Координате: 45° 06′ 18" СГШ, 20° 23′ 10" ИГД
**Чента** (мађ. *Csenta*) је насеље града Зрењанина у Средњобанатском округу. Чента - представља типично банатско село. Највећу специфичност представља географски положај села, јер су центри, Београд, Зрењанин и Панчево на готово подједнакој удаљености. Административни центар је Зрењанин, али је економска повезаност са Београдом далеко јача, нарочито због великог броја ченћана који су запослени на територији Београда. Према попису из 2011 (Попис становништва 2011. у Србији) било је 3050 становника.

Историја
--------

Први помен Ченте датира из 1549. године, у једном турском тефтеру, о опису Сегединског санџака. Тада су забележена 22 домаћинства (именом и презименом) и Воја калуђер. Готово све време турске владавине над данашњим Банатом, Чента је била насељена, иако се не помиње у Пећком катистигу ни 1660, као ни 1666. године. Тада је забележено само насеље Јечин, североисточно од данашњег села. Јечин је насељен у време изгона Турака из Баната, 1717. године када је у селу било 13 домова и поп Петар. Део Јечина се преселио у Ченту, где је поп Петар и сахрањен, а његов споменик је сачуван, код Старе цркве, до данашњег дана. На Марси јевој карти Баната из 1723/25. године, Чента (Чрента) је забележена као запустело село, али већ 1727. године, забележена су 22 домаћинства, те је вероватно да је било насељено и 1723. године, али се становништво пред пописивачима разбежало.

Чента је много страдала у време упада Турака, 1736/37. године, па је, од пређашња 22 дома, остало само 7. Главни узрок смањења броја становника је била куга. Постоји поименични попис ових домаћинстава. Према попису из 1748. године, Чента има 58 домова. Године 1750/53. село улази у састав Банатске земаљске милиције, а касније припада XII Немачко-Банатском пуку, све до 1873. године, када је укинута Војна граница, а Чента припала Торонталској жупанији. Назив села потиче, вероватно, од старословенске речи „Чантра" (торба), јер је село, у средњем веку, било окружено барама и мочварама, па се. током већег дела година, налазило практично на острву, а мештани, у том селу, сакривени као у каквој торби, од непожељних пролазника и порезника. Уласком Ченте у састав Војне границе 1753. године, село добија назив Леополдово и тај назив задржава све до 1883. године, када се селу враћа пређашњи назив.

* **Црква**

У Старом селу, постојала је црква, изграђена 1743. године, од плетара и набоја. Црква је срушена и обновљена 1991. године. Нова црква, саграђена је у садашњем центру села, 1802. године. Олтар, звона и читав објекат, налазе се под заштитом државе, од 1974. године. Црква је прославила двесто година постојања, 2002. године.

Демографија
-----------

Чента на мапи Јозефинског катастра из 1769-72
У насељу Чента живи 2448 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 39,2 година (38,1 код мушкараца и 40,3 код жена). У насељу има 960 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 3,25.

Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године).

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 3293 |  |
| **1953.** | 3298 |  |
| **1961.** | 3182 |  |
| **1971.** | 3224 |  |
| **1981.** | 3192 |  |
| **1991.** | 3001 | 2946 |
| **2002.** | 3227 | 3119 |
|  |  |  |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 2.969 | 95,19% |
| Црногорци |    | 26 | 0,83% |
| Роми |    | 19 | 0,60% |
| Хрвати |    | 14 | 0,44% |
| Македонци |    | 10 | 0,32% |
| Југословени |    | 9 | 0,28% |
| Мађари |    | 6 | 0,19% |
| Немци |    | 5 | 0,16% |
| Словаци |    | 3 | 0,09% |
| Румуни |    | 2 | 0,06% |
| Чеси |    | 1 | 0,03% |
| Украјинци |    | 1 | 0,03% |
| Руси |    | 1 | 0,03% |
| Албанци |    | 1 | 0,03% |
| непознато |    | 20 | 0,64% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 12 |    |    | 10 |
| 80+ | 16 |    |    | 45 |
| 75-79 | 42 |    |    | 53 |
| 70-74 | 47 |    |    | 83 |
| 65-69 | 88 |    |    | 104 |
| 60-64 | 75 |    |    | 107 |
| 55-59 | 87 |    |    | 89 |
| 50-54 | 110 |    |    | 99 |
| 45-49 | 138 |    |    | 101 |
| 40-44 | 120 |    |    | 105 |
| 35-39 | 124 |    |    | 103 |
| 30-34 | 125 |    |    | 118 |
| 25-29 | 70 |    |    | 97 |
| 20-24 | 106 |    |    | 89 |
| 15-19 | 92 |    |    | 103 |
| 10-14 | 118 |    |    | 102 |
| 5-9 | 99 |    |    | 100 |
| 0-4 | 68 |    |    | 74 |
| просек | 38.1 |  |  | 40.3 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 799 | 840 | 881 | 939 | 959 | 922 | 960 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 187 | 198 | 141 | 199 | 135 | 69 | 20 | 11 | - | - | 3.25 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 1252 | 358 | 790 | 64 | 38 | 2 |
| Женски | 1306 | 220 | 788 | 256 | 38 | 4 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 796 | 428 | 13 | 1 | 157 | 2 | 56 | 55 | 8 | 26 |
| Женски | 431 | 232 | - | - | 70 | - | 1 | 43 | 14 | 4 |
| Оба | 1227 | 660 | 13 | 1 | 227 | 2 | 57 | 98 | 22 | 30 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | 1 | 10 | 10 | 10 | 8 | 9 | - | - | 2 |
| Женски | 2 | 7 | 6 | 20 | 21 | 6 | 1 | - | 4 |
| Оба | 3 | 17 | 16 | 30 | 29 | 15 | 1 | - | 6 |

Референце
---------

1. ↑  Monografija: "Po ravnom Banatu"(1935)
2. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
3. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
4. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |


***Чента*** na Wikimedijinoj ostavi

* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* План насеља на мапи (Mapquest)

| * p
* r
* u
Насељена места града Зрењанина |
| --- |
| 
**Зрењанин** •
Арадац •
Банатски Деспотовац •
Бело Блато •
Ботош •
Елемир •
Ечка • 
Јанков Мост •
Клек •
Книћанин •
Лазарево •
Лукино Село • 
Лукићево •
Меленци •
Михајлово •
Орловат •
Перлез •
Стајићево •
Тараш •
Томашевац •
Фаркаждин •
Чента
 |