**Trnovski gozd** (***Selva di Tarnova***, tal.) je severna granična planina Krasa koja se pruža na njegovom krajnjem severozapadu. Planina se nalazi u zapadnoj Sloveniji. Naselja u podnožju planine su: Lokve, Trnovo (po kojem je planina dobila ime), Predmeja, Otlica, Ajdovščina, Črni vrh, 

Najviši vrh planine je Mali Golak (*Goljak*, hrv. *Monte Calvo*, tal.) na 1.495 m nadmorske visine te Veliki rob (*Gran Ciglione*) na 1.237 m i Keceli 1.237 m.

Trnovski gozd se pruža pravcem jugoistok - severozapad i svrstava ga se u 

Trnovski gozd - severna granica goričkog i tršćanskog Krasa
Visoki Kras Alpa, a po drugim sistematizacijamas u Dinarske Alpe. Ima izražene karstne odlike reljefa (uvale, škrape, jame, pećine) bez tekuće vode na površini, a od kraških izvora na jugu se izdvaja potok Hubelj kraj Ajdovščine, a na severnim padinama ima više izvora koji čine reku Idrijicu. 

Među kraškim procesima se posebno izdvajaju jame s večnim ledom i snegom. Kao klasično mjesto opisa krasa (*locus classicus*) navodi se u istočnom delu 385 metra duboka i 1550 m duga svjetski poznata Velika ledena jama u Paradani.

U Trnovskom gozdu su tri rezervata prirode:

* Paradana sa spomenikom prirode Velika ledena jama
* Golaki i Smrekova draga
* Smrečje u Trnovskom gozdu.

Istočni deo Trnovskog gozda snimljen iz Vipavskog Križa

### Geomorfološke karakteristike

Na tom području su očiti tektonski uplivi. Tu nalazimo brojne primere kao kraške uvale, manja kraška polja i ostatke nekadašnjih rečnih dolina. Reke su u pliocenu snižavale tektonska uzdizanja te zasipavale doline. Tragove su ostavili i pleistocenski ledenjaci koji su klizeći na pretežno uravnjenoj površini stvarali manje humke te nakupine i morene. Reke su nanašale mulj u nižim predelima i s njim popunjavale postojeća udubljenja (vale).

Veliki rob - Gran Ciglione, 1.237 m
Na severnoj strani je očita tektonska zastupljenost na idrijskom prevoju, a na jugu pa se vide rezultati tektonskog nabiranja mezozojskih vapnenaca i dolomita na mlađi eocenski fliš. Dve trećine površne pokriva vapnenačko stenje, četvrtinu dolomit, a ostalo su fliš i nasuti materijal.

Klima
-----

Na podnebjje Trnovskog gozda utiče nadmorska visina. Godišnje padne prosečno l88l mm padalina. Razlike u količinama padavina po mesecima su razmerno male. Više oborina ima u novembru (293 mm), dok je manje u februaru i martu (135 mm). Večina zimskih padavina je u obliku snega, posebno u višim predelima. Značajna vremenska pojava, kao i za čitav Kras, je bura, koja se s visoravni spušta prema moru i njeni refuli postižu i 100 km/h. Bura na tom područu radi velike štete, obara stabla i krovove kuća.

Vegetacija
----------

Malo Otliško okno
Trnovski gozd, kao što samo ime kaže (*gozd*, slov. *šuma*) je obrastao sa mešanom bukovo-jelovom šumom (*Abieti-fagetum*). Najviše se raznolikosti zastupljene na malom Golaku (1495 m), koji je na vrhu gol, niže je obrašten s grmljem (*Salix sp.* i *Pinus mugo*). U kraškm raspuklinama rastu zaštićene biljke, npr. kranjski jaglac (*Primula carniolica*).

Delovi pod šumom čine 75.5 %, površine pa se radi obnavljanja šume na zapuštenim poljoprivrednim zemljištima povećavaju šumske površine. Radi slabe dostupnosti vegetacija je razmerno saćuvala svoje karakteristike. Najviši vrhov, obrasli su žbunjevima ili samo travom. U nadmorski visinama od 700 do 1200 m je raširena kraška šuma bukve i jelke. Niže prelazi u podgorske bukove šume. Hrastvi su slabo zastupljeni.

Stanovništvo
------------

Na području Trnovskog gozda 1991. je živjelo 4.534 stanovnika, što je gustoća od 9 ljudi/km² zato je taj dio Slovenije jedan od najređe naseljenih krajeva. Naseljen je više na zapadnom delu. Naselja su se oblikovala s novijom kolonizacijom. Prevladavaju zbijena sela i samotna imanja. I starostni sastav stanovništva je izrazito nepovoljan.

Privreda
--------

Pored šumarstva prisutna je i poljoprivreda, uglavnom uzgoj stoke (najviše govedarstvo). Poljoprivredno stanovništvo čini samo 14,4 %. Sve je veći porast turizma: strma padine Trnovskog gozda su čest cilj izletnika-planinara.

Izvori
------

1. ↑  „Odlok o spremembah in dopolnitvah prostorskih sestavin dolgoročnega in družbenega plana Občine Ajdovščina za območje Občine Ajdovščina". *Uradni list*. 30. avgusta 2004.