recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kurošio** često i **Japanska struja** (jap - *Crna struja*) je topla morska struja u zapadnom delu Tihog okeana. Ona je nastavak Pacifičke severnoekvatorske struje koja skreće prema severu i između Tajvana i južnih ostrva arhipelaga Rjukju ulazi u Istočnokinesko more. Temperatura vode koju struja nosi je oko 20° i vrlo je visoka za ovo područje, a salinitet joj je oko 34,5 promila. Prosečni protok struje je 25.000.000 ³ u sekundi.

Kad na putu prema severu struja stigne do obala ostrva Kjušu, leti jedan krak odlazi prema zapadu i kao Ćušima struja prelazi prema severoistoku Korejski moreuz i nastavlja teći paralelno sa Honšuom, najvećim japanskim ostrvom. Ovaj relativno slab i nestalan ogranak ima protok od oko 2 miliona ³ u sekundi. Glavni deo Kurošimo struje prolazi između istočne obale Japana i Luzona (Filipini), a u području od oko 35° SGŠ susreće Ojašio struju koja dolazi sa severa. Tu se sudaraju i zajedno skreću prema istoku čineći tako Severnopacifičku struju. Područje gdje se ove struje susreću je bogato ribom. Zapadno od Havajskih ostrva struja gubi veliki deo svoje energije i kao divovski vrtlog se nešto južnije spaja sa Pacifičkom severnoekvatorskom strujom i tako zatvara krug. 

Ogranci prvobitne struje nastavljaju teći dalje prema istoku i dele se na Aljasku i Kalifornijsku struju.
Kurošio struja podložna je sezonskom kolebanju. Najsnažnija je u prolećnim mesecima kad dostiže protok od oko 30.000.000 ³ u sekundi. U kasno leto i jesen struja slabi (oko 19.000.000 ³ u sekundi). Kurošio ima za Japan slične klimatske efekte kao Golfska struja za Evropu. Od južnih vrhova japanskih ostrva, uticaj struje se oseća sve do područja oko Tokija.Evropljanima je struja poznata od oko 1650. godine, što se vidi iz karte Bernarda Varenijusa. 
Od okolne vode kroz koju protiče razlikuje se crnom bojom po čemu je i dobila ime na japanskom „Kurošio" što znači *crna struja*.

Vidi još
--------

* Aljaska struja
* Kalifornijska struja

Eksterni linkovi
----------------

* Šematski prikaz važnijih morskih struja

| * p
* r
* u
Morske struje u Pacifiku |
| --- |
| **Tople** | 
Severnoekvatorijalna struja **•** Mindanao struja **•** Kurošio struja **•** Severnopacifička spojna struja **•** Južnoekvatorijalna struja **•** Ekvatorijalna povratna struja **•** Istočnoaustralijska struja **•** Indonežanska struja |
| **Hladne** | 
Ojašio struja **•** Kamčatska struja **•** Aljaska struja **•** Struja zapadnih vetrova **•** Humboltova struja **•** Kalifornijska struja **•** Aleutska struja |
**Gaj Celije Kald** (*Gaius Coelius Caldus* ili *Gaius Caelius Caldus* bio je rimski političar s kraja 2. i početka 1. vijeka pne.

Godine 107. pne. izabran je za tribuna i donio zakon koji je uredio postupak u sudskim procesima za veleizdaju..

Godine 94. pne. je izabran za konzula zajedno s Lucijem Domicijem Ahenobarbom.

Za vrijeme Sulinog drugog građanskog rata je bezu uspjeha pokušao pomoći Gaju Mariju Mlađem tako što je pokušao spriječiti Pompeja da se spoji sa Sulinom vojskom. Lik mu se nalazi na nekoliko srebrnih kovanica kasne Republike.

Izvori
------

1. ↑  Postoje dvije varijante: William Smith. Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I, p. 532 Arhivirano 2009-11-16 na Wayback Machine-u
2. ↑  „William Smith. Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I, p. 561". Arhivirano iz originala na datum 2011-06-06. Pristupljeno 2010-05-23.
3. ↑

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Lucius Licinius Crassus i Quintus Mucius Scaevola Pontifex**  |  **Konzul Rimske Republike** *with Lucius Domitius Ahenobarbus* 94. pne. | Slijedi: **Gaius Valerius Flaccus i Marcus Herennius**  |
Kostur
**Kuna bjelica** (lat. *Martes foina*) je zvijer iz porodice kuna (Mustelidae). Živi u skoro svim zemljama u kojima i kuna zlatica, a brojnija je u krškim predjelima, nego u kontinentalnom dijelu. U visokim planinama preko ljeta boravi u najvišim predjelima, a zimi se spušta u podnožje.

Nešto je manja od zlatice, noge su joj razmjerno kraće i niže. Dlaka krzna je kraća i nešto svjetlije boje, a mrlja na prsima – po kojoj je dobila ime – bijele je boje. Podgrlac je uvijek manji nego kod zlatice. Tabani i jagodice prstiju su goli.

Vrlo se često nastanjuje u blizini ljudskih naselja, koja zlatica uvijek izbjegava. Voli osamljene gospodarske zgrade, hrpe granja i kamenja i slično. Penje se po drveću, ali ni približno tako vješto kao zlatica.

Po običajima i načinu života u mnogome je slična zlatici. Jednako je okretna i srčana, vješto se penje i skače, dobro pliva i uspješno se provlači kroz najuže pukotine.

Hrani se istim malim kralježnjacima koji su ponekad i dvostruko veći od nje same, često se zadržava u blizini ljudskih naselja, pa će se nahraniti i domaćim životinjama, uglavnom peradi i kunićima. 

Bjelica se pari u srpnju i kolovozu, ima jedno leglo godišnje. Mlade nalazimo od travnja do svibnja. Ženka nosi 247-280 dana, jer je i kod bjelice razvijena embriotenija. Koti 3-5, iznimno 7 mladih. Ženka ima 4 sise. Mladi ostaju 34-38 dana slijepi, sišu 6-8 tjedana. Spolno su zreli u dobi između 15-39 mjeseci. Životni vijek bjelice je 10-12 godina.

Vanjske veze
------------

* Prirodopis Online: porodica kuna Arhivirano 2013-11-27 na Wayback Machine-u
* Magda Sindičić & Dragana Kos: »Istraživanje genske raznolikosti kune bjelice«, u: Lovački vjesnik, 10/2011. str. 14-15.

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se članak na temu: **Kuna bjelica** |
|  | Wikivrste imaju podatke o: **Kuni bjelici** |
Ovo je članak o софтверском производу.  Za ostala značenja, v. LED (disambiguation).

**LEd** (раније **LaTeX Editor**) је TeX и LaTeX софтвер за уређивање који ради под Microsoft Windows. Он је бесплатан производ.

Системски захтеви
-----------------

LEd ради на Windows® 95/98/Me/NT4/2000/XP/2003 оперативним системима. Могућности LEd-а се разликују у зависности од оперативног система који се користи, на пример Visual Styles из Windows® XP. LEd, међутим, ради са готово потпуном функционалношћу и на Windows® 95.

Препоручена конфигурација система је:

1. 333 MHz процесор,
2. 64 MB RAM,
3. 4 MB простора на диску за стандардно издање + простор за пројекте (просторно окружење зависи од исправности правописа),
4. Windows® 2000/XP/2003 оперативни систем.

Компактибилне TeX дистрибуције
------------------------------

LEd се може користити са било којом TeX дистрибуцијом, али његова потпуна функционалност је доступна са дистрибуцијом на бази TeX Live или MiKTeX. LEd је тестиран да ради исправно са:

1. TeXLive 6,
2. TeXLive 7,
3. TeXLive 2003,
4. TeXLive 2004,
5. TeXLive 2005,
6. MiKTeX 2.4,
7. MiKTeX 2.5.

Такође видети
-------------

* Поређење TeX уређивача

Спољашње везе
-------------

* Званичан веб-сајт

| * p
* r
* u
TeX editori |
| --- |
| Otvorenog koda | 
* AUCTEX
* GNU TeXmacs
* Gummi
* Kile
* LaTeXila
* LyX
* MeWa
* Overleaf
* ShareLaTeX
* TeXShop
* TeXnicCenter
* Texmaker
* TeXstudio
* TeXworks

 |  |
| Besplatni softver | 
* LaTeX-Editor (LEd)
* proTeXt
* WinShell

 |
| Maloprodaja | 
* Scientific WorkPlace
* WinEdt

 |
**Gaj Julije Cezar** (lat. *Gaius Iulius Caesar*, 20. pne. - 4. n.e.), poznatiji kao **Gaj Julije Cezar Vipsanijan** (*Gaius Iulius Caesar Vipsanianus*) bio je rimski aristokrat i velikodostojnik iz vremena ranog Carstva, poznat kao unuk prvog cara Augusta. Bio je sin Marka Agripe i Julije, Augustove kćeri, a brat mu je bio Lucije Cezar. Pri rođenju je imao ime **Gaj Julije Vipsanijan** (*Gaius Iulius Vipsanianus*), koje je poslije očeve smrti i usvajanja od strane Augusta promijenjeno u **Gaj Julije Cezar**.

Mladi Gaj je još kao adolescent uživao ogromnu popularnost te je rimska javnost očekivala da će upravo on postati Augustovim nasljednikom. Poginuo je u Armeniji prilikom jedne čarke, dvije godine nakon svog brata Lucija. Te su pogibije otvorile put da novi nasljednici postanu Tiberije i Postum Agripa.

Izvori
------



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **Cossus Cornelius Lentulus i Lucius Calpurnius Piso**  |  **Konzul Rimskog Carstva zajedno sa Lucijem Emilijem Paulom** 1 | Slijedi: **Publius Vinicius i Publius Alfenus Varus**  |

Vanjske veze
------------

***Gaj Cezar*** na Wikimedijinoj ostavi
**Johnny Kidd** (23. decembar 1935 - 7. oktobar 1966) bio je britanski rock and roll pjevač i kantautor, poznat kao frontmen rock benda *Johnny Kidd & the Pirates*. Rodio se pod imenom Frederick Albert Heath i s njim otpočeo karijeru, ispočetka svirajući u vlastitoj skiffle grupi i komponirajući niz pjesama, od kojih se *Please Don't Touch* 1959. sljedeće godine postati veliki hit. Još veći hit je postala Shakin' All Over, koja se smatra jednom od prvih "autentičnih" britanskih rock and roll pjesama; nakon nje je ime benda promijenio u the Pirates (Pirati), te u skladu s njim, počeo nastupati s "piratskim" povezom preko oka. Uspjeh te pjesme se, međutim, nije ponovio; njegove napore da promjena postave benda ponovno dođe na vrh je prekinuo automobilski sudar u kome je poginuo. U istoj nesreći je ozlijeđen basist The Piratesa Nick Simper, koji će kasnije postati član originalne postave *Deep Purplea*.

Izvori
------

Eksterni linkovi
----------------

* Johnny Kidd (pjevač) na Find a Grave
Rafael: Galateja, detalj, 1511.
**Galateja** (grč. **Γαλατεια**, *Galateia* = mliječno bijela) u grčkoj mitologiji ime je dviju djevojaka - nimfe Galateje i oživjelog kipa.

Polifem nalazi Galateju i Akida

Galateja - nimfa
----------------

Galateja je bila morska nimfa Nereida (kći morskog boga Nereja) u koju se zaljubio sicilski kiklop Polifem, sin boga Posejdona. No, ona je bila zaljubljena u sicilskoga mladića Akisa (Akisa). Ljubomorni ga je Polifem ubio gromadom u bijesu, a Galateja je njegovu krv pretvorila u istoimenu rijeku u Siciliji.

Druga inačica priče govori da je Polifem na njih poslao krdo konja od čijeg se topota tresla zemlja i uzburkalo more. Prestravljeni Akid i Galateja bacili su se u more i pretvorili u ribe da bi otišli na sigurno. Da se ne bi izgubili, povezali su se dugom plavom trakom. Vidjevši njihovu neizmjernu ljubav, bogovi su se sažalili i pretvorili ih u zviježđe na nebu - Ribe.

Galateja - kip
--------------

Kao što joj i ime govori, Galateja je bila i mliječno bijeli kip od bjelokosti koji je napravio Pigmalion na Cipru koji je oživjela Afrodita. Galateja je Pigmalionu rodila Pafa (Paphos) koji je osnovao istoimeni grad čija je zaštitnica bila Afrodita.

Literatura
----------

***Galateja (mitologija)*** na Wikimedijinoj ostavi

* Heziod: *Teogonija*
* Ovidije: *Metamorfoze*
* Junije Palmotić: *Ači i Galateja*
**Hijasint Kloze** (*Hyacinthe Eléonore Klosé*) (11. oktobar 1808. na Krfu, Grčka - 29. avgusta 1880. u Parizu) bio je francuski klarinetista, profesor na Konzervatorijumu u Parizu i kompozitor.

Školovanje i rad
----------------

Učio je u Parizu kod Frederika Bera (*Frédéric Berr*), kojeg je nasledio kao profesor na tamošnjem konzervatorijumu. Bio je vrstan pedagog. Na Pariskom konzervatorijumu imao je mnogo zapaženih učenika. Tu je radio punih 29 godina, od 1839. do 1868.

Svirao je drugi klarinet u Italijanskom pozorištu (*Théâtre Italien*), do Frederika Bera početkom 1836, zatim do Ivana Milera (*Ivan Miller*) nakon Berove smrti, 1838. Konačno postaje solo-klarinetista kada je Ivan Miler napustio pozorište, 1841.

Značaj i dela
-------------

Kloze je poznat po svom unapređenju dizajna klarineta, koristeći načela utvrđena od strane Teobalda Bema (*Theobald Boehm*) u svom inovatorskom radu na mehanizmu klapni na flauti. Od 1839 do 1843, on je zatražio pomoć od jednog tehničara za pravljenje instrumenata Lui Ogist Bifea od Bife Krampona (*Buffet Crampon*) - poznatog proizvođača drvenih duvačkih instrumenata u Francuskoj i dan-danas, da konstruiše - ono što je danas klarinetistima poznato kao - Bemov mehanizam klarneta. Tako je Kloze, prenevši Bemov sistem poklopaca na klarinet, usavršio mehanizam klarineta.

Pored kraćih dela za klarinet, komponovao je i nekoliko koračnica za duvački orkestar. Napisao je tri udžbenika za saksofon i udžbenik za klarinet 1844. (*Grande méthode pour la clarinette à anneaux mobiles*. Novo izdanje je bilo 1942; na engleskom 1874. i 1906).

Izvori
------

1. ↑  „Poznati proizvođač drvenih duvačkih instrumenata u Francuskoj: Bife Krampon (*Buffet Crampon*)". Arhivirano iz originala na datum 2012-01-30. Pristupljeno 2014-07-23.
2. ↑  Raspored tonova na klarinetu *Bemovog* (Francuskog) *sistema*
3. ↑  Postanak i razvoj klarineta
4. ↑  Klozeov *Metod za klarinet*

Vidi još
--------

* Prstoredi tonova na klarinetu
* Šalmaj
* Klarinetista

Literatura
----------

* Eberst, Anton: *Klarinet i klarinetisti*, Forum, Novi Sad, 1963.
* Lazić, Radivoj: *Učim klarinet* 1 - 4, Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Beograd, 1998.
* Brun, Bruno: *Škola za klarinet* 1. i 2. sveska, Prosveta, Beograd, 1956.

Spoljašnje veze
---------------

* Besplatne note autora *H. Klozea*


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portal Biografija***  |

* Sve o klarinetu Arhivirano 2013-12-07 na Wayback Machine-u
* Klarinetista
**Luoyang** (pojednostavljeni kineski: ; tradicionalni kineski: ; pinyin: Luòyáng) je grad na razini prefekture u Henanu, zapadnoj provinciji Narodne Republike Kine. Graniči se s provincijskim središtem Zhengzhou na istoku, Pingdingshanom na jugoistoku, Nanyangom na jugu, Sanmenxiaom na zapadu, Jiyuanom na sjeveru i Jiaozuom na sjeveroistoku.

Smješten na centralnoj ravnici Kine, jednom od kolijevki kineske civilizacije, Luoyang je bio jedan od Četiri velike drevne prijestolnice Kine. Neka od starih imena grada su: *Dongdu* (kin. ) - istočna prestonica, *Ćidžing* (kin. ) - zapadna prestonica. Bio je glavni grad Kine pod sledećim dinastijama: istočni Džou (771. pne. do 256 p. n. e), istočni Han (25-220), kraljevina Vei (220-265), zapadni Jin (265-316) i severni Vei (494-534). 

Ulaz u Hram belog konja
Grad je poznat po brojnim kulturnoistorijski spomenicima, zbog kojih je od 2000. na listi Svetske baštine. Prvi budistički hram u Kini „Baima ši" (ili „hram belog konja") ovde je 68. godine podigao car Mingdi (dinastija Han). 
Pećine Longmen, na 12 kilometara južno od Luojanga, sadrže 2800 natpisa, 43 pagode i preko 100.000 budističkih crteža i slika. 

Luojang je danas centar poljoprivredne regije sa razvijenom prehrambenom i mašinskom industrijom.

Cvet simbol Luojanga je božur.

Gradovi pobratimi
-----------------

* Japan Okajama, od 6.4. 1981.
* Francuska Tours, od 6.4. 1981.
* Južna Koreja Buyeo, Južna Koreja, od 13.8. 1996.
* Sjedinjene Američke Države La Crosse, Wisconsin
* Bugarska Plovdiv, Bugarska

Vanjske veze
------------

***Luoyang*** na Wikimedijinoj ostavi

* Government website of Luoyang Arhivirano 2019-07-14 na Wayback Machine-u (in Simplified Chinese)
* 洛阳信息港 (in Simplified Chinese)
* Longmen Grottoes 龙门石窟 Arhivirano 2016-11-08 na Wayback Machine-u (in English and Simplified Chinese)

Koordinate: 34°39′N, 112°26′E
Fajs
**Fajs** (mađ. *Fajsz, Fali, Falicsi*, (? – ?), je bio četvrti veliki knez Mađara i ujedno paganski mađarski vladar i naslednik u dinastiji Arpadovaca, sin Jutaša *Jutas*, koji je vladao u periodu oko 950. godine

Biografija
----------

Fajs je bio sin Jutoša *(Jutocsa ili Jutas)*, trećeg Arpadovog sina i on je vladao mađarskim plemenima oko 950. godine u vreme Vizantijskog cara Konstantina VII.

O Fajsovoj vladavini Konstantin VII u svom delu *Upravljanje carstvom* *(De administrando imperio)* u poglavlju pod brojem četrdeset, *O kabarskoj i turskoj naciji*, beleži:

„*Zna se da je Arpad, Veliki turski vezir, imao četiri sina, prvi je Tarhoš* (Tarkatzú/Tarkacsu/Tarhos)*, drugi Jelek* (Jelekh/Jelek/Üllő)*, treći Jutaš* (Jutotza/Jutocsa/Jutas) *i četvrti Zolta* (Solt/Zsolt/Zoltán)
*Zna se da je Arpadovog prvog sina Tarhoša, naslednik Tevel* (Tebelét/Tevel)*, drugog sina Jeleka, naslednik Ezelek* ()*, trećeg sina Jutoša, naslednik Fajs* (Falitzi/Falicsi)*, **a to je onaj koji sada vlada** i četvrtog sina Zolta, naslednik Takšonj* (Takszit/Taksony)*."*
U Fajsovo vreme plemenska konfederacija je bila stihijska i većina mađarskih plemena je svaka za sebe donosila odluke. Predpostavlja se da je kraj njegove vladavine bio označen Bitkom kod Augsburga gde su združene snage Istočne Francuske i Bohemije porazile Mađare. Naslijedio ga je Takšonj sin Zolte koji je bio vladar Mađara prije njega.

Izvori
------

1. ↑  :*De Administrando Imperio* .
2. ↑  *Chronicon Pictum* (Mađarska ilustrovana hronika) napisana krajem 14. veka;
3. ↑  Konstantin VII Porfirogenit: *De administrando imperio*.
4. ↑  U ovoj bici je poginuo i Konrad Crveni, koji se borio na strani Otona I protiv Mađara.

Izvori
------

* Pauler Gyula és Szilágyi Sándor (szerk.): *A magyar honfoglalás kútfői* Magyar Tudományos Akadémia, Bp. 1900
* Kristó Gyula: *Falicsi* In: Kristó Gyula – Makk Ferenc: *Az Árpádok – fejedelmek és királyok* Szukits Könyvkiadó, Szeged, 2003- ISBN 963-9278-48-3
* Györffy György: *István király és műve* Gondolat Kiadó, Bp. 1977- ISBN 963-280-360-4
* Dümmerth Dezső: *Az Árpádok nyomában* Panoráma Kiadó, Bp. 1987- ISBN 963-243-343-2
* Kristó Gyula: *Szent István király* Vince Kiadó, 2001- ISBN 963-9323-21-7
* Kristó Gyula – Makk Ferenc: *A kilencedik és a tizedik század története* Pannonica Kiadó, 2001 ISBN 963-9252-38-7

Референце
---------
Mitska država **Hwan-guk** (환국, 桓國) je prva država Koreje opisana u Hwandan-gogiju, a kojom je vladao Hwanin. 

Sastojala se od dvanaest manjih država, Biri-guk(비리국, 卑離國), Yangun-guk(양운국, 養雲國), Gumak-hanguk(구막한국, 寇莫汗國), Guda-Cheonguk(구다천국, 句茶川國), Irun-guk(일운국, 一群國), Wooroo-guk(우루국, 虞婁國) or Pila-guk(필라국, 畢那國), Gaekhyung-hanguk(객현한국, 客賢汗國), Gumo-aekguk(구모액국, 句牟額國), Maeguyeo-guk(매구여국, 賣句餘國) ili Jikgu-daguk(직구다국, 稷臼多國), Sanab-aguk(사납아국, 斯納阿國), Sunbi-guk(선비국, 鮮裨國) ili Siwi-guk(시위국, 豕韋國) ili Tongo-saguk(통고사국, 通古斯國) i Sumil-yiguk(수밀이국, 須密爾國).

Prema Hwandan-gogiju, njome je vladalo sedam careva kroz 3301 godina. Zbog njihove duge vladavcine (čiji je prosjek 471,6 godina po vladaru), za ovu državu se smatra da nije u domeni historije.

Nakon njenog uništenja, naslijedio ju je Baedalguk.

Hwan-in u Hwandan-gogiju
------------------------

* 1. Hwan-in : Ahpakyung (안파견, 安巴堅) 7197. pne. - ?)
* 2. Hwan-in : Hyukseo (혁서, 赫胥)
* 3. : Gosiri (고시리)
* 4. : Joowooyang (주우양)
* 5. : Seokjeim (석제임)
* 6. : Goo-eulli (구을리)
* 7. : Jiwiri (지위리)

Izvori
------

* Mit o osnivanju Koreje
* Budoji
* Hwandan-gogi
Coin of Hiero II of Syracuse
Nadgrobnik spomenika Hijerona II od Sirakuze
**Hijeron II** (? - 215. pne.) je bio kralj Sirakuze u periodu od 270. pne. do 215. pne. Tokom njegove duge vladavine se na Siciliji odigrao prvi punski rat, u kome je Hijeron igrao važnu ulogu i tokom koga je Sirakuza stupila u čvrst savez sa Rimom, stekavši veliki prosperitet i postavši važno kulturno i naučno središte antičkog svijeta.

Hijeron je bio nezakoniti sin Hijerokla, sirakuškog plemića koji je tvrdio da potiče od znamenitog tiranina Gelona. Za vrijeme Pirovog pohoda na Siciliju 277 - 276. pne. je bio u Pirovoj vojsci, postavši, usprkos mladosti, jednim od njegovih generala. Kada se Pir povukao sa Sicilije, Hijeron je zbog svoje reputacije, izabran za komandanta vojske. Svoju je političku poziciju ojačao oženivši se za kći Leptina, jednog od najuticajnijih građana. 

U međuvremenu je Sirakuza ušla u sukob s Mamertincima koji su držali Mesanu. Hijeron je krenuo u pohod na njih i porazio ih, a u osvajanju grada ga je zaustavila kartaginska diplomatska intervencija. Usprkos toga, impresionirani građani su ga 270. pne. imenovali kraljem.

Kada je godine 264. pne. pokrenuo novi pohod na Mamertince, oni su u pomoć pozvali Rimljane. To je dovelo do nove, ovaj put vojne, kartaginske intervencije, odnosno početka prvog punskog rata. Hijeron se zajedno s kartaginskim vojskovođom Hanonom suprotstavio konzulu Apiju Klaudiju Kaudeksu; rezultat bitke je bio neodlučan, ali se Hijeron povukao među zidine Sirakuze. Tamo su ga Rimljani opsjeli, ali je s njima 263. pne. sklopio separatni mir. Rimljani su mu, u zamjenu za savezništvo, priznali vlast nad jugoistokom Sicilije.

Hijeron je nakon tog vremena bio rimski saveznik, pomagajući logistički njihove pohode po Siciliji i drugdje po Mediteranu. Izgradio je i snažnu flotu, a Sirakuza je prosperirala. U njoj je pod njegovom vlašću djelovao slavni naučnik Arhimed, za čiji je račun sagradio niz opsadnih sprava. Također je djelovao i slavni pjesnik Teokrit, koji je napisao niz pjesama u počast Hijerona.

Izvori
------



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Prethodi:****pod vlašću Pira Epirskog**  | **Tiranin Sirakuze**275. pne.– 215. pne. | **Slijedi:****Hijeronim** |


***Hijeron II od Sirakuze*** na Wikimedijinoj ostavi
**Hijeronim** (latinski: , cca. 230. pne. - 215. pne.) bio je sirakuški princ, a potom kralj i tiranin u doba drugog punskog rata. Godine 216. pne. je naslijedio svog djeda Hijerona II, čija je dugogodišnja vladavina, uz čvrst savez sa Rimska Republika|Rimom, Sirakuzi donijela prosperitet. Hijeronim je u trenutku stupanja na prijestolje imao 15 godina.

Njegov djed je već prije bio zabrinut zbog dječakovog lošeg karaktera i sklonosti poročnom životu, te je odredio da prije Hijeronimove punoljetnosti državom u njegovo ime upravlja 15 skrbnika. Među tim skrbnicima su bila i dva tetka - Andranodor i Zoip - koji su nakon bitke kod Kane postali uvjereni da će Rim izgubiti drugi punski rat te da Sirakuza mora napustiti svog dugogodišnjeg saveznika i prijeći na stranu pobjednička Kartagine. Dva tetka su prvo nagovorila kralja da raspusti skrbnike i zavlada sam, ali su sami stekli ključni uticaj na državnu politiku te uklonili Trazona, jedinog savjetnika koji se zalagao za očuvanje saveza s Rimom.

Hijeronim je pod Andranadorovim vodstvom poslao izaslanike u Hanibalov štab u Italiji, istovremeno tretirajući izaslanike Apija Klaudija, rimskog pretora na Siciliji, s krajnjim prezirom. Nakon što su Hanibalovi izaslanici primljeni u Sirakuzi s najvišim počastima, Hijeronim je poslao svoje izaslanike u Kartaginu da pregovaraju o savezu, odnosno ulasku u rat protiv Rima. Ispočetka je od Kartaginjana tražio samo pola Sicilije, a potom, ohrabren tokom pregovora, i cijeli otok. Kartaginjani su, pak, pristali na sve njegove uvjete te je Hijeronim okupio vojsku od 15.000 ljudi. Prije početka neprijateljstava ga je u gradu Leontiniju presrela grupa zavjerenika na čelu s Dinomenom te izbola noževima prije nego što su stigli reagirati njegovi tjelohranitelji. Hijeronima je na prijestolju naslijedio Andranodor.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Prethodi:****Hijeron II** | **Tiranin Sirakuze**216. pne.– 215. pne. | **Slijedi:****Adranodor** |
Julianne Moore i Jeff Bridges, zvijezde kultne komedije *Veliki Lebowski*
**Kultni film**, poznat i kao **kultni klasik**, odnosi se na film koji je stekao kultnu reputaciju zbog svoje izvanredne neobičnosti u odnosu na ustaljenu matricu i pravila konvencionalne kinematografije. Kultni filmovi su poznati po obožavateljima, stvaranju supkulture koja ih gleda nekoliko puta, citira dijaloge, likove ili scene te sudjelovanje publike. Širi pojam odnosi se na veće filmske produkcije - osobito one koje nisu bile komercijalne u kinima - ali koje su s vremenom ostale zapažene zbog neobičnih tema, stilova ili priča, dok uži pojam ograničava kultni film samo na one filmove koji su iznimno opskurni ili vrše prekoračenje na prethodno neistražen teritorij u svijetu filma. Filmski kritičari i sineasti imaju poteškoće točnog utvrđivanja pojma, pošto je to često subjektivan pojam. Prvi put se taj naziv pojavio u 1970-ima kako bi se opisali 'underground', ponoćni ili nezavisni filmovi koji su dali oduška publici i prikazali razne potisnute teme.

Prečesta upotreba ovog termina dovelo je do kontroverzi, jer filmski čistunci smatraju da se to ne smije korisiti kako bi se opisao svaki film koji nije nimalo neobičan ili nekonvencionalan; drugi optužuju Hollywood da namjerno umjetno stvara "kultne filmove" kako bi pojačao marketinšku taktiku, iako su priče istih odveć proračunate i tematski bezazlene. U moderno doba pojavio se i termin "instant kult klasik". 

Često se događa da neki filmovi tijekom premijere ne prođu dobro na blagajnama - *The Rocky Horror Picture Show*, *Harold i Maude*, *Veliki Lebowski*, *Nosferatu*, *Faster, Pussycat! Kill! Kill!*, *The Thing*, *The Princess Bride* - te tek kasnije steknu kultni status i razumijevanje publike, iako to nije pravilo, te ima i dosta primjera kada kultni filmovi postignu instant uspjeh i priznanja - *Pulp Fiction*, *Clerks*, *The Matrix*, *The Blues Brothers*, *Brazil*, *Easy Rider*, *Rushmore*, *Monty Python's Life of Brian*, *Spirited Away* i dr.

Na prostoru bivše Jugoslavije, neki poznatiji kultni filmovi su većinom iz žanra komedije - *Ko to tamo peva*, *Maratonci trče počasni krug*, *Balkanski špijun* - ili vrlo rijetkog SF-a i/li fantastike - *Izbavitelj*, *Gosti iz galaksije*, *The Show Must Go On* i drugi.

Eksterni linkovi
----------------

* Najbolji kultni filmovi prema Rotten Tomatoes
* Definicija kultnog filma na Filmsite
National Gallery of Art
**Umjetnička galerija** je prostor u kojem su izložena umjetnička djela. Pod pojmom umjetničko djelo ovdje podrazumijevamo djela likovne umjetnosti. U galerijama se obično izlažu slike ali i skulpture, fotografije, ilustracije, instalacije i djela primijenjene umjetnosti. 
Uz svoju primarnu svrhu izlaganja umjetničkih djela, u galerijama se često održavaju i kulturni događaji poput muzičkih koncerata (uglavnom se izvode djela klasične muzike) i književnih večeri.

### Vrste galerija

Galerije mogu biti javne a te su najčešće u muzejima koji tim putem izlažu određene zbirke iz sopstvene kolekcije ili iz kolekcija drugih muzeja, privatnih zbirki i sl. Pristup javnim galerijama je slobodan ili uz plaćanje simbolične naknade.

Privatne galerije su komercijalne prirode jer služe u svrhu prodaje umjetnina. I privatne galerije mogu izlagati djela iz zbirki u tuđem vlasništvu.

### Galerije u muzejima

Prostori u muzejima u kojima su izložena umjetnička djela često se također nazivaju galerije, i u njima pojedine prostorije mogu biti posvećene svaka određenoj vrsti umjetnosti; npr. "Srednjovjekovna umjetnost na tlu Bosne i Hercegovine, "Ilirska umjetnost na Balkanu" i sl.

### *Online* galerije

Sa pojavom interneta, mnogi umjetnici i umjetničke galerije pokrenuli su *online* umjetničke galerije. Internet je omogućio popularizaciju i uvid u umjetnička djela svim ljudima na svijetu.

### Djela likovne umjetnosti koja se ne prikazuju u galerijama

Kustosi nerijetko odlučuju da radove na osjetljivim materijalima poput papira, znači, crteže, grafike, knjige sa posebno vrijednim ilustracijama-iluminacijama (npr. Hvalov zbornik, najbogatije iluminirani bosanski rukopis) ne izlažu na stalnim postavkama kako se ne bi oštetili. Ovakva djela se čuvaju u posebnim prostorijama. 

Murali obično ostaju tamo gdje su naslikani mada je znatan broj prenešen u muzeje. Neke druge umjetničke forme također ostaju locirane van galerije a u galerijama ih možemo vidjeti na fotografijama. 

Slično umjetničkim galerijama postoje i parkovi ili vrtovi sa skulpturama izloženim na otvorenom prostoru i često se takve postavke mogu vidjeti na festivalima kulture i umjetnosti.

Arhitektura
-----------

U kasnom 20. vijeku staromodni suhoparni izgled umjetničkih galerija postepeno se mijenjao u arhitektonski smjele moderne *hramove* umjetnosti. Primjeri su: Muzej Guggenheim (u New Yorku, S.A.D. i Bilbau, Španija) te San Francisco Museum of Modern Art (Muzej moderne umjetnosti). Neki kritičari su stanovišta da galerije ove vrste ne služe uvijek svojoj svrsi, odnosno da njihova dramatična unutrašnjost odvlači pažnju od izloženih predmeta. 

***Galerija*** na Wikimedijinoj ostavi
**Šarića kuća (Galerija Branka Šotre)** nalazi se u gradskoj čaršiji, u centru Stoca, Bosna i Hercegovina. Iz natpisa uklesanog u ploču iznad ulaznih vrata Šarića kuće (Galerija Branka Šotre) vidljivo je da je sagrađena (1734/1735) godine. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Ovu odluku komisija je donijela na sjednici održanoj 6. do 12. maja 2003. godine, u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović (predsjedavajuća), Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo i Tina Wik. 

Šarići spadaju među najstarije i najznamenitije muslimanske porodice u Hercegovini i Stocu. U prvoj polovini XVIII stoljeća Šarići sagradili su vrijedne zadužbine i bili prvi kapetani stolačke kapetanije. Jedan od najznačajnijih pripadnika ove porodice je bio Ismail-kapetan koji je jedno vrijeme bio vojvoda u Ljubinju i kasnije stolački kapetan od 1731. do 1761. godine. On je u Stocu sagradio džamiju, sibjan-mekteb, čatrnju i više dućana. Posebno je značajna kuća Ismail-kapetana Šarića u kojoj je on do smrti živio.

U oktobru 1961. godine Izvršno vijeće Narodne republike Bosne i Hercegovine donijelo je Odluku o Umjetničkoj galeriji u Sarajevu kojom Galerija dobija zaduženje «organizovanja i održavanja stalnih ekspozitura u većim mjestima Bosne i Hercegovine». Prva ekspozitura Galerije osnovana je u Stocu 28. jula 1963. godine, u rodnom gradu Branka Šotre. Galerija je nosila njegovo ime, a smještena je u prostor Šarića kuće. Šotrine grafike (ukupno 92), koje je on krajem pedesetih godina poklonio Umjetničkoj galeriji u Sarajevu, činile su stalnu postavku. Pored Šotrinih grafika, Galerija je posjedovala i jedanaest dijela različitih umjetnika.

Šarića kuća je zapaljena i uništena 26. jula 1993. godine, a izložena djela su izuzeta, od strane «ratnih vlasti». Nakon toga na njemu nisu vršeni nikakvi radovi konsolidacije i zaštite. Sačuvani su samo kameni zidovi do početka krovne konstrukcije koji propadaju. Od navedena 92 Šotrina grafička otiska, po saznanjima Galerije likovnih umjetnosti Bosne i Hercegovine, grafike zavedene pod rednim brojevima od 1 do 12 više ne postoje, odnosno postojao je samo jedan grafički otisak. Galerija likovnih umjetnosti Bosne i Hercegovine za grafike od rednog broja 13 do 92 posjeduje još jedan ili više otisaka.

Literatura
----------

* Amra Hadžimuhamedović - Mogući pristupi obnovi historijskih gradskih područja u Bosni i Hercegovini s posebnim osvrtom na Stolac, Naslijeđe i identitet, Sarajevo, 1997.

Vanjski linkovi
---------------

* Časopis **Most**, Vojislav Vujanović - Traganje za izvornom inspiracijom
* Umjetnička galerija BiH
**Generalni guverner Australije** (službeni naziv: *Governor-General of the Commonwealth of Australia*) je, prema autralskom Ustavu, predstavnik australskog monarha na teritoriju Australije. Generalni guverner je predsjednik Saveznog izvršnog vijeća, zapovjednik Australskih obrambenih snaga kao i vicekraljevski predstavnik u teritoriju glavnog grada. Funkcije generalnog guvernera uključuju imenovanje ambasadora, ministara i sudaca, davanje kraljevskog pristanka na zakone, izdavanje odluka o izborima i davanje državnih počasti. Iako Ustav Australije generalnom guverneru daje široke ovlasti, sukladno praksi Westminsterskog sustava, rijetko se kada događa da generalni guverner djeluje izvan savjetodavnog okvira što ga postavi Premijer ili neki od ministara, odnosno Parlament. Osim službenih, generalni guverner ima i cijeli niz ceremonijalnih ovlasti. 

Aktualni guverner, od 1. srpnja 2019. je general David Hurley. 

| * p
* r
* u
Generalni guverneri Australije |
| --- |
|  | 
* Hopetoun
* Tennyson
* Northcote
* Dudley
* Denman
* Munro Ferguson
* Forster
* Stonehaven
* Isaacs
* Gowrie
* Gloucester
* McKell
* Slim
* Dunrossil
* De L'Isle
* Casey
* Hasluck
* Kerr
* Cowen
* Stephen
* Hayden
* Deane
* Hollingworth
* Jeffery
* Bryce
* Cosgrove
* Hurley

 |  |
**Поновљени низови** (репетитивне секвенце) представљају делове ДНК у геному еукариота који се више пута понављају, односно има их у више копија. Поред њих геном еукариота садржи и јединствене низове нуклеотида (јединствена ДНК )који се налазе само у једној копији на којима се врши транскрипција и-РНК.

Код човека ови низови сачињавају око 50% генома. Врло често се називају *генетичким отпадом* (енгл. *junk DNA*) пошто не садрже упутство за синтезу протеина. Назив је поприлично неоправдан јер они садрже драгоцене податке о:

* еволуцији хуманог генома;
* популационој генетици;
* грађи хромозома.

Врсте поновљених низова
-----------------------

Поновљени низови се могу поделити на:

* високопоновљиве низове и
* умерено поновљиви низови.

### Високопоновљиви низови (сателитске ДНК)

Сателитске ДНК се јављају у врело великом броју копија у геному, више од 105. Обухватају понављање истих или различитих низова нуклеотида дужине од 5-300 нуклеотида. У хуманом геному се налазе у региону центромера хромозома. За сателитске ДНК се сматра да се не транскрибују.

Улоге сателитских ДНК још увек нису довољно познате мада се према неким подацима сматра да :

* омогућавају спаривање хомологих хромозома у профази мејозе I
* одржавају структуру хромозома;
* учествују у настанку нових биолошких врста (мишљења научника у вези ове улоге су подељена).

Врло слични сателитској ДНК јесу и тзв. **тандемски поновци променљивог броја** или VNTR гени (od engl. variable number of tandem repeat) који представљају основу тестирања познатог као генетички отисци прстију.

### Умерено поновљиви низови (интермедијарни низови)

Интермедијарни низови нукелотида ДНК се јављају у 10 - 105 копија у геному. За разлику од сателитских ДНК које се не транскрибују, ови низови се могу транскрибовати у р-РНК, т-РНК и и-РНК за хистоне. 

У ове низове нуклеотида убрајају се:

* фамилије гена (мултигенске фамилије) које се састоје од два или више гена који су настали дупликацијом предачког гена; добро проучене фамилије гена које броје мање чланова су фамилије α и β хемоглобина; у генским фамилијама се поред активних могу наћи и неактивни гени названи псеудогени;
* тандемски поновљени гени груписани су у скупове који се узастопно понављају; пример су гени за хистоне који се у геному сисара налазе у 10 - 20 копија за сваки од пет постојећих хистона; у сваком скупу се налази по један ген за сваки од хистона: H1, H2A, H2B, H3 i H4;
* мобилни генетички елементи који мењају своје место у геному па се називају *скочи-гени*

Спољашње везе
-------------

* Function of Repetitive DNA
* MeSH *DNA+Repetitious+Region*
*Ovo je članak o kulturi. Za kulturnu teoriju, vidi kulturna teorija rizika.*
**Kulturna teorija** je grana antropologije, semiotike i drugih srodnih društvenih znanstvenih disciplina (npr. sociologije) koja pokušava definirati heuristički koncept kulture u operacionalnim i/ili znanstvenim pojmovima. U 19. stoljeću "kultura" se koristila za označavanje širokog područja ljudskih aktivnosti, dok se drugi koristili kao sinonim za "civilizaciju". U 20. stoljeću antropolozi su započeli teoretizirati o kulturi kao objektu znanstvene analize. Neki su koristili ovaj pojam za razlikovanje adaptivnih strategija ljudi od pretežito instinktivnih adaptivnih strategija životinja, uključujući adaptivne strategije ostalih primata i neljudskih hominida, dok su drugi koristili pojam kulture kako bi označili simboličke reprezentacije i ekspresije ljudskog iskustva bez ikakve izravne adaptivne vrijednosti. Obje grupe shvaćale su kulturu kao neodvojivi i jedinstveni dio ljudske prirode.

Prema mnogim teorijama koje su stekle široku prihvaćenost među antropolozima, kultura prikazuje način na koji ljudi interpretiraju svoju biologiju i svoj okoliš. Prema ovom stajalištu kultura postaje takav integralni dio ljudske egzistencije da *je* ljudski okoliš, a većina se kulturnih promjena može pripisati ljudskoj adaptaciji na povijesne događaje. Štoviše, ako se uzme da je kultura primarni adaptivni mehanizam ljudi i da se zbiva puno brže od ljudske biološke evolucije, na većinu kulturnih promjena može se gledati kao na adaptaciju same kulture.

Iako većina antropologa pokušava definirati kulturu na takav način da ona odvaja ljudska bića od ostalih životinja, mnoge ljudske osobine slične su onima ostalih životinja, posebice osobinama ostalih primata. Primjerice, čimpanze imaju velik mozak, no ljudski mozak je veći. Slično tome, bonobi iskazuju složeno seksualno ponašanje, no ljudska bića iskazuju još složenije obrasce seksualnog ponašanja. Stoga antropolozi često raspravljaju o različitosti ljudskog od životinjskog ponašanja u stupnjevima (kvantitativno) radije nego prema vrsti (kvalitativno), a također moraju pronaći načine razlikovanja kulturnog ponašanja od sociološkog i psihološkog ponašanja.

Vanjske veze
------------

* Article Database Arhivirano 2009-02-02 na Wayback Machine-u o temama ljudske kulture.

Više informacija
----------------

* Kulturologija
* Kulturno ponašanje
* Kulturna industrija
* Kritička teorija
* Teorija dvojnog nasljeđivanja
* Interkulturalni odnosi
* Znanost o popularnoj kulturi
* Strukturalizam
**Generalni guverner Novog Zelanda** (engleski: *Governor-General of New Zealand*; maorski: *Te Kāwana Tianara o Aotearoa*) je službeni predstavnik novozelandskog monarha na teritoriju Novog Zelanda. Generalni guverner je vicekraljevski predstavnik na Novom Zelandu te ga neki smatraju za *de facto* šefa države.

Ustavni akt iz 1986. godine navodi kako je "Generalni guverner, imenovan od strane Suverena, predstavnik Suverena na Novom Zelandu". Iako ne postoji fiksni mandat, generalni guverner u praksi služi petogodišnji mandat. Puni naziv službene titule je **Generalni guverner i vrhovni vojni zapovjednik teritorija Novog Zelanda**.

Uloga i ovlasti generalnog guvernera propisane su pisanim patentima iz 1983. (dopunjeni 2006.) i uključuju:

* Imenovanje ministara i sudaca
* Raspuštanje parlamenta
* Davanje kraljevskog pristanka na zakone
* Izdavanje pismena povodom izbora
* Dodjeljivanje počasti

Sve radnje generalnog guvernera izvršavaju se u ime monarha. Od travnja 2014. godine, godišnja plaća generalnog guvernera iznosi NZ$330,000 bruto.

Izvan svojih ustavnih funkcija, generalni guverner ima i važnu ceremonijalnu funkciju. Generalni guverner putuje diljem zemlje kako bi otvarao konferencije, prisustvovao događajima i komemoracijama. Kada putuje izvan zemlje, generalni guverner se smatra službenim predstavnikom Novog Zelanda i njegovog monarha te u većini slučajeva uživa tretman kao šef države. Prema Ustavnom aktu Niuea iz 1974. generalni guverner je i predstavnih monarha u Niueu. Iako Niue čini sastavni dio Kraljevstva Novi Zeland, njegov status samoupravne države znači da status generalnog guvernera kao kraljevskog predstavnika u Niueu nije identičan onom kao predstavnika cjelokupnog Kraljevstva.

Aktualna generalna guvernerka je Cindy Kiro, koju je kraljica na prijedlog premijera imenovala tokom 2021. godine. Njezina trenutna zamjenica je Dame Helen Winkelmann, ujedno i predsjednica Vrhovnog suda Novog Zelanda. 

Administrativnu potporu generalnom guverneru pruža Ured premijera i vlade.

Vanjske poveznice
-----------------

***Generalni guverner Novog Zelanda*** na Wikimedijinoj ostavi

* Official website of the Governor-General
* History of the Governor-General, NZHistory
* Former Governors-General, the Governor-General website

| * p
* r
* u
Generalni guverneri Novog Zelanda |
| --- |
| Guverneri(1840–1917) | 
* Hobson
* FitzRoy
* Grey
* Gore Browne
* Bowen
* J. Fergusson
* Markiz od Normanbyja
* Robinson
* Hamilton-Gordon
* Jervois
* Earl od Onslowa
* Earl od Glasgowa
* Earl od Ranfurlyja
* Lord Plunket
* Lord Islington
* Earl od Liverpoola

 |  |
| Generalni guverneri(1917–*danas*) | 
* Vikont Jellicoe
* C. Fergusson
* Vikont Bledisloe
* Vikont Galway
* Newall
* Lord Freyberg
* Lord Norrie
* Vikont Cobham
* B. Fergusson
* Porritt
* Blundell
* Holyoake
* Beattie
* Reeves
* Tizard
* Hardie Boys
* Cartwright
* Satyanand
* Mateparae
* Reddy
* Kiro

 |
**Genann** (moderni ispis: **Geanann**), sin Dele (potomka Starna, sina Nemedovog), od Fir Bolga je bio legendarni zajednički veliki kralj Irske zajedno sa svojim bratom Gannom; njih dvojica su naslijedili svog brata Rudraigea. Supruga mu je bila Cnucha.

Kada je Fir Bolg napao Irsku, petero sinova Dele je otok podijelilo među sobom. Genann se iskrcao zajedno sa Rudraigeom kod *Tracht Rudraigea* (zaljev Dundrum, County Down) i uzeo pokrajinu Connacht.

Kada im je brat Rudraige umro, Gann i Genann su postali zajednički veliki kraljevi. Vladali su četir godine dok nisu umrli od kuge, zajedno sa dvije hiljade svojih sljedbenika. Naslijedio ih je Sengann.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodi: **novostvoreno**  |  **Kralj Connachta**  | Slijedi: **Conrac Cas**  |
| Prethodi: **Rudraige**  |  **Veliki kralj Irske(zajedno sa Gannom)** AFM 1931-1927. pne.FFE 1511-1507. pne. | Slijedi: **Sengann**  |

Literatura
----------

* *Lebor Gabála Érenn*
* Annals of the Four Masters
* Seathrún Céitinn's *Foras Feasa ar Érinn*
Havasupai djevojka. Photo: Henry Peabody, ca. 1900.
**Havasupai** (Havasu 'Baaja) je pleme američkih Indijanaca porodice Yuman nastanjeno u uskoj dolini Cataract Canyona u sjeverozapadnoj Arizoni. Prema Mooneyu (1928) Havasupai su 1689. brojali oko 300 duša. -Godine 1880. utemeljen je za njih rezervat i otada žive na njemu. Danas njih oko 600 živi u istom kraju uz rječicu Havasu po kojoj su i dobili ime. Glavno središte im je mjestašce Supai na rezervatu Havasupai (u kojemu ih živi oko 400). Godine 1974. na području rezervata otkriven je uranij. Pleme je pokušalo zaustaviti rudarska iskapanja na svome svetom mjestu Red Butte, što im je vrhovni sud odbio. Indijanci od svega nisu dobili nikakvu korist, pa danas plemenska ekonomija ovisi jedino od turizma.

Ime
---

U značenju "*blue* (or *green*) *water people* "ili ' *People-Of-The-Blue-Green-Waters* ',Ha (znači ' *water* ') vasu ('blue' ili ' *green* ') isto značenje ima i Hualapai ime *Ak'-ba-su'-pai*, što je samo njihova varijanta imena. Drugo poznato, ali rjeđe ime, dali su im Zuñi a glasi *Ka'nína*, *Coconino*, *Cosnino* ili *Kokonino*, odnosi se na njihov običaj sakupljanja piñona, koji su koristili u prehrani, značenje mu je 'piñonojedi' ili 'narod piñonovog-oraha (" *pińon nut people* "). Sufiks –*pai* u jezicima Yuman Indijanaca, kojima pripadaju i Havasupai, označava *narod*. Ovaj -sufiks Javlja se u većine plemena kao što su: Hualapai, Paipai, Yavapai, Tipai, Ipai, etc.

Kultura
-------

Havasupai, vjeruje se, porijeklom su od drevnih Hohokama. Svojevremeno su obitavali i na sjevernom rubu bazena Tonto u središnjoj Arizoni i bijahu u dobrim vezama sa ' Miroljubivima', Hopima. 

Havasupai bijahu poligamisti, a mogli su imati žena koliko god bi bili u stanju da ih izdržavaju. Patrijarhat, što je neobično za američki Jugozapad, također je vladao među njima. Havasupai 19. stoljeća tijekom ljeta bavili su se agrikulturom (kukuruz i grah), da bi se zimi pretvarali u lovce. Dom im bijaše štitnik od granja poznat kao wickiup.

Vanjske poveznice
-----------------

***Havasupai*** na Wikimedijinoj ostavi

* Havasupai Arhivirano 2007-11-14 na Wayback Machine-u
* Supai and the Havasupai Reservation Arhivirano 2006-05-19 na Wayback Machine-u
* Havasupai Tribe Arhivirano 2006-05-26 na Wayback Machine-u
* Havasupai Indian Tribe History
* The Havasupai and the Hualapai Arhivirano 2006-12-05 na Wayback Machine-u
* Havasupai Arhivirano 2007-09-26 na Wayback Machine-u
* Foto galerija
**Kulturna politika Evropske unije** ima za cilj promovirati kulturnu dimenziju evropske integracije kroz odgovarajuće zakonodavstvo i financiranje vlada. Te mjere podržavaju razvoj kulturne aktivnost, obrazovanje ili istraživanja od strane privatnih kompanija, NVO-a i pojedinačne inicijative u EU na polju filma, audiovizualnih umjetnosti, izdavaštva, muzike i zanata. 

Evropska komisija vodi *Kulturni program (2007-2013)*, a EU financira kulturna tijela kao Evropski kulturni mjesec, Medijski program, Omladinski orkestar Evropske unije i program Evropskog glavnog grada kulture. 

EU daje donacije kulturnim projektima (njih 233 godine 2004. godine) te je pokrenula web posvećen Evropi i kulturi, odgovarajući na izričitu želju Evropskog savjeta da Komisija i države-članice "promoviraju umrežavanje kulturnih informacija kako bi omogućili svim građanima pristup evropskom kulturnom sadržaju kroz napredna tehnološka sredstva."

Izvori
------

1. ↑  Schindler, Joerg Michael. „Culture, Politics and Europe: en route to Culture-Related Impact Assessment" (PDF). Arhivirano iz originala na datum 2016-11-18. Pristupljeno 6. I 2013.
2. ↑  „Cultural heritage as a vehicle of cultural identity". philatelism.com. 2007-07-05. Pristupljeno 13. VII 2007.

Vanjske veze
------------

* Language and culture section EurActiv.com
* Europe of cultures 50 years of artistic creation and cultural life from the 27 countries of the European Union with Ina
* EU Culture Portal (archived)
* Euronews - Culture Arhivirano 2009-02-17 na Wayback Machine-u
**Izolda** ili **Iseult** (sa varijacijama *Iseo*, *Yseult*, *Isode*, *Isoude*, *Esyllt*, *Isotta*) je bila kći irskog kralja **Anguisha**, obećana nevjesta kornvalskom Kralju Marku, beznadno zaljubljena u Tristana, nakon što je na putu za kornvalski dvor zajedno s njim popila ljubavni napitak. Kad je čula za Tristanovu smrt, umrla je slomljena srca.

Tristan i Izolda poznati kao veliki ljubavnici iz legende o Kralju Arthuru, samo su starija verzija priče o Lancelotu i Guinevere. Priča o njihovoj tragičnoj ljubavi bila je tema brojnih srednjovjekovnih i novovjekih balada. Srednjovjekovne verzije se ponekad dijele u dvije grane, zvane dvorske i narodske verzije. Primjer prve verzije je ep - *Tristan* anglonormanskog pjesnika Thomasa, napisan u drugoj polovici 12. vijeka. Njegova verzija je utjecala na Gottfrieda von Strassburga, koji je svog Tristana, jednu od velikih srednjovjekovnih romansi napisao u prvoj dekadi 13. vijeka i staronordijsku sagu - *Tristram*, napisanu oko 1226.

Tristanov i Izoldin konflikt između ljubavi i odanosti, jedna je od klasičnih priča zapadne književnosti. Bit te priče je tragična ljubav, prema pogrešnoj osobi - Tristanu nećaku kornvalskog Kralja Marka, kog je ujak poslao u Irsku kako bi mu dopratio nevjestu na vjenčanje.Za vrijeme tog puta, Tristan i Izolda slučajno (zajedno) ispiju ljubavni napitak, kako bi osigurali Izoldinu sreću u budućem braku, pa se zaljublju.

Njeno ime nije irskih korijena, već izvedeno iz keltskog **Adsiltia** (ona u koju se zagledao). Iako se u irskom selu Chapelizod, pored Dublina, tvrdi da ona vuče svoje korijene i ime iz tog mjesta.

Povezano
--------

* Tristan

Izvori
------

1. 1 2 3 4   „*Iseult*" (engleski). The Camelot Project, The University of Rochester. Pristupljeno 15. 09. 2017.
2. ↑   „*Tristan and Isolt*" (engleski). Camelot Project. Pristupljeno 15. 09. 2017.

Vanjske veze
------------

* *Iseult* na portalu The Camelot Project, The University of Rochester (`en`)
* *Tristan and Isolt* na portalu Camelot Project (`en`)

| * p
* r
* u
Legende o Kralju Arthuru |
| --- |
| Ključne osobe | Kralj Arthur • Constantine • Sir Ector • Vojvoda od Cornwalla • Guinevere • Igraine • Izolda • Gospa od jezera • Kralj Lot • Kralj Mark • Merlin • Mordred • Morgana le Fay • Morgause • Uther Pendragon |
| Vitezovi Okruglog stola | Aglovale • Agravain • Bagdemagus • Bedivere • Bors • Breunor • Calogrenant • Caradoc • Dagonet • Dinadan • Gaheris • Galahad • Gareth • Gawain • Geraint • Griflet • Hector de Maris • Kay • Lamorak • Lancelot • Leodegrance • Lionel • Lucan • Maleagant • Marhaus • Palamedes • Pelleas • Pellinore • Percival • Safir • Sagramore • Segwarides • Tor • Tristan • Urien • Ywain • Ywain Kopile • Elyan Bijeli • Sir Ector |
| Predmeti | Excalibur • Sveti gral • Okrugli stol • Opasna stolica |
| Mjesta | Avalon • Brocéliande • Caerleon • Camelot • Corbenic • Cornwall • Logres • Lyonesse • Sarras • Tintagel |