**Dugi otok** (talijanski: *Isola Lunga* ili *Isola Grossa*) je otok u Jadranskom moru u Hrvatskoj, koji administrativno podpada pod Zadarsku županiju.

Geografske karakteristike
-------------------------

Dugi otok je najveći otok zadarskog arhipelaga, koji je 2011. imao 1641 stanovnika.

Otok ima površinu od 113,3 km², a dužina njegove obale iznosi 182,1 km.

Izdužen je nekih 43 km u smjeru sjeverozapad-jugoistok, a širok do 4,6 km. On je dio otočnog niza, u kom sjevernije od njega leži Molat, a južnije Kornat. Zapadno se prostire pučina Jadranskoga mora, a 
istočno brojni otoci (Sestrunj, Iž, Rava, Zverinac, Ugljan, Pašman, Žut).

Građen je uglavnom od donjokrednih vapnenaca i dolomita.

Najviša točka je brdo Vela Straža visoko 337 metara u sredini otoka, tu se nalaze i brojne spilje, Strašna peć, Kozja peć, Veli Badanj, Crvene rupe, Pećina.

Dugi otok je vrlo razveden, naročito duž istočne obale, koja je uglavnom niska. Tu se nižu brojne pješčane uvale i plaže kao *Sakarun*. 
Najveće uvale na sjeverozapadu su Solišćica i Pantera, a na jugoistoku Telašćica (park prirode, jedna od najvećih jadranskih prirodnih luka).

Duž zapadne obale okrenute pučini, nižu se klifovi, među njima i Grpašćak, najviši na Jadranu sa svojih 166 m. Uz obalu leže brojni otočići; Bršćak, Golac, Katina, Krknata, Lagnići, Luški, Magarčić, Mežanj, Mrtovnjak, Mali i Veli Planatak, Utra... Između vapnenčkih brežuljaka leže kraška polja; Arnjevo, 

Dugo, Krajnje, Slotino, Stivanje, Srednje i uvale. zimi su neka polja, zbog dugotrajnih kiša, poplavljena. 
Dugi otok nema izvora ni vodotokova, ali ima slano jezero - Mir (površine 0,23 km²; duboko 5,8 m) koje leži na jugu. Po vapnenčkom tlu centralnog i zapadnog dijela otoka raste makija i šuma, ali je jug čisti kamenjar.

Stanovnici se bave ratarstvom (žito, povrće), ovčarstvom, maslinarstvom, vinogradarstvom, ribarstvom i turizmom a dio njih radi u tvornici ribljih konzervi u Saliju.

Najveće naselje, administrativni centar i jedina općina na otoku je Sali od 746 stanovnika. Ostala naselja na otoku su: Božava (112 st.), Brbinj (76 st.), Dragove (35 st.), Luka (121 st.), Savar (45 st.), Soline (39 st.), Veli Rat (58 st.), Verunić (43 st.), Žman (194 st.) i Zaglav (172 st.).

Osim Salia, sva ostala naselja se sastoje od dva dijela, starijeg u unutrašnjosti i novog uz luku.

Historija
---------

Dugi otok je bio naseljen već od prahistorije, za iskapanja u spilji Vlakno 2011. pronađeni su ostaci ljudskog kostura, čija je starost procijenjena na 11 000 godina (mezolitik).

Po otoku ima arheoloških nalaza iz paleolita, neolita, kao i ostataka gradine iz ranoga željeznog doba. Iz rimskih vremena ima ostataka Ville rusticae u Maloj Proversi i građevina u Stivanjem polju i Brbinju. 
Iz ranog srednjeg vijeka ima ostataka ranokršćanskih i predromaničkih crkvica u Školju kraj Brbinja, u Savaru (sv. Pelegrin) i u Telašćice (sv. Ivan i sv. Viktor).

Za srednjeg vijeka otok je bio pod vlašću zadarske komune, i feud benediktinskog samostana sv. Krševana, koji ga je davao u zakup zadarskoj aristokraciji.
Srednjovjekovne crkve u Božavi (1385), Suvčenu (1378), Zaglav (1445–52) i Saliju (1465) dokazuju da su tad postojala i ta naselja.

Od početka 15. vijeka Dugi otok je pod vlašću Mletačke Republike, tad počinje intenzivnije naseljavanje otoka izbjeglicama koje su bježale pred Turcima.

Tokom 17. vijeka otok su u par navrata orobili ulcinjski gusari.
Za Drugog svjetskog rata Dugi otok je anektiran od Kraljevine Italije, zbog partizanskog otpora je talijanska vojska u maju 1943. spalila sela Savar i Poljane, koja su nakon rata obnovljena.

Ime
---

Otok je prvi put dokumentiran u 10. vijeku pod imenom - **Pizuh** u kronici bizantskog cara Konstantina Porfirogeneta De administrando imperio.
U 11. vijeku navodi se pod imenom *Insula Tilagus*.
U srednjovjekovnim dokumentima spominje se pod latinskim imenima; *Insula Magna*, *Insula Tilago* i *Insula Maior*. Tek od početka 15. vijeka počinje se nazivati *Isola Lunga* ili *Dugi otok*.

Transport
---------

Otok je povezan dnevnim trajektnim linijama sa Zadrom (Zadar-Zaglav, Zadar–Brbinj).

Izvori
------

1. 1 2 3  „*Coastline length and aeras of island...*" (engleski). Geoadria. Pristupljeno 14. 05. 2017.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18  „*Dugi otok*" (hrvatski). Hrvatska enciklopedija. Pristupljeno 14. 05. 2017.
3. 1 2 3 4  „*Povijest i arheologija*" (hrvatski). Dugi otok. Arhivirano iz originala na datum 2017-05-20. Pristupljeno 14. 05. 2017.

Vanjske veze
------------

***Dugi otok*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Dugi otok* ()
* *Dugi otok na karti Jadrana* ()

| * p
* r
* u
Naseljeni otoci u Hrvatskoj |
| --- |
| 
Biševo • 
Brač • 
Cres • 
Čiovo • 
Drvenik Mali • 
Drvenik Veli • 
Dugi otok • 
Hvar • 
Ilovik • 
Ist • 
Iž • 
Kaprije • 
Koločep • 
Kornat • 
Korčula • 
Krapanj • 
Krk • 
Lastovo • 
Lopud • 
Lošinj • 
Male Srakane • 
Mljet • 
Molat • 
Murter • 
Olib • 
Ošljak • 
Pag • 
Pašman • 
Premuda • 
Prvić • 
Rab • 
Rava • 
Rivanj • 
Sestrunj • 
Silba • 
Susak • 
Šipan • 
Šolta • 
Ugljan • 
Unije • 
Vele Srakane • 
Vir • 
Vis • 
Vrgada • 
Zlarin • 
Zverinac • 
Žirje
 |