**Geografija Iraka** je relativno raznovrsna i može se podjeliti u četiri glavne regije: pustinjski (zapadno od Eufrata), gornju Mezopotomiju (između Tigrisa i Eufrata), sjeverno pobrđe Iračkog Kurdistana i donju Mezopotamiju, aluvijalnu ravan od Tikrita do Perzijskog zaljeva.

Planine na sjeveroistoku su nastavak alpsko-himalajskog lanca koji se pruža na istok od Balkana kroz južnu Tursku, sjeverni Irak, Iran i Afganistan sve do Himalaja. Pustinjska regija se nalazi u jugozapadnim i centralnim pokrajinama uz granicu sa Saudijskom Arabijom odnosno Jordanom i geografski pripada Arabijskom poluotoku.

U Iraku je pronađena glinena pločica koja se smatra za najstariju poznatu kartu. Pronađena je 1930. tokom iskopavanja u Nuziju kod gradova Harana i Kirkuka, oko 320 km sjeverono od Babilona. Tablica, veličine 173 × 193 mm, se obično datira u dinastiju Sargona Akadskog (24. – 22. v. pne.).

Položaj
-------

Irak se nalazi u Jugozapadnoj Aziji, između 29° i 38° sjeverne geo. širine odnosno 39° i 49° geo. dužine (mali dio Iraka se nalazi zapadno od 39° istočne dužine). Zauzima površinu od 437.072 km² i po tome je 57. država na svijetu.

Državne granice
---------------

Irak graniči sa Iranom (1609 km) na istoku, Saudijskom Arabijom (814 km) i Kuvajtom (240 km) na jugu, Sirijom (605 km), Jordanom (181 km) i Turskom (352 km) na zapadu. Dužina obale kod Perzijskog zaljeva je 58 km.

Reljef
------

Reljefna karta Iraka
Većina geografa dijeli državu na četiri područja: pustinju na jugu i jugozapadu, zonu između gonjih tokova Tigrisa i Eufrata, pobrđe na sjeveru i sjeveroistoku i aluvijalnu ravnicu u donjem toku Tigrisa i Eufrata.

### Gornja Mezopotamija

Gornja Mezopotamija se prostire između rijeke Tigris sjeverno od grada Samare i Eufrata sjeverno od Hita i dio je veće koja se širi u Siriju i Tursku. Rijeke u ovoj ovlasti teku kroz duboke doline i navodnjavanje je ovdje teže nego u donjem toku. Veći dio ove zone se može smatrati pustinjom.

### Donja Mezopotamija

Mezopotamska nizina sa ostacima Babilona u pozadini
Donja Mezopotamija je aluvijalna ravnica koja počinje sjeverno od Bagdada i širi se prema Perzijskom zaljevu. Čitavo područje je riječna delta isprepletena kanalima između Tigrisa i Eufrata.

### Sjeverni Irak i Irački Kurdistan

Sjeverni Irak i Irački Kurdistan planinskog su tipa. Ovdje se protežu krajnji zapadni ogranci planinskog masiva Zagros, a nalazi se i najviši irački vrh Čiha-Dar (3611 m), uz granicu s Iranom.

### Sirijska i Arbijska pustinja

Klima
-----

Pješčana oluja u Iraku
Irak se nalazi u suhoj klimatskoj zoni. Ljeta su vruća i s malo padalina, a zime blage i vlažne. Dok u Sirijskoj pustinji mogu proći godine bez kiše, u planinskoj regiji na sjeveroistoku zemlje zimi pada snijeg. Godišnja razina padalina u ovom području prelazi 1000 mm, dok je u Mezopotamiji količina padalina uglavnom manja od 30 mm. U Bagdadu, koji je smješten u njenom centru, prosječna temperatura u januaru iznosi 9 °C, a u julu 33 °C. Temperaturne vrijednosti nerijetko ljeti pređu ekstremnu granicu od 50 °C.

Hidrografija
------------

Regija između rijeka Eufrata i Tigrisa naziva se Mezopotamija i predstavlja žitnicu zemlje. Rijeke teku kroz Irak sa sjeverozapada prema jugoistoku. Centralni dijelovi njihovih tokova natapaju polja i plantaže agruma i palmi datulja podignute na mjestu posječenih šuma u kojima su najzastupljenija bila stabla hrasta, platana, vrbe i topole. Donje tokove ovih rijeka prate močvarna područja s puno trske koja su stanište brojnih ptica selica. Oko 150 km sjeverno od ušća u Perzijski zaljev Eufrat i Tigar se spajaju u rijeku Šat al-Arab. Iračka morska obala duga je oko 58 km. Na zapadu toka rijeke Eufrat reljef se postupno uspinje prelazeći u Sirijsku pustinju, koja se prostire i po susjednim zeljama. U ovom prirodnom prostoru vegetacija je pustinjska s tek pokojim grmom trave ili trnovitim trajnicama.

Veze
----

* *Glavni članak:* **Irak**
* *Širi relevantni pojmovi:* **Mezopotamija** • **Jugozapadna Azija** • **Geografija Azije**
* *Geografije susjednih država:* **Iran** • **Jordan** • **Kuvajt** • **Saudijska Arabija** • **Sirije** • **Turska**

Izvori
------

1. ↑  CIA World Factbook: *Iraq – Geography* Arhivirano 2018-12-24 na Wayback Machine-u
2. ↑  Statistical Centre of Iran (2006.). "1.1. Length of Iranian Borderlines", *Iran Statistical Year Book 1385*. Tehran: Iranian ministry of the Interior.

Vanjske veze
------------

Ostali projekti

|  |  |
| --- | --- |
|  | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: **Geografija Iraka** |
|  | U Wikimedijinoj ostavi nalazi se atlas **Iraka** |

| * p
* r
* u
Geografija Azije |
| --- |
| Države | Afganistan • Armenija • Azerbajdžan • Bahrein • Bangladeš • Brunej • Butan • Egipat • Filipini • Gruzija1) • Indija • Indonezija2) • Irak • Iran • Istočni Timor2) • Izrael • Japan • Jemen • Jordan • Južna Koreja • Kambodža • Katar • Kazahstan1) • Kina • Kipar • Kirgistan • Kuvajt • Laos • Libanon • Maldivi • Malezija • Mianmar • Mongolija • Nepal • Oman • Pakistan • Rusija1) • Saudijska Arabija • Singapur • Sirija • Sjeverna Koreja • Šri Lanka • Tadžikistan • Tajland • Tajvan • Turkmenistan • Turska1) • Ujedinjeni Arapski Emirati • Uzbekistan • Vijetnam | Podvožnjak GAC Hemat |
| Regije | Sjeverna Azija • Istočna Azija • Jugoistočna Azija • Južna Azija • Jugozapadna Azija • Centralna Azija  Mala Azija • Levant • Arabija • Kavkaz • Veliki Iran • Indijski potkontinent • Indije • Indokina • Pacifički obruč • Sibir • Bliski Istok • Daleki Istok |
| Mora | Crno more • Mramorno more • Egejsko more • Sredozemno more • Levantsko more • Crveno more • Adenski zaljev • Arapsko more • Omanski zaljev • Perzijski zaljev • Indijski ocean • Lakadivsko more • Bengalski zaljev • Andamansko more • Tajlandski zaljev • Javansko more • Timorsko more • Arafursko more • Bandsko more • Balijsko more • Floresko more • Celebesko more • Južno kinesko more • Filipinsko more • Istočnokinesko more • Žuto more • Japansko more • Tihi ocean • Ohotsko more • Beringovo more • Čukotsko more • Istočnosibirsko more • Laptevsko more • Karsko more • Barentsovo more • Mrtvo more • Aralsko more • Kaspijsko more |
|  1) Djelomično u Evropi. • 2) Smatra se i dijelom Oceanije.  |