**Otòčac** (dijalektalno *Òtočec*) je grad u Ličko senjskoj županiji u Hrvatskoj. Smjestio se u Gackoj dolini, kroz koju protječe rijeka Gacka.

Geografija
----------

Otočac se nalazi u Gackoj dolini, smještenoj između Velebita i Male Kapele.

Gradu Otočcu pripadaju slijedeća mjesta: Brlog, Kompolje, Drenova Klanac, Brloška Dubrava, Hrvatsko polje (ranije Srpsko polje),

Stanovništvo
------------

Površina Grada Otočca iznosi 565,30 km2 a prema popisu stanovništva iz 2001. godine Otočac broji 10.411 stanovnika, od toga 9.504 Hrvata, 690 Srba i 217 pripadnika drugih nacionalnih manjina. Otočac se kao i ostatak Like već duže suočava sa starenjem i padom broja stanovnika.

Inače, po popisu stanovništva iz 1991. godine, velika prijeratna općina Otočac imala je 24.992 stanovnika, a njihov nacionalni sastav bio je sljedeći:

* Hrvati - 16.355 (65,44%)
* Srbi - 7.781 (31,13%)
* ostali - 856 (3,43%)

Uprava
------

Ustrojstvo tijela uprave Grada Otočca:
Gradsko vijeće, Gradsko poglavarstvo, Gradonačelnik

Historija
---------

Pokrajina Gacka u kojoj se nalazi i grad Otočac, smještena je unutar visoko-planinskog okvira, kojeg sačinjavaju Velebit i Mala Kapela, prema arheološkim nalazima, materijalnim ostacima pojedinih kultura, od starijeg kamenog doba, rimskog doba pa sve do danas bilo je oduvijek naseljeno. 

U prahistorijsko vrijeme na ovim prostorima živjelo je ilirsko pleme Japodi, čija se kultura počinje razvijati u kasno brončano doba u 11. vijeku pne. Iz tog razdoblja sačuvani su tragovi materijalne kulture iz nekropola i nastambi po spiljama u Lešću. Tijekom razdoblja od 7. do 5. vijeka pne. intezivno se razvija život na ovim prostorima. Iz tog vremena sačuvana su utvrđenja japodskih naselja Avendo (Crkvina u Kompolju) i Arupium (Veliki i Mali Vital u Prozoru). 

Godine 33. pne. Japodi gube samostalnost i padaju pod rimsku vlast, što dokazuju dva sačuvana svetišta boga Mitre (kult perzijskog podrijetla iz 2. i 3. stoljeća). Za vrijeme rimske vlasti posebno je razvijen grad Arupium (Prozor), koji se je kao središnje naselje na području današnje Gacke i Like nalazio na važnoj rimskoj cesti koja je vodila prema Grčkoj (Tarstatika-Senia-Arupium-Iadera). 

Na poznatoj Baščanskoj ploči iz 1100. godine, prvi put se spominje ime Otočca, odnosno njegova crkva Sv. Mikule (Nikole) koja je prema darovnici hrvatskog kralja Zvonimira, bila u redovničkoj zajednici sa crkvom Sv. Lucije u Baškoj na Krku. U 13. vijeku župa Gacka se nalazi u vlasništvu krčkih knezova Frankopana, te se u povelji kralja Karla Roberta iz 1300. godine Otočac prvi put spominje kao grad.

Otočac je bio sagrađen na otoku usred rijeke Gacke, a oko njega dalje prostirala se prostrana močvara koja je grad činila gotovo neosvojivim. Bio je opasan jakim zidom, a osnova je imala oblik nepravilnog sedmerokuta, sa šest kula na vanjskom zidu i visokom četverokutnom kulom unutar zidina. Time je stvorena jezgra urbaniteta Otočca koja je sve do 18. vijeka ostala bez značajnih promjena. Vodena mreža Gacke izravno je utjecala na morfologiju naselja i njegov povijesno urbani razvoj sve do današnjeg doba. 

Dozvolom pape Pia II. u Otočcu je 1460. godine utemeljena biskupija kojoj je pripojen čitav kontinentalni kraj senjske biskupije, a 5. ožujka 1460. god. papa je stolnu crkvu Sv. Nikole podigao u rang katedrale Sv. Nikole, dok Otočac dobiva naslov "civitas" (grad – što je bio uvjet za biskupsko sjedište). Biskupija je ukinuta 1535. godine i pripojena Senjskoj.

Pokrajina Gacka bila je poprište mnogih važnih bitaka sa Turcima, a neosvojivost grada i njegova važnost za obranu hrvatskog teritorija postojala je sve značajnija. Otočac je sudjelovao u bitkama protiv Turaka sve do 1701. godine, kada su Gacka i Otočac predani na upravljanje Krajiškoj upravi, da bi 1746. godine od stare otočke kapetanije bila stvorena nova pukovnija, a Otočac postao središtem pukovnije. 

Popuštanjem turskog pritiska dolazi do krupnih promjena u životu Otočca i Gacke, razvija se trgovina, obrtništvo i sve ono što nosi civilni život. Godine 1717. godine u Otočcu je počela sa radom Trivijalna škola. Svojom ispravom od 13. rujna 1746. godine kraljica Marija Terezija dopustila je održavanje tjednog sajma u Otočcu svake srijede, čija se tradicija održala sve do danas, a 1765. godine učinila je Otočac trgovištem dozvolivši da se uredi vojni magistrat. Na planu grada P. Jovanovića iz 1820-tih egzaktno su prikazani svi postojeći elementi topografije, graditeljstva i regulacije prostora. Jasno su vidljive vode rijeke Gacke s otocima i rukavcima, a na sjeveru je naznačeno brdo s tvrđavom "Forticom". Ističe se mreža cesta koje povezuju gradsku utvrdu na otoku s pojedinim grupacijama zgrada i pojedinačnim objektima na obalama. Svi prijelazi preko vode riješeni su mostovima kojih ukupno ima šest. 

U gradu je 1910. godine na dan svetog Save proslavljena 25. godišnjica postojanja *Srpske narodne čitaonice* u Otočcu. Kotorski upravitelj Pavlinić je pokušavao zabraniti proslavu, ali je ona ipak održana. Narodni zastupnik Polovina mu je morao donijeti tekst svoga govora na odobrenje, a dva izaslanika su kontrolisala skup. Zabava je uspjela, a mladi učitelj Stojanović iz Škara je uz gusle pjevao *Smrt majke Jugovića*. 

13. i 14. 6. 1943. u Otočcu održana je osnivačka skupština ZAVNOH-a.

Za vrijeme rata u Hrvatskoj, sredinom 1991. godine područje Otočca se našlo na liniji fronte između hrvatskih i krajinskih snaga koje je podržavala JNA. Grad je ostao u hrvatskim rukama, ali je pretrpio velika oštećenja zbog bombardiranja. 3. 1. 1992. je sklopljeno sarajevsko primirje koje se na području Otočca uglavnom poštovalo. Za Operacije Oluja u augustu 1995. su hrvatske snage preuzele nadzor nad cjelokupnim područjem današnjeg grada.

Gospodarstvo
------------

Krajem 19. stoljeća gradi se kompleks pivovare ispod utvrde Fortica i tako počinje industrijalizacija Otočca. 
Urbani razvoj Otočca, tijekom prve polovice 20-tog stoljeća manifestira se uglavnom daljnjim popunjavanjem povijesno zacrtane urbane matrice grada i izgradnjom pojedinačnih objekata duž tradicionalnih komunikacija, razvija se zadrugarstvo, šumarstvo, zdravstvo, kemijska, drvna i tekstilna industrija, trgovina i ugostiteljstvo.

Slavni ljudi
------------

* Stojan Aralica, akademski slikar
* Borislav Ćurčić, košarkaš reprezentacije Jugoslavije
* Božidar "Boža" Maljković, poznati košarkaški trener
* Vladimir Varićak, profesor analize

Spomenici i znamenitosti
------------------------

Područje Gacke bilo je naseljeno u pretpovijesti. Najstariji lokalitet na području Gacke iz tog razdoblja nalazi se u Pećini u Lešću. Ovaj kraj je zasigurno znamenit po rijeci Gacki, koja je naširoko poznata po bistroći i pastrvi. Na izvoru Gacke nalaze se mlinice koje i danas dočaravaju dio nekadašnjeg života u ovome kraju. Na drugu stranu, prema Velebitu, nalaze se sela Švica s lijepim jezerom i Kuterevo u kojem se nalazi Velebitsko utočište za mlade medvjede. U gradu Otočcu se nalazi zgrada u kojoj je održana osnivačka skupština ZAVNOH-a, u kojoj je sada muzej.

Obrazovanje
-----------

U Otočcu djeluje srednja škola sa programima: opća gimnazija, ekonomist, administrativni tajnik i šumarski tehničar, tokar, strojobravar, automehaničar, prodavač, elektromehaničar i autoelektričar.
U Otočcu djeluje i Upravni odjel Stručnog studija upravnog prava Riječkog sveučilišta.

Kultura
-------

Muzej Gacke Otočac je zavičajni muzej smješten u samom centru grada koji ima bogatu povijesnu i kulturnu tradiciju. 
Kroz zbirku «Otočac kroz povijest» mogu se pratiti događanja na prostoru Gacke od daleke prapovijesti, dolaska Rimljana, nastanka i prvih spominjanja grada, borbi s Turcima, Vojne krajine, I. i II. svjetskog rata, te do razdoblja gospodarskog i kulturnog razvitka grada i stradanja u Domovinskom ratu 1991. godine. 
Arheološkom (Japodskom) zbirkom predstavljen je kroz predmete materijalne kulture - nakit, oružje, oruđe, posuđe - život i rad ilirskog plemena Japoda od sredine kasnog brončanog doba, tj. 10. st. prije Krista pa sve do dolaska Rimljana krajem 1. st. prije Krista. 
Etnografska zbirka ocrtava tradicijski život i kulturu Gacke u posljednjih stotinjak godina kroz izložene predmete tradicijske kulture karakteristične za ovo područje - alatke za izradu tekstilnih proizvoda, proizvoda od gline - te mušku i žensku narodnu nošnju. 
Osobito vrijedna je Spomen – zbirka akademskog slikara Stojana Aralice rodom iz Otočca, svjetski poznatog koloriste. Izložena su autorova ulja na platnu, crteži u tušu, olovci i ugljenu, njegovi osobni predmeti, isprave, fotografije, slikarski alat i knjige.

Sport
-----

Zajednica sportskih udruga Grada Otočca okuplja 12 športskih udruga sa područja Grada iz različitih športskih grana: nogometa, košarke, kuglanja, tenisa, šaha i tae-kwon–doa, te udruge koje obuhvaćaju športsko-rekreacijske aktivnosti građana.

  

Najpoznatiji sportski klubovi u Otočcu su:

* KK Velebit Otočac, kuglački klub - dugogodišnji član 1.hrvatske kuglačke lige
* KK Gacka Otočac, kuglački klub
* KK Vatrogasac Otočac, kuglački klub
* NK Otočac, nogometni klub
* KK Otočac, košarkaški klub
* MNK Otočac, malonogometni klub
* Biciklistički klub "Barkan"
* HPD Gromovača, planinarsko društvo

Vanjske veze
------------

***Otočac*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice grada
* Turistička zajednica grada
* Lika Plus
* Gacka d.o.o. društvo za zaštitu i gospodarenje rijekom Gackom

| * p
* r
* u
Hrvatski gradovi |
| --- |
| 
Bakar |
Beli Manastir |
Biograd na Moru |
Buje |
Buzet |
Cres |
Crikvenica |
Čabar |
Čakovec |
Čazma |
Daruvar |
Delnice |
Donja Stubica |
Donji Miholjac |
Drniš |
Dubrovnik |
Duga Resa |
Dugo Selo |
Đakovo |
Đurđevac |
Garešnica |
Glina |
Gospić |
Grubišno Polje |
Hrvatska Kostajnica |
Hvar |
Ilok |
Imotski |
Ivanec |
Ivanić-Grad |
Jastrebarsko |
Karlovac |
Kastav |
Kaštela |
Klanjec |
Knin |
Komiža |
Koprivnica |
Korčula |
Kraljevica |
Krapina |
Križevci |
Krk |
Kutina |
Kutjevo |
Labin |
Lepoglava |
Lipik |
Ludbreg |
Makarska |
Mali Lošinj |
Metković |
Mursko Središće |
Našice |
Nin |
Nova Gradiška |
Novalja |
Novi Marof |
Novi Vinodolski |
Novigrad |
Novska |
Obrovac |
Ogulin |
Omiš |
Opatija |
Opuzen |
Orahovica |
Oroslavje |
Osijek |
Otočac |
Ozalj |
Pag |
Pakrac |
Pazin |
Petrinja |
Pleternica |
Ploče |
Poreč |
Požega |
Pregrada |
Prelog |
Pula |
Rab |
Rijeka |
Rovinj |
Samobor |
Senj |
Sinj |
Sisak |
Skradin |
Slatina |
Slavonski Brod |
Slunj |
Solin |
Split |
Stari Grad |
Supetar |
Sveta Nedelja |
Sveti Ivan Zelina |
Šibenik |
Trilj |
Trogir |
Umag |
Valpovo |
Varaždin |
Varaždinske Toplice |
Velika Gorica |
Vinkovci |
Virovitica |
Vis |
Vodice |
Vodnjan |
Vrbovec |
Vrbovsko |
Vrgorac |
Vrlika |
Vukovar |
Zabok |
Zadar |
Zagreb |
Zaprešić |
Zlatar |
Županja
 |


|  |
| --- |
| **Gradovi i općine Ličko-senjske županije** |
| **Gradovi**

---

Gospić |
Novalja |
Otočac |
Senj

---

**Općine**

---

Brinje |
Donji Lapac |
Karlobag |
Lovinac |
Perušić |
Plitvička Jezera |
Udbina |
Vrhovine |
| **Ostale općine i gradovi u Hrvatskoj** |
| Zagrebačka županija |
Krapinsko-zagorska županija |
Sisačko-moslavačka županija |
Karlovačka županija |
Varaždinska županija |
Koprivničko-križevačka županija |
Bjelovarsko-bilogorska županija |
Primorsko-goranska županija |
Ličko-senjska županija |
Virovitičko-podravska županija |
Požeško-slavonska županija |
Brodsko-posavska županija |
Zadarska županija |
Osječko-baranjska županija |
Šibensko-kninska županija |
Vukovarsko-srijemska županija |
Splitsko-dalmatinska županija |
Istarska županija |
Dubrovačko-neretvanska županija |
Međimurska županija

---

**Popis općina u Hrvatskoj** | **Popis gradova u Hrvatskoj** |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 140806928
* LCCN: n86136148
* NKC: ge1137524

 |