Jurij Vega, 1802.
Baron **Jurij Bartolomej Vega** (slovenački *Jurij Bartolomej Vega*, nemački *Georg Freiherr von Vega*, latinski *Georgius Bartholomaei Vecha*), slovenački matematičar i artiljerac, rođen je 23. marta 1754. u Zagorici kod Dolskog, Slovenija (tada Kranjska, Austrija) kao *Jurij Veha*, a umro je septembra 1802. u Nusdorfu pored Beča.

Vega se školovao u jezuitskoj gimnaziji i liceju u Ljubljani; istu školu je tada pohađao i Anton Tomaž Linhart, poznati slovenački dramski pisac, pesnik i istoričar. Posle škole radio je na nacrtima za regulisanje Save i Ljubljanice, a Ljubljanu je napustio pet godina nakon diplomiranja i 1780. godine stupio u vojsku kao profesor matematike na bečkoj školi za artiljerce. U to vreme je promenio prezime u *Vega* i oženio 16. godišnju češku plemkinju Jožefu Svoboda.

Učestovavo je u mnogim ratovima. U 1788. ratovao je u Austrijsko-turskom ratu pod austrijskim feldmaršalom Gideonom Laudonom u bici protiv Turaka za Beograd. Njegovo zapovedništvo nad baterijama minobacača, i znanje o trajektorijama je znatno pomoglo da se osvoji Kalemegdan. Između 1793. i 1797. Vega je ratovao protiv francuskih revolucionara pod zapovedništvom generala Dagoberta Vurmzera. Ratovao je u Fort Luju, Manhajmu, Majncu, Visbadenu, Kelu i Dicu. 1795. po njegovim nacrtima su napravljena dva 13,6 kg minobacača sa borbenim radijusom skoro 3 km; stari minobacači su imali radijus dejstva manji od 1,8 km.

Objavio je mnoštvo knjiga sa logaritamskim tablicama; prvu 1783. Mnogo kasnije, 1797. godine, usledilo je drugo izdanje i sa zbirkom integrala i drugim korisnim formulama. Njegov *Priručnik*, prvi put objavljen 1793, kasnije je preveden na mnoge jezike i izdat u ukupno preko 100 izdanja.

U 1781. se zalagao za uvođenje metričkog sistema u Habzburškoj monarhiji, ali u tome nije uspeo. Metrički sistem je uveo Franc Jozef I tek u 1871.

Napisao je najmanje šest naučnih članaka i 20. avgusta 1789. postigao svetski rekord u računanju broja pi na 140 decimala, od kojih je 137 bilo ispravno. Svoju kalkulaciju je prosledio Ruskoj akademiji nauka u Sankt Peterburgu, kada je pronašao grešku u računanju broja pi Tomasa de Lanjija iz 1719, a članak je objavljen šest godina kasnije. Vega je držao taj rekord 52 godine.

Jurij Vega je bio član Akademije praktičnih nauka u Majncu, Fizičkog i matematičkog društva iz Erfurta, Bohemijskog naučnog društva iz Praga i Pruske akademije nauka iz Berlina. Bio je i pridruženi član Britanskog naučnog društva u Getingenu. Za svoje vojne rezultate dobio je orden Marije Terezije 1796 godine, a za vojne zasluge naslednu titulu barona sa pravom na svoj grb, 1800.

Vegino beživotno telo pronašli su u Dunavu 26. septembra 1802. pored Nusdorfa. Slučaj nikad nije razjašnjen, ali po nekim teorijama ubio ga je neki mlinar.

U Sloveniji svake godine se učenici i đaci takmiče za „Vegovo priznanje". Jurij Vega se nalazi i na slovenačkoj novčanici za 50 tolara i na prigodnoj poštanskoj marki.

Eksterni linkovi
----------------

***Jurij Vega*** na Wikimedijinoj ostavi

* Vegovi dnevi 2004 Arhivirano 2005-09-06 na Wayback Machine-u - na slovenačkom, povodom 250-godišnjice rođenja
* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. „Jurij Vega – biografija". *MacTutor History of Mathematics archive*.  (`en`)