**Konosman** (engl. ; nem. *Das Konnossement*; fr. *Le connaissement*; skraćenica: **B/L** ili **BOL***) ili **brodarska teretnica** je najznačajniji dokumenat u pomorskom transportu i predstavlja hartiju od vrednosti.*

Istorijat
---------

Teretnice se koriste vekovima, rani ugovori o prevozu pojavljuju se u XIII veku. Teretnice tada predstavljaju priznanicu koju su davali kapetani ili brodovlasnici kao potvrdu da su primili robu. Kroz vekove ona se dalje razvijala i dobijala karakteristike koje danas ima. U početku trgovcima nije bio potreban takav dokumenat pošto su najčešće istovremeno bili i brodovlasnici ili su u najmanju ruku putovali sa svojom robom. Porastom prekomorske trgovine, trgovci su ostajali na obali i pojavila se potreba za dokumentom koji bi služio kao dokaz o ukrcanoj robi i time zaštitio i prevoznika i pošiljaoca.

Na drugoj strani, brodovlasnik je imao službenika koji je istovremeno bio i član posade broda, a čija je najvažnija dužnost bila da pedantno beleži u brodski registar primljenu robu, u prisustvu brodovlasnika, kapetana i još jednog svedoka. Po svom poreklu, konosman je izvorno kopija te knjige napravljena kao obezbeđenje od gubitka brodskog registra, kao jedinog dokaza o ukrcanoj robi, u slučaju gubitka broda. Pošto trgovac više nije putovao sa svojom robom, bio mu je potreban dokumenat o ukrcanoj robi koji bi držao kod sebe.

Jedan od najstarijih dokumenata u kome se konosman pominje u njegovom današnjem značenju je zakon Hanzeatske lige iz 1591. godine. Opšte je prihvaćeno, da je konosman nastao u Italiji, kao rezultat obimne trgovine između italijanskih gradova i Vizantije.

Pojam
-----

**Konosman (teretnica)** je isprava koju brodar izdaje krcatelju na osnovu ugovora o prevozu robe pomorskim putem ili unutrašnjim vodenim putevima i u kojoj potvrđuje da je primio na prevoz robu koja je u njoj označena, radi prevoza na određenoj relaciji i izdavanja u luci opredeljenja njenom zakonitom imaocu.

### Karakteristike

Iz definicije konosmana proizilaze njegove tri bitne karakteristike:

1. Funkcija priznanice - konosmanom brodar potvrđuje da je primio na prevoz robu u njemu označenu;
2. Dokaz o postojanju ugovora o prevozu - sam po sebi konosman nije ugovor o prevozu, ali je dokaz o postojanju tog ugovora i o njegovoj sadržini;
3. Konosmanom se brodar obavezuje da preda teret ovlašćenom imaocu konosmana.

Izdavanje konosmana
-------------------

Izdavanje konosmana je obaveza brodara, ali samo pod uslovom da je to zahtevao krcatelj. Praktično to u njegovo ime čini brodarski agent ili zapovednik broda. Redovno se izdaje kod *pomorskog vozarskog ugovora* (ugovor o prevozu pojedinačnih pošiljki), gde služi kao dokaz o zaključenom ugovoru o prevozu i njegovoj sadržini, dok se kod tzv. *pomorskog brodarskog ugovora*, ređe izdaje. To je zato što u ovom slučaju ugovorne strane, za razliku od vozarskog ugovora, zaključuju ugovor u pisanom obliku, te nije potrebno izdavanje teretnice kao dokaznog sredstva o postojanju istog. Ipak i kod brodarskog ugovora, konosman može da ima značaj dokaza o prijemu robe na prevoz, a posebno je u ovom slučaju značajna funkcija konosmana kao hartije od vrednosti.
Ako krcatelj ne zahteva izdavanje konosmana, brodar mu izdaje potvrdu o tome da je roba ukrcana na brod tzv. *časnička potvrda*, koja nema svojstva hartije od vrednosti. U unutrašnjoj plovidbi , ako se ne izdaje konosman, pored časničke potvrde, može doći i do izdavanja tovarnog lista, koji takođe nema svojstva hartije od vrednosti.

Vrste konosmana
---------------

Kroz vekove razvoja konosmana, postojala su različita pravila i protokoli njegovog korišćenja.

Za regulisanje pomorskog prevoza značajna je prva **Međunarodna konvencija o izjednačavanju nekih pravila o teretnici** iz 1924. god. tzv. **Haška pravila**, koju je Republika Srbija ratifikovala. U Srbiji je kodifikacija pomorskog prevoza izvršena 1977. godine, donošenjem **Zakona o pomorskoj i unutrašnjoj plovidbi**, a u njega su uključena mnoga dobra rešenja iz Haške konvencije, ali i **Hamburških pravila** iz 1978. godine koja nisu ratifikovana.

Postoje mnoge vrste konosmana koji se danas koriste u pomorskom transportu, zavisno od vrste transporta, namene i sl. Najvažnije su sledeće:

### Konosman „ukrcano" i „primljeno za ukrcaj"

Zavisno od vremenskog trenutka izdavanja konosmana, razlikuje se konosman „ukrcano" i konosman „primljeno za ukrcaj". Konosman „ukrcano" je redovan oblik konosmana koji brodar izdaje krcatelju tek nakon ukrcaja robe na brod koji je u tom konosmanu označen. 

### „Čista" i „nečista" teretnica

Ako tertnica ne sadrži opaske o vrsti, broju, količini, težini, stanju itd. tereta naziva se „čista teretnica". Obrnuto „nečista teretnica", pored redovnih podataka, sadrži i klauzule sa obrazloženim primedbama o spoljašnjem izgledu robe (vrsta robe, broj komada, količina, težina, stanje itd.). „Nečistom teretnicom" se smatra i teretnica na kojoj nema izričitih primedbi o robi, ali ima klauzula koje znače izvesno ograđivanje brodara. Na primer: „sadržaj, težina, mere, kvalitet i tehnička specifikacija nepoznati".

### Grupni konosman

Kada se u ulozi krcatelja pojavljuje špediter koji zastupa više komitenata - pošiljalaca robe, moguće je za robu koja se prevozi jednim brodom da se od brodara zahteva izdavanje samo jednog konosmana - tzv. grupni konosman. Na osnovu izdatog grupnog konosmana, špediter izdaje komitentima potvrdu o ukrcaju robe na brod, koja može da zameni konosman kod naplate putem robnog akreditiva, ako je tako određeno u nalogu za otvaranje akreditiva.
Ako se roba, koju je predao na prevoz špediter, isporučuje različitim licima, umesto grupnog konosmana može se izdati *konosman po delovima robe za svakog primaoca* ili se na osnovu izdatog grupnog konosmana može izdati tzv. *nalog za iskrcaj robe* i to za svakog primaoca posebno.

### Direktni konosman

Kada od luke ukrcaja do luke iskrcaja robu prevozi više brodara (tzv. direktni prevozi - sukcesivni prevozi) može brodar koji je primio robu na prevoz da izda jedan konosman - tzv. direktni konosman (direktna teretnica). U novije vreme do izdavanja direktnog konosmana dolazi i kad se radi o mešovitim prevozima. Tada teretnicu izdaje brodar koji je primio robu na prevoz za ceo prevozni put, bez obzira na to što u izvršenju prevoza mogu da učestvuju prevozioci različitih grana transporta.

### Konosmani prema načinu određenja korisnika

U zavisnosti od načina određenja korisnika konosmani mogu biti:

* **na ime** - prenosi se građanskopravnom cesijom;
* **po naredbi korisnika** - pretpostavka je da je to krcatelj, ako u ispravi nije označeno drugo lice. Prenos se vrši indosiranjem, kada se primenjuju pravila meničnog prava, osim odredbi o regresu, jer je brodar jedini dužnik;
* **na donosioca** - izdaje se izuzetno retko, a prenosi se tradicijom.

Dokazna snaga
-------------

U pravnim odnosima između brodara, krcatelja i primaoca razlikujemo dva odnosa:

### Odnos brodar-krcatelj

U pravnim odnosima između brodara i krcatelja, kao ugovornih strana iz ugovora o prevozu robe, konosman je *nepotpuno dokazno sredstvo*. Naime, u ovim odnosima podaci uneti u konosman imaju samo pretpostavljenu dokaznu snagu u pogledu vrste, stanja i količine primljenog tereta, te obe strane mogu podatke iz konosmana pobijati svim dozvoljenim dokaznim sredstvima. U ovom pravnom odnosu, naime konosman ima sva obeležja *kauzalne hartije od vrednosti*, te brodar odgovara na osnovu onog što je stvarno primio na prevoz (odgovornost ***ex recepto***), a ne na osnovu onog što je uneto u konosman.

### Odnos brodar-primalac

U pravnim odnosima između brodara i primaoca, kao trećeg lica, koji nije ugovorna strana iz ugovora o prevozu, te se na njega on ne može da odnosi zbog principa relativnog dejstva ugovora (izuzev u meri u kojoj su klauzule iz ugovora uključene u teretnicu - primena načela inkorporacije), konosman sa stanovišta brodara ima karakter potpunog dokaznog sredstva - tzv. apsolutna dokazna snaga (izuzetak su tzv. skrivene mane robe). Prema tome brodar odgovara prema primaocu u svemu prema sadržaju konosmana, nezavisno od toga kakvu je robu stvarno primio (odgovornost ***ex scriptura***). Brodareva odgovornost prema primaocu realizuje se dakle prema pravilu ***non quira recepit, sed quia scripsit***. Ova pravila o odgovornosti brodara primenjuju se samo ako je primalac kao treće lice savestan, što je pretpostavka.

Literatura
----------

* Mirko Vasiljević: „Kompanijsko i trgovinsko pravo", Beograd, 2008

Spoljašnje veze
---------------

* Ustavno i privredno pravo
*