Snelliusov zakon se odnosi na dobro poznatu pojavu lomljenja svjetlosti (refrakcije) na granici dvaju sredstava.
Refrakcija ili lom svjetlosti.
Lom svjetlosti na čaši vode. Slika je zakrenuta.
**Snelliusov zakon** ili **Snellov zakon** (prema Willebrordu Snelliusu) se odnosi na dobro poznatu pojavu lomljenja svjetlosti (refrakcije) na granici dvaju sredstava. Po Snelovu zakonu, svjetlost koja pada na granicu dvaju sredstava indeksa loma *n1* i *n2* prijelazom iz jednog u drugo sredstvo lomi se tako da:

* upadna zraka, okomica na granicu sredstava i lomljena zraka leže u istoj ravnini,
* kut loma i kut upada zadovoljavaju takozvani Snelliusov zakon:

{\displaystyle {\frac {\sin \theta \_{1}}{\sin \theta \_{2}}}={\frac {v\_{1}}{v\_{2}}}={\frac {n\_{2}}{n\_{1}}}}
ili

{\displaystyle n\_{1}\cdot \sin \theta \_{1}=n\_{2}\cdot \sin \theta \_{2}\ }
pri čemu su: 

*θ1* - kut upadne zrake svjetlosti,
*θ2* - kut loma,
*v*1 i *v*2 brzine vala,
*n*1 i *n*2 odgovarajući indeksi loma sredstva iz kojega zrake dolaze i sredstva u koje ulaze. 
Indeks loma u nekom sredstvu je omjer brzine svjetlosti u vakuumu i brzine svjetlosti u tom sredstvu. Optički gušće sredstvo je ono koje ima veći apsolutni indeks loma, a ono čiji je indeks loma manji zove se optički rjeđe sredstvo. Iz iskustva znamo da će ravan štap gurnut u vodu izgledati prelomljen, to je posljedica loma svjetlosti.

Indeks loma
-----------

*Glavni članak: Indeks loma*
**Indeks loma** (oznaka *n*) je bezdimenzionalna fizikalna veličina koja opisuje međudjelovanje svjetlosti i optički prozirne tvari, a definirana je kao omjer brzine svjetlosti u vakuumu *c* i brzine svjetlosti u tvari *v*, 

{\displaystyle n={\frac {c}{v}}}
Posljedica je promjene brzine svjetlosti promjena pravca njezina širenja pri prelasku iz jednoga optičkog sredstva u drugo. Što je indeks loma veći, veća je promjena pravca, odnosno veći je lom svjetlosti (refrakcija). Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

{\displaystyle {\frac {n\_{2}}{n\_{1}}}={\frac {\sin \theta \_{1}}{\sin \theta \_{2}}}={\frac {v\_{1}}{v\_{2}}}}
gdje je: *θ1* - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, *θ1* - kut loma, *n1* - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a *n2* - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Često se rabi relativni indeks loma, koji je jednak omjeru indeksa loma dvaju sredstava: 

{\displaystyle n\_{r}=n\_{21}={\frac {n\_{2}}{n\_{1}}}}
Svjetlost se u nekoj tvari širi brzinom:

{\displaystyle v={c \over {\sqrt {\mu \_{r}\cdot \varepsilon \_{r}}}}}
gdje je: *εr* - relativna dielektrična permitivnost tvari, a *μr* - relativna magnetska permeabilnost. Kako za relativnu magnetsku permeabilnost u optički prozirnom sredstvu vrijedi *μr* ≈ 1, proizlazi da indeks loma ovisi samo o relativnoj dielektričnoj permitivnosti: 

{\displaystyle n={\sqrt {\varepsilon \_{r}}}}
Međutim, za mnoge tvari dolazi do odstupanja od toga izraza, zbog postojanja električnih dipola u dielektricima i ovisnosti relativne dielektrične permitivnosti o frekvenciji svjetlosti.

Izvori
------

1. ↑   Velimir Kruz: "Tehnička fizika za tehničke škole", "Školska knjiga" Zagreb, 1969.
2. ↑   **indeks loma**,  "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2016.

Vidi još
--------

* Fermaov princip

| * p
* r
* u
Historija fizike |
| --- |
| Pojmovi | 
 Svetlost **•**  Val **•**  Osnovne sile **•**  Energija **•**  Materija **•**  Masa **•**  Etar **•**  Kretanje **•**  Gravitacija **•**  Elektricitet **•**  Sila **•**  Tromost **•**  Valno-čestični dualizam **•**  Prostorvreme **•**  Entropija |
| Područja | 
 Astronomija **•**  Kosmologija **•**  Optika **•**  Mehanika **•**  Elektrostatika  **•**  Elektromagnetizam **•**  Termodinamika **•**  Kvantna fizika  |
| Pokusi i  otkrića | 

|  |  |
| --- | --- |
| Antička | Teorija atoma **•**  Udaljenost Sunca i Meseca **•**  Arhimedov zakon **•**  Obim zemlje **•**  Teorija impetusa **•**  Alhazenova optika |
| Klasična | Kopernikov sustav **•**  Snellov zakon **•**  Keplerovi zakoni planetarnog kretanja **•**  Slobodni pad **•**  Kretanje hica **•**  Galileijeva relativnost **•**  Pascalov zakon **•**  Hookeov zakon **•**  Boyleov zakon **•**  Brzina svjetlosti **•**  Njutnova teorija boja **•**  Newtonovi zakoni kretanja **•**  Newtonov zakon gravitacije **•**  Huygensov princip **•**  Zakon održanja mase **•**  Kulonov zakon **•**  Valna teorija svetla **•**  Atomska teorija **•**  Ampèreov zakon **•**  Ohmov zakon **•**  Faradayev zakon indukcije **•**  Gaussov zakon **•**  Zakon očuvanja energije **•**  Dopplerov efekat **•**  Drugi zakon termodinamike **•**  Foucaultovo klatno **•**  Maxwellove jednadžbe **•**  Michelson–Morleyjev eksperiment **•**  Elektromagnetsko zračenje |
| Moderna | Lorentzove transformacije **•**  Kvant **•**  Fotoelektrični efekt **•**  Brownovo kretanje **•**  X-zrake **•**  Elektron **•**  Specijalna relativnost (ekvivalentnost mase i energije) **•**  Foton **•**  Atomsko jezgro **•**  Bohrov model atoma **•**  Opšta relativnost **•**  Valovi tvari **•**  Širenje svemira **•**  Šredingerova jednačina **•**  Načelo neodređenosti **•**  Neutron **•**  Nuklearna fisija i fuzija **•**  Pulsar **•**  Kvark **•**  Standardni model čestica **•**  Efekt staklenika **•**  Kozmičko pozadinsko zračenje  **•**  Higgsov bozon  **•**  Gravitacijski valovi |

 |
| Fizičari | 
 Tales **•**  Empedokle **•**  Demokrit **•**  Aristotel **•**  Aristarh **•**  Arhimed **•**  Eratosten **•**  Filopon **•**  Al Haitam **•**  Oresme **•**  Kopernik **•**  Tycho Brahe **•**  Kepler **•**  Galilei **•**  Torricelli **•**  Boyle **•**  Hooke **•**  Huygens **•**  Newton **•**  Franklin **•**  Lomonosov **•**  Coulomb **•**  Laplace **•**  Ørsted **•**  Ohm **•**  Faraday **•**  Doppler **•**  Foucault **•**  Maxwell **•**  Thomson **•**  Röntgen **•**  Planck **•**  Einstein **•**  Bohr **•**  Schrödinger **•**  Heisenberg **•**  De Broglie **•**  Rutherford **•**  Fermi  **•**  Higgs  |
| Kategorija |