**Majkovi** su naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Administrativno pripadaju općini Dubrovačko primorje čije se sjedište nalazi u mjestu Slano.

Zemljopisni položaj
-------------------

Nalaze se u općini Dubrovačko primorje, uz mjesnu cestu Slano - Trsteno, odnosno na trasi stare Napoleonove ceste (Strada Marmont). Od Dubrovnika Majkovi su udaljeni oko 30 km sjeverozapadno.

Povijest
--------

Arheološka istraživanja u Majkovima (i širem području) napravio je Carl Patsch početkom prošlog stoljeca. U knjizi "*Prilozi za etnologiju jugoistočne Europe*" govori o Gradini iznad Slanoga predrimske prošlosti i mnogobrojnim gomilama, tumulusima ili nekropolama u Majkovima. Ilirska plemena *Ardiaei* i *Plearaei* su nekada živjeli na tom području.

Majkovi kao dio Dubrovačkog primorja, teritorij od Kurila (današnje Petrovo Selo) do Neuma, 15. siječnja 1399. godine dolazi pod vlast Dubrovačke Republike koja ga je uspjela kupiti od bosanskog kralja Stjepana Ostoje za 1.500 dukata, kuću u Dubrovniku i dubrovačko građanstvo. Međutim Dubrovačko Primorje je trebalo još i vojno-diplomatski obraniti u zapletenim prilikama sučeljavanja oko dinastičkog prijepora u ugarsko-hrvatskom kraljevstvu i njegovih odraza u Bosni između 1403. i 1405. godine. Gredelj, knez Majkova 1399. godine sa seljacima podiže bunu protiv nove vlasti te je sa svojom vojskom uhvaćen na spavanju i odveden u tamnicu u Dubrovnik. Otada je ovo područje bilo dio dubrovačke države sve do njene propasti 1808. godine. Došavši u posjed toliko željenog područja (Terrae nuovae), Dubrovčani su pristupili uređenju prilika u novostečenom Primorju. Zatečeni bastici, zentiloti, gentiloti razvlašteni su i lišeni posjeda i ukoliko su željeli nastaviti živjeti u Primorju, morali su prihvatiti kmetski polozaj. Republika je zadržala vlasništvo nad novostečenom zemljom (dominium directum), a posjedovno pravo (dominium utile) je razdijelila svojim građanima. Primorje je postalo nova upravna jedinica, knežija (comitatus, contrata) na čelu s knezom koji je stolovao u Slanome. Knezu su pomagali brojni službenici: podknezovi, kancelari, sindici, kaznaci, teklići, đusticijeri, gajštaci, stimatori i ostali.

Majkovi kao najveće selo u Primorju, često se spominje u dubrovačkim arhivima, poznati su Majkovski statuti koje je 1560. godine napisao kancelar Dubrovačke Republike Petrus Franciscus Parisius. Radi se o dvije matrikule namjenjene bratovštinama Donjih i Gornjih Majkova, napisane su na pergamentu i sačuvane u cijelosti, 20. prosinca 1560. potvrđene od Malog Vijeća i spomenute u oporuci Francisca Benedicta de Prima iz 1601. godine pod imenima "Sanctae Trinitatis de Maglcoue Dogne" i "Sancti Stephani de Maglcoui Gorgni".
U Majkovima je matična crkva Presvetog Trojstva, a osim nje postoji više rimokatoličkih crkava i kapelica: Sv. Stjepana, Sv. Petra, Sv. Liberana, Sv. Ilije, Sv. Nikole i Gospe od Zdravlja, od kojih su neke zastićene kao kulturno dobro.

Dana 16. lipnja 1935. godine na seoski blagdan Presvetog Trojstva na gumnu Luka Kraljevića žandari su ubili Luku Luka Kraljevića (23), a ranili Marka Peraicu (25) i Luka Bujaka iz Majkova Donjih te Vladu Glumca iz Slanoga. Početkom ljeta 1941. ustaše su doveli krivca ovog zlodjela pred oca ubijenog Luka na što ovaj kaže:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| "| {{{2Mi mu nećemo suditi, zato postoje redovni sudovi. Njemu ne smije pasti ni dlaka s glave dok se nalazi na području našega sela.}}} | "|
| **—Antun Golušić, Rodovi Slanskog primorja, 1. izd. Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, Dubrovnik, 1991. str.197.** |

 
Tijekom rata u Hrvatskoj Majkove su bili okupirali pripadnici JNA i teritorijalne obrane Crne Gore te raznih dragovoljačkih četničkih postrojbi. Neprijateljska vojska je popalila i opljačkala dosta objekata u mjestu.

Gospodarstvo
------------

Majkovi su gospodarski nerazvijeno naselje. Stanovništvo se uglavnom bavi poljodjelstvom maslinarstvom, vinogradarstvom i pčelarstvom, stočarstvom i proizvodnjom nadaleko poznatog ovčijeg sira. U srpnju 2013. u bivšoj osnovnoj školi otvorena je *Kuća meda*, svojevrsni muzej meda, s prikazom proizvodnje meda i drugih pčelinjih proizvoda.

U tijeku je gradnja autoceste A1 koja od Zagreba preko Splita i Ploča vodi do Osojnika i Dubrovnika, a koja će dijelom prolaziti kroz Majkove pa se očekuje da će ovo i okolna naselja doživjeti gospodarski napredak.

Trenutno je najveći problem stanovnika Majkova nedostatak pitke vode jer mjesto nema vodovod. Nedostatak vode koči razvoj seoskog turizma za kojeg Majkovi imaju sve preduvjete.

Životinjski i biljni svijet
---------------------------

U Majkovima se nalazi herpetološki rezervat predložen za zaštitu. U rezervatu obitava nekoliko vrsta životinja, a najpoznatija je te ujedno najrjeđa i najugroženija riječna kornjača (*Mauremys rivulata*). U neposrednoj blizini Majkova je i stanišni rezervat samoniklog oleandra, jedini lokalitet u Hrvatskoj stanišnog tipa.

Stanovništvo
------------

Prema popisu stanovnika iz 2011. godine u Majkovima živi 194 stanovnika hrvatske nacionalnosti i katoličke vjeroispovjesti.

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2011.***  

Napomena: Nastalo 1981. spajanjem naselja Donji i Gornji Majkovi u jedno naselje. Za ta bivša naselja sadrži podatke od 1857. do 1971.

Izvori
------

1. ↑  Central and eastern European online library
2. ↑  Mustać, Ivan; Župna crkva Sv. Trojice u Majkovima 1905. - 2005. // Zbornik Dubrovačkog primorja i otoka / Bašić, Vinko…[et al]. Dubrovnik, Kulturno - prosvjetno društvo "Primorac", Dubrovnik, 2006. str. 246.
3. ↑  „Općina Dubrovačko primorje". Arhivirano iz originala na datum 2017-04-11. Pristupljeno 2014-05-27.
4. ↑  Rodovi Slanskog primorja, 1. izd. Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, Dubrovnik, 1991. str.193.
5. ↑  The population of the Dubrovnik Republic un the 15th, 16th and 17th centuries - Nenad Vekarić ()
6. ↑  Bratovštine Slanske knežije Dubrovačke Republike - Ivica Prlender
7. ↑  Izvod iz registra kulturnih dobara Republike Hrvatske br. 3/2005[*mrtav link*]
8. ↑  Biblioteka Svjedočanstva
9. ↑  „Istina o 1991. godini (4) - Majkovi - Željko Milović". Arhivirano iz originala na datum 2011-04-10. Pristupljeno 2014-05-27.
10. ↑  The destruction by war of the cultural heritage in Croatia ()
11. ↑  „Dubrovačko primorje - novosti". Arhivirano iz originala na datum 2015-05-27. Pristupljeno 2014-05-27.
12. ↑  Otvorena kuća meda u Majkovima pristupljeno 30. kolovoza 2013.
13. ↑  Du list
14. ↑  Riječna kornjača
15. ↑  „Državni zavod za zaštitu prirode". Arhivirano iz originala na datum 2007-06-06. Pristupljeno 2014-05-27.
16. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr
17. ↑  Rezultati popisa 2011.