recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Turuhansk** (ruski: *Туруханск*) je gradić u Krasnojarskom kraju u Sibiru od 4 849 stanovnika.

Geografske karakteristike
-------------------------

*Turuhansk* leži na obali rijeke Donja Tunguska, nedaleko od njenog ušća u Jenisej, udaljen oko 1474 km sjeverno od Krasnojarska.

Historija
---------

*Turuhansk* je osnovan 1607. kao jedno od prvih ruskih naselja u Sibiru, kao zimovalište za Kozake i trgovce na rijeci Donja Tunguska. 

Nakon katastrofalnih požara koji su zahvatili naselje 1619. 1642. i 1662. stanovnici su podigli novo naselje i nazvali ga Nova Magnezija. Ruska vojska podigla je 1677. drvenu utvrdu sa topovima. Naselje je ubrzo izraslo u jedno od najvažnijih trgovišta Sibira, sa najvećim sajmom. Pod imenom *Turuhansk* dobilo je status grada 1785. , ali se nakon 1822. počelo osipati i zaostajati za drugim sibirskim gradovima.

Za Carske Rusije od 1906. *Turuhansk* je bio poznat kao mjesto u koje se projeruju politički protivnici, tu je bio protjeran i Josif Staljin, istu ulogu dobio je i za Sovjetskog saveza kad je tu organiziran gulag.

Privreda
--------

Pored grada otkrivene su 1988. velike rezerve nafte i plina na nalazišu - Vankor, koji se danas eksploatira.

Izvori
------

1. 1 2  „*Историческая справка*" (ruski). Администрация Туруханского района. Arhivirano iz originala na datum 2012-06-03. Pristupljeno 23. 11. 2012.

Vanjske veze
------------

* Službene stranice Turuhanskog rajona (`ru`)

***Turuhansk*** na Wikimedijinoj ostavi
Armenska visoravan
**Armenska visoravan** ili **Jermenska visoravan** (arm. Հայկական լեռնաշխարհ) je središnje planinsko područje od tri planinska područja u sjevernom dijelu Jugozapadne Azije. 

Na istoku, Armenska visoravan nastavlja se na Anatolijsku visoravan, na jugu je Iranska visoravan, a na sjeveru Veliki Kavkaz. Ovom planinskom sustavu pripadaju i planinski lanci Malog Kavkaza i Ararat koji je ujedno i najviši dio visoravni (visok 5165 m). Nadmorska visina raste idući prema središnjim dijelovima visoravni, i prosječno iznosi 1500 do 3000 metara.

Visoravan obuhvaća cijelo područje današnje Armenije, jug Gruzije, zapadni dio Azerbejdžana (uključujući Nahičevan), sjeverozapad Irana i istočni dio Turske. Ukupna površina iznosi oko 400.000 km².

Izrazito jaka vulkanska aktivnost u mezozoiku ostavila je na ovom području brojne ugašene vulkanske kupe (Ararat, Nemrut, Aragac). U području se nalaze i tri velika tektonska jezera: Urmijsko jezero, Van i Sevan.

Iz ovog područja izvorno potječu pšenica i marelica, koje su se poslije proširile po svijetu.
**Pikachu** (**ピカチュウ, Pikachū** u prvobitnim verzijama na japanskom jeziku) je jedan od 721 fiktivne vrste Pokémon stvorenja iz Pokémon medijske franšize – skupa Pokémon video igara, animiranih serija, manga stripova, knjiga, igraćih karata i drugih medija kojima je tvorac Satoshi Tajiri, vrijedne nekoliko biliona dolara. Svrha Pikachua u videoigrama, animiranoj seriji i manga stripovima, kao i svrha ostalih Pokémona, je borba s divljim Pokémonima – neukroćenim stvorenjima koje igrači i likovi pronalaze dok kreću na razne avanture – i pripitomljenim Pokémonima drugih Pokémon trenera. Pikachu je jedan od najprepoznatljivijih Pokémona zato što je jedan od glavnih likova u Pokémon animiranoj seriji. Ime Pikachu vjerojatno dolazi od kommbinacije riječi "pika" koja na japanskom znači munja ili struja i "chu" koja je japanska onomatopeja za skivčanje.

Pikachua se često može naći u šumama, stepama, a ponekad i u blizini izvora električne energije na većini svjetskih kontinenata. Pikachu često putuje u čoporima i rijetko je teritorijalan; međutim, kada je u opasnosti, čitav čopor može stvoriti snažnu električnu obranu, a elektro-magnetske sile koje tako nastaju mogu uzrokovati kratkotrajnu, lokaliziranu oluju.

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Nedovršeni članak* **Pikachu** *je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |

***Pikachu*** na Wikimedijinoj ostavi
Lokacija Pigwacketa
**Pequawket** (Pigwacket, Pegouakki, Peguaki) /"plodna dolina duž rijeke", "punched up rock". Prema Gerardu od pekwakik ='at the hole in the ground,'/ pleme američkih Indijanaca porodice Algonquian sa Lovell's Ponda i gornjeg toka rijeke Saco u saveznim američkim državama Maine u okrugu Oxford i New Hampshire u okrugu Carroll. Glavno selo Pequawket Town nalazimo se na gornjem Sacu blizu današnjeg Fryeburga (Maine). Pequawketi su pripadali konfederaciji Abenaki. Pleme je poznato po bitci iz 1725. između kapetana John Lovewella koji je predvodio 50 Engleza i poglavice Paugusa i 80 Indijanaca. U bitci su poginula obje vođe, ali su oslabljeni Indijanci nakon poraza zajedno sa plemenom Arosaguntacook otišli prema izvoru Connecticuta. Tu su Arosaguntacooki ostali kraće vrijeme pa su otišli u Kanadu na Saint-François, a Pequawketi su ostali u Connecticutu, da bi se kasnije vratili u svoj stari kraj. 

Povijest bilježi i drugog poglavicu poznatog pod imenom Atecouando koji nije sudjelovao u Paugusovoj bitci, nego je otišao na Saint-François u Kanadu. U Pequawketu su se Indijanci zadržali do 1744. kada je započeo Rat Kralja Georgea {1744-1748; King George's War (1744-1748)} između Britanaca i Francuza, nakon čega odlaze na Saint-François u Kanadu, gdje će se izgubiti među ostalim grupama Abenaka.

Vanjske poveznice
-----------------

* Pequawket Indian History Arhivirano 2007-09-29 na Wayback Machine-u
**Travno** je gradsko naselje u istočnom dijelu Zagreba tradicionalno zvanog Novi Zagreb, južno od Utrina.

Prema podjeli ustanovljenoj Statutom Grada Zagreba 14. prosinca 1999. pripada gradskoj četvrti Novi Zagreb - istok.

Panorama Travnog.
U Travnom trenutno (28. veljače 2009.) ima 11.681 stanovnika. Površina naselja je 61,19 ha.

Prostor na kojemu izgrađeno Travno pruža se izmedu naselja Utrina i sela Jakuševec (Dugave su izgradene nakon Travnog). Taj prostor je bio veliko obrađeno polje (krumpira, pšenice, kukuruza i dr.). Prema topografskim kartama iz 1930. godine prostor se zvao Krčevine, a već 1971. godine naziv se gubi uz pretpostavku da je grad već planirao naselja na tom prostoru s novim imenima. Travno je izgrađeno početkom 70-ih godina 20. stoljeća.

Naseljem dominira golema stambena zgrada, s nadimkom *Mamutica*. U središtu naselja se nalazi osnovna škola "Gustav Krklec" i velika zelena površina. U naselju su dvije ulice: Božidara Magovca i Kopernikova.

Vidi još
--------

Mamutica u Travnom.
* Zagrebačke gradske četvrti
* Utrina
* Dugave
* Novi Zagreb

Izvori
------

1. 1 2  Zagreb.hr - Službene stranice Grada Zagreba - 8. Mjesni odbor Travno

Vanjske poveznice
-----------------

* Moj kvart Travno - neslužbene stranice Arhivirano 2007-11-27 na Wayback Machine-u
* Službene stranice Grada Zagreba
*Ovo je članak o tiraninu iz Mileta. Za atenskog vojskovođu v.* Trazibul*.*
**Trazibul** je bio tiranin grada Milet u 7. vijeku pne. Pod njegovom vladavinom je Milet vodio dugotrajan rat protiv susjedne Lidije. Rat nije imao pobjednika, a Herodot tvrdi da je razlog tome što je Trazibul lukavstvom nagovorio lidijskog kralja Alijata II da sklopi mir. Nakon završetka rata su Milet i Lidija postali saveznici.

Trazibul je poznat po anegdoti koju također prenosi Herodot. Njegov je saveznik bio moćni korintski vladar Perijandar. Kada je na Trazibulov dvor došao Perijandrov glasnik tražeći savjet o najboljem načinu vladavine, Trazibul je umjesto riječi glasnika odveo u polje te počeo otkidati sve najviše klasove. Glasnik je to prenio Perijandru, a korintski vladar to shvatio kao preporuku da likvidira sve podanike koji se ističu od ostalih, odnosno koji bi mogli steći dovoljno bogatstva ili uticaja da u budućnosti ugroze njegovu vladavinu. Trazibulov primjer je kasnije često korišten od strane mnogih čvrstorukaških vladara kroz historiju.

Eksterni linkovi
----------------

* The anecdote Arhivirano 2009-06-27 na Wayback Machine-u from Herodotus.
* Herodotus on the war between Miletus and Lydia
**Asasini** (iz arapske reči *hašišijin* - predani hašišu) je izraz za atentatora koji su Evropom proširili Marko Polo i ljetopisci križarskih ratova. Prvenstveno označuje militantnu sektu, ismaelite nizaritske grane, koji su bili ukopani u svojim orlovskim gnijezdima u Siriji a naročito u neosvojivim tvrđavama u blizini Kaspijskog mora u Iranu. Najpoznatija je tvrđava Alamut. 

Poznati alamutski asasini su bili vrlo opasne ubice, koji su pretili sunitskima vođama jer su bili prijetnja šijitima. Prema legendama, prije izvršenja atentata uzeli su kocku hašiša i tako omamljeni lakše sproveli atentat na važne osobe.

Među glavnim žrtvama ismaelitskih asasina su:

* abasidski kalif Al Mustaršid
* perzijski veliki vezir u seldžučkoj službi Nizam al-Mulk
* križarski vođa Konrad Monferatski

Čak je i Saladin bio nekoliko puta meta asasina.

Red asasina je na Alamutu 1090. ustanovio Hasan el Sabah. (poznat i kao „Starac sa gore") 1256. godine red uništavaju Mongoli a 1273. od mameluškog sultana Bajbara pada i posljednje uporište ismailita.

Riječ *asasin* danas označuje atentatore na poznate ličnosti.

Veze
----

* Ismailizam
**Tomislav Zubčić** (Zadar, 17. siječnja 1990.) hrvatski je profesionalni košarkaš. Visok 2,08 m i težak 96 kg. Igra na poziciji centra, a trenutačno je član hrvatske BK Jeniseja.

Karijera
--------

Dugo je bio član druge momčadi Cibone, a 2007. je pozvan u prvu momčad. Svoju prvu sezonu je uglavnom bio na klupi, a početkom sljedeće sezone debitirao je u NLB ligi. Dana 16. studenoga 2008. debitirao je protiv momčadi Vojvodine u pobjedi od 99-75. Odigrao je 13 minuta, što mu je bilo dovoljno za 9 poena (3/6 za dva, 1/1 za tricu) uz 3 "ukradene" lopte i 3 skoka. Prije početka sezone 2009./10. Velimir Perasović izjavio je da će biti malo prilika za domaće igrače, ali nakon odličnih igara na Svjetskom prvenstvu u Novom Zelandu od Zubčića se očekuje potpuna afirmacija u dresu Cibone. U 1. kolo NLB lige 2009./10. solidno je odigrao te s 13 poena (trice 4/5) protiv Širokog bio drugi strijelac svoje momčadi. Godine 2012. izabran je kao 26 pick druge runde NBA drafta, a izabrala ga je momčad Toronto Raptors

Nike Hoop Summit 2009.
----------------------

Nakon što je izabran u U-19 reprezentaciju Svijeta na Nike Hoops Summitu 2009. Zubčić je s 19 poena, zajedno s srbinom Milanom Mačvanom (23 poena, 14 skokova) i litavcem Donatasom Motiejunasom (21 poen) predvodio svoju reprezentaciju do tek 3 pobjede nad američkom juniorskom reprezentacijom.

Hrvatska košarkaška reprezentacija
----------------------------------

Bio je član hrvatske juniorske reprezentacije sa kojom je osvojio broncu na Europskom U-18 prvenstvu 2008. U sljedećem ciklusu s hrvatskom juniorskom reprezentacijom, Zubčić je također osvojio brončanu medalju.

Izvori
------

1. ↑  Nova Cibona lako protiv Širokog
2. ↑  „Zubčić vodio Svijet do pobjede nad SAD-om". Arhivirano iz originala na datum 2009-04-16. Pristupljeno 2014-07-26.

| * p
* r
* u
NBA draft 2012. |
| --- |
| Prvi krug | 
* Anthony Davis
* Michael Kidd-Gilchrist
* Bradley Beal
* Dion Waiters
* Thomas Robinson
* Damian Lillard
* Harrison Barnes
* Terrence Ross
* Andre Drummond
* Austin Rivers
* Meyers Leonard
* Jeremy Lamb
* Kendall Marshall
* John Henson
* Maurice Harkless
* Royce White
* Tyler Zeller
* Terrence Jones
* Andrew Nicholson
* Evan Fournier
* Jared Sullinger
* Fab Melo
* John Jenkins
* Jared Cunningham
* Tony Wroten
* Miles Plumlee
* Arnett Moultrie
* Perry Jones III
* Marquis Teague
* Festus Ezeli

 |
| Drugi krug | 
* Jeffery Taylor
* Tomáš Satoranský
* Bernard James
* Jae Crowder
* Draymond Green
* Orlando Johnson
* Quincy Acy
* Quincy Miller
* Khris Middleton
* Will Barton
* Tyshawn Taylor
* Doron Lamb
* Mike Scott
* Kim English
* Justin Hamilton
* Darius Miller
* Kevin Murphy
* Kostas Papanikolaou
* Kyle O'Quinn
* İzzet Türkyılmaz
* Kris Joseph
* Ognjen Kuzmić
* Furkan Aldemir
* Tornike Šengelija
* Darius Johnson-Odom
* Tomislav Zubčić
* İlkan Karaman
* Robbie Hummel
* Marcus Denmon
* Robert Sacre

 |
**Ostrovo** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Markušica, Vukovarsko-srijemska županija.

Stanovništvo
------------

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 760 stanovnika te 252 obiteljskih kućanstava.. Stanovništvo je većinski srpske nacionalnost.

  

***Kretanje broja stanovnika 1857.-2001.***

Povijest
--------

Gospodarstvo
------------

Obrazovanje
-----------

U selu postoji četverogodišnja osnovna škola. Ona je 1789. godine osnovana kao jednorazredna konfesionalna osnovna škola sa 42 učenika. Iako je ranije ona bila i osmogodišnja, u drugoj polovini 20. stoljeća, ona postaje područna škola u sastavu OŠ Vladimir Nazor iz Vinkovaca (do 1990. godine), a zatim u sastavu OŠ Markušica iz Markušice (od 1992. godine), te se sada u njoj nastava odvija na srpskom jeziku i ćiriličnom pismu

Udruge
------

* SKD Prosvjeta - pododbor Ostrovo
* Lovačko društvo "Jelen"

Spomenici i crkve
-----------------

U selu se nalazi pravoslavna crkva Svetog Jovana Krstitelja

Šport
-----

* Nogometni klub Obilić, županijski ligaš

Izvori
------

1. ↑  Popis stanovništva 2001. www.dzs.hr
2. ↑  Kućanstva prema obiteljskom sastavu i obiteljska kućanstva prema broju članova, Popis 2001. www.dzs.hr
3. ↑  Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001. www.dzs.hr
4. ↑  članak povodom proslave 220 godina škole na krajiski.com

  


*Ovaj nedovršeni članak o **naselju** u Hrvatskoj:* **Ostrovo (Markušica)** *treba dopuniti.   
Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.*

Šablon:Naselja u sastavu Općine Markušica
Znak za opasnost od radioaktivnosti
**Röntgen** ili **Rentgen** (kolokvijalno *Rendgen*, oznaka: R) je mjerna jedinica izvan SI sustava, a označava količinu rendgenskog ili gama zračenja potrebnu da nastane 1 elektrostatička jedinica elektriciteta (3 109 ionskih parova) po cm3 suhog zraka u standardnim uvjetima. Rendgen je ograničen samo na rendgensko zračenje i gama zračenje, što je samo dio ionizirajućeg zračenja, s energijom manjom od 3 MeV. Nazvana je 1928. prema njemačkom fizičaru Wilhelmu Röntgenu.

Ekspozicija
-----------

Ekspozicija je zbroj električnih naboja svih iona istog naboja stvorenih u jedinici mase tvari pri prolasku rendgenskih ili gama zraka. Kratica za ekspoziciju je *X*. Jedinica ekspozicije izvan SI sustava je **rentgen** (R); 1C/kg = 3867 R.

Mjerna jedinica izvan SI sustava: 1 rendgen (R) = 258 mikrokulona po kilogramu (µC/kg)

Pretvaranje: 1C/kg = 3867 R

Ekspozicija ili izlaganje rendgenskom i gama zračenju od 500 R, u roku od 5 sati, je obično smrtonosno za čovjeka. Tipična ekspozicija za uobičajeno prirodno zračenje je oko 200 mR na godinu, što iznosi oko 23 μR/h. 

U ljudskom tkivu, 1 rendgen (R) gama zračenje stvara apsorbiranu dozu od oko 0,01 grej (ili oko 1 rad). Da bi izračunali ekvivalentnu dozu, treba dobivenu vrijednost pomnožiti s faktorom kvalitete Q, koji za gama zračenje iznosi 1, tako da dobivamo 0,01 sievert (Sv). 

Na osnovu mjerne jedinice rendgen, nastala je mjerna jedinica za ekvivalentnu dozu rem (engl. *Rentgen Equivalent for Men*). 1 Sv = 100 rem ili rem je sto puta manja jedinica od Sv.

Izvori
------

1. ↑   Arhivirano 2010-07-05 na Wayback Machine-u "Ionizirajuće zračenje u biosferi", Mile Dželalija, Kemijsko-tehnološki fakultet, Sveučilište u Splitu, 2011.
2. ↑   Arhivirano 2011-05-10 na Wayback Machine-u "Dozimetrijske veličine i mjerne jedinice", Edi Kovač, generacija 2000/2001.
3. ↑   Arhivirano 2012-11-25 na Wayback Machine-u "Jedinica radioaktivnosti", www.radiobiologija.vef.unizg.hr, 2011.
Osaka Dome navečer.

**Osaka Dome**  
| Položaj | Nishi-ku (Osaka) |
| otvoren | 1.3. 1997. |
| kapacitet | 48,000 |
| vlasnik | Osaka City Dome Co. Ltd. |
| dimenzije:

lijevo
lijevo-centar
centar
desno-centar
desno | 
100 m
?
122 m
?
100 m |

**Osaka Dome** (大阪ドーム) je bejzbolski stadion smješten u gradu Osaka u Japanu. Od godine 1997. stadion je bio domaći teren za klub *Kintetsu Buffaloes*. Godine 2005. je postao domaći teren za Orix Buffaloes nakon što se *Orix Blue Wave* spojio s *Kintetsu Buffaloesima*.

Na stadionu su koncerte imali poznati muzičari kao *The Rolling Stones*, *Eagles*, Paul McCartney, David Bowie, Billy Joel, Madonna i Mariah Carey.

Pravo na ime - Kyocera
----------------------

2.3. 2006, Kyocera Corporation je dobavila pravo na ime Osaka Dome. Ime kupole je "**Kyocera Dome Osaka** (京セラドーム大阪)" i takvim će biti od 1.7. 2006. do 31.3. 2011.

Pristup
-------

* Kratki hod stanice Dome-mae Chiyozaku na općinskoj podzemnoj željeznici (Linija Nagahori Tsurumi-ryokuchi).
* Sedmomintni hod od stanice Taisho Zapadne japanske željezničke kompanije (Kružna linija Osake).
* Devetominutni hod od stanice Kujo na općinskoj podzemnoj željeznici (Linija Chūō Line (Osaka).

Eksterni linkovi
----------------

***Osaka Dome*** na Wikimedijinoj ostavi

* službena stranica (japanski)

Šablon:NPB bejzbol stadioni
Koordinate: 34°40′9.61″N, 135°28′33.77″E
Osama bin laden
**Usama ibn Muhamed bin Avad bin Ladin** (10. mart 1957 - 2. maj 2011; arap. ), poznatiji kao **Osama bin Laden** (أسامة بن لاد), bio je saudijski građevinski preduzetnik i multimilioner (član veoma bogate porodice Bin Laden) i vođa Al kaide, militantne islamističke organizacije koja je izvela više terorističkih napada širom sveta. FBI ga je 1999. postavio među deset najtraženijih osumnjičenih zbog njegove umešanosti u napade na američke ambasade u Keniji i Tanzaniji 1998. godine. Bin Ladena su likvidirale američke snage u maju 2011. godine.

Biografija
----------

Malo toga se zna na Zapadu o njegovom životu. Nasledio je životni uspeh od svoga oca, koji je posedovao graditeljsku kompaniju, koja je prosperisala kroz bliske veze sa saudijskom kraljevskom porodicom.

Bin Laden je došao u međunarodnu pažnju 1980-tih u Avganistanu zbog svoje uloge u avganskom otporu protiv sovjetske okupacije. Sovjetski Savez je izvršio invaziju na Avganistan 1979. Tokom mladosti Bin Laden je prolazio kroz islamska fundamentalistička učenja, i gledao je na sovjetsku invaziju kao na neoprostivu agresiju na muslimane. Da pomogne otpor, Bin Laden je osiguravao novac i pomoć, gradio kampove za obuku, i dovodio veliki broj dobrovoljaca iz arapskih zemalja. 1988. pri kraju rata Bin Laden, zajedno sa Egipćaninom Ajmanom al-Zavahrijem osniva Al Kaidu (arapski - *baza*), organizaciju koja, prema američkim zvaničnicima, povezuje i koordinira islamske fundamentalističke grupe širom sveta.

Nakon Zalivskog rata činjenica da se američke snage nalaze na islamskom tlu i potpora Izraelu potiču ga na organizovanje teških napada protiv Zapada. Nakon napada 11. septembra 2001. američke su snage pokrenule *Rat protiv terorizma* koji je izbacio teroriste iz Avganistana i srušio talibansku vladu koja je podržavala Bin Ladena. Nakon toga al Kaida se reorganizuje i sprema za nove napade.

Njegova porodica ga se javno odrekla 1994. godine, neposredno pre nego što je Saudijska Arabija poništila njegovo državljanstvo i nekoliko godina pre napada na Njujork 2001. godine.

Smrt
----

Osama bin Laden ubijen je 2. maja po pakistanskom, odnosno 1. po severnoameričkom vremenu u Abotabadu, Pakistan.

Povezano
--------

* Teorije zavjere oko smrti Osame bin Ladena

Vanjske veze
------------

***Osama bin Laden*** na Wikimedijinoj ostavi

* Hunting Bin Laden – PBS Frontline (Nov. 2002)
* FBIS Report, Compilation of Usama Bin Laden Statements 1994 – January 2004
* FBI's 10 Most Wanted Fugitives poster
* *New Yorker* article on Osama's youth, December 12, 2005
* Full text: bin Laden's 'letter to America', 24 November 2002
* Who is Osama bin Laden, BBC News, 6 December 2009

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 97678624
* LCCN: n98940446
* ISNI: 0000 0001 2144 6819
* GND: 123147808
* SELIBR: 173491
* SUDOC: 060381167
* BNF: cb137709717 (podaci)
* BIBSYS: 1076526
* MusicBrainz: b18d2f62-1960-4dda-ba97-117814887956
* NLA: 36588726
* NDL: 00865473
* NKC: jo2002101051
* BNE: XX1220179
* CiNii: DA15529552
* CONOR.SI: 270351971
* NSK: 000279080

 |
| Književnost |
| --- |
|  |
| 
Osnovni oblici |
| * Roman
* Pjesma
* Drama
* Kratka priča
* Pripovijetka
 |
| 
Osnovni žanr |
| * Epika
* Lirika
* Drama
* Romansa
* Satira
* Tragedija
* Komedija
* Tragikomedija
* Autobiografija
* Memoari
* Dnevnik
 |
| 
Mediji |
| * Performans (predstava)
* Knjiga
 |
| 
Tehnike |
| * Proza
* Stih
 |
| Historija |
| * Drevna (grčka, rimska)
* Srednjovjekovna (bizantska, latinska)
* Renesansna
* Barokna
* Moderna (18.
* 19.
* 20.
* 21.)
 |
| 
Književnost po jezicima i porijeklu |
| * albanska
* arapska
* armenska
* bjeloruska
* bosanskohercegovačka
* bugarska
* crnogorska
* češka
* danska
* engleska (američka)
* francuska
* hebrejska
* grčka
* hrvatska
* indijska
* irska
* italijanska
* japanska
* kineska
* mađarska
* makedonska
* njemačka
* perzijska
* poljska
* portugalska
* ruska
* slovenska
* surinamska
* srpska
* španska
* švedska
* turska
* ukrajinska
* vietnamska
 |
| 
Rasprave |
| * Kritika
* Teorija
* Časopisi
 |
| * p
* r
* u
 |

**Armenska književnost** razvijala se paralelno s poezijom te zemlje. U historiji Armenije, postoji nekoliko zlatnih doba i nekoliko književnih pokreta: historiografska književnost 5. vijeka, poezija od 10. do 15. vijeka i armenska književna revolucija u 19. vijeku. 

Armenska književnost počinje se razvijati nakon prihvaćanja kršćanstva i pojave armenskog pisma 406. godine. Sveti Mesrop Maštoc bio je armenski jezikoslovac i crkveni vođa, koji je prilikom prevođenja kršćanskih tekstova na materinski jezik zaključio kako se za pojedine riječi ne mogu rabiti pisma susjednih naroda, jer im nedostaju glasovi karakteristični za armenski. Zato je izmislio abecedu pod utjecajem grčkog alfabeta. U 5. vijeku, armenska književnost ima oblik historiografije. Mojsije Horenski, o čijem se životu ne zna mnogo, piše "Historija Armenije", kao mješavinu historije i legende poput one o Haiku, legendarnom patrijarhu i osnivaču armenske nacije. Mojsijevo djelo bitno je, zbog očuvanja stare armenske pripovjedačke baštine. Kasnije se citiralo mnogo puta, a Mojsije Horenski, smatra se ocem armenske histiografije te se ponekad naziva i armenskim "Herodotom". I prije njega, bilo je pisaca, koji su pisali o historiji Armenije poput Agathangelosa. 

Prva stranica Evanđelja po Marku, djelo Sargisa Picaka.
Tokom srednjeg vijeka, malo se zna o armenskoj književnosti i nije poznata gotovo nijedna knjiga iz toga doba. No, od kraja 10. vijeka, javljaju se romani, a posebno knjige poezije. Neki pjesnici imaju veliki ugled, poput: Grgura Narekacija i Nahapeta Koučaka.

Tokom renesanse, 17. i 18. vijeka, književnost je oskudna. Samo se javlja Sajat Nova kao trubadur cijelog Kavkaza i kao most među kulturama.

Kroz 19. vijek, dogodila se armenska književna revolucija, čiji je glavni predstavnik Raffi (pravim imenom Hakob Mélik Hakobian). Romani su uglavnom apologetski, pisci pišu suvremenim armenskim jezikom, a njihove priče su "slobodne" (autori su uglavnom intelektualci, slobodoumni). Pojavljuje se velik broj modernih romana.

Mnogobrojna je armenska dijaspora, među kojom se isticao književnik William Saroyan.

***Armenska književnost*** na Wikimedijinoj ostavi
**Akuzativ s infinitivom** (lat. *accusatīvus cum infinitīvo*) je rečenična konstrukcija prisutna pre svega u latinskom i starogrčkom jeziku, ali i u drugim jezicima (engleskom, nemačkom, španskom)

Latinski
--------

Konstrukcija akuzativ sa infinitivom je uobičajena gramatička konstrukcija kojom se u klasičnom latinskom izražavao neupravni govor, drugim rečima šta je neko o nečemu ili nekome rekao, mislio, osećao itd. 

| Upravni govor | Neupravni govor |
| --- | --- |
| Julija kaže: „Ja sam dobra učenica". | Julija kaže da je dobra učenica. |

Konstrukciju čine glavni glagol (lat. *verbum regens*) aktivnog značenja, subjekat u akuzativu (uvek bez predloga) i predikat u infinitivu. 

| Latinski | Srpskohrvatski (bukvalan prevod) |
| --- | --- |
| Iūlia dīcit sē bonam discipulam esse | Julija kaže sebe dobru učenici biti |

*Sē* je ovde povratna zamenica koja se odnosi na subjekat glavnog glagola, tj. Iūlia; *esse* je infinitiv glagola biti.

U poznoklasičnom i srednjovekovnom latinskom konstrukcija akuzativ sa infinitivom postepeno ustupa mesto konstrukciji sa veznikom *quod* (u značenju „da").

| Latinski | Srpskohrvatski |
| --- | --- |
| Iūlia dīcit quod bona discipula est. | Julija kaže da je dobra učenica |

Na srpskohrvatski jezik konstrukcija se prevodi zavisno-iskaznom rečenicom. Akuzativ se prevodi subjektom, a infinitiv ličnim glagolskim oblikom u vremenu i stanju u kom je infinitiv latinskog glagola.

Infinitiv prezenta
Ako je predikat u **infinitivu prezenta**, radnja je **istovremena** sa radnjom glavnog glagola.

| Latinski | Srpskohrvatski |
| --- | --- |
| Fuit enim nobiscum hac aestate vir Rascianus, qui narrat se diaconum esse ecclesiae Byzantii. | Ovog leta je sa nama bio jedan Srbin, koji kaže da je đakon Carigradske patrijaršije. |

* narrat - glavni glagol
* diaconum - subjekat u akuzativu
* esse - predikat u infinitivu

Infinitiv perfekta
Ako je predikat u **infinitivu perfekta**, radnja se desila **pre** radnje glavnog glagola. 

| Latinski | Srpskohrvatski |
| --- | --- |
| Serbliam cisalpinam in quatuor partes tributam fuisse Porphyrogenitus cap. 30 docet. | Porfirogenit u 30. poglavlju obaveštava da je ovostrana Srbija bila podeljena na četiri dela. |

* Serbliam cisalpinam - subjekat u akuzativu
* fuisse - predikat u infinitivu
* docet - glavni glagol

Infinitiv futura
Ako je predikat u **infinitivu futura**, onda se radnja dešava **posle** radnje glavnog glagola.

Napomene
--------


1. ↑  Uporedi francuski veznik *que* koji se koristi u neupravnom govoru: Julia dit qu'elle est une bonne élève.
2. ↑  Iz pisma Filipa Melanhtona od 25. septembra 1559. Jeronimu Baumgartneru.
3. ↑  Iz: Danijele Farlati, Illyricum sacrum I, str. 123
**Patersonova funkcija** se koristi za rešavanje faznog problema u kristalografiji X-zracima. Nju je uveo 1935. Artur Lindo Paterson (1902–1966) dok je radio kao gostujući istraživač u laboratoriji Bertrama Eugena Varena (1902–1991) na MIT-u.

Patersonova funkcija je definisana kao

{\displaystyle P(u,v,w)=\sum \limits \_{hkl}\left|F\_{hkl}\right|^{2}\;e^{-2\pi i(hu+kv+lw)}.}
Ona je esencijalno Furijeova transformacija intenziteta umesto strukturnih faktora. Patersonova funkcija je isto tako ekvivalent elektronske gustine konvoluisane sa njenom izverznom funkcijom:

{\displaystyle P({\vec {u}})=\rho ({\vec {r}})\*\rho (-{\vec {r}}).}

Jednodimenzioni primer
----------------------

Serija delta funkcija je data sa

{\displaystyle f(x)=\delta (x)+3\delta (x-2)+\delta (x-5)+3\delta (x-8)+5\delta (x-10).\,}
Njena Patersonova funkcija je

{\displaystyle P(u)=5\delta (u+10)+18\delta (u+8)+9\delta (u+6)+6\delta (u+5)+6\delta (u+3)+18\delta (u+2)+45\delta (u)\,}
{\displaystyle {}+18\delta (u-2)+6\delta (u-3)+6\delta (u-5)+9\delta (u-6)+18\delta (u-8)+5\delta (u-10).\,}
Koordinate: 41° 36′ 50" SGŠ, 22° 32′ 32" IGD

**Podareš** (mak. *Подареш*) je naselje u Republici Makedoniji, u jugoistočnom delu države. Podareš je naselje u okviru opštine Radovište. U razdoblju 1994-2004. naselje je bilo sedište istoimene opštine.

Prirodni uslovi
---------------

Podareš je smešten u jugoistočnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg grada, Radovišta, naselje je udaljeno 10 kilometara južno.

Naselje Podareš se nalazi u istorijskoj oblasti Strumica. Naselje je položeno u središnjem delu Radoviškog polja, koje tvori Stara reka. Severno od sela uzdiže se planina Plačkovica. Nadmorska visina naselja je približno 350 metara. 

Mesna klima je blaži oblik kontinentalne zbog blizine Egeja (žarka leta).

Stanovništvo
------------

Podareš je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imao 1.527 stanovnika.

Većinsko stanovništvo u naselju su etnički Makedonci. Do početka 20. veka trećinu stanovništva činili su Turci, koji su se spontano iselili u maticu.

Pretežna veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje.

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

* www.radovis.gov.mk Zvanična stranica opštine Radovište

  

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Radovište |
| --- |
| **Radovište** • 
Ali Koč • 
Ali Lobasi •
Bučim •
Vojislavci •
Damjan •
Držani •
Durutlija •
Zlejovo •
Injevo •
Jargulica •
Kalauzlija •
Kaluđerica •
Karalobosi •
Karadžalar • 
Kodžalija •
Kozbunar •
Novo Selo •
Oraovica •
Papavnica •
Pogulevo •
Podareš •
Pokrajčevo •
Prnalija •
Rakliš •
Sariđol • 
Smiljanci •
Suldurci •
Supurge •
Topolnica •
Ćoselija •
Hudaverlija •
Češme Mahale •
Šajintaš •
Šipkovica •
Šturovo |  |
Maršal Kraljevskog ratnog zrakoplovstva **Sir Arthur Travers Harris, 1st Baronet**, GCB OBE AFC (13. april 1892 – 5. april 1984), poznat i po nadimcima **Bomber Harris** (sh. *Bombaš Harris*), ali i **Butcher Harris** (sh. *Mesar Harris*), je bio britanski zrakoplovni oficir, najpoznatiji kao zapovjednik RAF-ove Bombarderske komande u Drugom svjetskom ratu, odnosno kao jedna od ključnih ličnosti savezničkog bombardiranja Njemačke. Došavši na čelo Komande 1942. godine, Harris je osmislio strategiju koja se temeljila na tzv. zonskom bombardiranju ciljeva u Njemačkoj i okupiranim zemljama gdje cilj nije bilo precizno pogađanje ciljeva koliko izazivanje što veće štete u njemačkoj pozadini, odnosno vezivanje što više njemačkih resursa za zračnu obranu. Harrisova strategija, čiji je najpoznatiji primjer bombardiranje Dresdena, je kasnije izazvala brojne kontroverze, kako zbog upitnog doprinosa savezničkim ratnim ciljevima tako i zbog strahovitih žrtvi među civilima, a što je Harrisa kasnije učinilo jednim od najkontroverznijih savezničkih vođa u Drugom svjetskom ratu.

Izvori
------

Vanjske veze
------------

***Arthur Harris*** na Wikimedijinoj ostavi

* Biography at Spartacus Educational
* Personality Profile: Air Marshal Sir Arthur Harris Arhivirano 2004-02-24 na Wayback Machine-u
* Royal Air Force Bomber Command 60th Anniversary, Commanders
* The Destruction of Dresden – Die Zerstörung Dresdens
* Air of Authority – A History of RAF Organisation – MRAF Harris
* Imperial War Museum Interview from 1977
* Imperial War Museum Interview from 1978

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 93567703
* LCCN: n84074318
* ISNI: 0000 0001 0998 8375
* GND: 119344165
* SELIBR: 313520
* SUDOC: 085620297
* BNF: cb144635760 (podaci)
* BIBSYS: 8021079
* NLA: 35847307
* NKC: jn20000700674

 |
Pitka voda iz slavine
Postrojenje za obradu komunalnih otpadnih voda u sjevernom Portugalu.
**Pitka voda**, poznata i kao **pijaća voda** ili **voda za piće**, je voda visoke kakvoće prikladna za ljudske potrebe. Pitka voda je prikladna za piće te za pripravu hrane.

Na Zemlji postoje veoma male količine pitke vode, te stoga pojedine države imaju trajni nedostatak pitke vode. Ako se one nalaze uz more, slanu vodu moguće je preraditi u pitku.

Svake godine zbog nedostatka pitke vode umre 3 milijuna djece mlađe od 5 godina.

U pitkoj vodi se ne smiju nalaziti mikroorganizmi, te bi trebala sadržavati male količine mineralnih tvari. 
Najčešći minerali u pitkoj vodi su kalcij-, magnezij, karbonata-, hidrogenkarbonata- te sulfatovih-iona.

Obrada vode
-----------

Obrada vode obuhvaća niz postupaka kako bi se voda mogla primjeniti za konačnu upotrebu, a to može biti pitka voda, napojna voda za termoelektrane, rashladna ili protupožarna voda za industrijska postrojenja, voda za medicinsku i ostalu upotrebu, voda za domaćinstva, komunalna otpadna voda, industrijska otpadna voda ili posebna otpadna voda. Cilj obrade vode je uklanjanje onečišćivača iz vode, ili smanjivanje koncentracije onečišćivača kako bi bila primjenjiva za upotrebu. Konačno tako obrađena voda se mora vratiti u prirodni okoliš bez negativnih ekoloških utjecaja.

Obrada ili pročišćavanje vode se može podijeliti na 3 glavne skupine, i to: mehaničko pročišćavanje (taloženje, filtracija, povratna osmoza), kemijsko pročišćavanje (dezinfekcija, flokulacija) i biološko pročišćavanje (ozračivanje vode, taložnice za organske primjese, taložnice za pijesak, prerada i korištenje mulja).

Izvori
------

1. ↑  prir. Émilie Beamuont, tekst Emmanuelle Paroissien, ilustracije i fotografije Jacques Dayan i Yves Lequesne, prevela na hrvatski Larisa Mravunac, *Ekologija*, prvo izdanje 2005. Éditions Fleurus, 2005. Naša djeca d.o.o. - za HR i BiH, nakladnik Drago Kozina, ISBN 953-171-731-1 (hrv. verzija)

Poveznice
---------

* Obrada vode
* Pročišćavanje vode

Vanjske poveznice
-----------------

* Hrvatska grupacija vodovoda Arhivirano 2008-12-18 na Wayback Machine-u
* Hvarski vodovod
* Svjetski dan voda: Zalihe pitke vode se smanjuju Arhivirano 2011-03-25 na Wayback Machine-u
***Tri sata za ljubav*** je jugoslavenski igrani film snimljen 1968. godine u režiji Fadila Hadžića. Po žanru je drama, a protagonistica, čiji lik tumači Stanislava Pešić, je kućna pomoćnica koja radi za bračni par intelektualaca i kojoj jedino slobodno vrijeme predstavlja nedjeljno poslijepodne. Radnja prikazuje kako upoznaje privlačnog mladića (čiji lik tumači Dragan Nikolić) koji joj ponudi seks, ali ga ona odbije, da bi ubrzo nakon toga istu ponudu dobila od gazde. *Tri sata za ljubav* se smatra jednim od prvih ostvarenja tadašnje hrvatske i jugoslavenske kinematografije koje je nastalo pod utjecajem seksualne revolucije, ali i prikazivalo sve očigledniji generacijski jaz u tadašnjem društvu, odnosno sve veću okrenutost omladine zapadnoj kulturi i vrijednostima. U stilskom smislu je predstavljao još jedan primjer snažnih utjecaja francuskog Novog vala na Hadžićevu filmografiju.

Vanjske veze
------------

* *Tri sata za ljubav* na IMDb-u (`en`)
* *Tri sata za ljubav* na Filmski-Programi.hr

| * p
* r
* u
Filmovi koje je režirao Fadil Hadžić |
| --- |
| 
* *Abeceda straha* (1961)
* *Da li je umro dobar čovjek?* (1962)
* *Desant na Drvar* (1963)
* *Službeni položaj* (1964)
* *Druga strana medalje* (1965)
* *Protest* (1967)
* *Tri sata za ljubav* (1968)
* *Divlji anđeli* (1969)
* *Idu dani* (1970)
* *Lov na jelene* (1972)
* *Novinar* (1979)
* *Ambassador* (1984)
* *Doktor ludosti* (2003)
* *First Class Thieves* (2005)
* *Zapamtite Vukovar* (2008)

 |
Standardna meta
Pikkado (strelica)
**Pikado** (engl. , nem. *Wurfpfeilspiel*) je igra u kojoj jedan ili više takmičara bacaju iz ruke strelice (pikada, na čijim krajevima su krilca) u okruglu metu promera 45,7 cm. Meta je podeljena da delove i svaki od njih nosi određen broj bodova. Meta je od drveta presvučena mešavinom mlevenog luta i oštre dlake. Udaljena je na standardnoj udaljenosti od takmičara (2,37 m) i obešena je na zid ili neki oslonac (1,73 m od poda do centra mete). Cilj igre je dobiti što više bodova. Pikado je igra za razonodu, ali i profesionalni sport. 

Postoji nekoliko različitih načina igre, ali i različitih tabli za pikado. Najrasprostranjenija je igra sa „sat tablom" koja je nastala u Engleskoj 1896. godine. Naziv je dobila po tome što podseća na zidni sat sa kazaljkama. Meta je pomoću koncentičnih kružnica podeljena na kružne vence (prstenove) različite širine. Radijus centralnig kruga mete **a** ima 0,6 cm, širina venca **b** je 1,5 cm, venca **c** 7,5 cm, venca **d** 0,9 cm, venca **e** 5,4 cm, venca **f** 0,9 cm, a obodnog venca 6,25 cm. Cela meta, osim kruga **a** i venca **b** je podeljena još u 20 jednakih (žuto-crnih, crno-belih ili crveno-zelenih) sektora (isečaka), označenih brojevima od 1 do 20 na obodnom vencu. Pogoci se vrednuju adekvatnim bodovima. Visoki rezultati se manje - više pravilno smenjuju sa niskim, tako da ako se cilja visok rezultat, dovoljna je mala greška i da se pogodi nizak (najveći rezultat od 20 bodova nalazi se između 5 i 1, na primer).

Spoljašnje veze
---------------

* Pikado portal-Pikado kluba Blek kod Arhivirano 2016-03-15 na Wayback Machine-u
* Svetska pikado federacija

Literatura
----------

* Dipre, B. i saradnici. 2007. Školska enciklopedija: Oxford. Knjiga-komerc: Beograd.

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Ovaj članak o **sportu** je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako da ga proširite*. |


***Pikado*** na Wikimedijinoj ostavi
Za druge upotrebe, v. Carstvo (biologija).
Wilhelm II od Njemačke i Nikolaj II od Rusije, poglavari Njemačkog i Ruskog Carstva
**Carstvo** je izraz koji u svom užem, odnosno doslovnom smislu označava svaku državu, odnosno monarhiju na čijem se čelu nalazi državni poglavar s titulom **cara** ili **carice**. Ponekad se za takav tip države koristi i izraz **carevina**. U tom smislu jedini primjer carstva u suvremenom svijetu predstavlja Japan.

U svom širem i češće korišćenom značenju izraz carstvo podrazumijeva državu raznih oblika složenosti koja se sastoji od relativno velikog broja u etničkom, religijskom, jezičnom, kulturnom i/li političkom smislu heterogenih teritorijalnih cjelina koje su u većoj ili manjoj mjeri podređene centralnoj, odnosno "matičnoj" vlasti oličenoj u obliku monarha ili oligarhijske grupe, obično vezane uz određenu "matičnu" cjelinu (vladajuća/dominirajuća porodica, grad ili etnička grupa). Sve te teritorije sa svojim materijalnim i ljudskim resursima carstva čine potencijalno politički, ekonomski, vojno ili kulturno uticajnijim od "normalnih" država, pa se ponekad izraz carstvo kolokvijalno koristi za sve natprosječno snažne države. Izraz carstvo u širem smislu podrazumijeva i države koje su po svojem političkom uređenju republike, za što su u historiji postojali primjeri Atene, Rimske Republike ili, u nešto novije, kolonijalnih posjeda Treće francuske republike za koje se koristio službeni naziv Carstvo (francuski: ). Ponekad se, u nastojanju da se izbjegnu nedoumice, u tu svrhu koristi izraz imperij ili imperija, koji potiče od latinskog izraza *imperium*.

Carstva se, ovisno o stepenu i metodama očuvanja političkog jedinstva, dijele na *teritorijalna carstva*, koja se sastoje od manjih cjelina neposredno podređenoj centralnoj vlasti, odnosno predstavljaju unitarne države, te na *hegemonijska carstva*, koja mogu isto tako sadržavati teritorijalne cjeline s određenom političkom autonomijom (protektorati i klijentske države).

Izraz carstvo se ponekad slikovito koristi i izvan politike kako bi se opisali entiteti koji se odlikuju natprosječno velikim resursima i snagom, pa se tako govori o poslovnim carstvima ili zločinačkim carstvima.

V. također
----------

* Najveća carstva svijeta
* Tamnica naroda

Vanjske veze
------------

* Index of Colonies and Possessions
* Gavrov, Sergey Modernization of the Empire. Social and Cultural Aspects of Modernization Processes in RussiaISBN 978-5-354-00915-2
* Mehmet Akif Okur, Rethinking Empire After 9/11: Towards A New Ontological Image of World Order, Perceptions, Journal of International Affairs, Volume XII, Winter 2007, pp.61-93 Arhivirano 2011-07-28 na Wayback Machine-u
Sadašnje estonske registarske tablice
Bivše estonske tablice, izdanje iz 1998.
Na registarskim tablicama za motorna vozila (automobile, kamione, autobuse, radna vozila i strojeve, motocikle) iz Estonske postoje ove oznake:

* **A** - Tallinn
* **B** - Tallinn
* **D** - Viljandi
* **F** - Pärnu
* **G** - Valga
* **H** - Hiiumaa
* **I** - Jõhvi
* **J** - Jõgeva
* **K** - Kuressaare
* **L** - Rapla
* **M** - Harju
* **N** - Narva
* **O** - Põlva
* **P** - Paide
* **R** - Rakvere
* **S** - Haapsalu
* **T** - Tartu
* **V** - Võru

Spoljašnje poveznice
--------------------

***Registarske oznake motornih vozila u Estoniji*** na Wikimedijinoj ostavi

* www.olavsplates.com - Fotografije registarskih tablica motornih vozila iz Estonije


 Регистарске ознаке моторних возила 
 Андора •  Босна и Херцеговина •  Бугарска •  Црна Гора •  Естонија •  Хрватска •  Италија •  Лихтенштајн •  Словачка •  Словенија •  Србија
*Registar, preduvavajuća* ili *duodecim* dirka na klarinetu (br. 12), aktivira se palcem leve ruke.
**Registar dirka** (engl. ) je dirka koja se nalazi na donjoj strani gornjeg tela klarineta, iznad rupe levog palca, kojim se i rukuje. Naziva se još *preduvavajuća* ili *duodecim* dirka.

Istorijat
---------

Johan Kristof Dener (*Johann Christoph Denner*), graditelj instrumenata iz Nirnberga uz pomoć sina Jakoba Denera (*Jacob Denner*), modifikovao je i unapredio stari srednjevekovni instrument šalmaj koji je imao samo duboki registar ugradnjom registar dirke. Ovo revolucionarno otkriće uticalo je na stvaranje prvog klarineta na svetu, 1696. godine.

Upotreba registar dirke
-----------------------

Registar dirka ima dvojaku primenu:

1. Koristi se da bi se sviralo u drugom, višem registru. Kada se dirka pritisne palcem leve ruke, podiže se visina većine tonova iz prve oktave za duodecimu (19 polustepena). Svi tonovi od tona h1 naviše upotrebljavaju registar dirku.
2. U kombinaciji sa dirkom levog prvog prsta (njome se svira napisana nota a1), svirao se ton b1.

Oktav dirka
-----------

Kada se pritisne oktav dirka na saksofonu ili oboi, podiže se visina većine tonova za oktavu, tako da se isti prstometi koriste za dve različite oktave.

Povezano
--------

* Klarinet
* Šalmaj
* Saksofon
* Oboa
* Aerofoni instrumenti

Izvori
------

1. ↑  Vlastimir Peričić, *Višejezični rečnik muzičkih termina*
2. ↑  Radivoj Lazić, Škola za klarinet: *Učim klarinet I*. Pristupljeno 28. 8. 2014.

Spoljašnje veze
---------------

* Klarinet - upotreba *duodecim dirke*
* *Sve o klarinetu* Arhivirano 2013-12-07 na Wayback Machine-u
* Vlastimir Peričić - Radivoj Lazić, *Osnovi teorije muzike*

| * p
* r
* u
Muzički pojmovi |
| --- |
| Osnovni pojmovi | 
* Abrevijature
* Agogika
* Akcent
* Artikulacija
* Disonanca
* Fraza i fraziranje
* Improvizacija
* Interpretacija
* Intonacija
* Kompozicija
* Konsonanca
* Korepeticija
* Linijski sistem
* Metronom i metronomske oznake
* Muziciranje
* Muzikalnost
* Nota
* Opus
* Orkestracija
* Publika
* Rečenica
* Repeticija
* Sinkopa
* Stepen
* Stupanj
* Takt
* Točka
* Ton
* Tonalitet
* Tonski sistem
* Transpozicija

 |
| Interpretacija | 
* Muzičar
* Svirač
* Izvođač
* Interpretator
* Solist
* Umjetnik
* Reproduktivni umjetnik

 |
| Obrazovanje | 
* Osnovna muzička škola
* Srednja muzička škola
* Muzička akademija

 |
| Instrumenti | 
* Podjela instrumenata
	+ aerofoni
	+ elektrofoni
	+ idiofoni
	+ kordofoni
	+ membranofoni

 |
| Podjela muzike |
Theodor Bergk
**Theodor Bergk** (22. maj 1812. – 20. jul 1881) bio je nemački klasični filolog, koji se naročito bavio starogrčkom poezijom.

Život
-----

Bergk se rodio u Leipzigu, a otac mu je bio Johann Adam Bergk. Nakon studija na Univerzitetu u Leipzigu, gde mu je predavao i G. Hermann, postavljen je 1835. za predavača latinskog jezika u jednoj školi za siromašne u Helleu. Godine 1842. postao je profesor antičke književnosti u Marburgu. Godine 1852. otišao je u Freiburg, a 1857. vratio se u Halle. Zbog lošeg zdravlja 1868. povukao se iz nastave i nastavio svoj istraživački rad u Bonnu. Umro je 10. jula 1881. u Ragatzu u Švajcarskoj.

Rad
---

Bergkov je posebno poznat po izučavanju grčke književnosti i grčke lirike. Njegove knjige *Poetae Lyrici Graeci* (1843) i *Griechische Litteraturgeschichte* (1872–1887) (koju su dovršili G. Hinrichs i R. Peppmüller uz pomoć Bergkovih rukopisa nađenih u njegovoj zaostavštini) i dalje predstavljaju standardna dela u oblasti grčke lirike.

Osim toga, priredio je izdanja Anakreonta (1834), Aristofanovih fragmenata (1840), Aristofana (3. izd. 1872), Sofokla (2. izd. 1868), te jednu antologiju grčke lirike (4. izd. 1890). Među drugim njegovim delima nalaze se: *Augusti Rerum a se gestarum Index* (1873), *Inschriften römischer Schleudergeschosse* (1876), *Zur Geschichte und Topographie der Rheinlande in römischer Zeit* (1882), *Beitrage zur romischen Chronologie* (1884).

Njegovu knjigu *Kleine philologische Schriften* priredio je Peppmüller (1884–1886), i u njoj se, pored potpune bibliografije, nalazi i Bergkov kratak životopis.

### Dela

* *Aristophanis fragmenta*. Edidit Th. Bergk, Berolini typis et impensis G. Reimeri, 1840.
* *Poetae Lyrici Graeci*. Edidit Theodorus Bergk, Lipsiae, Sumtu Reichenbachiorum fratrum, 1843.
	+ *Poetae Lyrici Graeci*. Recensuit Theodorus Bergk. Editio altera auctior et emendatior. Lipsiae, apud Rechenbachios, 1853.
	+ *Poetae Lyrici Graeci*. Tertiis curis recensuit Theodorus Bergk. Pars 1, pars 2, pars 3. Lipsiae in aedibus B. G. Teubneri, 1865-67.
	+ *Poetae Lyrici Graeci*. Recensuit Theodorus Bergk. Editionis quartae. Vol. 2, vol. 3. Lipsiae in aedibus B. G. Teubneri, 1878-82.
* *Griechische Literaturgeschichte* von Theodor Bergk. Vol. 1, vol. 2, vol. 3, vol. 4. Berlin, Weimannsche Buchhanndlung, 1872-87.
**André Bazin** (18. april 1918- 11. novembar 1958) je bio francuski filmski kritičar i jedan od najuticajnijih teoretičara u historiji filma, poznat kao osnivač uglednog časopisa *Cahiers du cinema*, odnosno pokrovitelj pokreta poznatog kao Francuski novi val.

Bazin je karijeru filmskog kritičara započeo 1943. godine. U svojim kritikama je nastojao objasniti i približiti ono što je smatrao najboljim filmovima širokim masama, te također bio pobornik stava da bi se detaljne filmske kritike trebali pisati samo o filmovima koji se sviđaju, odnosno da bi filmske kritike trebale biti konstruktivne. Bazin je preferirao dokumentarne filmove i italijanski neorealizam, smatrajući da takvi filmovi gledatelju pružaju ono što je nazivao "objektivnim realizmom"; iz istih razloga je preferirao režisere poput Howarda Hawska, koje je nazivao "nevidljivima", te smatrao kako se filmska naracija može najbolje ostvariti kroz široke kadrove (poput onih koje je koristio Jean Renoir) te izbjegavanje brze montaže i sličnih postupaka karakterističnih za dotada popularnu sovjetsku montažnu teoriju. Bazin je također smatrao kako film mora biti vjerodostojan odraz ličnosti režisera, a što je godine 1954. dodatno razradio njegov štićenik François Truffaut u članku *Izvjesna tendencija francuske kinematografije* i tako pružio podlogu za autorsku teoriju.

Bazin je umro od leukemije na dan kada je Truffaut započeo snimanje svog znamenitog režijskog debija *400 udaraca*; Truffaut se svom mentoru odužio posvetom na špici.

Vanjske veze
------------

* André Bazin - Divining the real (page on BFI) Arhivirano 2008-07-31 na Wayback Machine-u
* André Bazin: Part 1, Film Style Theory in its Historical Context
* André Bazin: Part 2, Style as a Philosophical Idea
* André Bazin na IMDb-u (`en`)

### Online eseji

* "The 400 Blows: Verisimilitude and the (Re)presentation of the City" (2008)[*mrtav link*]
* "The Life and Death of Superimposition" (1946)
* "Will CinemaScope Save the Film Industry?" (1953)
* André Bazin on René Clement and literary adaptation: Two original reviews Arhivirano 2007-03-03 na Wayback Machine-u
* André Bazin on Claude Autant-Lara and literary adaptation: Four original reviews Arhivirano 2007-03-03 na Wayback Machine-u
**Patricia Rhomberg** (Beč, 15. septembar 1953 - ) je bivša austrijska pornografska glumica poznata po naslovnoj ulozi u filmu *Josefine Mutzenbacher – Wie sie wirklich war* iz 1976. godine koji je učinio jednom od prvih evropskih porno-zvijezda.

Prije bavljenja pornografijom je radila kao bolničarka. U svijet pornografije je ušla zahvaljujući njemačkom režiseru Hansu Billianu sa kojim je tokom karijere održavala ljubavnu vezu, ali također obavljala posao fluffera tokom snimanja. Debitirala je u seriji Billianovih kratkih filmova, tzv. *hardcore loops*, koji su uključivali i jedan u kome je imala seksualne odnose sa crncem, a što je bio presedan za dotadašnju zapadnonjemačku porno-industriju.  Za ulogu Josephine Mutzenbacher ju je Billian angažirao prije svega zbog toga što je kao Bečanka mogla govoriti autentičnim bečkim dijalektom. Nakon nekoliko godina se odlučila povući i ponovno počela raditi kao medicinska sestra.

Filmografija
------------

* kratki filmovi 1975:
	+ *Die Bühne*
	+ *Hexy l'amour*
	+ *Im Brummi bumst's sich besser*
	+ *Sanitätsgefreiter Neumann*
	+ *Schwarzer Orgasmus*
	+ *Venus in Seide*
	+ *Wie rettet man eine Ehe?*
	+ *Die Wirtin von der Lahn*

* 1975: Im Gasthaus zum scharfen Hirschen (također *Bienenstich im Liebesnest*; *Zimmermädchen machen es gerne*)
* 1976: *Josefine Mutzenbacher – Wie sie wirklich war*
* 1977: Kasimir der Kuckuckskleber
* 1979: Heiße Löcher, geile Stecher (bez scena seksa)

Izvori
------

1. ↑  „Patricia Rhomberg Movie Fan Club Biography". patriciarhomberg.com. Pristupljeno 18. XII 2016.

Vanjske veze
------------

* Patricia Rhomberg na IMDb-u (`en`)
* Patricia Rhomberg na Internet Adult Film Database
* Patricia Rhomberg na Adult Film Database
* Patricia Rhomberg na European Girls Adult Film Database
* Patricia Rhomberg u *Encyclo ciné* (`fr`)