**Kartum** (arapski:الخرطوم/*Al-Kharṭūm*) je grad od 1,410,858 stanovnika u centru Sudana.

Kartum je glavni grad Države i administrativni centar Vilajeta Kartum. Ako se pribroje i gradovi Omdurman i Sjeverni Kartum 
koji su zapravo spojeni u konurbaciju tad Kartum ima 7,993,900 stanovnika.

Geografske karakteristike
-------------------------

Kartum se nalazi na ušću Plavog i Bijelog Nila, gdje se obje rijeke spajaju u Nil, u centru zemlje. Na samom ušću nalazi se otok Tuti. Prostor uz Bijeli Nil južno od grada je močvaran.

Grad ima vrelu pustinjsku klimu, vrele dane (do 53 °C) i hladne noći (do 16 °C). Temperature su cijele godine visoke, a kiša pada samo u julu i augustu. Godišnja količina padalina je prosečno svega 155 mm. Sredinom ljeta temperature se dižu do 53 °C. Sedam mjeseci godišnje prosečna maksimalna dnevna temperatura je iznad 38 °C, ni u jednom mjesecu temperatura ne pada ispod 32 °C.

Historija
---------

Kartum je osnovao 1821. godine, valija Egipta Ibrahim paša kao vojnu utvrdu, na ušću Plavog i Bijelog Nila, mjestu gdje su do Nila završavali tradicionalni karavanski putevi. Naselje se počelo razvijati kao regionalno trgovište, u kojoj se osobito tržilo slonovačom i robovima.

Za velike pobune mahdista 1880e protiv egipatske i britanske vlasti, Kartum su opsjele derviške trupe njihovog vođe Muhameda Ahmeda Mahdija 13. marta 1884. branioci su se održavali do 26. januara 1885. ali tad su vode oba dva Nila pale i mahdisti su provalili u grad. Potom je uslijedio masakar, - oni su pobili cjelokupnu posadu utvrde sa njenim zapovjednikom generalom Charlsom Gordonom a dobar dio stanovnika prodali kao robove.
Nakon Mahdijeve smrti 1885. godine, britanske snage pod komandom  general-majora Kitchenera su 2.septembra 1898. u Bitci kod Omdurmana pobijedili Mahdijevce i ponovo uspostavili Anglo-egipatsku vlast nad Sudanom i Kartumom. Kartum je 1899. postao glavni grad britanske kolonije Sudan, nakon toga izašao je izvan zidina utvrde i stao se graditi prema pravilnom planu s mrežom pravokutnih i dijagonalnih ulica.

Kartum, veliko gradilište
Sudan je postao nezavisan 1956. godine i Kartum je ostao njegov glavni grad. Od stjecanja nezavisnosti grad je doživio pravu eksploziju stanovništva. Kartum je došao na naslovnice svjetskih medija 1973. kad su palestinski teroristi držali više talaca u saudijskoj ambasadi u Kartumu i ubili američkog ambasadora. 1977. je sagrađen naftovod do lučkog grada Port Sudana na Crvenom moru. Eksplozija stanovništva nastavila se je 1970-ih i 1980-ih godina, kad su se u Kartum stale slijevati brojne izbjeglice iz okolnih država u kojima su se vodili ratovi (Etiopija, Čad, Uganda), ali i iz dijelova Sudana zahvaćenih građanskim ratom.
Kartum je ponovno osvanuo kao udarna vijest 1989. kad je Omar al-Bashir izveo državni udar (on je ostao predsjednik do danas). Nakon toga se u Sudanu uvodi islamsko šerijatsko zakonodavstvo, a režim postaje izrazito islamističko radikalan i pruža zaštitu ekstremnim međunarodnim islamističkim skupinama i njihovim vođama. Krajem 1990-ih je Sudan pružao utočište vođi Al Kaide Osami bin Ladenu. Zbog toga je 1998. američka vojska izvela selektivno bombardiranje Kartuma, te tako primorala Sudan da protjera Osamu bin Ladena. 2008. su Kartum napali pobunjenici iz sudanske pokrajine Darfur, ali se sudanska vlada uspjela obraniti.

Panorama Kartuma

Ekonomija
---------

Privredna aktivnost u Kartumu posljednjih godina ubrzano raste, zbog otkrića naftnih izvora po Sudanu. Od industrija u gradu značajne su: prehrambena i tekstilna, štamparska i proizvodnja stakla. Velika rafinerija nalazi se sjeverno od centra grada.
Današnji Kartum je veliko gradilište, trenutno se grade dva hotela najviše kategorije, novi aerodrom i dva nova mosta (uz 6 postojećih) i brojni moderni trgovački centri.
Okolica grada ima velike farme koje se natapaju vodom iz Nila.

Znamenitosti
------------

Najvažnija znamenitost je Nacionalni muzej Sudana. U njemu se nalaze brojni ostaci staroegipatske kulture koji su preseljeni u Kartum iz djelova sjevernog Sudana koji su poplavljeni nakon izgradnje brane kod Asuana. Kartum je tradicionalni islamski grad s brojnim džamijama. Značajna je tradicionalna tržnica (suq).

Stanovništvo
------------

Sami grad Kartum ima 2.207.794 stanovnika, ali aglomeracija Veliki Kartum, koji se sastoji od Kartuma, Sjevernog Kartuma (al-Khartūm Bahrī ili Bahri) industrijskog grada sa sjeverne strane Plavog Nila povezanog s Kartumom, koji ima status posebnog grada i Omdurmana (Umm Durmān) također posebnog grada sa zapadne strane Bijelog Nila koji je također povezan s Kartumom, ima 8.363.915 stanovnika, i četvrti je grad Afrike po veličini.

Rast stanovništva Kartuma:

| Godina | Stanovnika |
| --- | --- |
| Grad | Aglomeracija |
| 1907 (procjena) | 69.349 | procjena |
| 1956 (procjena) | 93.100 | 245.800 |
| 1973 (Popis) | 333.906 | 748.300 |
| 1983 (Popis) | 476.218 | 1.340.646 |
| 1993 (Popis) | 947.483 | 2.919.773 |
| 2007 (Predviđanje) | 2.207.794 | 8.363.915 |

Gradovi prijatelji
------------------

* Jordan - **Aman**
* Egipat - **Kairo**
* Turska - **Istanbul**
* Rusija - **Sankt Peterburg**
* Kina - **Wuhan**
* Eritreja - **Asmara**

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6  „*Sudan*" (engleski). City population. Pristupljeno 3.9. 2020.
2. ↑  Home, Robert K. *Of Planting and Planning: the making of British colonial cities* (1997), str.41
3. ↑  portal bevoelkerungsstatistik.de (pristupljeno: 17. decembra 2009.)
4. ↑  „Encyclopedia Britannica iz 1911: knjiga 15, str.773". Arhivirano iz originala na datum 2018-12-15. Pristupljeno 2010-10-22.

| * p
* r
* u
Glavni gradovi afričkih država |
| --- |
| 

Abidjan, *Obala Slonovače*  **•** 
Abuja, *Nigerija*  **•** 
Accra, *Gana*  **•** 
Adis Abeba, *Etiopija*  **•** 
Alžir, *Alžir*  **•** 
Antananarivo, *Madagaskar*  **•** 
Asmara, *Eritreja*  **•** 
Bamako, *Mali*  **•** 
Bangui, *Centralnoafrička Republika*  **•** 
Banjul, *Gambija*  **•** 
Bissau, *Gvineja Bisau*  **•** 
Bloemfontein (sjedište sudske vlasti), *Južnoafrička Republika*  **•** 
Brazzaville, *Republika Kongo*  **•** 
Bujumbura, *Burundi*  **•** 
Cape Town (sjedište zakonodavne vlasti), *Južnoafrička Republika*  **•** 
Conakry, *Gvineja*  **•** 
Cotonou (de facto), *Benin*  **•** 
Dakar, *Senegal*  **•** 
Dar es Salaam (administracija), *Tanzanija*  **•** 
Dodoma, *Tanzanija*  **•** 
Djibouti, *Džibuti*  **•** 
Džuba, *Južni Sudan*  **•** 
Freetown, *Sijera Leone*  **•** 
Gaborone, *Bocvana*  **•** 
Harare, *Zimbabve*  **•** 
Jamestown, *Sveta Helena*  **•** 
Kairo, *Egipat*  **•** 
Kampala, *Uganda*  **•** 
Kartum, *Sudan*  **•** 
Kigali, *Ruanda*  **•** 
Kinshasa, *Demokratska Republika Kongo*  **•** 
Libreville, *Gabon*  **•** 
Lilongwe, *Malavi*  **•** 
Lobamba (kraljevski i zakonodavni glavni grad), *Esvatini*  **•** 
Lomé, *Togo*  **•** 
Luanda, *Angola*  **•** 
Lusaka, *Zambija*  **•** 
Malabo, *Ekvatorijalna Gvineja*  **•** 
Mamoudzou, *Mayotte*  **•** 
Maputo, *Mozambik*  **•** 
Maseru, *Lesoto*  **•** 
Mbabane (upravni grad), *Esvatini*  **•** 
Mogadiš, *Somalija*  **•** 
Monrovia, *Liberija*  **•** 
Moroni, *Komori*  **•** 
Nairobi, *Kenija*  **•** 
N'Djamena, *Čad*  **•** 
Niamey, *Niger*  **•** 
Nouakchott, *Mauritanija*  **•** 
Ouagadougou, *Burkina Faso*  **•** 
Port Louis, *Mauricijus*  **•** 
Porto-Novo, *Benin*  **•** 
Praia, *Zelenortska Republika*  **•** 
Pretoria (službeni), *Južnoafrička Republika*  **•** 
Rabat, *Maroko*  **•** 
São Tomé, *Sao Tome i Principe*  **•** 
Tripoli, *Libija*  **•** 
Tunis, *Tunis*  **•** 
Victoria, *Sejšeli*  **•** 
Windhoek, *Namibija*  **•** 
Yamoussoukro (službeni), *Obala Slonovače*  **•** 
Yaoundé, *Kamerun*
 |

***Kartum*** na Wikimedijinoj ostavi