**Sarajevo** je glavni grad Bosne i Hercegovine i njen najveći urbani, kulturni, ekonomski i prometni centar te sjedište Kantona Sarajevo, koje prema procjenama ima 688,354 stanovnika. Kroz grad protiče rijeka Miljacka, a u neposrednoj blizini grada je Vrelo Bosne, popularno izletište Sarajlija gdje izvire rijeka Bosna. Oko grada su olimpijske planine: Jahorina, Bjelašnica, Igman, Treskavica i Trebević, na kojima su se odvijale Zimske olimpijske igre 1984.

Grad Sarajevo sjedište je najveće visokoškolske ustanove u zemlji, Univerziteta u Sarajevu, te niza drugih visokoškolskih ustanova, čime se svrstava u red najvećih univerzitetskih centara u cijeloj regiji jugoistočne Evrope. Uz nekoliko nacionalnih i gradskih pozorišnih kuća, muzeja i kulturnih institucija, Sarajevo je i važno mjesto na kulturnoj mapi ovog dijela evropskog kontinenta. Svake je godine grad na rijeci Miljacki domaćin niza kulturnih festivala međunarodnog karaktera, među kojima su najznačajniji: Sarajevo Film Festival (SFF), Sarajevski jazz festival, ljetni kulturni festival "Baščaršijske noći", teatarski festival novih produkcija "MESS", "Sarajevska zima" i Svjetski televizijski festival orijentalne muzike.

Urbanu sliku grada karakteriziraju brojni sakralni objekti, džamije iz osmanskog perioda, pravoslavne, katoličke i evangelističke crkve, sinagoga i drugi kulturno-historijski spomenici, zbog čega je grad dobio nadimak *Jerusalem Evrope*. Sarajevo je relativno mali grad u usporedbi s velikim, svjetskim metropolama, ali je njegovo ime kroz bogat duhovni, historijski i prirodni izgled, poznatije od nekih većih svjetskih gradova. U Sarajevu su 1914. godine ubijeni austrougarski prijestolonasljednik Franz Ferdinand i njegova supruga Sophie, čime je otpočeo Prvi svjetski rat. Sedamdeset godina kasnije, 1984. godine u gradu se održavaju 14. Zimske olimpijske igre. Tokom ranih 1990-ih godina ime grada je često bilo na naslovnicama dnevnih novina u cijelome svijetu, jer se tu vodio jedan od najkrvavijih ratova u novijoj evropskoj historiji. Grad je 1.425 dana bio pod stalnom opsadom srpskih snaga. U napadima je 10.615 ljudi svih nacionalnosti izgubilo život, od toga 1.601 dijete, a skoro 50.000 ih je bilo povrijeđeno.

Porijeklo imena
---------------

Sarajevo noću
Ime *Sarajevo* se izvodi iz turske imenice , što znači "palača" ili "dvorac" (iz perzijskog sarāy/سرای, istog značenja). Učenjaci se ne slažu sa porijeklom nastavka *evo* na kraju. U slavenskim jezicima, dodatak "evo" može indicirati prisvojnu imenicu, tako da Sarajevo može značiti 'grad palače'.

Jedna teorija je da ime može biti izvedeno iz osmanskog turskog termina *saray ovası*, što je prvi put zabilježeno 1455. godine, što znači "polje oko dvora" ili jednostavno "dvorsko polje".

Ipak, u svom *Rječniku turcizama*, Abdulah Škaljić smatra da *evo* više ima smisla da dolazi iz raširenog slavenskog sufiksa *evo* koje se koristi za imenovanje naselja i gradova, u odnosu na turski sufiks. Prvi spomen imena Sarajevo bilo je u pismu iz 1507. koje je napisao Firuz Bey. Zvanično ime tokom 400 godina Osmanskog Carstva bilo je *Saraybosna* ("Palača Bosne"), što je ostalo i danas naziv grada u savremenom turskom jeziku.

Sarajevo je historijski imao više nadimaka. Najraniji je Šeher, pojam koji je Isa-beg Ishaković koristio da opiše grad koji je htio sagraditi—što na turskom znači "grad" (), što opet dolazi iz perzijskog shahr (, isto značeći "grad"). Kako se Sarajevo razvijalo, razni nadimci su dolazili poredeći ga sa drugim gradovima Islamskog svijeta, npr. "Damask na Sjeveru" i "Evropski Jerusalem"; ovaj drugi je popularniji.

Okolina
-------

Pogled na Sarajevo sa Hrida
### Geografija

Sarajevo se nalazi gotovo u samom geografskom središtu Bosne i Hercegovine i zaprema površinu od 142 km². Centralni dijelovi grada smješteni su u kompozitnoj Sarajevskoj kotlini koja se pruža od istoka prema zapadu i završava u Sarajevskom polju, a najstariji dijelovi grada (Vratnik, Bistrik, Hrid, Kovači, Alifakovac) su na padinama okolnih bregova.

Kroz grad od istoka prema zapadu protiče rijeka Miljacka, koja nastaje od nekoliko vrela u podnožju planina Romanije i Jahorine. U zapadnom dijelu Sarajevskog polja, na području prigradskog naselja Ilidža, izvire jedna od najvećih rijeka u Bosni i Hercegovini, Bosna, koja nastaje od tridesetak manjih izvora u podnožju planine Igman, stvarajući jedinstven park prirode - Vrelo Bosne.

Centar grada Sarajeva leži na nadmorskoj visini od 511 metara iznad površine mora. Najnižu nadmorsku visinu u sarajevskoj kotlini ima naselje Ilidža sa 498 m, dok viši dijelovi grada i prigradska naselja na padinama okolnih brda: Grdonj i Hum na sjeveru, Borja na istoku i padine Trebevića na jugu, leže na prosječnoj nadmorskoj visini od 900 metara. Grad okružuju šumoviti obronci olimpijskih planina, čiji vrhovi prelaze 2000 metara visine: Bjelašnica (2067 m), Jahorina (1916 m), Igman, Treskavica i Trebević (1629 m).

### Gradski pejzaž

Pogled na Sarajevo sa popularne Žute tabije.
Sarajevo se nalazi blizu geografskog centra Bosne i Hercegovine u jugoistočnoj Evropi. Grad Sarajevo sastoji se od četiri opštine: Centar, Novi Grad, Novo Sarajevo, i Stari Grad, dok Sarajevsko metropolitansko područje sadrži ove i susjedne opštine od kojih: Ilidža, Hadžići, Vogošća i Ilijaš.

Metropolitansko područje je smanjeno u 1990tim nakon rata i Dejtonske divizije države, gdje je nekoliko opština razdvojeno linijom novonastale Federacije Bosne i Hercegovine (FBiH) i Republike Srpske (RS), čineći tako nekoliko novih opština koje čine grad Istočno Sarajevo u Republici Srpskoj: Istočna Ilidza, Istočno Novo Sarajevo, Istočni Stari Grad, Lukavica, Pale (RS), i Trnovo (RS), uz dodatnu opštinu Sokolac (koja nije tradicionalno bila ranije u sastavu Sarajeva niti je dijeljena).

Grad ima urbanu zonu od 1041.5 km². Veliki park je najveća zelena površina u centru Sarajeva. Nalazi se između Titove, Koševa, Džidžikovca, ulice Tina Ujevića i Trampine, a na donjem dijelu nalazi se spomenik ubijenoj djeci Sarajeva.

### Klima

Klima u Sarajevu je umjerena i blago kontinentalna. Prosječna godišnja temperatura iznosi 9,5 °C, a prosječna količina oborina je oko 900 mm. Najtopliji mjesec je august, a najhladniji januar. Najviše oborina je u septembru, dok je najmanje u martu.
Najniža zabilježena temperatura je -21,8 °C (24. januara 1963.), najviša 37,4 °C (24. jula 1987.).

Obronci obližnjih planina bogati su šumom. Crnogorica (jela, smrča, ariš i bor) i bjelogorica (breza, topola i lijeska) se prepliću i čine prirodu u okolini grada neobično lijepom. 1939. godine botaničar K. Mali osnovao je Botanički vrt na Trebeviću, koji je u drugom svjetskom ratu u potpunosti uništen. 1948. godine na visini od 1530 m zasađen je rasadnik, botanički arboretum Šumarskog fakulteta. 
Zadnjim ratom najvećim dijelom je uništen šumski fond.

Historija
---------

*Glavni članak: Historija Sarajeva*
Baščaršija
Sarajevo oko 1900. godine
Prvi tramvaj u Evropi, u Sarajevu, 1885. godine.
Pogled na Štrosmajerovu ulicu
Historija prvih ljudskih naselja na području Sarajeva seže do mlađeg kamenog doba. Nakon perioda neolita, ilirske i rimske vladavine, u 7. stoljeću ovdje se naseljavaju Slaveni. U povelji iz 13. stoljeća područje Sarajeva je dio bosanske samostalne države Vrhbosna. O ovom vremenu svjedoče nadgrobni spomenici jedinstveni u svijetu - stećci. Nedaleko od Sarajeva, u selu Hreša pronađeno je 30 stećaka. Najljepši krase vrt Zemaljskog muzeja u Sarajevu.

Dolaskom Turaka 1435. i padom utvrde Hodidjed, na obalama Miljacke nastaje grad Sarajevo. Osnivačem Sarajeva smatra se Isa-beg Ishaković, koji je 1462. izdao naredbu o formiranju grada, sagradio prvu džamiju, dvor, most i nekoliko javnih ustanova. 1507. grad se prvi put pominje svojim današnjim imenom (ime od Saraj-ovasi, „polje oko dvora").
Intenzivni razvoj zanatstva i trgovine brzo su od Sarajeva stvorili bogat grad, raskrsnicu religija i kultura, trgovačkih puteva i putnika. U 16. vijeku to je bio jedan od najbogatijih gradova u ovom dijelu Evrope, kada su izgrađene i neke kapitalne građevine koje i danas predstavljaju bisere arhitekture i civilizacije tog doba. Tada je u Sarajevu, kao zadužbina vezira Gazi Husrev-bega otvorena i Visoka škola Kuršumli-medresa, koja je podsjećala na univerzitete u drugim velikim gradovima Evrope. 1531. izgrađena Gazihusrev-begova džamija najpoznatija je građevina starog Sarajeva i jedan od najvećih sakralnih spomenika islamske arhitekture na Balkanu. Iz ovog vremena su Imaret, bezistani i hamami. Tih godina je izgrađena i stara pravoslavna crkva. Bogato Sarajevo u 17. stoljeću bijaše jedno od balkanskih cuda, kudikamo najvažniji grad u unutrašnjosti zapadno od Soluna. „Zlatno doba" prekinut će požar 1697. kada je austrijski princ Eugen von Savoyen sa 8500 vojnika ušao u grad i do temelja ga zapalio. 

Od 1850. je Sarajevo glavni grad Bosne, provincije Osmanskog carstva. U grad se doseljavaju Jevreji Sefardi, poslije izgona iz Španije, grade sinagoge, a istovremeno nastaju pravoslavne, katoličke i evangelističke crkve i katedrala. Sarajevo je na malom prostoru našlo mjesta za sve četiri velike svjetske religije, kulture i civilizacije. Dugotrajni suživot je stvorio posebnu kulturu i multinacionalni duh, koji je izdržao mnoge historijske izazove.

1878. dolaskom Austro-Ugarske uprave na ove prostore, Sarajevo je upravni centar Kondominiuma. Uz svoj dotad orijentalni, dobija i drugi, evropski izgled. Time Sarajevo još jednom potvrđuje da Evropi ne pripada samo prostorno i vremenski, nego i na civilizacijsko-kulturni način. Austro-ugarski period je vrijeme snažnog prodiranja srednjoevropske kulture, načina privređivanja, običaja i drugih civilizacijskih vrijednosti. Grad dobija savremene fabrike, a brojne škole zapadnog tipa i kulturne institucije obogaćuju glavni grad Bosne i Hercegovine. U ovo se vrijeme grade Zemaljski muzej, gradska Vijećnica, Gimnazija, sud, zgrada Narodnog pozorišta, pošta, bolnica, tržnica, banke, vile na Marijin dvoru i dr. Gradi se uskotračna pruga prema sjeveru, jugu i istoku. Pod velom „evropeizacije", austrougarski carski činovnici i vojnici crpe dotad malo korištena privredna i prirodna bogatstva Bosne.

Poslije Prvog svjetskog rata, koji je počeo austrougarskim napadom na Srbiju i čiji je povod bio Sarajevski atentat, grad ulazi u sastav Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Ta država će 1929. promeniti ime u Kraljevina Jugoslavija. Sarajevo je ostalo uglavnom na margini interesa dinastije Karađorđevića. Arhitektonska slika grada ostala je gotovo nepromijenjena, industrija je nazadovala, dok je društveno nezadovoljstvo radnika raslo. U međuratnom periodu Sarajevo je većinom stagniralo i ekonomsko nazadovalo. Izbijali su protesti i štrajkovi radnika i sarajevske inteligencije.

Tokom Drugog svjetskog rata (1941–1945) Sarajevo je pripadalo Nezavisnoj Državi Hrvatskoj, a nakon njenom sloma i kraja rata 1945. postalo je administrativni, kulturni i ekonomski centar SR Bosne i Hercegovine, jedne od šest republika SFR Jugoslavije. U gradu su se razvijali industrija, ekonomija, školstvo i kultura. Osnovan je Univerzitet u Sarajevu, Akademija nauka i umjetnosti, brojni muzeji i galerije, naučne instituticije, radio-televizija. Broj stanovnika je porastao na više od 500.000. Sarajevu je Olimpijski komitet povjerio organizaciju XIV Zimskih olimpijskih igara, koje su održane 1984. godine.

Društveno-političke promjene u Jugoslaviji dovele su do prvih političkih izbora 1992. na kojima je izabrano Predsjedništvo BiH. Predsjednik predsjedništva Bosne i Hercegovine Alija Izetbegović raspisao je referendum o nezavisnosti BiH. To je dovelo do stvaranja nezavisne i suverene države Bosne i Hercegovine. Neslaganjem vojnog vrha JNA i četveročlanog Predsjedništva SFRJ s većinskom odlukom naroda BiH dolazi do izbijanja međunacionalnih sukoba, stvaranja nacionalnih paravojnih formacija i rata u Bosnu i Hercegovini. Tokom rata izdvojila se opsada Sarajeva, koji je više od tri godine bio pod blokadom. U vojnim akcijama grad je pretrpio velika materijalna razaranja i brojne ljudske gubitke. Snajperskom i artiljerijskom vatrom ubijeno je 10.615 ljudi, među kojima je bilo 1.601 dijete, a gotovo 50.000 stanovnika bilo je ranjeno. Spaljena je gradska Vijećnica, u kojoj je bila smještena Narodna i Univerzitetska biblioteka, a mnogi kulturno-historijski, stambeni i vjerski objekti u gradu su oštećeni.

Posebno mjesto u gradu Sarajevu zauzima Šehidsko mezarje Kovači, mjesto na kojem su ukopani mnogi sinovi grada. Na mezarju Kovači, među ostalim šehidima, ukopan je i prvi predsjednik BiH Alija Izetbegović, po svojoj želji, sa ostalim borcima Armije BiH.

Politika
--------

Položaj grada (narandžasto) unutar kantona Sarajevo
Grad Sarajevo se sastoji od četiri gradske općine: Stari Grad, Centar, Novo Sarajevo i Novi Grad, a zajedno sa susjednim općinama čini Kanton Sarajevo, koji je u sastavu Federacije Bosne i Hercegovine.

Grad Sarajevo prije zadnjeg rata činilo je deset općina: Centar, Hadžići, Ilidža, Ilijaš, Novi Grad, Novo Sarajevo, Pale, Stari Grad, Trnovo i Vogošća.

Nakon potpisivanja Daytonskog mirovnog sporazuma i reintengracije pojedinih naselja, nastaje Kanton Sarajevo, unutar kog se formira Grad Sarajevo od četiri općine.

Sa druge strane većina teritorije općina Pale i Trnovo, te neka naselja koja su ostala u Republici Srpskoj kao Kasindo, Lukavica, Hreša itd. čine grad Istočno Sarajevo. Istočno Sarajevo se do odluke Ustavnog suda o neustavnosti naziva zvalo Srpsko Sarajevo. Zvanično Istočno Sarajevo čine: Istočni Stari Grad, Istočna Ilidža, Istočno Novo Sarajevo, Pale, Trnovo RS i Sokolac.

Stanovništvo
------------

Pogled na Sarajevo
1910. godine Sarajevo je imalo 57.040 stanovnika, 1931. godine 78.180, 1961. godine 143.120 stanovnika, 1991. godine 527.049 stanovnika (110.552 na području 10 općina u 335 naseljenih mjesta te 416.497 na području grada Sarajeva), 2002. godine 401.118 stanovnika, te po posljednjem službenom popisu stanovništva iz 2013. godine 275.524 stanovnika.

Etnička struktura Sarajeva 2013. godine| Etnička grupa | Broj stanovnika | Percenat |
| --- | --- | --- |
| Bošnjaci | 222.457 | 81% |
| Hrvati | 13.604 | 5% |
| Srbi | 10.422 | 4% |
| Ostali i nep. | 56.470 | 10% |

Religija
--------

Konfesionalna slika Sarajeva je jedinstvena u Evropi, a zbog njene raznolikosti grad se nerijetko poredi sa Jerusalemom. Sarajevo je sjedište Reisu-l-uleme, poglavara muslimana u Bosni i Hercegovini, sjedište dabrobosanske Mitropolije pravoslavne crkve te sjedište Vrhbosanske nadbiskupije Rimokatoličke crkve u Bosni i Hercegovini.

* Careva džamijaCareva džamija
* Srpska saborna crkvaSrpska saborna crkva
* Katedrala Katedrala
* SinagogaSinagoga

Urbanu sliku grada krase sakralni objekti četiri svjetske konfesije. Brojne džamije, crkve, katedrala, sinagoga, te ostali značajni vjerski objekti nalaze se u samom centru grada Sarajeva, smješteni tek stotinjak metara jedni od drugih.

Ekonomija
---------

Nakon S.R.Bosne i Hercegovine, i 4 godine rata, ekonomija Sarajeva je krenula procesom Liberalno-Tržišne tranzicije,  Među brojnim ekonomskim znakovima, 1997. godine je otvorena Centralna banka Bosne i Hercegovine i 2002. je počela sa radom Sarajevska berza. Velika gradska baza proizvodnje, administracije i turizma, kombinirana sa velikim informalnim tržištem, čini grad ekonomskim regionom Bosne i Hercegovine.Sarajevo je imalo veoma razvijenu industriju i ekonomiju tokom perioda S.R.Bosne i Hercegovine,i imalo je veoma jaka preduzeća,od kojih su mnoga od izvoza i prisutnosti na stranim tržištima sa godišnjim prihodima u milijardama USD$,a mnoga od njih su radila u kooperaciji sa svjetskim brandovim,kao što su Wolkswagen TAS fabrika automobila Sarajevo od 1972,Coca Cola od 1975,Marlboro Fabrika Duhana Sarajevo ,SKF Sweden od 1967,itd.Samo je nekolicina preduzeća izvršila uspješnu tranziciju na Liberalno-tržišnu ekonomiju. Sarajevska industrija sada uključuje industriju duhanskih proizvoda, namještaja,građevinskog materijala,itd Kompanije smještene u Sarajevu su B&H Airlines , BH Telecom, Bosnalijek, Energopetrol, Fabrika duhana Sarajevo i Sarajevska pivara.

Sarajevo ima jaku turističku ponudu i Lonely Planet je gradu dao 43. mjesto na listi najposjećenijih gradova u svijetu u 2006. godini.  Sportski turizam koristi skijaške terene olimpijskih igara iz 1984, na obližnjim planinama Bjelašnici, Igmanu, Jahorini i Treskavici. 600 godina historije Sarajeva čini turističku ponudu zanimljivom. Sarajevo je usluživalo putnike tokom vijekova i predstavljalo važan trgovinski centar kako tokom Osmanskog carstva i perioda Austro-Ugarske vlasti, tako i u svojoj novijoj historiji.

Komunikacije i mediji
---------------------

Kao glavni i najveći grad Bosne i Hercegovine, Sarajevo je medijski centar u zemlji. Većina komunikacijskih i medijskih infrastruktura je uništena tokom rata, ali rekonstrukcija koju je vodio visoki predstavnik Bosne i Hercegovine je pomogla modernizaciji medija.  Internet je ponovo postao dostupan u gradu 1995.

Oslobođenje, osnovano 1943, su najstarije sarajevske dnevne novine i jedine koje su preživjele rat. Ipak, iako kvalitetno iznad, tiražem su ove novine iza Dnevnog Avaza, osnovanog 1995. i Jutarnjih novina.  U druge lokalne periodične novine spadaju novine Hrvatska riječ na hrvatskom jeziku i magazin Start, kao i sedmične novine Slobodna Bosna i BH dani i mjesečne novine Express Magazin.

Bosanskohercegovačka televizija i Federalna televizija su državne TV stanice, jedne od tri u Bosni i Hercegovini. Druge stanice u gradu su NRTV "Studio 99", NTV Hayat, Open Broadcast Network, Face TV, TV1, TV Kantona Sarajevo i TV Alfa. Postoje nezavisne, privatne i institucionalne radio stanice, poput Radija M, RSG, Radio Antena, eFM studentskog radija, Radija 202 (do prve polovine 2010.) i Radija BIR. Pored ovih, i Radio Slobodna Evropa, kao i nekoliko američkih i zapadno-evropskih stanica.

Prijevoz
--------

Sarajevo je prvi grad u Evropi sa cjelodnevnom tramvajskom linijom
Sarajevo je središte cestovnog prometa u BiH. Sedam magistralnih puteva povezuje grad sa ostalim dijelovima zemlje. Na sjever M5 u pravcu Travnika, Banja Luke i Bihaća, M17 ka Zenici i Doboju, kao i M18 prema Tuzli, na istok vode M5 prema Višegradu i Goraždu, kao i M19 ka Zvorniku. Na jug vodi M18 preko Foče za Dubrovnik, a na zapad M17 u pravcu Mostara.
Od 2003. Sarajevo je povezano autoputom A1, sa mjestima Ilijaš, Visoko i Kakanj. Planirani evropski autoput, koridor 5C, prolazi kraj Sarajeva, povezivajući ga sa Budimpeštom na sjeveru i sa Pločama na jugu. 

Položaj Sarajeva, uske gradske ulice i nedostatak parkinga ograničavaju automobilski promet u gradu. U vrijeme Olimpijskih igara, grad je dobio dio zaobilaznice, što je djelomice olakšalo prometnu situaciju, no 2,6 km i dva tunela koja su trebala povezati naselja Ciglane i Pofalići, zbog nedostatka novca, još nisu u potpunosti završeni. Sam centar grada pretvoren je '70.tih godina u pješačku zonu. Dvije glavne ulice u gradu su Titova i Zmaja od Bosne. 
Električni tramvaji sa sedam tramvajskih linija GRAS , koji su u službi od 1885, su najstarija vrsta javnog prijevoza u gradu.  
Naselja Dobrinja i Vogošća od 80.tih godina povezana su sa centrom grada trolejbuskim linijama. Za vrijeme rata prekinuta trolejbuska veza sa Vogošćom je u obnovi. Danas u gradu postoji pet trolejbuskih, te mnogo autobuskih linija, koje autobusima i za Sarajevo specifičnim minibusima (kombibus), strme i teško dostupne dijelove grada povezuju sa centrom. Javni gradski prijevoz nudi firma JKP GRAS Sarajevo.

Glavna željeznička stanica u Sarajevu se nalazi u sjevernom dijelu grada. Grad je dnevno željeznicom povezan sa Zagrebom, Beogradom i Pločama, a od 2002. ponovo sa Budimpeštom. Dobro razgranatom autobuskom mrežom, Sarajevo je dostupno iz bilo kojeg pravca.

Međunarodni аerodrom Sarajevo (SJJ) smješten je desetak kilometara jugozapadno od centra grada, u naselju Butmir. Otvoren je 1969. i sa 2.600 m dugom pistom povezuje Sarajevo sa evropskim gradovima. Tokom rata aerodrom se koristio za letove UN-a i transport humanitarne pomoći. Od Dejtonskog sporazuma iz 1996. godine, aerodrom je otvoren za putničke letove avionskih kompanija B&H Airlines, Austrian Airlines, Alitalia, Lufthansa, Jat Airways, Croatia Airlines i drugih. U 2004. 397,000 putnika je prošlo kroz sarajevski aerodrom, za razliku od samo 25,000 iz 1996. godine.

Obrazovanje
-----------

Zgrada Univerziteta u Sarajevu
Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine u Sarajevu.
U Sarajevu su, po podatcima iz 2000. godine, u sklopu Javne ustanove „Djeca Sarajeva", 25 vrtića u kojima boravi 2090 djece. U 46 osnovnih škola od 1. do 9. razreda je 16036 učenika. U gradu su 33 srednje škole sa 19457 učenika. 
Sarajevski univerzitet osnovan je '40.tih godina i čine ga 18 fakulteta, 3 teološka fakulteta, 3 akademije i 2 visoke škole. Tokom rata 1993. izgorjela je Nacionalna i Univerzitetska biblioteka, sa najvećom literarnom zbirkom jugoistočne Evrope.

Kultura
-------

*Glavni članak: Nacionalni spomenici u Sarajevu*
Sarajevo je kroz historiju bilo središte mnogih različitih religija i etničkih grupa. Grad je bogat muzejima: Muzej Sarajeva, Ars Aevi muzej umjetnosti, Zemaljski muzej, Historijski muzej Bosne i Hercegovine, Olimpijski muzej, Brusa bezistan, Muzej Sarajevo 1878.-1918. Muzej Jevreja BiH i Muzej literature i teatralne umjetnosti Bosne i Hercegovine. Galerije Sarajeva su: Umjetnička galerija BiH, Collegium Artisticum, Mak, Roman Petrović, 10m², Novi hram, Atelje-zbirka Safet Zec, Galerija Mersada Berbera 'E&A', Paleta, Galerija Sveti Anto, Boris Smoje, Mala galerija, Galerija Kicoš i dr.
U gradu je također smješteno Narodno pozorište, osnovano 1919, kao i Kamerni teatar 55, Pozorište mladih i Sarajevski ratni teatar SARTR. Druge kulturne institucije uključuju Sarajevski kulturni centar, Sarajevsku biblioteku, Umjetničku galeriju BiH i Bošnjački institut.

Ratna uništavanja,  kao i rekonstrukcija, brojnih uništenih kulturnih i vjerskih objekata, kao što su Gazi Husrev-begova biblioteka, Nacionalna biblioteka, Orijentalni institut i Muzej olimpijskih igara 1984, doveli su do donošenja zakona o zaštiti kulture i kulturnih institucija.

Sarajevo je grad brojnih poznatih bosanskih pjesnika i mislilaca. Nobelovac Ivo Andrić je dio svog života proveo u Sarajevu, kao i pjesnici i književnici Silvije Strahimir Kranjčević, Isak Samokovlija, Mak Dizdar, Duško Trifunović, slikari Mersad Berber, Safet Zec, kao i režiser Oskarovac Danis Tanović. Dobitnik Nobelove nagrade za hemiju Vladimir Prelog rođen je u Sarajevu, kao i režiseri Dino Mustafić, Jasmila Žbanić, Benjamin Filipović, Pjer Žalica, Ademir Kenović i Emir Kusturica.

Sarajevo Film Festival, pokrenut 1995, je postao premijerni filmski festival na Balkanu. Sarajevska zima, Sarajevski jazz festival su poznati, kao i Baščaršijske noći, ljetni kulturni, muzički i plesni događaj.

Sarajevska muzička scena se razvila u gradu između 1961 i 1991. Ova vrsta muzike je počela sa grupama poput Indexa, Bijelog dugmeta i pjevača i tekstopisca Jadranke Stojaković i Kemala Montena. Nastavila je u 1980im, sa SCH, Plavim orkestrom, Zabranjenim pušenjem, Valentinom i Crvenom jabukom. Nakon rata, irska rock grupa U2 je bila prva strana grupa koji je održala koncert u gradu.

Sport
-----

Najpopularniji sportovi su nogomet, košarka i rukomet. Sportski život se prvenstveno odvija kroz dva sportska društva, SD Željezničar i SD Bosna. Oba sportska društva imaju sportske sekcije u više sportskih grana. Među velikim brojem sportskih kolektiva u gradu se ističu nogometni klubovi Željezničar i Sarajevo, rukometni klubovi Željezničar i Bosna, muški košarkaški klub Bosna, evropski prvak 1979. i ženski rukometni klub Željezničar šahovski klubovi Bosna , Željezničar i odbojkaški klub invalida Fantomi i Spid. 

Grad je bio domaćin Zimskih olimpijskih igara 1984. godine.

Partnerski gradovi
------------------

Sarajevo je u partnerstvu sa sljedećim gradovima:

* Albanija Tirana (Albanija)
* Alžir Tlemcen (Alžir)
* Azerbejdžan Baku (Azerbejdžan)
* Hrvatska Dubrovnik, Zagreb i Pula (Hrvatska)
* Narodna Republika Kina Tianjin (Kina)
* Njemačka Friedrichshafen, Magdeburg i Wolfsburg (Njemačka)
* Sjedinjene Američke Države Dayton (SAD)
* Francuska Serre-Chevalier (Francuska)
* Ujedinjeno Kraljevstvo Coventry (Velika Britanija)
* Italija Ferrara, Napulj, Prato i Venecija (Italija)
* Kanada Calgary (Kanada)
* Kuvajt Kuvajt (Kuvajt)
* Libija Tripoli (Libija)
* Austrija Innsbruck (Austrija)
* Švedska Stockholm (Švedska)
* Španija Barcelona, Madrid (Španija)
* Turska Ankara, Istanbul i Bursa (Turska)
* Mađarska Budimpešta (Mađarska)
* Crna Gora Podgorica (Crna Gora)

Znamenitosti grada
------------------

Begova džamija 1900.godine
Svrzina kuća
Latinska ćuprija
Muzički paviljon
Sarajevo gradska tura video
Sarajevo se može pohvaliti dobro očuvanim starim trgovačkim dijelom grada, Baščaršijom, koja je nastala u periodu osmanske vladavine u Bosni i Hercegovini. Ovaj dio grada obiluje jedinstvenim arhitektonskim ostvarenjima osmanske gradske arhitekture, među kojima su brojne potkupolne džamije, te tradicionalne forme orijentalne arhitekture poput: konaka, hanova i bezistana. Nakon barbarskih razaranja tokom proteklog rata Baščaršija je ponovo obnovljena na opću radost Sarajlija i njihovih gostiju.

### Osmanski period

* Baščaršijska džamija, 1516.
* Gazi Husrev-begova džamija, 1531.
* Kuršumli medresa, 1537/38
* Gazi Husrev-begov bezistan, 1540.
* Bijela tabija, oko 1550.
* Alipašina džamija, 1560/61.
* Ferhadija džamija (Sarajevo), 1561/62.
* Kozja ćuprija, prva polovina 16. stoljeća
* Brusa bezistan, 1561.
* Careva džamija, 1566.
* Stari jevrejski hram, 1580/81. današnji oblik 1821.
* Morića han, kraj 16. stoljeća
* Sahat-kula Gazi Husrev-begove džamije, kraj 16. stoljeća
* Stara pravoslavna crkva, 1539.
* Kapi kula na Ploči, početak 18. stoljeća
* Višegradska kapi kula, početak 18. stoljeća
* Sebilj, gradska fontana, 1754. današnji oblik 1891.
* Latinska ćuprija, bivši Principov most, 1789.
* Turbe sedam braće, 1815.
* Svrzina kuća, tradicionalna bosanska gradska kuća, 1832.
* Zgrada Ministarstva odbrane na Bistriku, 1854/56.
* Saborna crkva u Sarajevu, 1863/72.
* Konak na Bistriku, 1867/69.

### Austro-ugarski period

* Dom Armije, 1880/81.
* Hotel "Evropa", 1880/81.
* Despića kuća, tradicionalna gradska kuća bosanske srpske porodice, 1881.
* Katedrala Srca Isusova, 1884/89
* Predsjedništvo BiH , 1885.
* Ćumurija, most, 1886.
* Zgrada Marijin Dvora 1885/95 i 1897
* Čobanija most, most, 1888.
* Skenderija, most, 1893.
* Careva ćuprija, 1897.
* Fakultet islamskih nauka, 1887/89
* Vijećnica, kasnije Nacionalna biblioteka Bosne i Hercegovine, 1891/96.
* Inat kuća, kraj 19. stoljeća
* Gradska tržnica Markale, 1894.
* Narodno pozorište Sarajevo, 1897/98
* Sarajevska pivara, 1898.
* Drvenija, most, 1899.
* Akademija likovnih umjetnosti, bivša Evangelistička crkva, 1898/99.
* Crkva sv. Ćirila i Metoda u Sarajevu, kraj 19. stoljeća
* Aškenaška sinagoga u Sarajevu, 1902.
* Crkva Kraljice Sv. krunice, na Banjskom brijegu 1910/1911.
* Franjevačka crkva Sv. Ante Padovanskog, 1912/14
* Umjetnička galerija Bosne i Hercegovine, 1912.
* Zgrada OSCE bivša Austrougarska banka, 1912.
* Rektorat Univerziteta 1912/14.
* Zgrada "Napretka" 1912/13.
* Zemaljski muzej, 1913.
* Zgrada glavne pošte, 1913.
* Jajce kasarna, 1913/14.
* Muzički paviljon, 1913.

### Moderni period

* Centralna banka BiH, 1929.
* Crkva Svetog preobraženja, 1939.
* Crkva Svetog Josipa, 1940.
* Higijenski zavod, 1950.
* Pozorište lutaka, 1950.
* Historijski muzej, 1958.
* Skenderija, sportski i kulturni centar, 1969.
* Radiotelevizija Bosne i Hercegovine 1974 i 1983
* Elektroprivreda BiH, upravna zgrada, 1978.
* Zgrada "Oslobođenja", 1981/82.
* Hotel "Holiday Inn", 1983.
* Zetra gradska dvorana, 1983.
* UNIS-ovi tornjevi, 1986.
* Bošnjački institut, 2001.
* Avaz Business Center, 2005.
* Bosmal City Centar, 2006.
* Avaz Twist Tower, 2008

Slavni ljudi
------------

* Aleksandar "Aco" Bošković, poznati i najbolji BIH skijaš;
* Abdulah Sidran, književnik;
* Ademir Kenović, filmski režiser;
* Admir Glamočak, glumac;
* Adnan Gušo, nogometaš;
* Ahmed Karabegović, bivši predsjednik OKBIH i inicijator ZOI 84 u Sarajevu;
* Aida Delić - Mujan, tv voditeljka;
* Aleksandar Čović, pjevač i frontmen grupe "Aco Regina";
* Aleksandar Hemon, književnik;
* Aleksandar Hršum, tv voditelj;
* Aleksandra Kokotović, poznata manekenka, model i vlasnica modne agencije IEVE models;
* Alen Škoro, nogometaš;
* Alija Behmen, gradonačelnik grada Sarajeva
* Alija Hadžiosmanović, nogometni trener;
* Almir Čehajić - "Batko", glumac i tv voditelj na radiju;
* Almir Turković, nogometaš;
* Amar Osim, bivši nogometaš i nogometni trener;
* Amila Glamočak , pjevačica;
* Amra Silajdžić , poznata bh manekenka;
* Asim Ferhatović, nogometaš;
* Aziz Hadžihasanović, poznati sportski radnik, sarajevski intelektualac i organizator ZOI 84 u Sarajevu ;
* Bahrija Nuri Hadžić, sopranistica;
* Bakir Hadžiomerović, novinar, tv voditelj i frontmen grupe "Grafit";
* Benjamin Filipović, režiser;
* dr.Bogdan Zimonjić, poznati doktor i humanista;
* Bogoljub Rikalo "Riki", bivši rukometaš
* Boris Nemšić, poduzetnik, Austrija;
* Boris Novković, pjevač;
* Borislav "Boro" Spasojević, rukometaš i arhitekta;
* Boris Šiber, glumac i tv voditelj;
* Boris Tadić, predsjednik Srbije;
* Boško Čeko, ekonomski ekspert;
* Branislav Crnogorac , profesor i sportski radnik;
* Branko Crvenkovski, predsjednik Makedonije;
* Branko Đurić , poznati glumac;
* Branko Majstorović , doajen bh sportskog novinarstva;
* Damir Džumhur, teniser;
* Damir Krupalija, bivši košarkaš;
* Danis Tanović, filmski režiser;
* David Elazar, zapovjednik generalštaba izraelske vojske;
* Davor Dujmović, bivši glumac;
* Davorin Popović, poznati pjevač;
* Davor Sučić - "Sula", pjevač grupe "Zabranjeno Pušenje;
* Denis Mrnjavac , poznati učenik ubijen u tramvaju ;
* Denis Stojnić , UFC borac;
* Dino Mustafić , režiser;
* Dragan Marinković - "Maca", glumac;
* Dragan S.Stefanović, fotograf na ZOI 84;
* Dragan Vikić, dobitnik Šestoaprilske nagrade grada Sarajeva
* Drago "Mišo" Smajlović, bivši nogometaš i selektor nogometne reprezentacije Bosne i Hercegovine;
* Dragutin "Braco" Kosovac, istaknuti sarajevski privrednik, politički funkcioner i jedan od organizatora ZOI 84 u Sarajevu ;
* Draško Vojnović- "Draža", bivši rukometaš
* Dušan Đapa, poznati arhitekta;
* Dženan Muminović , poznati kickboxer;
* Dževad Begić - "Đilda" , poznati navijač NK Željezničara;
* Đorđe Novković, kompozitor;
* Dželaludin Muharemović, nogometaš;
* Džemaludin Mušović, nogometni igrač i trener;
* Edhem Bičakčić, političar;
* Edhem Šljivo, nogometaš;
* Edin Avdić , poznati sportski komentator
* Edin Bavčić, košarkaš;
* Edin Dervišhalidović, pjevač;
* Edin Džeko, poznati fudbaler;
* Edo Mulahalilović, pjevač;
* Elmir Pilav, fudbalski sudija;
* Elvir Hadžijamaković - "Lilo", urednik i tv voditelj na BHT;
* Emerik Blum, bivši gradonačelnik Sarajeva;
* Emina Pilav, atletičarka;
* Emir Kusturica, filmski režiser;
* Ena Ameti - Branković, tv voditeljica
* Erdijan "Dino" Pekić, poznati sportski radnik;
* Fadil Toskić, pjevač;
* Fikret Kadić, bokser;
* Gavrilo Princip, student mlade Bosne;
* Goran Bregović, muzičar;
* Goran Čengić , bivši rukometaš ;
* Hajrudin "Šiba" Krvavac, poznati jugoslovenski režiser;
* Hajrudin Varešanović, pjevač Hari Mata Hari;
* Hamdija Kreševljaković, historičar;
* Hans Fronius, slikar i ilustrator, Austrija;
* Haris Brkić, košarkaš;
* Husein Hasani "Čika Mišo", legendarni sarajevski čistač cipela
* Husein Tahmiščić, bosanskohercegovački pjesnik
* Ibrahim "Ibro" Krehić, poznati košarkaški trener;
* Ismar Mujezinović, slikar;
* dr Ismet Arslanagić "Cico", poznati sportski radnik i doktor;
* Ismeta Dervoz - Krvavac, pjevačica;
* Ismet Horo, humorista;
* Ivan "Ivica" Osim, nogometni igrač i trener;
* Jadranka Stojaković, pjevačica i autorica;
* Jaroslav Černi, inženjer hidrotehničar;
* Jasmila Žbanić, filmska režiserka;
* Jasna Gospić, pjevačica;
* Jasna Diklić, glumica;
* Josip Katalinski, poznati nogometaš;
* Jovan Divjak, vojno lice;
* Jovo Dimitrijević, poznati novinar i urednik Radija;
* Jurislav "Jura" Stublić, poznati pjevač;
* Jusuf Prazina, vojno lice;
* Kemal Kozarić, guverner CBBH;
* Kemal Monteno, pjevač;
* Lana Stanišić, glumica;
* Lejla Šebić, Instruktorica aerobika, fitness trenerica i svjetska šampionka;
* Lidumil Alikalfić, bivši košarkaš i poznati arhitekta;
* Prof.dr.Ljubiša Zečević , atletičar, gimnastičar i incijator ZOI 84 ;
* Ljubomir Berberović , profesor i akademik;
* Mario Stanić, poznati nogometaš;
* Marko Pešić, košarkaš;
* Mehmedalija Bajrić, atletski veteran;
* Mehmed "Meho" Čolić, sjedeća odbojka;
* prof.dr.Mehmed Hrasnica, poznati sportski radnik i predsjednik Sportskog Društva Bosna;
* Merima Bašić, prvakinja u kickboxu;
* Midhat Uštović, stonoteniser;
* Midheta Kurspahić , bivša tv voditeljka, novinarka ,urednica i spikerka na HAYAT TV;
* Milan Subota - "Minja", poznati dječiji tv voditelj;
* Mile Banika, ekonomski ekspert;
* Miljenko Jergović, književnik;
* Milka Figurić, poznati sportski komentator;
* Mimo Šahinpašić, tv voditelj i novinar;
* Miralem Zupčević , glumac;
* Miroslav Antonić, poznati dizajner olimpijskog znaka ZOI 84 u Sarajevu;
* Miroslav Mikeš, advokat;
* Mirsad Baljić , nogometaš;
* Mirsada Burić, atletičarka;
* Mirsada "Mira" Poljo, sportski menadžer;
* Mirsad Purivatra, direktor SFF;
* Mirza Ustamujić, bosanskohercegovački političar, Poslanik u Zastupničkom domu Parlamenta Federacije BiH,
* Mirza Tanović, poznati glumac i bivši tv voditelj;
* Mirza Varešanović, bivši nogometaš i nogometni trener;
* Mirza Vilić, sportski tv komentator na OBN-u i na Areni Sport;
* Mladen Jeličić - "Troka", glumac i kuhar;
* Mladen Tomić, poznati pjevač narodne muzike
* Mladen Vojičić - "Tifa", poznati pjevač grupe "Bijelo Dugme";
* Momo Kapor, književnik;
* Mona Muratović - Zečević, glumica;
* Muhamed Bakarević, generalni direktor BHRT-a;
* Muhamed Šaćirbegović, političar;
* Muhamed Mehmedbašić, poznati revolucionar Mlade Bosne;
* Munir Rašidović, poznati šef protokola ZOI 84 u Sarajevu;
* Mustafa Mujezinović, političar premijer Vlade FBIH;
* Mustafa Radončić, sportski tv komentator;
* Mušan Topalović, vojno lice;
* Nebojša Antonić, poznati privrednik;
* Nenad Janković - "dr.Nele Karajlić", komičar i vođa muzičke grupe Zabranjeno Pušenje;
* Nenad Kecmanović, politolog;
* Nermin Salman, privrednik i predsjednik RK Bosna Sarajevo;
* Nihad Đedović, poznati košarkaš;
* Nikola Bilić, sportski tv komentator;
* Nikola Gardović, ;
* Nikola Kašiković, ;
* Nikola Škrba, humorista;
* Ognjen Aškrabić , košarkaš;
* Ognjen Blagojević , tv voditelj, novinar ,urednik i spiker;
* Ognjen Tadić, političar;
* Ognjen Valjić, fudbalski sudija;
* Pjer Žalica, režiser;
* Predrag "Saša" Danilović, košarkaš;
* Predrag Pašić, nogometaš;
* Rade Bogdanović, nogometaš;
* Radomir "Raka" Marić, poznati estradni menadžer;
* Rejhan Demirdžić, poznati glumac;
* Rešad Kadić, bosanskohercegovački pisac i novinar;
* Sabahudin Delalić, sjedeća odbojka;
* Sabahudin Topalbećirević, poznati sportski tv komentator;
* Sabahudin "Saša" Vugdalić, poznati sportski tv komentator i novinar;
* Sabahudin Žujo, bivši direktor Bosnalijeka,Farmakom i predsjednik NK Željezničar;
* dr. Sadudin Musabegović, istaknuti pisac, teoretičar umjetnosti, profesor na Univerzitetu i dobitnik šestoaprilske nagrade;
* Safet Kadić, bokser;
* Salem Trebo, poznati pjevač sevdalinke i slikar ;
* Salko Selimović, bivši nogometaš i poznati sportski radnik
* Samir Avdić, bivši košarkaš;
* Samir Mujagić, pjevač;
* Saša Petrović, poznati glumac;
* Sead Hadžijahić, sportski tv komentator na FTV;
* Semir Štilić, nogometaš;
* Sima Milutinović Sarajlija, bosanski srpski pesnik;
* Sinan Sinanović , poznati bh sportski novinar;
* Slađana Mandić , pjevačica;
* Slavenko Glavan, privrednik, istaknuti sportski radnik i šahista;
* Slobodan Janjuš, poznati bivši nogometaš;
* Slobodan Stajić, pisac i putopisac;
* Staka Skenderova, spisateljica;
* Stjepan Grubnić - "Boško" , poznati košarkaški radnik;
* Stjepan Kljujić, političar;
* Sulejman Haljevac - "Memo", pobjednik serijala Farma;
* Suzana Perić, poznati modni kreator
* Svetlana Cenić, političarka;
* Tarik Helić, tv voditelj;
* Tomislav Đurić , tv voditelj, novinar ,urednik i spiker na HAYAT TV;
* Tomo Vuković, najbrži poštar Jugoslavije;
* Vasilije Metikoš - "Vasko", bivši rukometaš
* Verena Cerovina, pjevačica;
* Vesna Mišanović, šahovski velemajstor;
* Vinko Rebac, poznati sportski radnik i atletičar;
* Vladimir Prelog, hemičar;
* Zajko Zeba, nogometaš;
* Zana Džubur, tv voditeljka;
* Zana Marjanović, poznata glumica;
* Zdenka Pregelj,međunarodni koordinator ZOI 84 u Sarajevu
* Zdravko Čolić, pjevač;
* Zijah Sokolović, glumac;
* dr.Zlatan Hrelja, doktor i atletski veteran;
* dr.Zlatko Lagumdžija, političar;
* Zlatko Topčić, književnik i scenarist;
* Zoran Udovičić, poznati direktor RTV Sarajeva ZOI 84 u Sarajevu;
* don Anto Jelić, svećenik;
* Zlatan Kadrić, teniser i magistar sporta;
* Zvonko Marić , poznati sportski radnik i političar;
* Žan Marolt, glumac;
* Želimir "Željko" Bebek, pjevač;

Vanjske veze
------------

***Sarajevo*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice grada ((bs))
* Stranica turističke zajednice ((bs/en))
* Stranica Univerziteta u Sarajevu ((bs))
* Stranica Aerodroma u Sarajevu ((bs/en))
* Stranica ZOI '84 ((bs))
* Interaktivna mapa Sarajeva Arhivirano 2013-05-19 na Wayback Machine-u ((bs))
* Klix.ba ((bs))
* Radiosarajevo.ba ((bs))

| * p
* r
* u
Sarajevo |
| --- |
| Opštine | 

|  |  |
| --- | --- |
| Grad Sarajevo | 
* Centar
* Novi Grad
* Novo Sarajevo
* Stari Grad

 |
| Urbana zona | 
* Ilidža
* Vogošća
* Istočna Ilidža
* Istočno Novo Sarajevo
* Istočni Stari Grad

 |
| Šire područje | 
* Hadžići
* Ilijaš
* Trnovo
	+ FBiH
	+ RS
* Pale
* Sokolac
* Breza
* Kiseljak
* Kreševo
* Visoko

 |

 | Grb SarajevaGrb Sarajeva |
| Naselja | 
* Alipašino polje
* Babića bašća
* Baščaršija
* Čengić vila
* Dobrinja
* Grbavica
* Džidžikovac
* Hrasno
* Koševo
* Mejtaš
* Marijin dvor
* Otoka
* Višnjik
* Vratnik

 |
| Spomenici i građevine | 
* Aleja ambasadora
* ARIA Centar
* Avaz Twist Tower
* Bijela Tabija
* Bosmal City Center
* Sahat-kula
* Despića kuća
* Vječna vatra
* Kozija ćuprija
* Zgrada prijateljstva Grčke i Bosne i Hercegovine
* Latinska ćuprija
* Morića han
* Zgrada Predsjedništva
* Sarajevske ruže
* Tunel spasa
* Pionirska dolina
* Šeher-Ćehajina ćuprija
* Vodopad Skakavac
* Svrzina kuća
* UNITIC
* Most Suade i Olge
* Vrelo Bosne

 |
| Bogomolje | 

|  |  |
| --- | --- |
| Islamske | 
* Alipašina
* Careva
* Ferhadija
* Begova
* Istiklal
* Fahdova

 |
| Katoličke | 
* Katedrala

 |
| Pravoslavne | 
* Saborna crkva

 |
| Jevrejske | 
* Sinagoga

 |

 |
| Kultura | 
* Narodno pozorište Sarajevo
* Sarajevska filharmonija
* Pozorište mladih Sarajevo
* Sarajevski ratni teatar
* Kamerni teatar 55
* Vijećnica
* Gazi Husrev-begova biblioteka
* Dom mladih Skenderija
* Bosanski Kulturni Centar
* Međunarodni centar za djecu i omladinu

 |
| Galerije imuzeji | 
* Ars Aevi
* Historijski muzej Bosne i Hercegovine
* Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine
* Umjetnička galerija Bosne i Hercegovine
* Muzej "Sarajevo 1878–1918."
* Muzej ratnog djetinjstva
* Duplex Art Gallery
* Galerija 11/07/95
* Collegium Artisticum
* Olimpijski muzej Sarajevo

 |
| Obrazovanje | 

|  |  |
| --- | --- |
| Javno | 
* Univerzitet u Sarajevu

 |
| Privatno | 
* Burch
* IUS
* SSST

 |

 |
| Sportski centri | 

|  |  |
| --- | --- |
| Stadioni | 
* Stadion Koševo
* Stadion Grbavica
* Stadion Otoka

 |
| Zatvorene arene | 
* Dvorana Skenderija
* Zetra

 |

 |
| Transport | 
* Međunarodni aerodrom Sarajevo
* Željeznička stanica Sarajevo
* Tramvaji u Sarajevu

 |
| Ulice | 
* Ferhadija street
* Titova
* Sarači
* Trg Oslobođenja - Alija Izetbegović
* Vilsonovo šetalište

 |
| Događaji | 
* Baščaršijske noći
* Sarajevo Winter Festival
* Jazz Fest Sarajevo
* Sarajevo Film Festival
* Balkan Photo Festival
* Pop-Up! Sarajevo
* WARM Festival
* Festival narodne muzike Ilidža
* Pravo Ljudski Film Festival
* Sarajevo Youth Film Festival
* Sarajevo StreeAt Food Festival
* OPEN Fest Sarajevo
* MESS International Theatre Festival
* Sarajevo Chamber Music Festival
* Sarajevo Beer Festival
* Međunarodni festival gitare Sarajevo
* Sarajevo Ramazan Festival
* Spiritus Progenitum

 |
| 
* Category Kategorija

 |

| * p
* r
* u
Glavni gradovi i administrativni centri država i teritorija Evrope |
| --- |
| Afrika • Azija • Južna Amerika • Oceanija • Sjeverna Amerika |
| Samostalne države | 
* **Tirana**, Albanija
* **Andorra la Vella**, Andora
* **Erevan**, Armenija2
* **Beč**, Austrija
* **Baku**, Azerbejdžan1
* **Bruxelles**, Belgija
* **Minsk**, Belorusija
* **Sarajevo**, Bosna i Hercegovina
* **Sofija**, Bugarska
* **Podgorica**, Crna Gora
* **Prag**, Češka
* **Kopenhagen**, Danska3
* **Tallinn**, Estonija
* **Helsinki**, Finska
* **Pariz**, Francuska3
* **Atena**, Grčka
* **Tbilisi**, Gruzija1
* **Zagreb**, Hrvatska
* **Dublin**, Irska
* **Reykjavík**, Island
* **Rim**, Italija
* **Nursultan**, Kazahstan1
* **Nikozija**, Kipar2
* **Riga**, Latvija
* **Vaduz**, Lihtenštajn
* **Vilnius**, Litvanija
* **Luxembourg**, Luksemburg
* **Budimpešta**, Mađarska
* **Valletta**, Malta
* **Kišinjev**, Moldavija
* **Monako**, Monako4
* **Amsterdam**, Nizozemska3
* **Oslo**, Norveška3
* **Berlin**, Njemačka
* **Varšava**, Poljska
* **Lisabon**, Portugal3
* **Bukurešt**, Rumunija
* **Moskva**, Rusija1
* **San Marino**, San Marino
* **Skoplje**, Severna Makedonija
* **Bratislava**, Slovačka
* **Ljubljana**, Slovenija
* **Beograd**, Srbija
* **Madrid**, Španija3
* **Stockholm**, Švedska
* **Bern**, Švicarska
* **Ankara**, Turska1
* **London**, Ujedinjeno Kraljevstvo3
* **Kijev**, Ukrajina
* **Vatikan**, Vatikan4

 |
| Nepriznate ilidjelomično priznate države | 
* **Suhumi**, Abhazija
* **Chinvali**, Južna Osetija
* **Priština**, Kosovo
* **Tiraspol**, Pridnjestrovlje
* **Sjeverna Nikozija**, Sjeverni Kipar2

 |
| Zavisni teritoriji | 

|  |  |
| --- | --- |
| Danska | 
* **Tórshavn**, Farski otoci

 |
| Finska | 
* **Mariehamn**, Åland

 |
| Ujedinjeno Kraljevstvo | 
* **Episkopi**, Akrotiri i Dhekelia
* **Gibraltar**, Gibraltar
* **Saint Peter Port**, Guernsey
* **Saint Helier**, Jersey
* **Douglas**, otok Man

 |

 |
| 1 Značajan dio teritorija se nalazi u Aziji. • 2 U potpunosti u Aziji, ali ima društvene i političke veze s Evropom. • 3 Posjeduje zavisne ili slične teritorije izvan Evrope. • 4 U pitanju je grad-država. |