Koordinate: 41°01′52″N 28°56′21″E﻿ / ﻿41.03111°N 28.93917°E﻿ / 41.03111; 28.93917

**Crkva Hora**
**Crkva Krista Spasitelja u polju** ili **crkva Hora** (grčki: ἡ Ἐκκλησία του Ἅγιου Σωτῆρος ἐν τῃ Χώρᾳ ili Μονή της Χώρας, "crkva Krista Spasitelja u polju" ili "manastir Chora"; turski: *Kariye Camii ili Kariye Kilisesi*, "džamija Hora" ili "crkva Hora") se smatra jednom od najljepših primjera bizantskih crkvi, najviše zbog prelijepih freski i mozaika u njezinoj unutrašnjosti. Crkva se nalazi u Istanbulskoj četvrti Edirnekapi ("Vrata prema Edirneu") koja se nalazi u zapadnom dijelu općine (*belediye*) Fatih. Crkvu su u 16. stoljeću Osmanski Turci pretvorili u džamiju, a 1948. godine je sekularizirana i pretvorena u muzej. Danas je, uz Aja Sofiju i Cisternu Baziliku, jedna od najposjećenijih bizantskih atrakcija u Istanbulu.

Tlocrt crkve
Crkva straga

Povijest
--------

Ime joj potječe od njezine lokacije, naime *Chora* ("u polju") je označavalo kako se radi o crkvi koja je bila izvan zidina Konstantinopola, južno od tzv. "Zlatnog roga". Izvorna crkva je podignuta u ranom 5. stoljeću, izvan Konstantinovih zidina, no izgradnjom Teodozijevih zidina (413.-414.) crkva se našla unutar gradskih zidina.

Današnji izgled crkva je dobila za dinastije Paleologa od 1077.-1081. godine, kada je Marija Dukaina, punica cara Aleksija I. Komnena, obnovila crkvu u tada popularnom locrtu upisanog grčkog križa. Nakon potresa obnovio ju je kraljević Izak Komnen, Aleksijev treći sin, no dovršena je tek dva stoljeća kasnije (1315.-21.), za vladavine ministra Teodora Metohita, kada su završene njezine impresivne freske i mozaici.

Za vrijeme posljednje Osmanske opsade Konstantinopola 1453. godine, njezina ikona *Gospa od Odigitrije* ("Ona koja pokazuje put") je iznošena kako bi pomogla braniteljima grada Oko pola stoljeća kasnije, veliki vezir Atik Ali Paša je naredio njezino pretvaranje u džamiju za što su njezine freske i mozaici prekrivene slojem gipsa.

God. 1948. nakon što je proglašena Muzejom Hora (*Kariye Müzesi*), Thomas Whittemore i Paul A. Underwood s Američkog bizantskog instituta u Dumbarton Oaksu su pokrenuli njezinu obnovu.

Odlike
------

Freske u kupoli paraklezija
Krist Pantokrator, mozaik iznad ulaza u egzonarteks
Iako nije velika poput drugih slavnih bizantskih crkava u Istanbulu (tek 742.5 m²), ona zasjenjuje ostale ljepotom svojih dekoracija. Crkva je podijeljena u tri glavna područja:

* Ulazna dvorana *(narteks)* koji je podijeljen u dva hodnika, koji slijede jedan za drugim (oba duga 4 m), na čijim zidovima se mozaici s prizorima Isusova života (*egzonarteks* ili vanjski narteks) i prizori iz Gospina života i života svetaca (*ezonarteks* ili unutarnji narteks).
* Glavni brod *(naos)* ima veliku kupolu promjera 7.7 m na sredini i dvije manje iznad skromnih apsida. U njima su najraskošniji mozaici s najvažnijim likovima.
* Bočne vanjske kapele *(paraklezij)* od kojih je desna veća i služila je kao mauzolej carske obitelji. Ona ima drugu po veličini kupolu u crkvi (promjera 4.5 m), i potpuno je oslikana freskama.

Izvori
------

1. ↑  Alexander Van Millingen, *Byzantine Churches of Constantinople*, 1921. London: MacMillan & Co. ()

* Robert Ousterhout, *The Art of the Kariye Camii*, 2002. London-Istanbul: Scala. ISBN 975-6899-76-X. ()
* Paul A. Underwood, *Third Preliminary Report on the Restoration of the Frescoes in the Kariye Camii at Istanbul*, 1958. Harvard University Press ASIN B000IBCESM
* Semavi Eyice, *Kariye Mosque Church of Chora Monastery*, 1997. Net Turistik Yayinlar A.S. ISBN 978-975-479-444-1 (tur.)

Vanjske veze
------------

***Crkva Hora*** na Wikimedijinoj ostavi

* Restauracija Crkve Hora Arhivirano 2010-01-26 na Wayback Machine-u na stranicama Sveušilišta Columbia. Posjećeno 27. veljače 2011. ()
* Fotografije s pojašnjenjima

| * p
* r
* u
Svjetska baština u Turskoj |
| --- |
| Evropski lokaliteti | 
Historijski dijelovi Istanbula: Konstantinov hipodrom, Aja Sofija, Aja Irena, Cisterna Bazilike, Crkva Hora, Teodozijeve zidine, džamije Ahmedija, Sulejmanija, Šehzada, Jeni, i palača Topkapi Saraj • Džamija Selimija i njezin društveni kompleks
 | Turska zastava |
| Azijski lokaliteti | 
Çatal Höyük • Velika džamija i bolnica u Divriğiju • Nacionalni park Göreme i spomenici u stijenama Kapadocije • Ruševine Hattuše • Antički grad Hierapolis s terasama Pamukkale • Ruševine Ksantosa s Letinim svetištem Letoon • Monumentalne grobnice u brdima Nemruta • Historijski centar Safranbolua • Troja
 |
| Nematerijalna baština | 
Tradicija Âşıklık • Kazalište sjena Karadžoz • Keşkek • Kırkpınar ili rvački festival • Umjetnost javnog pripovjedanja Meddah • Ceremonija Mevlevi Sema • Proslava nove godine Novruz1) • Semah, ritual Alevi-Bektaşi vjernika • Tradicijski Sohbet skupovi
 |
| 1) Slavi se u još desetak država sa značajnim udjelom iranskog stanovništva. |

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 133238682
* LCCN: n87873179
* ISNI: 0000 0000 9112 6143
* GND: 4298651-5

 |