recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Liverdun** je općina od 5,863 stanovnika na sjeveroistoku Francuske u Departmanu Meurthe-et-Moselle.

Karakteristike
--------------

Liverdun se prostire duž lijeve (sjeverne) obale rijeke Moselle, udaljen 11 km sjeverozapadno od Nancyja.

Tunel na zapuštenoj dionici Kanala Marna-Rajna
Liverdun je vrlo staro naselje čiji tragovi sežu do neolita, nastalo kao gradina na brdu iznad kotline Moselle, koja na tom mjestu pravi veliki luk.
I njegovo ime vjerojatno potječe od galskog - *dunum*=gradina. Pored Gala njome su se koristili Rimljani i Franci, čiji su ostatci iskopani.

Početkom 5. vijeka opsjedali su ga Vandali, ali ga nisu zauzeli.
Arnould jedan od oficira Karla Martela pokušao ga je zauzeti 730. godine.
Ruševnu utvrdu obnovio je krajem 12. vijeka Pierre de Brixey biskup od Toula, kako bi zaštitio biskupiju od lorenskih vojvoda i verdunskih biskupa.

Vremenom je taj dobro utvrđeni zamak postao rezidencija toulskih biskupa. To je potrajalo sve do 1467. kad ga je zauzela lorenska vojska i srušila ga kao i bedeme oko njega.

Francuski kralj Louis XIII obnovio je utvrdu početkom 17. vijeka, ali je ona izgubila značaj kao i samo mjesto.

Iskapanje Kanala Marna-Rajna (1838.-1842.) i izgradnja željezničke pruge 1852.) izvukli su Liverdun iz letargije, pa je od 915 stanovnika koliko je imao 1837. porastao na 2,000 1851.

Pokretanje željezare 1863. označilo je početak industrijalizacije. Razdoblje progresa potrajalo je do sredine 20. vijeka, tad je zatvoren kanal a nešto kasnije i željezara. Tako da je današnji Liverdun uspavani gradić podno svoje utvrde.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5  „*Liverdun in Toul (Meurthe-et-Moselle)*" (engleski). City population. Pristupljeno 04.10.2022.
2. 1 2  „*Ville de Liverdun*" (francuski). Annuaire Mairie. Pristupljeno 04.10.2022.
3. 1 2 3 4 5 6 7  „*Histoire*" (francuski). Liverdun. Pristupljeno 04.10.2022.

Vanjske veze
------------

***Liverdun*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Liverdun (službene stranice)* ()
**"The Adventure of the Crooked Man"** (srpskohrvatski: *Grbavac*) je jedna od 56 priča o Sherlocku Holmesu što ih je napisao Arthur Conan Doyle. Priča je premijerno izdana u *Strandu* 1893. godine, uz ilustracije Sidneyja Pageta, a danas čini sastavni dio zbirke *The Memoirs of Sherlock Holmes*. Doyle je priču stavio na petnaesto mjesto od svojih devetnaest najdražih priča.

Slučaj
------

Sherlock Holmes poziva dr. Watsona kako bi mu ispričao o slučaju na kojem radi i kako bi doktor posvjedočio posljednjoj vazi istrage. Pukovnik James Barclay, umirovljeni časnik, pronađen je mrtav u svojoj kući, a njegova supruga Nancy je glavni osumnjičenik. Kobne večeri, Nancy je bila dokasna s prijateljicom, gospođicom Morrison, te se vratila prilično kasno. Nakon povratka, posvađala se sa suprugom u zaključanoj sobi. Ubrzo se iz sobe čuo glasan krik ("David!") i tupi udarac. Kada je posluga provalila u sobu, gospođa Nancy je bila bez svijesti, a pukovnik na podu pokraj kamina, raskrvarene glave.

Holmesa istraga dovodi do zaključka kako je u sobi bila i treća osoba. Ta je osoba sa sobom donijela životinju, poput lasice ili hermelina. Holmes je iz razgovora s gospođicom Morrison dobio podatke o tome što se dogodilo s Nancy - dok su, jedne večeri, bile u crkvi, gdje obavljaju dobrotvorni rad, Nancy je otišla do jednog oronulog grbavca i naglo promijenila ponašanje. Bio je to čovjek kojega nije vidjela gotovo 30 godina. Sljedećega dana, Holmes odlazi do spomenutog "Grbavca" i otkriva kako se zapravo zove Henry Wood i kako je osoba za koju se godinama mislilo da je mrtav. Još dok su boravili u Indiji, Wood i Barclay su se borili za Nancyjinu ruku. Wood je bio u velikoj prednosti, što je Barclayju zasmetalo pa se odlučio riješiti Wooda, poslavši ga u zamku, ali je Wood preživio. Misleći kako je Wood mrtav, Nancy je pošla za Barclayja, ali kada je ponovo vidjela Wooda i saznala istinu, konfrontirala je supruga. Te je večeri Wood došao u Barclayjevu sobu i izazvao šok. Barclay se spotaknuo i fatalno ozlijedio glavu, a Nancy je izgubila svijest. Želio je Wood pozvati pomoć, ali je shvatio da bi se time inkriminirao te je pobjegao. Misterij je tako riješen.

Uzvik "David" evidentno je bila Nancyjina referenca na biblijsku priču o kralju Davidu, koja je bila slična njezinoj životnoj priči.

Vanjske poveznice
-----------------

* Wikimedia Commons ima još multimedijalnih datoteka vezanih za: ***The Adventure of the Crooked Man***

| * p
* r
* u
Arthur Conan Doyle - *The Memoirs of Sherlock Holmes* |
| --- |
| 
* "Silver Blaze"
* "The Cardboard Box"
* "The Yellow Face"
* "The Stockbroker's Clerk"
* "The Gloria Scott"
* "The Musgrave Ritual"
* "The Reigate Squire"
* "The Crooked Man"
* "The Resident Patient"
* "The Greek Interpreter"
* "The Naval Treaty"
* "The Final Problem"

 |
| 
* *Study in Scarlet*
* *Sign of Four*
* *Adventures*
* *Memoirs*
* *The Hound of the Baskervilles*
* *Return*
* *The Valley of Fear*
* *His Last Bow*
* *Case-Book*

 |
**Nanteuil-le-Haudouin** je grad i općina od 4,201 stanovnika na sjeveru Francuske u Departmanu Oise.

Geografske karakteristike
-------------------------

Nanteuil-le-Haudouin se nalazi na izvoru rijeke Nonette, udaljen šesdesetak km sjeveroistočno od Pariza.

Historija
---------

Iako se točno nezna kad je nastao, zna se da je *Nanteuil* riječ keltskog porijekla koja je značila *Kraj ribnjaka i izvora*. Mjesto se 1230. zvalo *Nantholium*, a nakon tog za 
Francuske revolucije *Nanteuil la Nonette*. Današnji pridjev *Haudouin* dobio je po grofovskoj porodici Hilduin, čiji je feud nekada bio.

Nantheuil je bio jedna od najbogatijih rimskih latifundija u Galiji, koju je franački kralj Klodvig I poklonio kao feud jednom od svojih generala koji se zvao Chagueric. U 7. vijeku po nasljednom pravu pripao je grofu Walbertu, kasnijem opatu Opatije Luxeuil.
Tako da je nakon njegove smrti feud podijeljen između Opatije Luxeuil i grofova od Grofovije Ponthieu.

Na taj su način - Hilduini grofovi od Breteuila, vazali Grofovije Ponthieu stekli vlasništvo nad Nanteuilom i vladali njime više od jednog vijeka.
Nakon tog su se do Francuske revolucije izredali brojni vlasnici, među njima je bio najpoznatiji Louis od Orleana, brat francuskog kralja Charlesa VI, koji je bio vlasnik krajem 13. vijeka.

Pobratimska mjesta
------------------

* Njemačka Altdorf, Njemačka

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Nanteuil-le-Haudouin in Senlis (Oise)*" (engleski). City population. Pristupljeno 12.10.2022.
2. 1 2 3 4  „*Histoire de la Ville*" (francuski). Nanteuil-le-Haudouin. Arhivirano iz originala na datum 2022-10-13. Pristupljeno 12.10.2022.
3. ↑  „*Jumelage*" (francuski). Nanteuil-le-Haudouin. Arhivirano iz originala na datum 2022-10-13. Pristupljeno 12.10.2022.

Vanjske veze
------------

***Nanteuil-le-Haudouin*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Nanteuil-le-Haudouin (službene stranice)* ()
***Gillette Cavalcade of Sports*** (sh. *Gilletteova kavalkada sportova*) bila je američka sportska radio i TV-emisija koja se redovno emitirala na programu NBC od 1946. do 1960. godine. Potiče od istoimene radio emisije koja se od 1942. pod sponzorstvom Gillette Company, poduzeća za proizvodnju britvica i kozmetičkih preparata za muškarce, emitirala na nekoliko američkih radio-mreža. U svojoj televizijskoj verziji je ispočetka nosila naslov *Cavalcade of Sports*, a sadržaj su joj predstavljali razni sportski događaji koji su se direktno prenosili petkom navečer - u najviše slučajeva boks. Kasnije su se prenosili drugi sportovi, prije svega bejzbol utakmice MLB-a. *Gilette Cavalcade of Sports* je uživala popularnost, a prestala se emitirati 1960. godine, kada je vodstvo NBC-ja zaključilo da optužbe i skandali oko namještanja mečeva i povezanosti boksa sa organiziranim kriminalom takve sadržaje čine neprimjerenim za opću publiku.

Usprkos toga, tradicija *Gillette Cavalcade of Sports* danas postoji zahvaljujući dokumentarnoj emisiji *Gillette World of Sports* koja se emitirala širom svijeta, uključujući i Hrvatsku.

Vanjske veze
------------

* *Gillette Cavalcade of Sports* na sajtu IMDb
* - 1958 titles
Za ostale filmove s istim naslovom, vidite članak Nathan der Weise (razvrstavanje).

***Nathan der Weise*** (sh. *Nathan Mudri*) je njemački crno-bijeli nijemi historijski film snimljen 1922. u režiji Manfreda Noe. Temelji se na istoimenoj drami Gottholda Ephraima Lessinga, a radnja je smještena u Jeruzalem u doba trećeg križarskog rata. Naslovni protagonist je jevrejski trgovac koji nastoji ostvariti toleranciju i razumijevanje između svojih kršćanskih i muslimanskih susjeda. *Nathan der Weise* je poznat kao jedan od eksplicitno filosemitskih filmova snimljenih u Weimarskoj Njemačkoj. S obzirom da je matični studio Bavaria Film imao sjedište u Münchenu, koji je nakon propasti Bavarske Sovjetske Republike bio izložen nesmiljenoj antisemitskoj propagandi iz desnih nacionalističkih krugova, premijera je održana u nešto "opuštenijem" Berlinu. Usprkos svega je prošao kroz redovnu distribuciju. Vjerovalo se da je uništen u nacističko doba, ali je 1996. u Moskvi pronađena kopija na osnovu koje je kasnije napravljena restauracija.

Uloge
-----

* Fritz Greiner ... Sultan Saladin
* Carl de Vogt ... Assad od Filnecka, njegov brat / Mladi templar
* Lia Eibenschütz ... Sittah, njegova sestra
* Werner Krauss ... Nathan
* Bella Muzsnay ... Recha
* Margarete Kupfer ... Daja, njena kršćanska skrbnica
* Rudolf Lettinger ... Fratar Bonafides
* Ferdinand Martini ... Al-Hafi, derviš
* Ernst Schrumpf ... Jeruzalemski patrijarh
* Max Schreck ... Veliki majstor templara
* Wolfgang von Schwindt ... Emir od Kurdistana
* Ernst Matray ... Sultanova dvorska luda

Vanjske veze
------------

* *Nathan der Weise* na sajtu IMDb
* *Nathan der Weise* na filmportal.de ()
* Nathan der Weise bei arte.tv Arhivirano 2010-05-26 na Wayback Machine-u
**Djursholm** (čita se **Juršholm**) je kvart Stockholma, u općini Danderyd na istoku Švedske. Kvart ima 8819 stanovnika.

Geografija
----------

Djursholm leži u grofoviji Stockholm, duž zaljeva Saltsjön, udaljen desetak 10 km sjeveroistočno od centra Stockholma, pa je danas samo njegovo stambeno predgrađe.

Historija
---------

Nepoznato je što je zbivalo sa Djursholmom za srednjeg vijeka jer se prvi put spominje 1432. U svakom slučaju bio je selo sve do kraja 19. vijeka, odnosno do 1889. kad je financijer Henrik Palme odlučio izgraditi stambeno naselje vila u zelenilu i osnovao poduzeće Djursholms AB. 
U tu svrhu izgrađena je 1890. tramvajska pruga do Stockholma, koja je 1895. elektrificirana.

Ispočetka se gradilo oko Dvorca Djurshol, od stambenih zgrada, pošte, škole i apoteka. Vremenom su se tu naselili brojni ugledni građani Stockholma, pa je naselje steklo ugled elitnog kvarta, 1901. dobilo je status trgovišta (köping), a 1914. grada. Taj status Djursholm je imao do 1971. kad je postao dio grada Stockholma, kao Općina Danderyd.

Znamenitosti
------------

Najveća znamenitost je *Dvorac Djurshol*, koji ima dijelove iz srednjeg vijeka, a svoj današnji oblik i volumen dobio je pregradnjom izvršenom početkom 17. vijeka. Nakon tog je 1890. restauriran u baroknom stilu, fasada je ponovno restaurirana između 1959. - 1961. i pojednostavljena, a četiri dvorane sa štuko dekoracijom iz 17. vijeka obnovljene su kasnije.

Izvori
------

1. 1 2  „Djursholm" (švedski). Upplandia. Pristupljeno 8. 5. 2015.
2. 1 2 3 4  „*Djursholms historia*" (švedski). CyberCity. Arhivirano iz originala na datum 2013-12-10. Pristupljeno 5. 5. 2015.

Vanjske veze
------------

***Djursholm*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Djursholm* ()

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 123791422
* GND: 7697722-5
* NKC: ge998903

 |
***La cripta e l'incubo*** (sh. *Kripta i zloduh*) je italijansko-španski horor film snimljen 1964. godine u režiji Camilla Mastrocinquea. Predstavlja adaptaciju pripovjetke *Carmilla* irskog pisca J. Sheridana Le Fanua. Protagonist, koga tumači Christopher Lee je austrijski plemić koji se u 19. vijeku suočava sa time da mu kćer (koju tumači Adriana Ambesi) pati od noćnih mora u kojima predstavlja reinkarnaciju legendarne zle čarobnice. Lee je nekoliko godina ranije trebao nastupiti u *Et mourir de plaisir*, mnogo poznatijoj ekranizaciji Le Fanuovog predloška, ali je bio spriječen te ga je u posljednji trenutak zamijenio njegov prijatelj Mel Ferrer. Nova verzija se mnogo čvršće drži predloška, te je mnogo implicitnija u prikazu lezbijskih konotacija u odnosu na sljedeću i daleko poznatiju ekranizaciju *The Vampire Lovers* iz 1970. godine.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  Curti 2015: str. 128

### Literatura

* Curti, Roberto (2015). *Italian Gothic Horror Films, 1957-1969*. McFarland. ISBN 1476619891.

Vanjske veze
------------

* *La cripta e l'incubo* na sajtu IMDb
**Sainte-Menehould** (njemački: *Sankt Mathilde*) je gradić i općina od 4,165 stanovnika, na sjeveru Francuske u Departmanu Marne.

Geografske karakteristike
-------------------------

Sainte-Menehould se prostire se duž obale rijeke Aisne, udaljen 37 km od Verduna.
Smješten na granici Champagne, na rubu šume Argonne, Sainte-Ménehould je pitoreskni gradić u kojem se rodio 
Dom Pérignon, "izumitelj šampanjca".

Donji grad, obnovljen početkom 18. vijeka nakon strašnog požara (1719.), okružuje kaštel koji je sa svojim drvenim kućama zadržao srednjovjekovni izgled.

Historija
---------

Sainte-Ménehould je poznat kao mjesto u kom je 21. juna 1791. uhapšen kralj Louis XVI dok je pokušavao pobjeći iz zemlje. 
Pored grada kod Valmya, 20. septembra 1792. odigrala se jedna od bitaka Francusko-pruskog rata.

Grad i okolica bili su poprište bitaka i za Prvog svjetskog rata.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Sainte-Menehould in Châlons-en-Champagne (Marne)*" (engleski). City population. Pristupljeno 24.07.2022.
2. 1 2 3 4   „*Histoire de la ville*" (francuski). Ville Sainte-Menehould. Pristupljeno 24.07.2022.

Vanjske veze
------------

***Sainte-Menehould*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Sainte-Menehould* (službene stranice) ()
***La joven*** ili ***The Young One*** (doslovno "Mlada", u bivšoj Jugoslaviji poznatiji pod naslovom ***Djevojka***) je meksičko-američki crno-bijeli igrani film snimljen 1960. u režiji Luisa Buñuela. Po žanru je drama i temelji se na kratkoj priči *Travelin' Man* američkog pisca Petera Mathiessena, koji je također sudjelovao u pisanju scenarija. Radnja je smještena na američki Jug, i prikazuje kako se crni jazz klarinetist (koga tumači Bernie Hamilton), nakon što je optužen za silovanje bjelkinje, u strahu od linča sklanja na usamljeni otok na kome su jedini stanovnici pčelar (koga tumači Zachary Scott) i njegova mlada skrbnica (koju tumači Key Meersman), koja će postati predmetom žudnje i suparništva oboje muškaraca. *La joven*, koji je snimljen na lokacijama u Meksiku, predstavljao je drugi i posljednji Buñuelov film snimljen na engleskom jeziku. Prikazan je na Kanskom festivalu gdje je izazvao određenu pažnju prikazom tada aktualnih međurasnih odnosa na američkom Jugu. Kasnijim kritičarima je, pak, postao zanimljiv kao jedan od mogućih uzora za protagonista u liku "neznanca bez prošlosti" koji će kasnije koristiti autori špageti vesterna.

Vanjske veze
------------

* *La joven* na sajtu IMDb
* () *La joven Arhivirano 2005-09-20 na Wayback Machine-u* at the cinema of Mexico site of the ITESM

| * p
* r
* u
Filmovi koje je režirao Luis Buñuel |
| --- |
| 1929–1933 | 
* Un Chien Andalou
* L'Age d'Or
* Land Without Bread

 |
| 1947–1960 | 
* Gran Casino
* The Great Madcap
* Los Olvidados
* Susana
* La hija del engaño
* Mexican Bus Ride
* A Woman Without Love
* El Bruto
* Él
* Illusion Travels by Streetcar
* Wuthering Heights
* Robinson Crusoe
* The Criminal Life of Archibaldo de la Cruz
* El río y la muerte
* Cela s'appelle l'aurore
* Death in the Garden
* Nazarín
* La Fièvre Monte à El Pao
* The Young One

 |
| 1961–1977 | 
* Viridiana
* The Exterminating Angel
* Diary of a Chambermaid
* Simon of the Desert
* Belle de Jour
* The Milky Way
* Tristana
* The Discreet Charm of the Bourgeoisie
* The Phantom of Liberty
* That Obscure Object of Desire

 |
***Culloden*** je britanski crno-bijeli igrano-dokumentarni televizijski film snimljen 1964. godine u režiji Petera Watkinsa, poznat kao jedan od najboljih dokudrama ikada napravljenih.

Radnja je smještena na sjever Škotske u proljeće 1746. i prikazuje kako je britanska vojska u bitci kod Cullodena uništila škotske pobunjenike i tako ugušila Jakobitski ustanak. Karakteristika filma je korištenje pseudodokumnetarnog stila, odnosno zbivanja se prikazuju u obliku fiktivne televizijske reportaže koja uključuje intervjue kako sa historijskim ličnostima i vođama, tako i sa običnim vojnicima i civilima. Watkins je scenario filma temeljio na historijskim studijama Johna Prebblea, film snimao na autentičnim lokacijama u okolici Invernessa te koristio lokalno stanovništvo kao naturščike. Rezultat je bio izuzetno naturalistički prikaz prošlosti, pri čemu je Watkins manje inzistirao na službenoj propagandi i nacionalističkim mitovima, a više na činjenicama koji sugeriraju da je bitka bila besmisleni pokolj u kojoj su najviše stradali oni najsiromašniji. *Culloden* je za film dobio brojne nagrade, a kasnije je proglašen 64. od 100 najboljih TV-emisija u britanskoj historiji. Watkins će sličan pristup godinu dana kasnije koristiti u *The War Game*, filmu koji je zbog naturalističkog prikaza posljedica Trećeg svjetskog rata cenzuriran od strane BBC.

Izvori
------

Napomene

Literatura
* *Culloden*, John Prebble, Atheneum 1962
* Peter Watkins' commentary on his first BBC documentary: www.mnsi.net/~pwatkins/culloden.htm
* Notes on 'Culloden' from Peter Watkin's website
* British Film Institute, *Culloden*, "Background and Context", www.bfi.org.uk/videocat/more/culloden/background.html Arhivirano 2004-12-11 na Wayback Machine-u
* *Culloden* entry in the BFI TV-100, 2000 list, www.bfi.org.uk/features/tv/100/list/prog.php3?id=64 Arhivirano 2004-12-10 na Wayback Machine-u

Vanjske veze
------------

* *Culloden* na sajtu IMDb

| * p
* r
* u
Filmovi koje je režirao Peter Watkins |
| --- |
| 
* Culloden
* The War Game
* Privilege
* The Gladiators
* Punishment Park
* Edvard Munch
* Evening Land
* Resan
* La Commune (Paris, 1871)

 |
***Daddy & Papa*** je američki dokumentarni film u režiji i produkciji Jonnyja Symonsa iz 2002. godine. Film se bavi istopolnim roditeljstvom kroz prikaz četiri porodice gej muškaraca, koji su rešili da podižu decu. Film se, takođe, bavi pravnim, društvenim i političkim poteškoćama sa kojima se susreću gej roditelji i njihova deca.

Radnja
------

Reditelj Symons i njegov partner William Rogers i njihov sin, Zachary su jedna od porodica koje se prate u filmu. Ovaj interrasni par nailazi na probleme tokom usvajanja deteta, koje im pravi hraniteljica koja se brine o Zacharyju. Kao radikalna hrišćanka, ona nije voljna da da Zacharyja gej paru, posebno kad joj prijatelji kažu da će oni "raditi svašta sa njim" i da će ga "napraviti gejem".

Kelly Wallace je samohrani otac koji živi u kvartu Castro Disctrict u San Francisku. Wallace usvaja dva brata stara 2 i 3 godine. Oni su tipična deca u američkom sistemu usvajanja: dečaci, braća i Afroamerikanci. Kroz proces privikavanja Kellyja i dečaka na novu situaciju prikazuju se poteškoće samohranog roditeljstva i izolacija u gej kvartu, koji je gotovo potpuno bez dece.

Treća priča prati Fanny Ballantine-Himberg, devetogodišnju devojčicu koju je Philipu Himbergu i Jimu Ballantineu rodila njihova prijateljica kao surogat majka. Deset godina kasnije oni su rastavljeni i obojica imaju nove partnere. Problem sa kojim se Fanny suočava nije to što su njeni očevi gej, već to što su razvedeni. "Fannyna priča istražuje radost gej roditeljstva, bol zbog dramatičnih promena u porodici, i konačno, snagu ljubavi."

Četvrta priča je o osmogodišnjem Oscaru Williamsu, koga je otac napustio i o kome se stara Doug Houghton kao zvanični staratelj. Zakon u Floridi onemogućuje Dougu da usvoji Oscara. Oscarovi baba i deda po ocu u potpunosti podržavaju Douga i smatraju ga pravim ocem deteta.

Nagrade
-------

Dokumentarac je dobio brojna priznanja, među kojima su:

* Emmy Award nominacija, Best Documentary
* Zvanični izbor, Sundance Film Festival
* Golden Gate Award, Najbolji dokumentarac iz prvog lica, San Francisco International Film Festival
* Nagrada publike za najbolji dokumentarac, Florida Film Festival
* Nominacija za najbolji film, Cleveland International Film Festival
* Dokumentarac koji će promeniti svet, Detroit Docs Film Festival
* Nominacija za nagradu publike, Seattle International Film Festival
* Najbolji dokumentarac, Miami Gay and Lesbian Film Festival
* Nominacija za najbolji dokumentarac, Gay and Lesbian Alliance Against Defamation (GLAAD Media Awards), itd.

Izvori
------

1. ↑  „Daddy and Papa: Synopsis". Zvanični sajt. Arhivirano iz originala na datum 2010-07-29. Pristupljeno 14.9.2010.
2. ↑  „Daddy & Papa - A Film By Johnny Symons - Awards". daddyandpapa.com. Arhivirano iz originala na datum 2008-04-02. Pristupljeno 14.9.2010.

Vanjske veze
------------

* Zvanični sajt Arhivirano 2009-11-29 na Wayback Machine-u
* Full Film na sajtu Logo televizije
* *Daddy & Papa* na sajtu IMDb
* *Daddy & Papa* na AllMovie-u ()
*La Presa di Roma*.
***La presa di Roma*** (sh. *Osvajanje Rima*) također pozat i pod naslovima *Bandiera bianca* i *La Breccia di Porta Pia*, je italijanski kratki crno-bijeli nijemi film koga je 1905. snimio Filoteo Alberini. Radnja prikazuje osvajanje Rima, odnosno kratki oružani sukob tokom koga je 1870. novoosnovana Kraljevina Italija anektirala posljednje ostatke Papinske Države te tako dovršila ujedinjenje Italije. Predstavljao je prvi igrani film u historiji italijanske kinematografije, ali je, s obzirom da je sniman u svrhu obilježavanja 35. obljetnice događaja, bio neuobičajeno spektakularan i skup za tadašnje vrijeme. Danas je očuvano samo 4 od originalnih 10 minuta filma, koji su 2005. restaurirani.

Literatura
----------

* M. Canosa, H. C. Doyle, M. Vecchietti - *1905, La presa di Roma: alle origini del cinema italiano* - Bologna, ed. Cineteca Bologna, 2006, ISBN 88-8012-352-1.

V. također
----------

* Porta Pia
* Osvajanje Rima

Vanjske veze
------------

* *Presa di Roma* na sajtu IMDb
* La presa di Roma su europafilmtreasures.eu[*mrtav link*]

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 208723360
* LCCN: no2006134790
* GND: 7562883-1
* SUDOC: 181595206
* BNF: cb17094330q (podaci)

 |
*Dafnis i Hloja*, kip Jean-Pierrea Cortota iz 1827. godine koji prikazuje protagoniste romana.
*Dafnis i Hloja* - Louise Marie-Jeanne Hersent-Mauduit
**Dafnis i Hloja** (grčki: , *Daphnis kai Chloē*) je roman i jedino poznato djelo starogrčkog književnika Longa, objavljeno u 2. vijeku. Radnja je inspirirana mitovima o pastiru Dafnisu, ali i smještena na Lezbos, za koga se vjerovalo da je bio autorovo rodno mjesto ili prebivalište. Protagonisti su dječak i djevojčica koje su bili napušteni nakon rođenja, ali koje su pronašle i usvojile pastirske porodice. Radnja prikazuju kako žive i odrastaju zajedno, postupno otkrivajući kako jedno prema drugom osjećaju ljubav, ali i prolazeći kroz niz pustolovina prije nego što će pronaći zajedničku sreću u braku. Dafnis i Hloja, koje je Goethe kasnije opisao kao "posljednje veliko djelo grčke književnosti" je u Novom vijeku postalo inspiracijom za brojna umjetnička, muzička i književna djela, odnosno dva filma - nijemi film *Dafnis i Hloja* iz 1931. godine i zvučni film *Mlade Afrodite* iz 1963. godine.

Vanjske veze
------------

***Dafnis i Hloja*** na Wikimedijinoj ostavi

**Izdanja grčkog teksta**

* *Longi Pastoralium de Daphnide et Chloe Libri IV Graece et Latine* Ed. Christ. Guil. Mitscherlich, Biponti (Zweibrücken), 1794.
* *Longi Pastoralia* First complete Greek text of *Daphnis and Chloe*, edited by P.-L. Courier, with a Latin translation by G. R. Lud. de Sinner. Paris, 1829.
* *Longi Pastoralia* Greek text of *Daphnis and Chloe* with a Latin translation, edd. Seiler, Schaefer, Boissonade & Brunck. Leipzig, 1843.
* *Erotici Scriptores* Paris, 1856. *Longi Pastoralia*, Greek text with Latin translation, edited by G A Hirschig, pp. 174–222.
* *Daphnis and Chloe* The Bibliotheca Classica Selecta's 2006/07 edition of the Greek text with the French translation of Jacques Amyot revised, corrected and completed by P.-L. Courier.

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 312467317
* LCCN: n82256617
* GND: 4204416-9
* SUDOC: 032144164
* BNF: cb123230979 (podaci)
* BNE: XX3385184

 |
***Noć u gradu*** (kineski: ; pinyin: *Chéngshì zhī yè*) je kineski crno-bijeli nijemi film, snimljen u režiji Fei Mua, kome je to bio režijski debi. Radnja se događa u siromašnoj četvrti jednog kineskog grada, odnosno zgradi koju namjerava demolirati njen vlasnik i tako ostaviti jednu od stanarskih porodica bez krova. Protagonistica, čiji lik tumači Ruan Lingyu, je kćer koja odluči spavati sa kućevlasnikovim sinom (čiji lik tumači Yin Jan, kako bi odgodila rušenje. Film je zbog svoje socijalne angažiranosti dobio izuzetne pohvale od ljevičarskih nastrojenih intelektualaca. Danas se, pak, smatra izgubljenim.

Snimanje filma, je, pak, rekonstruirano u scenama filma *Centre Stage*, biografskog ostvarenja posvećenog životu Ruan Lingyu.

Izvori
------

1. ↑  Hu, p. 107
2. ↑  Hjort, p. 53

Literazura
----------

* Hjort, Mette, *Stanley Kwan's center stage*, Hong Kong University Press (2007). ISBN 962-209-791-X.
* Hu, Jubin, *Projecting a nation: Chinese national cinema before 1949*. Hong Kong University Press (2003). ISBN 962-209-610-7.

Vanjske veze
------------

* *Night in the City* at the Chinese Movie Database Arhivirano 2016-03-03 na Wayback Machine-u
*Za ostala značenja, vidi Danny Boy (razvrstavanje).*
"Danny Boy", Celtic Aire, United States Air Force Band, 2014
***Danny Boy*** je pjesma koju je godine 1910. napisao engleski advokat Frederick Weatherly, a koja je tri godine kasnije iskorištena kao tekst za tradicionalnu irsku melodiju *Londonderry Air*. Pod tim je nazivom postala neslužbenom himnom Irska odnosno irske dijaspore. Trenutno služi kao himna Sjeverne Irske na Komonveltskim igrama.

Postoje brojne verzije i obrade, a često je korištena u holivudskim filmovima i TV-serijama.

Tekst
-----

(na engleskom; postoje brojne varijacije)

*Oh Danny boy, the pipes, the pipes are calling*  

*From glen to glen, and down the mountain side*  

*The summer's gone, and all the leaves are falling*   

*T'is you, T'is you must go and I must bide.*  

*But come ye back when summer's in the meadow*  

*Or when the valley's hushed and white with snow*  

*t'is I'll be there in sunshine or in shadow*  

*Oh Danny boy, oh Danny boy, I love you so.*  

  

*And when ye come, and all the flow'rs are dying*  

*If I am dead, as dead I well may be*  

*ye'll come and find the place where I am lying*  

*And kneel and say an "Ave" there for me.*  

*And I shall hear, tho' soft you tread above me*  

*And oh, my grave shall warmer, sweeter be*  

*For ye will bend and tell me that you love me*  

*And I shall sleep in peace until you come to me.*

Eksterni linkovi
----------------

* The Legend and History of the Song 'Danny Boy'
* Malachy McCourt Interview re *Danny Boy* Arhivirano 2011-11-01 na Wayback Machine-u
* YouTube Video of *Danny Boy*
* YouTube Video of "Danny Boy - Piano Version"
* Foley's New York Pub and Restaurant re *Danny Boy' ban'*
* *Danny Boy* Ban Sparks Emerald Ire
* Welcome to the Danny Boy Collection
*
***O Guarani: Romance Brasileiro*** (sh. *Guarani: Brazilski roman*) je roman brazilskog književnika Joséa de Alencara objavljen 1857. godine, a koji se smatra jednim od najpoznatijih djela brazilske književnosti 19. vijeka. Radnja se događa početkom 17. vijeka, a protagonist je D. Antônio de Mariz, portugalski plemić koji iz netom osnovanog Rio de Janeira odlazi sa porodicom osnovati novi život u unutrašnjosti, gdje ga čekaju mnoga iskušenja vezana uz druge portugalske pustolove, ali i Guarani Indijance. O Guarani, koji se originalno pojavio kao roman u nastavcima, se smatra jednim od najpoznatijih djela brazilskog romantizma, odnosno specifičnog pravca zvanog indijanizam. Postigao je izuzetan uspjeh, te je samo nekoliko godina kasnije poslužio kao predložak za *Il Guarany*, operu postavljenu 1870. u milanskoj Scali. Godine 1948. je u Italiji po njegovim motivima snimljen film pod naslovom *Guarany*.

Vanjske veze
------------

* O Guarani ()
* The Guarany, by José de Alencar (translated)

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 184498002

 |
***Der dunkle Stern*** (sh. *Tamna zvijezda*) je zapadnonjemački crno-bijeli igrani film snimljen 1955. godine u režiji Hermanna Kugelstadta. Po žanru je drama, a protagonistica (koju tumači Elfie Fiegert) je tamnoputa djevojčica koju odgajaju skrbnici u bavarskom selu gdje ona sama trpi rasističko zlostavljanje. Radnja prikazuje kako se, u nastojanju da izbjegne zlostavljanje, priključuje putujućem cirkusu gdje će pokazati kao talentirana zabavljačica. Fiegert, koja je, poput lika koji tumači bila jedna od tzv. "smeđih beba", odnosno dijete Njemice i crnog pripadnika savezničkih okupacijskih trupa, nekoliko godina ranije je bila naslovna protagonistica filma slične tematike pod nazivom *Toxi*. U Der dunkle Stern je nastupala pod pseudonimom "mala Toxi". Kritičari su hvalili humanističku i antirasističku poruku Der dunkle Stern, ali su izvedbu smatrali "drvenom", sa izuzetkom scena cirkuskih točaka.

Vanjske veze
------------

* *Der dunkle Stern* na sajtu IMDb
* *Der dunkle Stern* na filmportal.de ()
* Fünf Bilder aus dem Film bei cinema.de
*Za ostala značenja, vidi Body Snatcher.*

***The Body Snatchers*** (sh. *Kradljivci tijela* ili *Tjelokradice*) je science fiction roman američkog književnika Jacka Finneya objavljen 1955. godine. Radnja je smještena u grad Mill Valley u državi Kalifornija i prikazuje kako se njegovi žitelji nađu na udaru vanzemaljske invazije u obliku parazitskih biljaka koje stvaraju identične kopije i kradu identitete svojih žrtava. Finney, koji je u vrijeme pisanja živio u Mill Valleyu, roman je originalno zamislio kao alegoriju na ljudsko uništavanje prirodne okoline i domaćeg stanovništva u ime opstanka i napretka. Iako je roman nije imao dobre kritike, već sljedeće godine je postao predložak znamenitog filma *Invasion of the Body Snatchers*. Ekraniziran je još tri puta, a u svim verzijama je, u pravilu, opći ton bio znatno mračniji nego u originalnom romanu.

Filmske adaptacije
------------------

* *Invasion of the Body Snatchers* (1956)
* *Invasion of the Body Snatchers* (1978)
* *Body Snatchers* (1993)
* *The Invasion* (2007)

V. također
----------

* *The Puppet Masters* (1951), roman Roberta A. Heinleina
* *The Father-thing* (1954), novela Philip K. Dicka
* *The Host* (2008), roman Stephenie Meyer

Vanjske veze
------------

* *The Body Snatchers* - naslov na Internet Speculative Fiction Database
* Cinefantastique book review
* Critique of book to filmed versions

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 176103055
* GND: 1076103650

 |
***Handling Ships*** (sh. *Rukovanje brodovima*) je britanski animirani film snimljen 1945. u režiji Alana Cricka i Johna Halasa, poznat kao prvo cjelovečernje animirano ostvarenje, odnosno prvi animirani film u boji u historiji britanske kinematografije. Nastao je za vrijeme Drugog svjetskog rata po narudžbi britanskog Admiraliteta, odnosno kao trenažni film namijenjen obuci pripadnika Kraljevske mornarice. Godine 1946. je prikazan na Kanskom festivalu. Halas i njegova supruga Joy Batchelor, koji su tvorili studio Halas and Batchelor, su tokom sljedećih nekoliko godina za britansku vladu snimili još nekoliko kraćih filmova slične namjene, prije nego što ih je 1954. godine CIA angažirala za znameniti film *Životinjska farma*.

Vanjske veze
------------

* *Handling Ships* na sajtu IMDb
* *Handling Ships - Entering Harbour Arhivirano 2012-10-10 na Wayback Machine-u* at the British Film Institute website.
* *Handling Ships - Leaving the Jetty Arhivirano 2012-10-10 na Wayback Machine-u* at the British Film Institute website.
***David Holzman's Diary*** (sh. *Dnevnik Davida Holzmana*) je američka crno-bijela filmska komedija snimljena 1967. godine u režiji Jima McBridea, kome je to predstavljao cjelovečernji debi. Naslovni protagonist, čiji lik tumači L.M. Kit Carson, je mladi sineast koji postaje opsjednut idejom da snimi dokumentarni film o svom životu, a radnja prikazuje kako zbog toga ostaje bez djevojke i na sebe navlači niz problema. Film je napravljen kao svojevrsna parodija tada među sinaestima izuzetnog popularnog stila cinema verite, odnosno kao svojevrsni pseudodokumentarni film. Snimljen je u nezavisnoj produkciji sa izuzetno niskim budžetom te premijerno prikazan na festivalu u tadašnjoj Zapadnoj Njemačkoj; u samim SAD je prikazan tek nekoliko godina kasnije. Usprkos toga, smatra se jednim od najznačajnijih i najuticajnijih ostvarenja žanra.

Izvori
------

Vanjske veze
------------

* Article by Jaime N. Christley at Slant Magazine, June 13, 2011
* Reviews at Rotten Tomatoes
* Reference at MOMA (screening June 15–20, 2011)
* *David Holzman's Diary* na sajtu IMDb

| * p
* r
* u
Filmovi koje je režirao Jim McBride |
| --- |
| 
* *David Holzman's Diary* (1967)
* *Glen and Randa* (1971)
* *Breathless* (1983)
* *The Big Easy* (1986)
* *Great Balls of Fire!* (1989)
* *Blood Ties* (1991)
* *The Wrong Man* (1993)
* *Uncovered* (1994)
* *The Informant* (1997)
* *Meat Loaf: To Hell and Back* (2000)

 |
***The Cable Guy*** je američka crna filmska komedija iz 1996. godine, a režirao ju je Ben Stiller dok glavne uloge tumače Jim Carrey, Matthew Broderick i Leslie Mann.

Film je u američkim kinima premijerno prikazan 14. lipnja 1996. a postao je poznat po tome što je za glavnu ulogu u njemu Jim Carrey dobio plaću u iznosu od 20 milijuna dolara, što je tada bio rekordan iznos isplaćen nekom komičaru.

*Nepodnošljivi gnjavator* je film mračnije atmosfere u odnosu na većinu prethodnih Carreyjevih filmova i uglavnom je smatran komercijalnim neuspjehom. Unatoč tome, za ulogu u ovom filmu Carrey je 1997. dobio dvije nagrade MTV Movie Awards za najbolji komičarski nastup i najboljeg negativca kao i nagradu Blimp Award za omiljenog filmskog glumca na izboru Nickelodeon Kids' Choice Awards.

U Hrvatskoj je prikazana pod naslovom ***Nepodnošljivi gnjavator***, a u Srbiji pod naslovom ***Crevna napast***.

Radnja
------

Jim Carrey glumi instalatera kablovske televizije koji se predstavlja kao Chip Douglas. Jednog dana dolazi instalirati kablovsku Stevenu Kovacsu (Matthew Broderick), koji se upravo uselio u novi stan nakon što je prekinuo vezu s djevojkom Robin (Leslie Mann). Nakon što mu Chip instalira kablovsku Steven se prisjeti savjeta da instalateru ponudi 50 dolara u zamjenu za besplatne programe, kojeg mu je prethodno dao prijatelj Rick (Jack Black), i lažira zanimanje za pozadinu Chipova posla. No, on to shvati preozbiljno i očajnički pokušava postati Stevenovim najboljim prijateljem te mu počinje davati savjete kako da natrag pridobije Robin, ali i ekstravagantne poklone poput televizora s velikim ekranom i vrhunskog karaoke sustava. Kada Steven odbije te poklone i Chipovo prijateljstvo, on mu odlučuje zagorčati život te mu prvo organizira da završi u zatvoru zbog navodnog primanja ukradene robe. No, i kad Stevena nakon vikenda provedenog u pritvoru puste na slobodu, Chip nastavlja gnjaviti ne samo njega već i njegovu djevojku Robin. U pozadini glavne radnje tijekom filma se pojavljuje priča o suđenju bivšem dječjem glumcu i zvijezdi televizijske serije optuženom za ubojstvo svog brata blizanca, također zvijezde iste serije (obojicu ih glumi Ben Stiller).
„Day-O" preusmjerava ovdje. Za televizijski film, v. Day-O (film).

**Day O (The Banana Boat Song)** je tradicionalna jamajčanska narodna (mento) pjesma, koja je postala poznata zahvaljujući verziji koju je američki pjevač Harry Belafonte snimio 1956. godine za svoj album *Calypso*.

Nastala je kao radna pjesma, u kojoj dokeri koji u noćnoj smjeni utovaruju banane čekaju dnevno svjetlo, kako bi mogli preuzeti plaću i otići kući. Često se naziva jednim od prvih primjera calypso muzike.

Veoma često se parodirala. Jednu od verzija su izveli Sedmorica mladih u svojoj TV-emisiji prikazanoj na JRT-u. Najpopularnija izvedba je, međutim, bila u sceni holivudske horor-komedije *Beetlejuice* iz 1987. godine. Zbog teksta koji se lako rimuje s izrazom taliban, nakon napada 11. septembra je napravljena još jedna verzija u kojoj se parodira Osama bin Laden.

Eksterni linkovi
----------------

* English version of the text can be found at the bottom of the page.
* Who wrote the Banana Boat Song?
* The Originals: "Banana Loader's Song" Arhivirano 2009-02-21 na Wayback Machine-u
* "The Banana Boat Song: 'Daylight come and me wan' go home ...'" Arhivirano 2011-08-10 na Wayback Machine-u, November 27, 2005, By Mark Roth, *Pittsburgh Post-Gazette*.
***Ogledalo građanina Pokornog*** je bila jugoslovenska humoristička TV serija nastala u produkciji RTV Beograd i emitovana na programu mreže JRT u proleće 1964. godine. Režirao ju je Radivoje Lola Đukić, koji je napisao i scenario. Sastojala se od 10 epizoda od po 55 minuta. Naslovni protagonist, koga je glumio Mija Aleksić, je bio Cule Pokorni, prostodušni ekonomist u jednom preduzeću čiji se idealizam i pokušaji da napravi bolje društvo sudarali sa sebičnošću i proračunatošću njegovih kolega i članova porodice. Serija, u kojoj je uz Aleksića nastupao i Miodrag Petrović Čkalja, tada na vrhuncu popularnosti, stekla je izuzetnu gledanost te su se zbog nje "praznile ulice bivše Jugoslavije".  S obzirom da RTV Beograd tada nije koristila magnetoskope, serija se prikazivala uživo, te nijedna epizoda nije sačuvana. Umesto toga je Đukić iste godine snimio skraćenu verziju u obliku celovečernjeg igranog filma pod naslovom *Na mesto, građanine Pokorni!*.

Izvori
------

1. ↑  Nenad Polimac (5. III 2012). „Gdje je nestao hrvatski humor: 'POZORIŠTE U KUĆI' zadalo mu je udarac od kojeg se nikada nije oporavio. ŽIKINA DINASTIJA pomela je sve". *Jutarnji list*. Arhivirano iz originala na datum 2014-11-11. Pristupljeno 8 jun-липањ 2015.

Vanjske veze
------------

* *Ogledalo građanina Pokornog* na sajtu IMDb
**Otkriće neba** je roman poznatoga nizozemskoga pisca Harryja Mulischa iz 1992. godine. Opisuje duboko prijateljstvo dvojice muškaraca i tajnoviti povratak na nebo kamenih ploča koje sadrže Deset Božjih zapovijedi. Roman je napisan s izrazitim humorom (posebice prvi dio) i pokazuje autorovo gotovo enciklopedijsko poznavanje stvari.

Prema romanu, 2001. godine snimljen je i istoimeni film kojeg je režirao nizozemski redatelj Jeroen Krabbé.

Na početku romana upoznajemo se s Anđelom kojemu je zapovjeđeno vratiti na nebo kamene ploče koje sadrže Deset Božjih zapovijedi koje je Bog dao Mojsiju. Anđeo u romanu predstavlja sponu između neba i Zemlje. Međutim, on kao božansko biće ne može sam posjetiti Zemlju, stoga u nekoliko navrata utječe na događaje na Zemlji postavši zapravo personifikacija deus ex machina.

Izravno utječe na živote triju likova (dvojice muškaraca i jedne žene), kako bi se začelo dijete koje bi imalo urođenu želju da pronađe i vrati kamene ploče na nebo.

Roman se sastoji od četiri dijela pjesnički naslovljena dubletama "Početak početka", "Kraj početka", "Početak kraja" i "Kraj kraja". Tijekom odvijanja radnje, Anđeo raspravlja o svom naumu sa svojim nadređenim arhanđelom Gabrijelom.

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 292732366
* GND: 4413600-6
* BNF: cb125135478 (podaci)

 |
**Devdas** je indijski (bengalski) crno-bijeli film snimljen 1935. u režiji Pramthesha Barue. Po žanru je drama, i predstavlja adaptaciju istoimenog romana Sharata Chandre Chattopadhyaya. Radnja je smještena u Bengal početkom 20. vijeka, a naslovni protagonist, koga tumači sam Barua, je mladić iz brahmanske porodice koji se želi oženiti za siromašnu djevojku Parvati (čiji lik tumači Baruina supruga Jamuna Barua), a čemu se protive njihovi roditelji i što dovodi do tragičnih posljedica.

Barua, koji je po svom porijeklu bio sličan protagonistu, prilikom snimanja *Devdasa* je inzistirao na prirodnoj glumi, te koristio moderne tehnike filmske montaže koje je naučio u Evropi. Film je doživio veliki komercijalni uspjeh i od Barue učinio veliku zvijezdu, a među kritičarima koji su pohvalili film bio je i autor romana. Originalni film je bio na bengalskom jeziku. Barua je sljedeće godine snimio istoimeni remake na hindiju, a 1937. još jednu istoimenu verziju na asamskom jeziku. Devdas se smatra jednim od najvažnijih i najuticajnijih ostvarenja indijske kinematografije prije sticanja nezavisnosti.

Originalna verzija filma je danas izgubljena, osim 40 minuta koji se čuvaju u bangladeškom filmskom arhivu.

Uloge
-----

* P.C. Barua ... Devdas
* Chandrabati Devi ... Chandramukhi
* Jamuna Barua ... Parvati / Paro
* K.L. Saigal ... Chunnilal, gost u Chandramukhinoj kući
* Ahi Sanyal
* Nirmal Bannerjee
* Manoranjan Bhattacharya
* Dinesh Ranjan Das
* Krishna Chandra Dey
* Amar Mullick
* Sailen Pal
* Prabhavati Devi

Izvori
------

1. ↑  Sur, Ansu (1998). Ansu Sur. ur. *Bengali film directory*. Nandan, Calcutta. str. 319.

Vanjske veze
------------

* *Devdas* na sajtu IMDb
* *Devdas* na AllMovie-u ()
* *Devdas*  na The Complete Index of World Film ()
* Sumamry of Devdas films Arhivirano 2005-04-06 na Wayback Machine-u
* Review Arhivirano 2006-08-10 na Wayback Machine-u
* SPICE info Arhivirano 2007-09-27 na Wayback Machine-u
***Dementia*** (sh. *Demencija*), također poznat i pod naslovom ***Daughter of Horror*** (sh. *Kćer užasa*) je američki crno-bijeli film snimljen u režiji Johna Parkera i premijerno prikazan 1955. godine. Po žanru predstavlja kombinaciju film noira i horora, a protagonistica, koju tumači Adrienne Barrett, je mlada žena koja jedne noći, naoružana nožem, odlazi u provod u "problematičnu" gradsku četvrt te doživljava niz neobjašnjivih i zastrašujućih događaja koji ostavljaju pitanje da li je riječ o stvarnosti, noćnoj mori ili potpunom gubitku razuma. Radnja je prikazana bez ijedne izgovorene riječi, iako se u filmu koriste zvučni efekti kao i jazz muzika koju je napisao George Antheil.

*Dementia* je napravljena u nezavisnoj produkciji s niskim budžetom, a samo snimanje je dovršeno 1953. godine. Na premijeru je, međutim, morala čekati dvije godine, dijelom zbog problema sa cenzurom koja je u državi New York tražila drastično kraćenje zbog nasilnog i "uznemirujućeg sadržaja", a dijelom zbog inzistiranja distributera United Artists da se dosnimi naracija koju je pružao budući televizijski voditelj Ed McMahon. I u takvoj verziji je doživio loše kritike, a publika ga je uglavnom ignorirala (a u Velikoj Britaniji ga je BBFC svejedno odbila odobriti sve do 1970. godine). Poznatim je postao tek tri godine kasnije zahvaljujući popularnom SF-horor filmu *Gruda*, i to sceni u kojoj posjetioce kino-dvorane istoimeno čudovište napada upravo u trenutku dok se prikazuje *Dementia*. Kasniji kritičari su ga često uspoređivali sa klasičnim nijemim filmom *Kabinet dr. Caligarija*, odnosno *Odvratnošću* Romana Polanskog.

Izvori
------

1. ↑  5212 stopa prema DVD-izdanju kompanije "Kino Video" iz 2000.

Vanjske veze
------------

* *Dementia* na sajtu IMDb
* *Dementia* na filmskoj bazi podataka TCM
* *Dementia* dostupan kao besplatni download na Internet Archive
* *Dementia* na AllMovie-u ()
* *Dementia Arhivirano 2015-01-28 na Wayback Machine-u* at Rotten Tomatoes
*Za ostala značenja, vidi Heart of Darkness (razvrstavanje).*

***Heart of Darkness*** (*Srce tame*) je pripovjetka anglo-poljskog književnika Josepha Conrada. Originalno objavljena u tri dijela godine (1899). u časopisu *Blackwood's Magazine*, kao knjiga je izdana 1902. godine. Danas se smatra najpoznatijim i najutjecajnijim dijelom Conradovog opusa, engleske književnosti i zapadnog kanona.

Pripovjetka je poluatobiografskog karaktera, odnosno inspirirana Conradovim doživljajima u tadašnjoj Slobodnoj Državi Kongo kada je za račun belgijskih kolonijalista i trgovaca slonovačom plovio istoimenom rijekom. Glavni junak, Charles Marlow, je unajmljen od belgijske kompanije da otplovi duboko u unutrašnjost Konga gdje se nalazi trgovačka stanica na čijem je čelu kompanijin agent Kurtz o kome se šire uznemirujuće glasine, te dobavi tamošnje zalihe slonovače.

Pripovjetka je poznata i po tome što je Francisu Fordu Coppoli godine 1979. poslužila kao predložak za *Apokalipsu danas*, najpoznatiji film o vijetnamskom ratu.

Eksterni linkovi
----------------

* Besplatna e-knjiga: *Heart of Darkness* na Projektu Gutenberg
* Downloadable audio book of *Heart of Darkness* by LoudLit.org
**Lavirint** je savremeni triler smešten u današnjem Beogradu, na lokacijama Kalemegdanske tvrđave. Tajne iz prošlosti grada na ušću Save u Dunav i tajanstvene hrišćanske sekte koje su nekada delovale na ovim prostorima ostavljaju neizbrisiv trag u životima današnjih likova i određuju sudbine ljudi vekovima unazad.

Film je bio kandidat SRJ za Oskara, za najbolji film van engleskog govornog područja za 2002. godinu.

### Radnja filma

Nakon 20 godina provedenih u inostranstvu, izlečeni kockar Pop (Dragan Nikolić) se vraća u svoju zemlju. Kod kuće susreće Lakija (Josif Tatić), prijatelja iz ludih mladalačkih dana, sada običnog službenika. Još uvek neodlučan čime će se baviti u životu, Pop sa Lakijem odlazi na duhovnu seansu. U početku dobro zabavljen lakovernošću učesnika, Pop na kraju seanse doživljava šok kada mu se javi duh njegovog i Lakijevog prijatelja iz mladosti, Zorana Radosavljevića...

### DVD izdanje

2004. godine je izašlo DVD izdanje filma, na kome se osim titlova na engleskom, francuskom, nemačkom, makedonskom i slovenačkom jeziku nalazio i dodatni materijal, kao što je: izbor scena, film o filmu, bioskopski trejler, DVD galerija i foto galerija[*nedostaje referenca*].

Povezano
--------

* Srpski filmovi kandidovani za Oskara

Spoljašnje veze
---------------

* *Lavirint* na sajtu IMDb
***On Your Toes*** je američki mjuzikl iz 1936. godine, za koga je muziku napisao Richard Rodgers, libreto Lorenz Hart, a tekst Rodgers, Hart i George Abbott. Originalno je zamišljen kao holivudski film u kome je glavna zvijezda trebao nastupiti Fred Astaire, ali glavni lik nije odgovarao Astaireovom imidžu, pa je umjesto toga adaptiran u kazališnu predstavu premijerno prikazanu u Broadwayu. Radnja prati profesora muzike Phila Dolana III koji nastoji uglednu rusku baletnu trupu nagovoriti da postavi njegov jazz balet *Slaughter on Tenth Avenue* te, sticajem okolnosti, postane meta gangstera.

Predstava, koja se smatra jednom od prvih uspješnih fuzija klasičnog baleta, jazza i tradicionalnog brodvejskog mjuzikla, je bila veliki hit. Godine 1939. je ekranizirana u obliku igranog filma u režiji Raya Enrighta.

*Slaughter on Tenth Avenue* je, pak, postala popularna točka kako među pjevačima, tako i među baletnim izvođačima.

Eksterni linkovi
----------------

* *On Your Toes* na Internet Broadway Database
* 'On Your Toes' on Floormic.com[*mrtav link*]
* History from R&H Theatricals[*mrtav link*]
* *On Your Toes* na sajtu IMDb
* *On Your Toes* na filmskoj bazi podataka TCM
* *On Your Toes* na AllMovie-u ()

| * p
* r
* u
Mjuzikli Rodgersa i Harta |
| --- |
| 
* *The Garrick Gaieties*
* *Dearest Enemy*
* *The Girl Friend*
* *Peggy-Ann*
* *A Connecticut Yankee*
* *Present Arms*
* *Ever Green*
* *Simple Simon*
* *America's Sweetheart*
* *Jumbo*
* *On Your Toes*
* *Babes in Arms*
* *I'd Rather Be Right*
* *The Boys from Syracuse*
* *I Married an Angel*
* *Too Many Girls*
* *Higher and Higher*
* *Pal Joey*
* *By Jupiter*

 |
Ovo je članak o igranom filmu iz 1950..  Za dramski predložak iz 1872. vidi Die Kreuzelschreiber. . 

***Die Kreuzlschreiber*** je njemačka crno-bijela filmska komedija snimljena u režiji Eduarda von Borsodyja i premijerno prikazana u Istočnoj Njemačkoj 1950. godine. Predstavlja adaptaciju teatarske komedije *Die Kreuzelschreiber* Ludwiga Anzengrubera iz 1872. godine. Radnja prikazuje kako načelnik sela Grundldorf na prevaru seljake susjednog sela Zwentdorf nagovori da se suprotstave izgradnji željeznice kroz njihovu zemlju, kao i da seljanke, doznavši za to, stupe u "bračni štrajk". Snimanje *Die Kreuzlschreiber* je započelo za vrijeme Trećeg rajha 1944. godine na lokacijama u Koruškoj; prekinuo ga je Drugi svjetski rat. Tek iza rata je dovršeno nadosnimavanjem zvuka u studijima DEFA u Istočnom Berlinu. Kao takav se smatra od jednim od tzv. *Überläufer* ili "filmova prebjega". Predstavljao je filmski debi znamenitog glumca Gerta Fröbea koji se pojavljuje u maloj ulozi seljaka.

Vanjske veze
------------

* *Die Kreuzlschreiber* na sajtu IMDb