Caspar David Friedrich, *Lutalica iznad mora magle*, 1818. ulje na platnu, 98 cm × 74 cm, Kunsthalle, Hamburg.  
Ova slika prikazuje najprisutniju osobitost romantičara - eskapizam, bijeg u osamu u prirodi.
**Slikarstvo romantizma**, slično kao i u književnosti, javlja se kao reakcija na neoklasicizam koji je svojom poetikom sputavao punu slobodu individualnog stvaralaštva. Romantičari ponajprije naglašavaju slobodu i razmah mašte, a izvorišta svojim temama traže prvenstveno u legendarnim i povijesnim događajima te, nerijetko, i u narodnom pjesništvu. To vrijedi i za romantičarske slikare, koji posebnu pozornost pridaju oblikovanju kompozicije i patetičnom izrazu, naglašenom koloritu te uočljivom kontrastiranju.

Johann Heinrich Füssli, *Noćna mora*, 1802. ulje na platnu, Goethemuseum, Frankfurt.

Razvoj i karakteristike
-----------------------

Francisco Goya, *Treći maj 1808.*, 1814. ulje na platnu, 266 × 345 cm, Prado, Madrid.
Jean-Louis-Théodore Géricault, *Splav Meduza*, 1819. ulje na platnu, 491 × 716 cm, Louvre, Pariz.
Na godišnjoj izložbi *Kraljevske akademije u Londonu* 1781. god. švicarski slikar Johann Heinrich Füssli (1741.-1825.) izložio je svoje platno *Noćna mora*. Radilo se o prvoj verziji slike koju je naslikao u još pet varijanti, a u kojoj otkriva svoju veliku opčinjenost svijetom snova. Slika prikazuje djevojku koja spava i fantastično demonsko stvorenje iz noćnih mora, incubusa, koji sjedi iznad nje. Iza zastora proviruje i glava kobile (engleski *mare* u *nightmare* – noćna mora) bijelih očiju na kojoj je prema engleskim narodnim vjerovanjima demon incubus dolazio noću svojim žrtvama.

Francuski umjetnik Jean-Louis-Théodore Géricault (1791.-1824.) je utjelovljenje tipičnog romantičarskog slikara, ljubitelja poremećenosti, asocijalnoga, društveno prokletoga. Slikao je mračne teme, poput glava osuđenika na giljotinu ili portrete bolesnika u duševnim bolnicama, ali njegova najslavnija slika je *Splav Meduza* na kojoj su prikazani očajni brodolomnici koji su bili primorani pribjeći kanibalizmu da bi preživjeli. Prema Géricaultu, zadatak umjetnosti nije utješiti ljudski duh, već ga protresti i šokirati.

Antoine-Jean Gros (1771.-1835.) i J. A. D. Ingres su bili učenici velikog slikara neoklasicizma - J. L. Davida, no iako su slijedili svog učitelja, kod njih se osjetila težnja romantičarskoj dramatičnosti i egzotičnosti boja. Od 1824. godine Ingres se slijedećih 25 godina sukobljavao s jednim slikarom koji je predstavljao pravi romantizam – Eugène Delacroix. Delacroix je postao najveći neobarokni slikar romantizma. Njegova slika *Pokolj na Hiosu* (1822.-24.) je inspirirana stvarnim događajem – grčkim ratom za neovisnost od Turaka, na koji je cijela Evropa gledala sa simpatijama. Međutim, Delacroix je više težio za "poetskom istinom" nego da prikaže stvaran događaj. Nepovezanost prvog plana s dramatičnim kontrastima svjetlosti i sjene i blistave širine pejzaža u pozadini izgledaju krajnje nestvarno. Na njoj se vidi slikareva očaranost dalekim istokom koja je romantičarski element. Njegova kasnija slika *Grčka izdiše na ruševinama Misolungija* je slika pokolja svedena na ono što je bitno: mrtvi grčki ratnik, Maur koji likuje i nezaštićena djevojka kao mučenik. Delacroix je emocionalnost postizao razigranim energičnim potezima.

Uz Delacroixa značajni francuski slikari su još i Camille Corot (1796.-­1875.), slikar poetičnih pejzaža, te Jean Francois Millet (1815.-1875.), koji u pejzaž uvodi i likove seljaka, drvosječa, pastira, otvarajući tako vrata realističkom slikarstvu.

Slika *Posjednji Romeov poljubac Juliji* talijanskog slikara Francesca Hayeza (1791.-1882.) nadahnuta je tragičnom pričom Shakespeareovih ljubavnika. Slika je postala jedno od najpoznatijih djela talijanskog romantizma zahvaljujući i brojnim reprodukcijama u bakrorezima, minijaturi, keramici i kameju.

Eugène Delacroix, *Pokolj na Kiosu*, 1824. ulje na platnu, 419 × 354 cm, Louvre, Pariz.
Umjetnik koji je najviše utjecao na Delacroixa bio je španjolski slikar Francisco Goya (1746.-1828.). Ovaj genij je započeo slikati u tradiciji Rubensovog baroka i rokokoa, ali je brzo iznašao svoj stil koji je bio Rembrandtovski emocionalan s mekanim rasprostiranjem svjetla kao u rokokou. Kad je Napoleonova vojska okupirala Španjolsku 1808. g. divljačko ponašanje francuskih trupa izazvalo je žestoki otpor naroda. Jedan od odraza tih mučnih doživljaja je i Goyina slika *Treći maj 1808.* Slika predstavlja pogubljenje grupe madridskih građana i na njoj je širokim potezima kista postignut neviđen kontrast blještavog kolorita i dramatične noćne svjetlosti koji kao da ističe posljednji krik slobode umirućih. S vidovitošću genija, Goya je stvorio sliku koja je postala užasan simbol vjekova koji slijede.

Najreprezentativniji slikar romantizma u Njemačkoj bio je Caspar David Friedrich (1774.-1839.) koji je naslikao brojne slike u kojima je u središtu veličanstvena, skoro nestvarna, priroda, a ne ljudi koji su prema njoj zanemarivi. To je najočitije na njegovoj slici *Polarno more* na kojoj je krma broda utonula u zaleđeno more. Slikar je nadahnuće pronašao u neuspješnoj ekspediciji Edwarda Williama Parryja na Sjevernom polu (1819.-1820.) s brodovima "Hecla" i "Griper". Slika je prvi put izložena 1824. na *Praškoj akademiji*, a publika i kritika ocijenili su je suviše nerealističnom.

Romantičarska ljubav prema prirodi je uvelike povećala ljubav prema pejzažu kao slikarskom motivu. Najveće domete romantičarskog pejzaža vidimo u djelima francuske Barbizonske škole i djelima Engleza Johna Constablea (1776.-1837.) i Williama Turnera (1775.-1851.). Dok je barbizonska škola pristupala pejzažu s ljubavlju, ali na distanciran – znanstveni način, Turner je svoje pejzaže napunio romantičarskim uzbuđenjem s jakim efektima i odvažnom uporabom boje. Bio je majstor atmosferskih efekata, a posebno svjetla u kojemu se oblici tope jedan u drugi. Kod njega kretanje svjetlosti i njezinih odbljesaka je puno važnije od arhitektonskih formi i elemenata prirode. Postao je jedan od najvećih inspiracija impresionizma, prvog modernog stila.

Još jedan Francuz, Honoré Daumier (1808.-1879.), je slikar koji je poznatiji po svojim satiričnim političkim karikaturama u novinama. U svojim slikama s romantičkim temama razvio je smjeli osobni stil u kojemu likovi posjeduju snažnu kiparsku jednostavnost (npr. platna i crteži s pustolovinama Don Kihota).

* Francesco Hayez, Poljubac, 1859. ulje na platnu, 110 × 88 cm, Brera, MilanoFrancesco Hayez, *Poljubac*, 1859. ulje na platnu, 110 × 88 cm, Brera, Milano
* John Constable, Katedrala u Salisburyju s dugom, 1824. ulje na platnu, 87,6 × 111,8 cm, Viktorijin i Albertov muzej, LondonJohn Constable, *Katedrala u Salisburyju s dugom*, 1824. ulje na platnu, 87,6 × 111,8 cm, Viktorijin i Albertov muzej, London
* Eugene Delacroix, Sloboda vodi narod, 1830. ulje na platnu, 259 × 323 cm, Louvre, ParizEugene Delacroix, *Sloboda vodi narod*, 1830. ulje na platnu, 259 × 323 cm, Louvre, Pariz
* William Turner, Brod s robljem, 1840. ulje na platnu, 90.8 x 122.6 cm, Muzej umjetnosti, BostonWilliam Turner, *Brod s robljem*, 1840. ulje na platnu, 90.8 x 122.6 cm, Muzej umjetnosti, Boston
* Caspar David Friedrich, Polarno more, 1824. ulje na platnu, 126.9 × 96.7 cm, Kunsthalle, HamburgCaspar David Friedrich, *Polarno more*, 1824. ulje na platnu, 126.9 × 96.7 cm, Kunsthalle, Hamburg

Ostali znameniti romantičarski slikari
--------------------------------------

* Francuska: Anne-Louis Girodet de Roussy-Trioson, Pierre-Henri Révoil, Fleury-François Richard, Paul Delaroche
* Norveška: Hans Gude
* Njemačka: Philipp Otto Runge
* Švedska: Johan Christian Dahl
* Rusija: Orest Adamovič Kiprenski, Vasilij Andrejevič Tropinin, Ivan Konstantinovič Ajvazovski
* SAD: Emanuel Leutze, Škola Hudson River (Thomas Cole, Albert Bierstadt i Frederic Edwin Church)
* Ujedinjeno Kraljevstvo: William Blake, Samuel Palmer, Richard Parkes Bonington, John Martin i dr.

Izvori
------

1. 1 2  Dragutin Rosandić, *Hrvatski jezik i književnost 2*, Školska knjiga, Zagreb, 1998. str. 178. -184.

* Jean Clay, *Le Romantisme*, Hachette Réalités, Pariz, 1980. str. 319. ISBN 2-01-005217-X

Vanjske veze
------------

***Slikarstvo romantizma*** na Wikimedijinoj ostavi

* ROMANTIZAM u književnosti[*mrtav link*]
* Slavenski romantizam Arhivirano 2016-03-06 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Romantizam |
| --- |
| **XVIII. stoljeće**  • **XIX. stoljeće** |
| Pisci | William Blake **•**  Robert Burns **•**  George Gordon Byron **•**  François-René de Chateaubriand  **•**  Samuel Taylor Coleridge **•**  Johann Wolfgang von Goethe **•**  Ernst Theodor Amadeus Hoffmann **•**  Friedrich Hölderlin **•**  Victor Hugo **•**  John Keats **•**  Alphonse de Lamartine **•**  Giacomo Leopardi **•**  Mihail Ljermontov **•**  Adam Mickiewicz **•**  Gérard de Nerval **•**  Novalis  **•**  Edgar Allan Poe **•**  Aleksandar Puškin **•**  Friedrich Schiller **•**  Walter Scott **•**  Mary Shelley  **•** Percy Bysshe Shelley **•**  William Wordsworth |
| Kompozitori | Milij Aleksejevič Balakirev **•**  Ludwig van Beethoven **•**  Vincenzo Bellini **•**  Hector Berlioz **•**  Georges Bizet **•**  Johannes Brahms **•**  Anton Bruckner **•**  Aleksandar Borodin **•**  Frédéric Chopin **•**  Gaetano Donizetti  **•**  Antonín Dvořák **•**  Mihail Glinka **•**  Edvard Grieg **•**  Cezar Antonovič Kjui **•** Vatroslav Lisinski  **•**  Franz Liszt **•**  Gustav Mahler  **•**  Felix Mendelssohn **•**  Modest Musorgski **•**  Jacques Offenbach  **•**  Niccolò Paganini **•**  Giacomo Puccini **•**  Sergej Rahmanjinov **•**  Nikolaj Rimski-Korsakov **•**  Gioacchino Rossini **•**  Franz Schubert **•**  Robert Schumann **•**  Camille Saint-Saëns  **•**  Bedřich Smetana **•**  Johann Strauss stariji **•**  Johann Strauss mlađi **•**  Petar Iljič Čajkovski **•**  Giuseppe Verdi **•**  Richard Wagner **•**  Carl Maria von Weber **•**  Ivan Zajc |
| Slikari | Karl Pavlovič Brijulov **•**  John Constable **•**  Camille Corot **•**  Eugène Delacroix **•**  Caspar David Friedrich **•**  Théodore Géricault **•**  Francisco Goya **•**  Škola Hudson River **•**  Emanuel Leutze **•**  Pokret Nazarenaca **•**  Samuel Palmer **•**  J. M. W. Turner |
| Filozofi | Johann Gottlieb Fichte  **•**  Friedrich Ludwig Jahn  **•**  Friedrich Wilhelm Joseph Schelling  **•**  Georg Wilhelm Friedrich Hegel  **•**  Søren Kierkegaard  **•**  Friedrich Nietzsche |
| Kultura | Boema  **•**  Eskapizam  **•**  Romantički nacionalizam |
| << Prosvjetiteljstvo **•**  Realizam (u književnosti, u likovnoj umjetnosti) >> |

| * p
* r
* u
Periodi i pravci zapadne umjetnosti |
| --- |
| Stari vijek | egejska umjetnost  • etruščanska umjetnost  • umjetnost stare Grčke  • umjetnost starog Rima  • ranokršćanska umjetnost |
| Srednji vijek | bizantska umjetnost  • predromanika (karolinška renesansa, otonska renesansa, starohrvatska umjetnost)  • romanika (arhitektura romanike, kiparstvo romanike, slikarstvo romanike)  • gotika (arhitektura gotike, kiparstvo gotike, slikarstvo gotike) |
| Novi vijek | renesansa (rana, visoka, sjevernoevropska)  • manirizam  • barok (barokna arhitektura, barokno kiparstvo, barokno slikarstvo, barokna glazba)  • rokoko  • neoklasicizam (directoire, ampir, bidermajer) |
| Modernizam | romantizam (književnost romantizma, slikarstvo romantizma, muzika romantizma, historicizam)  • prerafaeliti  • realizam (književnost, likovna umjetnost, glazbena umjetnost, verizam) naturalizam  • impresionizam  • postimpresionizam (sintetizam, poentilizam)  • simbolizam  • parnasovstvo  • Arts and Crafts  • secesija  • bečka moderna |
| 20. vijek | fovizam  • ekspresionizam  • naiva  • kubizam  • orfizam  • vorticizam  • purizam  • internacionalni stil  • apstraktna umjetnost (suprematizam, De Stijl, konstruktivizam, sinkromizam)  • futurizam  • dadaizam  • metafizičko slikarstvo  • nadrealizam  • apstraktni ekspresionizam  • kinetička umjetnost  • pop art  • op art  • tašizam  • informel  • neorealizam (precizionizam, fotorealizam)  • minimalizam  • konceptualna umjetnost  • Land art  • postmoderna |
| Povezano | larpurlartizam  • esteticizam  • dekadentizam  • avangarda  • funkcionalizam  • eklekticizam |