zaljeva su Bandar-e Turkaman i Bandar-e Gaz, a najobilniji pritok je Karasu koji godišnje nanese oko 3,5 milijuna tona sedimenata.

Povezano
--------

* Ašurade
* Mijankale
* Kaspijsko more

Literatura
----------

***Gorganski zaljev*** na Wikimedijinoj ostavi

* (`en`) Amini, Arash; Harami, Reza Moussavi; Lahijani, Hamid; Mahboubi1, Asaddollah (2012.). *Holocene Sedimentation Rate in Gorgan Bay and Adjacent Coasts in Southeast of Caspian Sea*, Journal of Basic and Applied Scientific Research **II. 1**. Cairo: Copernicus, str. 289.-297, ISSN 2090-4304.
* (`en`) Fisher, William Bayne (1968.). *The Land of Iran*, The Cambridge History of Iran **I**. Cambridge, U.K.: Cambridge University Press, str. 52.-53, DOI:10.1017/CHOL9780521069359, ISBN 9780521069359, OCLC 489573396.
**Jason Jordan Segel** ( 18. siječnja, 1980, Los Angeles, Kalifornija, Kalifornija) je američki televizijski i filmski glumac najpoznatiji po ulogama u filmovima "*Volim te, Čovječe*", "*Napumpana*" i "*Kako preboljeti Sarah Marshall*" te u popularnoj CBS-ovoj humorističnoj seriji *Kako sam upoznao vašu majku* u kojoj glumi Marshalla Ericksena.

Rani život
----------

Rođen je u Los Angelesu u saveznoj državi Kaliforniji. Otac mu je bio židovske vjere. Inače Segel, visok 193 cm igrao je za srednjoškolsku košarkašku momčad s kojima je osvojio državno prvenstvo. Oduvijek je sanjao da će postati glumac te se pridružio kazalištu i kao mladić glumio po lokalnim kazalištima.

Karijera i privatni život
-------------------------

Prvu veću ulogu dobio je u NBC-ovoj humorističnoj seriji *Frikovi i šmokljani* (*eng. "Freaks and Geeks"*) u kojoj je glumio "frika" *Nicka Andopolisa*. Čak je i sam napiso pjesmu za svog lika u seriji koju je pjevao svojoj djevojci u seriji.

Hodao je s kolegicom iz serije *Lindom Cardellini* koja ga je ostavila nakon što je serija otkazana, a nagađalo se zato što je dobio 10 kilograma, ali je to on kasnije opovrgnuo kazavši da je to izvučeno iz konteksta njegove izjave .

Pojavljivao se kao *Neil Jansen* u američkoj krim seriji *CSI*. Jedna od glavnijih televizijskih uloga mu je ona *Marshalla Ericksena* u seriji *Kako sam upoznao vašu majku*, uz kolege Josha Radnora, Cobie Smulders, Neila Patricka Harrisa i Alyson Hannigan tumači jedan od pet glavnih likova u seriji koja je jedna od najgledanijih u americi u poslijednjih pet godina.

Na filmskom platnu pojavljiva se unazad 3-4 godine u koedijama. Igrao je sporednu ulogu u filmu "*Napumpana*", glavnu ulogu u komediji *"Kako preboljeti Sarhu Marshall"* i u najnovijem filmu iz 2009. godine igra sporednu ulogu u filmu "Volim te, Čovječe".

Vanjske poveznice
-----------------

* Službene stranice
* Segel na imdb
* rottentomatoes.com

Izvori
------

1. ↑  The William S. Paley Television Festival: A Dedication to Freaks and Geeks, gbdesigns, 11. lipnja 2009.
**Lanquín** je općina od 26,95 stanovnika u sredini Gvatemale u Departmanu Alta Verapaz.

Geografske karakteristike
-------------------------

Lanquín se prostire u dolini rijeke Cahabón, na nadmorskoj visini od 390 metra, udaljen 65 km istočno od svog 
administrativnog centra Cobána.

Historija
---------

Lanquín su osnovali španjolski redovnici, na mjestu starijeg indijanskog naselja dokumentiranog još 1474. kad su podigli prvu crkvu 1540. posvećenu sv. Augustinu. Mjesto je status općine dobilo 1846.

Današnji Lanquín je poznata turistička destinacija zbog niza slapova na rijeci Cahabón - *Semuc Champey* i kraških pećina. Zbog tih prirodnih atrakcija je 1956. proglašen Nacionalnim parkom.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  „*Lanquín Municipality in Guatemala*" (engleski). City population. Pristupljeno 28.2.2023.
2. 1 2  „*Municipio de San Agustín Lanquín, Alta Verapaz*" (španjolski). Aprende Guatemala. Pristupljeno 28.2.2023.

Vanjske veze
------------

***Lanquín*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Municipalidad de Lanquín* (službene stranice) (`es`)
Etta James

Accéder aux informations sur cette image commentée ci-après.Etta James na koncertu

Opće informacije| Ime | Jamesetta Hawkins |
| Rođenje | Los Angeles, Kalifornija,  Sjedinjene Američke Države |
| Smrt | 20. januar 2012.Riverside, Kalifornija |
| Zanimanje | pjevačica |
| Muzički žanr | blues, soul, rhythm and blues, gospel, jazz |
| Instrumenti | glas |
| Period aktivnosti | 1954. - 2012. |
| Diskografska kuća | Modern, Chess, MCA, Argo, Crown, Cadet, Island / PolyGram, Private Music / RCA, RCA, Elektra, Virgin / EMI, Verve / Universal |

uredi Konzultiraj dokumentaciju šablona

**Etta James** (Los Angeles, Kalifornija, 25. januar 1938. - Riverside, Kalifornija, 20. januar 2012.), bio je cjenjena američka blues pjevačica, kaja će ostati upamćana po interpretacijama 
pjesama At Last, *All I Could Do Was Cry* i *Tell Mama*.

Biografija
----------

*Ettu* je njena majka **Dorothy Hawkins** (siromašna prostitutka) rodila sa samo 14 godina, oca nije upoznala, sve do duboke starosti, tako da su je odgajali dobri susjedi. Pa se i ona vrlo rano odvojila od majke, njen pjevački dar otkrio je muzičar i lovac na talente - Johnny Otis, pa je svoju ploču *Roll With Me Henry* snimila sa 15 godina - 1954. 

Od 1960. radi sa diskografskom kućom - Chess, sa kojom je snimila svoje najveće uspjehe (At Last snimila je 1961.). Ona nikad nije doživjela neki veći komercijalni uspjeh, ali su svi cijenili njen melankolični glas. Ali su tad počeli i njeni problemi sa uzimanjem heroina (od kojeg se nikad nije potpuno odvikla). Sa *Chessom* se razišla 1978.

Nakon tog je nastavila nastupati, ali je postepeno pala u zaborav, sve do 1987. kad je snimila Chuck Berryev - *Rock & Roll Music*, zajedno s njim u njegovu dokumentarcu *Hail! Hail! Rock 'n' Roll*. Od tad pa sve do smrti *Etta* je imala status pjevačke veličine, pa je dobila šest Grammya i svoju zvijezdu na holivudskom *Šetalištu slavnih*. 

### Smrt

Umrla je od akutne leukemije u losanđeloskoj bolnici Parkview. Ona se pojavljuje kao jedan od naslovnih likova u filmu *Cadillac Records* iz 2008. u kom ju je glumila Beyoncé.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Etta James, blues icon, dies aged 73*" (engleski). Guardian. Pristupljeno 22. 11. 2013.

Vanjske veze
------------

***Etta James*** na Wikimedijinoj ostavi

* Etta James, blues icon, dies aged 73 (`en`)
**Ettadhamen-Mnihla** (arapski: التضامن المنيهلة‎) zvan i **At-Tadaman** je sa svojih 142,953 stanovnikačetvrti grad u Tunisu.

Geografske karakteristike
-------------------------

Nalazi se na sjeveru zemlje a administrativno pripada Vilajetu Ariana.
S druge strane on je fizički dio tuniske metropole sa kojim je praktički spojen.

Ettadhamen-Mnihla leži na sjeverozapadnoj periferiji glavnog grada Tunisa udaljena od samog centra svega 3 km.
Općina Ettadhamen-Mnihla u svom sastavu ima puno urbanih urbanih kvartova kao što su; Bardo, El Omrane, El Menzah i Ennasr na jugu i istoku ali i ruralne kao Kalaat El Andalous i Sidi Thabet na sjeveru.

Historija
---------

Administrativna podjela Tunisa
Prve kuće na tom terenu niknule su vjerovatno još za kartažansko - rimskih vremena, tim se može objasniti velik broj bunara.

Nagla urbanizacija sjeverozapadne periferije grada Tunisa, desila se između 1975. - 1986. kad se puno ljudi naselilo, tako da je na kraju tog perioda to bio četvrti grad u Tunisu, zajedno sa Arianom. Čak 3 / 4 tih doseljenika doselilo se iz samog grada Tunisa, zbog nedostatka (i skupe) zemlje (stana) u centru, a samo 1 / 4 došla je sa sela u potrazi za boljim životom.

Državna administracija priznala je novu realnost pa je 1984. dekretom osnovana općina Ettadhamen, koja je novim dekretom 2001 prezvana u sadašnje ime 
Ettadhamen-Mnihla.

Izvori
------

1. 1 2  „*Ettadhamen-Mnihla (Tunisia)*" (engleski). City population. Pristupljeno 15. 11. 2019.
2. 1 2 3 4 5   „*Ettadhamen-Mnihla*" (francuski). Tunisie Co. Pristupljeno 15. 11. 2019.

Vanjske veze
------------

* *Commune de Ettadhamen* (`ar`)
Grb Čilea
**Grb Čilea** datira još od 1834. godine, a dizajnirao ga je engleski umjetnik Charles Wood Taylor. Sastoji se iz centralnog štita koji je obojen pola plavo, a pola crveno, s bijelom zvijezdom u sredini. Štit pridržavaju s jedne strane kondor, a s druge huemul (vrste jelena). Obje životinje na glavi drže krunu. Na vrhu štita se nalazi plavo, bijelo i crveno perje. Ispod štita je traka s natpisom "Por la Razón o la Fuerza" (S razlogom ili silom).

Povezano
--------

* Zastava Čilea

***Grb Čilea*** na Wikimedijinoj ostavi

| * p
* r
* u
Grbovi država i teritorija Južne Amerike |
| --- |
| Afrika • Azija • Evropa • Oceanija • Sjeverna Amerika |
| Samostalne države | 
* Argentina
* Bolivija
* Brazil
* Čile
* Ekvador
* Gvajana
* Kolumbija
* Paragvaj
* Peru
* Surinam
* Urugvaj
* Venezuela

 |
| Zavisni teritoriji | 

|  |  |
| --- | --- |
| Francuska | Francuska Gvajana |
| Nizozemska | 
* Bonaire
* Curaçao

 |
| Ujedinjeno Kraljevstvo | 
* Falklandski otoci
* Južna Georgia i arhipelag Južni Sandwich

 |

 |
Koordinate: 43° 48′ 36" SGŠ, 16° 55′ 12" IGD

**Grborezi** je naselje u opštini Livno, Bosna i Hercegovina.

Geografija
----------

Naselje se nalazi 11 km zapadno od Livna, uz sjeverni rub ceste koja vodi prema Splitu.

Istorija
--------

Livanjsko i susjedna polja jugozapadne Bosne i Dalmacije, bila su matična područja ilirskog plemena Delmati. Nakon Batonovog ustanka (6.–9. godine p.n.e. i poraza Delmata od Rimljana započinje proces romanizacije.

Kultura
-------

Istorijsko područje – Nekropola sa stećcima Mramorje, Grborezi proglašeno je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.  Istraženo je ukupno 265 grobova. Po izradi, grobovi su bili podijeljeni u tri vrste: 

* proste jame u zemlji,
* proste jame u zemlji s upotrebom drvenih dasaka ili sanduka i
* grobovi u kamenim okvirima.

Na temelju analize nalaza može se zaključiti da je sahranjivanje na nekropoli u Grborezima počelo u X. stoljeću i trajalo neprekidno zaključno s XV. stojećem. Interesantan nalaz odnosi se na ženske kape rađene kao čipka sa svilenim i metalnim nitima, kakve su se, po uzoru na Italiju, u kasnom srednjem vijeku nosile u Bosni. Tekstil je datiran od XII. do XV. stoljeća. 

Među spomenicima kulturnog naslijeđa bogate prošlosti livanjskog kraja posebnu vrijednost imaju stećci, koji su na ovom području većinom slabije klesarske obrade s mnoštvom amorfnih oblika, rijetko kvalitetno dekorirani, a zbog konfiguracije terena mnogi stećci su utonuli u zemlju.

Stanovništvo
------------

Vanjske veze
------------

* Službene stranice općine Livno
**Elva** je grad od 5,616 stanovnika u centru Estonije u Okrugu Tartu.

Geografske karakteristike
-------------------------

Elva se nalazi na jugozapadu Okruga Tartu uz željezničku prugu Tartu-Valga i duž rijeke Elve.

Grad u svojoj neposrednoj blizini ima dva veća jezera; Verevi koje je ljeti vrlo popularno i Arbi čije su obale obrasle trskom.
Njegova glavna karakteristika je izgleda kao ladanjsko mjesto, sa nizovima niskih kuća i šumaraka.

Historija
---------

Elva je nikla uz željezničku stanicu podignutu 1889. Blizina Tartua (27 km) velika borova šuma i jezera učinili su Elvu 
predgrađem i ljetovalištem Tartua, jer su slijedećih dekada podignute brojne stambene kuće i vikendice. 
Elva je toliko narasla da je 1938. dobila status grada.

Nakon Drugog svjetskog rata za Estonske Sovjetske Socijalističke Republike Elva je od 1950. do 1962. bila 
administrativni centar vlastitog rajona.

Privreda
--------

Najveća i najuspješnija firma u Elvi je *Saint-Gobain Glass Estonia SE*, koja se bavi proizvodnjom prozora za automobile.

Uz to dosta ljudi radi u firmi *Enics Eesti AS*, koja se bavi industrijskom elektronikom i u tvornicama tekstila; *Ludvig Svensson Eesti* i *Stenströms Skjortfabrik Eesti*.
Pored tog brojni stanovnici rade u Tartuu.

Pobratimski gradovi
-------------------

Elva ima ugovore o prijateljstvu sa sljedećim gradovima;

* Finska Kempele, Finska
* Švedska Kristinehamn, Švedska
* Finska Salo, Finska

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8   „Elva" (estonski). Eesti Entsüklopeedia. Pristupljeno 3.10. 2021.
2. 1 2 3 4 5  „*Estonia: Counties, Cities and Towns*" (engleski). City population. Pristupljeno 2.10. 2021.
3. 1 2 3   „Sister cities of Elva" (engleski). Sister cities. Pristupljeno 3.10. 2021.

Vanjske veze
------------

***Elva, Estonija*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Elva Vald* (službene stranice) (`et`)

| * p
* r
* u
Gradovi u Estoniji |
| --- |
| 
* Abja-Paluoja
* Antsla
* Elva
* Haapsalu
* Jõgeva
* Jõhvi
* Kallaste
* Kärdla
* Karksi-Nuia
* Kehra
* Keila
* Kilingi-Nõmme
* Kiviõli
* Kohtla-Järve
* Kunda
* Kuressaare
* Lihula
* Loksa
* Maardu
* Mõisaküla
* Mustvee
* Narva
* Narva-Jõesuu
* Otepää
* Paide
* Paldiski
* Pärnu
* Põltsamaa
* Põlva
* Püssi
* Rakvere
* Räpina
* Rapla
* Saue
* Sillamäe
* Sindi
* Suure-Jaani
* Tallinn
* Tamsalu
* Tapa
* Tartu
* Tõrva
* Türi
* Valga
* Viljandi
* Võhma
* Võru

 | Coat of arms of Estonia |
| Jaanilinn (Ivangorod) i Petseri (Pečori) anektirani su od strane Sovjetskog Saveza 1945. godine te su danas dio Rusije. |
**Matagalpa** je općina od 167,613 i grad od 111,258 stanovnika u sredini Nikaragve u Departmanu Matagalpa u kom je administrativni centar.

Geografske karakteristike
-------------------------

Matagalpa se prostire duž Rijeke Grande de Matagalpa, udaljena 130 km sjeveroistočno 
od glavnog grada Managve.

Matagalpa je poznata po proizvodnji velike količine kave što je ponos tog grada, koji ima i muzej posvećen njoj.

Historija
---------

Matagalpa postoji još od prije španjolske kolonizacije i jedan je od rijetkih gradova koji se nalazi na istom mjestu od svog nastanka.

Prvi zapisi o tom mjestu "Biseru sjevera" (*Perla del Septentrión*) datiraju iz 1615. godine kad je stigao konkvistador Gabriel De Texeria. Istovremeno su stigli i katolički misionari i započeli evangelizaciju indijanaca.

Prvi španjolski kolonisti naselili su se u potrazi za zlatom i ostalim vrijednim metalima, ali je od 17. vijeka uzgoj goveda postao glavni razlog za život u tom kraju.

U službenim dokumentima iz 1803. se navodi kao *Villa de San Pedro de Matagalpa*, mjesto koje ima katedralu i popriličan broj stanovnika.
Od 1838. kad je osnovan Departman Matagalpa je njegov administrativni centar.

Za vrijeme borbi protiv paravojske pustolova i uzurpatora Williama Walkera, Matagalpa je postala privremena prijestolnica zemlje.
Nakon pobjede i protjerivanja Walkera u februaru 1862. nikaragvanska vlada je uzdigla Matagalpu iz ville u grad.

Od 1860. započeo je uzgoj kave, koja je od 1880. postala osnovni pokretač ekonomije.

Privreda i transport
--------------------

Matagalpa je grad prehrambene i drvne industrije. Dvadesetak km od centra grada prolazi 
Panamerički autoput sa kojim je povezana sa ostalim gradovima.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Matagalpa: 160 años de historia de la «Perla del Septentrión»*" (španjolski). Informacion Puntual Nicaragua. Pristupljeno 17.4.2023.
2. 1 2 3 4 5  „*Matagalpa Municipality in Nicaragua*" (engleski). City population. Pristupljeno 17.4.2023.
3. 1 2  „*Matagalpa in Matagalpa*" (engleski). City population. Pristupljeno 17.4.2023.
4. ↑  „*Municipio de Matagalpa*" (španjolski). Mapa Nicaragua. Pristupljeno 17.4.2023.
5. 1 2  „*Matagalpa Nicaragua*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 17.4.2023.
6. ↑  „*Departamento de Matagalpa*" (španjolski). Visita Nicaragua. Pristupljeno 17.4.2023.
7. ↑  „*Matagalpa*" (španjolski). Mapa Nicaragua. Pristupljeno 17.4.2023.

Vanjske veze
------------

***Matagalpa*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Alcaldía Municipal de Matagalpa* (službene stranice) (`es`)
**In nuce** [ˈin ˈnut͡se] (od lat. *nux*: orah), u orahu, u orahovoj ljusci; fraza koja se obično upotrebljava pri sažetu citiranju teksta, iskaza itsl.; sasvim zbijeno, sažeto, ukratko, jezgrovito; suprotno *in extenso*.

Izraz in nuce je metafora pri kojoj se aludira na činjenicu da je bit oraha – njegova jestiva dijela – sadržana u njegovoj ljusci. Ovaj se višečlani izraz upotrebljava obično u postpoziciji i to ili kao glagolska dopuna (npr. biti in nuce, poprimiti in nuce, razotkriti in nuce) ili kao prijedložni atribut uz imenicu (npr. poruka in nuce, laž in nuce, svemir in nuce). U nekim je jezicima izraz kalkiran prema latinskom, npr. u engleskom *in a nutshell* (engl.: u orahovoj ljusci). Iz engleskog kalka naknadno je, kontrakcijom sintagme *nutshell paragraph* (engl.: paragraf in nuce, jezgroviti paragraf), nastao novinarski termin *nut graph*.

Budući da se izrazom označava štogod koncizno i kratko, njegovo značenje također može obuhvatiti nešto što je u ranom stadiju, u zametku, ali i ono što se može naslutiti ili o čemu se mogu razviti hipoteze o budućem razvitku. Izraz se obično primjenjuje na ideje, teorije, koncepte sasvim jezgrovito predstavljene ili one koje su u ranom stadiju razvitka.

U akademskom polju, moderno se upotrebljava kao sinonim za sažeto, s referiranjem na izlaganje nekog koncepta koji koncizno sadrži temeljne elemente neke doktrine. U umjetničkom i književnom polju, izraz in nuce općenito se odnosi na djela koja su još u začetku, nagovjestitelje budućih razvitaka i proširenjâ, koje se na navedeno mogu odnositi više ili manje različito u odnosu na originalno. U uredničkom polju izrazom in nuce definiraju se eksperimentalni brojevi neke publikacije koja još nije autonomna ili fiksirana u grafičkom ruhu ili u argumentacijskoj liniji. U širem smislu, izraz in nuce također se upotrebljava za označavanje prvih primjeraka proizvoda koncipirana za konstrukciju u seriji koji, unatoč tomu što su prešli stadij prototipa, predstavljaju inicijalni kontakt s krajnjim korisnikom, od kojeg se mogu doznati ispravci i izmjene koji se mogu usvojiti za njegove puno veće širenje.

Moguć izvor ove fraze može se pronaći u Shakespeareovu *Hamletu* (2. čin, 2. prizor) kada naslovni lik kliče: »O Bože, ja bih mogao biti zatvoren u orahovoj ljusci i držati da sam kralj beskrajnog prostora – kad ne bi bilo ružnih snova.«

No mogu se također pronaći starije upotrebe fraze, npr. u Plinija Starijeg. On je u svojem enciklopedijskom priručniku *Naturalis historia* zapisao: *in nuce inclusam Iliadem Homeri carmen in membrana scriptum tradit Cicero* (lat.: Ciceron predaje na pergamentu Homerov spjev *Ilijadu* sadržanu u orahu).

Vidi još
--------

* in extenso
* orahova ljuska
**Grb Grada Čakovca** je pročišćeni povijesni grb u obliku štita. Na plavoj podlozi štita su srebrni bedemi nazubljenog vijenca s isto takvim tornjem. Na tornju se nalazi četvrtasti otvor. S obje strane tornja nalazi se jedna šesterokraka zvijezda.

Grb se temelji na pečatu iz 1596. godine, a zapravo je obiteljski grb obitelji Ernušta Čakovečkih (*Ernusth de Csáktornya*) iz 15. stoljeća, kojeg u 16. stoljeću nasljeđuju Zrinski dodajući ga u svoj grb. Grb je usvojen 1993. godine te je tijekom vremena u manjim detaljima izmijenjen.

Grb se nalazi u sredini zastave Grada Čakovca koja je plave boje.

Galerija
--------

* Zastava Grada ČakovcaZastava Grada Čakovca
* Grb obitelji ErnuštGrb obitelji Ernušt
* Grb obitelji Zrinskih. Novi grb obitelji kojeg je dobio Nikola IV. (Sigetski) od kralja Ferdinanda 1554. godine. Vidljiv je raniji grb obitelji ErnuštGrb obitelji Zrinskih. Novi grb obitelji kojeg je dobio Nikola IV. (Sigetski) od kralja Ferdinanda 1554. godine. Vidljiv je raniji grb obitelji Ernušt

Izvori
------

1. ↑  Odluka o grbu Grada Čakovca, Službeni glasnik Grada Čakovca, br. 9/2009
2. ↑  Grb Čakovca, FAME
3. ↑  Statut Grada Čakovca, 09.07.2009, Službeni glasnik Grada Čakovca, br. 9/2009
**Khemisset** (arapski: الخميسات‎, berberski: *Lexmisat*) je grad od 131,542 stanovnika na sjeveru Maroka u Regiji Rabat-Salé-Kénitra.

Grad je administrativni centar vlastite provincije.

Geografske karakteristike
-------------------------

Khemisset leži udaljen 63 km istočno od Rabata.

Historija
---------

Historija Khemisseta povezana je sa berberskim plemenski savezom Zemuri, koji su se u taj kraj doselili u drugoj polovici 19. vijeka u potrazi za boljim pašnjacima sa planina Srednjeg Atlasa. 
Njihovo naselje izraslo je u grad u vrijeme Francuskog protektorata u Maroku. 

Danas je Khemisset administrativno-trgovački centar stočarsko-poljoprivrednog kraja.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Morocco, Kingdom of Morocco*" (engleski). City population. Pristupljeno 18. 06. 2020.
2. 1 2 3  „*Ville de Khemisset (Maroc)*" (francuski). Orientalement. Arhivirano iz originala na datum 2020-06-22. Pristupljeno 18.6. 2020.

Vanjske veze
------------

***Khemisset*** na Wikimedijinoj ostavi

* *La ville de Khemisset* (`fr`)
|  |
| --- |
| **Khenemetneferhedjet-Weret  na hijeroglifima** |
|  |

**Khenemetneferhedjet I Weret** je bila staroegipatska kraljica iz XII dinastije, supruga faraona Senusreta II i majka Senusreta III.

Pretpostavlja se da je ista ličnost koja se spominje kao kćer Amenemhata I na pečatu (danas čuvanom u New Yorku). To znači da je bila sestra vlastitog supruga. Ona i Nofret II su identificirani kao jedne od sviju supruga Senusreta II; druge ostale supruge su Khenemet i Itaweret. Sve su bile njegove sestre. Njeno ime je također titula za kraljice *khenemetneferhedjet* što znači "sjedinjena s bijelom krunom". Njeno dodatno ime *Weret* znači "velika" ili "starija" i vjerojatno je korištena kako bi ju je razlikovalo od istoimenih ličnosti. Spominje se na pečatu nađenom u Kahunu (danas smještenom u Tonbridgeu), papirusu iz Kahuna (danas čuvanom u Berlinu), statui (danas čuvanoj u Britanskom muzeju) i piramindalnom kompleksu njenog sina. Vjerojatno je sahranjena u kompleksu piramida u Kahunu koji je sagradio njen muž.

Njene titule su bile: *Kraljeva supruga; Kraljeva majka; Gospa dviju zemlaja; Kraljeva kčer* (potonja jedino ako je ista ličnost koja se spominje na pečatu Amenemhata II).

Izvori
------

1. 1 2 3  Dodson, Aidan; Hilton, Dyan (2004). *The Complete Royal Families of Ancient Egypt*. London: Thames & Hudson. ISBN 0-500-05128-3. , p.96

Eksterni linkovi
----------------

* A statue of hers
**Fundži** su jedna od etničkih grupa na jugoistoku Sudana.

Historija
---------

Fundži nisu bili ni Arapi ni Muslimani, a njihova pradomovina nalazila se najvjerovatnije u gornjem toku Plavog Nila u pograničnim krajevima između Etiopije i 
Sudana. 
Za vladavine Amara Dunka osnovali su svoju prijestolnicu Sennar i tokom 16. vijeka borili su se za kontrolu nad regijom Gezira sa arapskim plemenima koja su se naselila kod ušća Bijelog i Plavog Nila. Izgleda da su Fundži i njihov Sultanat utvrdili svoju nadmoć negdje 1607.-
08.

Istovremeno sa njihovom supremacijom u 16. vijeku, širio se i Islam, koji je prvo prihvatila njihova plemenska administracija, iako je zadržala mnoga tradicionalna vjerovanja.

Sredina 17. vijeka bio je zenit Fundža, tad su zavladali i dijelom Kordofana. Vremenom je njihov sultanat sve više stagnirao i gubio teritorije.

Teritorij gdje danas žive Fundži, proteže se s obje strane Plavog Nila, sve do etiopske granice na jugu, a prema zapadu do Dinka na Bijelom Nilu. 
U doba kad su Fundži bili moćni, njihov teritorij obuhvaćao je dijelove Etiopije i krajeve zapadno od Bijelog Nila.

Izvori
------

1. 1 2 3  „*The Funj*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 8.09.2020.
2. 1 2  „*Sennar Sultanate*" (engleski). Janakesho. Pristupljeno 8.09.2020.

Vanjske veze
------------

* *Funj people* (`en`)
| Osobni podaci |
| --- |
| IME | Hakor |
| ALTERNATIVNA IMENA | Achoris |
| KRATAK OPIS |  |
| DATUM ROĐENJA | {{{Datum rođenja}}} |
| MJESTO ROĐENJA | Drevni Egipat |
| VRIJEME SMRTI |  |
| MJESTO SMRTI | Drevni Egipat |

**Hakor**, **Ahoris** ili **Akoris**, bio je egipatski faraon koji je vladao od 393. pne. do 380. pne. Na vlast je došao kao uzurpator, svrgnuvši svog prethodnika Psamuta i lažno se predstavivši kao unuk Neferita I, osnivača 29. dinastije. Njegova 13-godišnja vladavina je karakteristična po velikoj građevinskoj aktivnosti, kao i nastojanjima da restaurira spomenike svojih prethodnika.

Glavni cilj Hakorove vanjske politike je bilo očuvanje nezavisnosti Egipta od Perzijskog Carstva. Zbog toga je godine 390. pne. sklopio savez sa Atenom i Evagorom, kraljem Salamine na Cipru. To je potaklo Perzijance da okončaju svoje sudjelovanje u korintskom ratu te ponovno sklope savez sa Spartom. Hakor je potom, uz pomoć atenskog vojskovođe Habrije od 385. do 382. pne. uspio odbiti perzijske pokušaje da osvoje Egipat.

Hakora je naslijedio sin Neferit II.

Izvori
------

1. ↑  Clayton, p.203
2. ↑  Clayton, p.203

* Tertullian, *Codices* 176

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi:**Psamut** | **Faraon Egipta** | Slijedi:**Neferit II** |

***Hakor*** na Wikimedijinoj ostavi
Ledenjak Boulder 2003. sa prikazom podnožja ledenjaka iz 1985. (crvena linija)
Ledenjak Easton 2003. na južnim padinama planine Baker, sa prikazom podnožja ledenjaka iz 1985. (crna linija)
**Ledenjak Boulder** je smješten na južnim padinama planine Baker, koji je stratovulkan, blizu obale Tihog oceana, u saveznoj državi Washington. 

Između 1850. i 1950. ledenjak se povukao oko 2 650 metara. Nakon 1953. počeo se oporavljati, zbog nešto hladnije klime, oko 743 metra. Između 1987. i 2005. ledenjak se opet povukao oko 450 metara.

Ledenjak Boulder je vrlo popularna alpinistička staza. Prvo penjanje je započelo 1891.

Izvori
------

1. ↑   Arhivirano 1999-10-13 na Wayback Machine-u "North Cascade Glacier Climate Project"

Literatura
----------

* A. Post, Richardson, W.V. Tangborn, and F.L. Rosselot: "Inventory of glaciers in the North Cascades, Washington" 1971.
* M. Pelto, C. Hedlund: "Terminus behavior and response time of North Cascade glaciers, Washington, U.S.A." 2001.
* Beckey Fred: "Cascade Alpine Guide: Climbing and High Routes : Rainy Pass to Fraser River" 1995.
Ledenjak Jostedalsbreen.
Topljenje ledenjak Jostedalsbreen.
**Ledenjak Jostedalsbreen** je najveći ledenjak u Norveškoj, ali ujedno i najveći ledenjak u kontinentalnoj Europi. Smješten je sjeverno od područja Bergen i Sognefjord, u norveškom okrugu Sogn og Fjordane. Ledenjak Jostedalsbreen se nalazi u općinama Luster, Balestrand, Jølster i Stryn. Najviši vrh je u području Lodalskåpa, s nadmorskom visinom od 2 083 metra, dok je najviša točka samog ledenjaka Høgste Breakulen s nadmorskom visinom od 1 957 metara. Dijelovi ledenjaka se granaju u doline (oko 50 grana), kao na primjer Bøyabreen (u mjestu Fjærland) i Nigardsbreen, koji se nalaze na nadmorskoj visini od oko 300 metara. Ukupna površina ledenjaka je 487 km2. Najdeblji dio ledenjaka je 600 metara. Duljina ledenjaka je oko 60 kilometara i pokriva polovinu nacionalnog parka Jostedalsbreen, koji je osnovan 1991. 

Ledenjak se održava zbog velike količine oborina snijega u tom području, a ne zbog hladnih temperatura. To znači da ledenjak ima veliki iznos topljenja leda u svom podnožju. 2006. je jedna grana ledenjaka (Briksdalsbreen) izgubila 50 metara leda u visini, za samo par mjeseci. Nedavna mjerenja su pokazala da se ledenjak povukao 146 metara u području Briksdalsbreena, što ukazuje na povećano topljenje ledenjaka zbog globalnog zatopljenja. Muzej ledenjaka Fjærland organizira posjete ledenjaku različitih duljina I stupnja težine.

Izvori
------

1. ↑   James F. Luhr: "Illustrated Encyclopedia of the Earth", publisher = Dorling Kindersley, 2003.
**Millstätter** je jezero u Koruškoj, u Okrugu Spittal an der Drau.

Karakteristike
--------------

Jezero leži na nadmorskoj visini od 588 metra, ima površinu od 13,3 km², dugo je 12 a široko do 0,6 km i duboko 140 metra. Ono je drugo po veličini jezero u Koruškoj, nakon Wörtherseea, vrlo čiste vode pa ga ljeti posjećuje puno turista.

Millstätter je protočno jezero koje dobija vode iz potoka *Riegerbach* sa istoka, vode mu otječu potokom *Seebach* koji otječe u rijeku Lieser.

Bazen jezera formirao je glečer za ledenog doba, sjeverno od jezera steru se planine Milšteterskih Alpi visoke do 2091 metara.
Najveća naselja leže duž sjeverne obale jezera to su Seeboden (618 m), Millstatt 
(611 m) i Dellach; a duž južne obale nema većih naselja.

Sjeveroistočno od jezera leži grad Radenthein.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  „*Millstätter See*" (engleski). Austria-Forum. Pristupljeno 29. 02. 2016.

Vanjske veze
------------

***Millstätter*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Millstätter See* (`en`)
**Jaime I od Aragona** zvan **Osvajač** (Montpellier, 2. februar 1208. - Valencia, 27. jul 1276.) bio je od 1213. do smrti kralj
Aragona.

Njegovu vladavinu obilježilo je neprestano ratovanje sa Maurima, od kojih je gotovo svake godine osvajao komad po komad teritorije - zato je i nazvan *el Conquistador* (osvajač).

Biografija
----------

Jaime je imao samo pet godina, kad mu je otac Pedro II poginuo u Katarskom krstaškom ratu, u kom je i sam Jaime zarobljen. Oslobođen je u aprilu 1214. Brigu o njegovom odgoju preuzeli su Templari. a o vladavini njegov ujak Sancho of Roussillona koji je bio njegov regent do 1218.

Jaime je bio neumorni ratnik - 1235. oteo je Maurima Baleare, a 1238. Valenciju. Pored tog što je bio uspješan ratnik, bio je vrsni političar - 1258. sklopio ugovor u Corbeilu sa francuskim kraljem Louisom IX. Po klauzulama tog ugovora Francuska odrekla pretenzija na Kataloniju, a Aragon na Languedoc. 
Za njegove vladavine sastavljena su i izdana staleška prava (Fueros de Aragón) i pomorski zakonik (Llibre del consolat del mar).

Ženidbom svog sina prijestolonasljednika za Costanzu kćer sicilijanskog kralja Manfreda, osigurao je utjecaj Kraljevine Aragon na Južnu Italiju i Mediteran.
Uz sve to bio je vrlo učen za svoje doba, pa je bio mecena kulture i umjetnosti, a napisao je i kroniku svoje vladavine na vkatalonskom- *Llibre dels fets*.

Izvori
------

1. 1 2 3 4  „*James I*" (engleski). Encyclopaedia Britannica. Pristupljeno 4.7. 2018.
2. 1 2 3 4 5  „*Jakov I. Osvajač*" (hrvatski). Hrvatska enciklopedija. Pristupljeno 4. 07. 2018.

Vanjske veze
------------

***Jaime I od Aragona*** na Wikimedijinoj ostavi

* *James I* (`en`)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodnik: | **Aragonski kralj (1213. - 1276.)** | Nasljednik: |
| **Pedro II** | **Pedro III** |


|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **osobi** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |
Jezik **ladin** (ladin: *ladin*) je romanski jezik iz grupe retoromanskog jezika. To je maternji jezik za oko 30.000 ljudi na severoistoku Italije u regionu planina Dolomita. To je jedan od najmanjih jezika Evrope po broju govornika. 

Ovaj jezik ne treba mešati sa jezikom ladino (jezik španskih jevreja).

Teritorija
----------

Region u kome se govori jezik ladin je podeljen između više administrativnih jedinica. Planinske doline doprinose izolaciji i očuvanju jezika, ali jedna od posledica je dijalekatska iscepkanost. 

Jezik ladin se govori:

* u provinciji Trentino-Južni Tirol: oblast Bolcana, Val Gardene, Val Badije, Val di Fase
* u provinciji Veneto: oblast Beluno, Kortina d'Ampeco

U nekim opštinama jezik ladin se koristi u školstvu i administraciji.

Primer
------

Ovo je tekst molitve Oče naš na jednom od dijalekata jezika ladin (dijalekt Val Gardene). 

*Pere nost, che t'ies en ciel,* 
l sibe santificà ti inuem,  
 
l vënie ti rëni,  
 
sibe fata ti ulentà,  
 
coche en ciel enscì en tiera.

Zanimljivost
------------

Poznate ličnosti koje govore jezik ladin su skijašica Izolda Kostner i kompozitor Đorđo Moroder.

Spoljašnje veze
---------------

***Ladinski jezik*** na Wikimedijinoj ostavi

* Novosti o jeziku ladin
* Biro za planiranje jezika ladin Arhivirano 2007-08-08 na Wayback Machine-u
***I Love You Phillip Morris*** je komedija/drama iz 2009. godine zasnovana na životu prevaranta koji je nekoliko puta bežao iz zatvora, Stevena Jay Russella. Dok je boravio u zatvoru, Russell se zaljubljuje u Phillipa Morrisa, sa kojim započinje vezu. Nakon Morrisovog izlaska na slobodu, Russell beži četiri puta iz zatvora, kako bi bio sa Morrisom. Film je nastao na osnovu romana *I Love You Phillip Morris: A True Story of Life, Love, and Prison Breaks* pisca Steva McVickera.

Radnja
------

Russel (Jim Carrey) se nalazi na samrti i priseća se događaja iz života koji su ga doveli do situacije u kojoj se nalazi. Prisećanje počinje iz ranog detinjstva, kada mu roditelji saopštavaju da je usvojen. Zatim se prikazuje kako je srećno oženjeni policajac, koji svira orgulje u crkvi, moli se svake večeri sa svojom ženom (Leslie Mann) i provodi svoje slobodno vreme u potrazi za svojom biološkom majkom. Međutim, nakon teške saobraćajne nesreće Russell napušta svoju ženu i dete i rešava da živi svoj pravi identitet. Seli se u Miami, nalazi momka (Rodrigo Santoro) i počinje da živi na visokoj nozi. Ubrzo shvata da je luksuzan život skup i počinje da se bavi prevarama kako bi ga mogao priuštiti. Kada je konačno uhvaćen u prevarama, Russell odlazi u zatvor gde sreće Phillipa Morrisa (Ewan McGregor) i momentalno se zaljubljuje u njega. Od tog trenutka počinje ljubavna priča iskomplikovana preprekama zatvorskog života i Russellovim prevarama. Nakon niza prevara pomoću kojih napušta zatvor (nekoliko puta) i pokušava da obezbedi normalan (luksuzan) život za Phillipa i sebe, vrhunac je njegovo simuliranje AIDS-a i falsifikovanje sopstvene umrlice.

Produkcija
----------

Nakon teškoća da se pronađe distributer za SAD, verovatno zbog jakog gej seksualnog sadržaja, film je ponovo montiran.

Prikazivanje
------------

Film je počeo sa prikazivanjem u Evropi i Tajvanu između februara i aprila, 2010.

Kritike
-------

Damon Wise je za *The Times* dao četiri od pet zvezdica dajući pohvale za Carreyevu glumu. Xan Brooks za *The Guardian* je takođe napisao pozitivnu kritiku, opisujući film kao "brz, duhovit i prilično smeo."

Vanjske veze
------------

* Službena stranica
* *I Love You, Phillip Morris* na IMDb-u (`en`)
* *I Love You, Phillip Morris* na Rotten Tomatoes-u (`en`)
* Philip Morris, volim te Arhivirano 2016-03-04 na Wayback Machine-u na *kamo.hr*
**Gamla Uppsala** (dosl. Stara Uppsala) je naziv nekadašnje parohije koja je 1948. imala 2141 stanovnika. Danas je to ime arhološkog lokaliteta na kom se pretpostavlja da ima između 2000 i 3000 tumulusa.

Geografija
----------

Gamla Uppsala leži u Grofoviji Uppsala, na periferiji grada Uppsale.

Historija
---------

Arheološki nalazi pokazuju da je Gamla Uppsala kao naselje postojala još od neolita, svoj vrhunac je imalo za srednjeg vijeka, a napušteno je 1252. nakon požara. Lokalitet se iskopa još od 17. vijeka, a veća iskapanja izvršena su 1840, 1870, 1990. i 2010. godine. Gamla Uppsala je u nordijskoj mitologiji bila mjesto povezano sa kultom boga plodnosti Freya, pa su se tu pokapani svevski kraljevi Aun, Adil i Egil. U njihovu čast žrtvovani su ljudi i životinje.

Izvori
------

1. ↑  „*Gamla Uppsalas*" (švedski). Upplandia. Pristupljeno 4. 8. 2015.
2. ↑  „*Gamla Uppsala – större än sina myter*" (švedski). Arkeologi Gamla Uppsala. Arhivirano iz originala na datum 2015-07-16. Pristupljeno 5. 8. 2015.

Vanjske veze
------------

***Gamla Uppsala*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Arkeologi i Gamla Uppsala* Arhivirano 2015-10-19 na Wayback Machine-u (`sv`)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 240520623

 |
**Jajak** (lat. *Ichthyococcus ovatus*) riba je iz porodice Phosichthyidae. Ova mala riba naraste do 5,5 cm duljine i nije pretjerano poznat stanovnik našeg mora. Živi na otvorenom moru, na većim dubinama, i do 2500 metara, iako se pretežno nalazi na dubinama između 200 i 500 m. Ovalnog je tijela, smeđkasto-žute boje, sa srebrenkastim bokovima. Korjeni peraja su tamni, skoro crni. Usta su mala sa mikroskopskim zubima. Kao i velik broj stanovnika dubokog mora i jajak ima fotofore, koje se kod njega nalaze na donjem dijelu bokova. Hrani se zooplanktonom.

Rasprostranjenost
-----------------

Jajak živi diljem svijeta, prisutan je u svim oceanima, na području toplijeg mora, osim sjevernog Pacifika. Tako ga se može pronači na zemljiopisnim širinama između 46°N - 20°S. Osim oceana i njihovih rubnih mora, prisutan je i u Mediteranu.

Izvori
------

1. ↑  (`en`) Lightfish (fishbase.org)

Vanjske veze
------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Jajak** |
|  | Wikivrste imaju podatke o: **Jajak** |