Saborna crkva Svete Trojice u Kraljevu
**Saborna crkva Svete Trojice u Kraljevu** je glavni i najveći pravoslavni hram u Kraljevu. Saborna crkva u Kraljevu je središnja crkva Žičke eparhije Srpske pravoslavne crkve.

Istorijat
---------

U gornjem delu Karanovca (stari naziv Kraljeva), varoši zvanoj "Stara Čaršija", u kome su živeli Srbi, bila je u tursko doba mala drvena pravoslavna crkva od debelih dasaka i greda. Tu je boravio knez Miloš. Na mestu gde je knez Miloš noćio, sanjao je da ima crkva i da se u njoj molio bogu da mu pomogne da bi pobedio Turke i oslobodio narod srpski turskog ropstva. Kada se probudio, setio se sna i rekao "ako bog da, te uspem da pobedim Turke, na ovome mestu podići ću crkvu u znak zahvalnosti Bogu". Zaista, on je i ispunio obećanje i 1824. godine započeo izgradnju crkve, koju je posvetio Svetoj Trojici. Kada je knez Miloš počeo da zida crkvu, naredio je da sa stara crkva-brvnara premesti u portu nove crkve i da se u njoj služi dok se ne sazida nova crkva, što je i učinjeno.

Knez Miloš, kada je zidao crkvu, nije je sazidao u sadašnjoj veličini. On je podigao oltar i srednji deo crkve. Zadnji deo crkve, priprata i toranj podignuti su 1839. godine. Pri podizanju crkve knez Miloš je priložio dva zvona, a treće je priložio knez Aleksandar Karađorđević. Sva tri zvona za vreme Prvog svetskog rata od 1914-1918. godine skinuli su Nemci i odneli, kao i cink pleh sa krova.

Crkva u Karanovcu - Kraljevu bila je episkopijska od 1859. godine. Do te godine sedište episkopa i konzistorije bilo je u Čačku. No, kada je episkop Janićije Nešković - Janja bio premešten iz Šapca u Čačak, on se malo boravio u Čačku već je više sedeo u Karanovcu, jer je opravljao manastir Žiču, što docnije uticalo da episkop tu trajno boravi.

Maja 1984. počela je restauracija ikonostasa ove crkve. Obnova je trajala više meseci, a radovi su sa uspehom izvedeni. Crkva dobija veliku ikonu Svete Trojice, kao i još nekoliko drugih ikona. 24. maja 1991. završena je elektrifikacija zvona, što je umnogome olakšalo njegovu upotrebu.

U toku leta 1998. godine urađena je velika popravka Crkve Svete Trojice od temelja do krova.

Izvori
------

* Arhivirano 2013-06-13 na Wayback Machine-u

Spoljašnje veze
---------------

* Zvanična stranica Eparhije žičke[*mrtav link*]

| * p
* r
* u
 Saborni hramovi Srpske pravoslavne crkve |
| --- |
| Podignuti u 18. veku | **Temišvar** (1745—1748)  •  **Sremski Karlovci** (1758—1762)  •  **Sentandreja** (1756—1763)  •  **Pakrac** (1743—1768)  •  **Vršac** (1728—1785)  •  **Dalj** (1799) |  |
| Podignuti u 19. veku | **Karlovac** (1785—1803, 2001—2007)  •  **Požarevac** (1819—1823)  •  **Šibenik** (1810—1827)  •  **Šabac** (1826—1831)  •  **Zaječar** (1834)  •  **Kraljevo** (1824—1839)  •  **Beograd** (1837—1845)  •  **Novi Sad** (1851)  •  **Vranje** (1858—1860)  •  **Zagreb** (1866)  •  **Niš** (1856—1872)  •  **Mostar** (1863—1873)  •  **Sarajevo** (1859—1874)  •  **Nikšić** (1875—1880)  •  **Kragujevac** (1869—1884)  •  **Prizren** (1856—1887)  •  **Bosanski Petrovac** (1890) |
| Podignuti u 20. veku | **Kruševac** (1885—1904)  •  **Banja Luka** (1925—1929, 1993—2004)  •  **Nova Gračanica** (1977—1984)  •  **Podgorica** (1993-1999)  •  **Toronto** (1986—2000) |
| Podignuti u 21. veku | **Valjevo** (1992—)  •  **Zvornik** (2011—) |