**Kamjanjec-Podiljski** (ukrajinski: *Кам’янець-Подільський*, ruski: *Каменец-Подольский*) je grad od 102 743 stanovnika. u zapadnoj Ukrajini.

Grad je bio poznat kao tradicionalna prijestolnica Podolja i Hmeljničke oblasti, danas je samo administrativni centar - istoimenog rajona.

Geografske karakteristike
-------------------------

Kamjanjec-Podiljski leži na jugu Hmeljničke oblasti, u kotlini rijeke Smotrič (lijeva pritoka Dnjestra, udaljen oko 101 km južno od svog administrativnog centra Hmeljnicki i 88 km sjeveroistočno od grada Černivci

Historija
---------

### Antika

Brojni historičari pretpostavljaju da su još antički Dačani osnovali svoje naselje na mjestu današnjeg grada. Također se pretpostavlja da se to naselje zvalo; *Petridava* ili *Klepidava*, a obje su sintagma od riječi *petra* (grčki) ili *lapis* (latinski koje znače *kamen* i dačke riječi *dava*, koja znači znači *grad*.

### Srednji vijek

Utvrda Kamjanjec-Podiljski
Novovjeki Kamjanjec-Podiljski se prvi put spominje - 1062. kao naselje Istočnih Slavena u sklopu Kijevske Rusije.

Od sredine 13. vijeka Podolje i Kamjanjec su postali meta mongolskih invazija.
Od 1352. Kamjanjec je u sastavu Kraljevine Poljske, pa je za vrijeme vladavine kralja Kazimira III. postao prijestolnica Podolskog vojvodstva. Za njihove vladavine je Utvrda Kamjanjec temeljno obnovljena i značajno proširena, jer se u to vrijeme pojavila opasnost osmansko - tatarskih provala. Poljska vojska zauzela je grad 1420. nakon tog su prestale borbe između poljsko - litvanskih feudalaca, od tad Kamjanjec ima status kraljevskog grada.

### Novo doba

židovska zajednica iz Kamjanjeca, proživila je teške dane za vrijeme ustanka kozačkog hetmana Bogdana Hmeljnickog (1648-58), jer je s jedne strane trpjela udare hmeljničkih kozaka, a s 
druge strane i napade Krimskih Tatara.

Nakon sklapanja *Mira iz Bučača* - 1672. sa Osmanlijama - Kamjanjec je slijedećih 27 godina postao dio Osmanskog carstva i prijestolnica *vilajeta Podolje*. Zbog stalne opasnosti koje je predstavljalo Osmansko carstvo na granicama Poljsko-Litavske unije, kralj Jan III. Sobjeski izgradio je *Utvrdu svetog trojstva* (Okopy Świętej Trójcy), nedaleko od Kamjanjeca. Ona nije dugo služila svrsi, jer je nakon potpisivanja Karlovačkog mira 1699. Kamjanjec vraćen pod poljski suverenitet. Ali je i nakon tog perioda utvrda stalno proširivana i ojačavana tako da je vremenom postala najveća i najmoćnija utvrda Poljsko-Litavske Unije. Ostatci starih bedema još i danas čuvaju u sebi metalne krhotine brojnih topovskih granata ispaljenih u vrijeme brojnih opsada.

Francuska karta grada iz 1691.
Sredinom 18. vijeka Kamjanjec-Podiljski postao je poznat kao centar žestokih teoloških sukoba između dviju židovskih grupa; talmudovaca i kabalista (koje je predvodio reformator Jacob Frank, 1726. -1791.), u to vrijeme grad je bio sjedište biskupa Dembowskog, koji je jednostrano stao na stranu kabalista i naredio javno spaljivanje talmudskih kniga po ulicama grada 1757 godine.

Nakon Druge podjele Poljske - 1793. Kamjanjec je pripao Ruskom carstvu, a od 1795. postao prijestolnica Podolske gubernije. Jedan od tornjeva utvrde koristio se kao zatvor za *Ustima Karmeljuka*, vođu seljačkog ustanka, koji se zbio između 1813. - 1835. Ustim je iz zatvora bježao čak tri puta, pa ga je Maksim Gorki nazvao ukrajinskim Robin Hoodom.

Krajem 19. vijeka u Kamjanjecu je živjelo 36 000 stanovnika, on je u to vrijeme bio velik religijski centar, sa 50 bogomolja i šest škola (uključujući i 2 djevojačke). Na početku 20. vijeka u gradu je živjelo 40 000 stanovnika.

### Prvi svjetski rat

Za vrijeme Prvog svjetskog rata, grad su od 1915. okupirale jedinice Austro-Ugarske. Nakon kolapsa Ruskog Carstva i Oktobarske revolucije 1917. grad je bio nakratko postao dijelom Ukrajinske Narodne Republike. On je čak zakratko bio i glavni grad te države, i to od juna 1919. nakon što je Crvena armija zauzela Kijev, pa je u njemu djelovao i Ukrajinski državni univerzitet sa prvim rektorom Ivanom Ogienkom.

Za vrijeme poljsko-sovjetskog rata, Kamjanjec su okupirale jedinice poljske vojske, ali je nakon potpisivanja - *Mirovnog ugovoroa iz Rige 1921* potpao pod Sovjetski Savez u sklopu Ukrajinske SSR.

### Sovjetska era

Na samom početku sovjetske vladavine - Kamjanjec je ostao administrativni centar ukrajinske  *Oblasti Kamjanjec-Podiljski*, kasnije je on premješten u grad Proskuriv (današnji Hmeljnicki). U to vrijeme većinski stanovnici grada bili su Poljaci i Ukrajinci, uz relativno brojne manjinske zajednice Židova i Armenaca.

Za sovjetske vlasti je dio građana poljske i ukrajinske nacionalnosti, koji su prije tog radili protiv sovjetske vlasti prisilno deportiran u Sibir.

### Drugi svjetski rat

Kamjanjec su zauzele jedinice njemačkog Wehrmachta već u julu 1941. a oslobodila ga je Crvena armija u jesen 1944. nakon danonoćnog bombardiranja i žestokih borbi, tako da je dobar dio grada bio u ruševinama.

Jedan od prvih i najvećih masakra holokausta dogodio se 27. augusta 1941 pored Kamjanjec-Podiljskog. U svega dva dana pobijeno je 23 600 Židova, najveći dio od njih bili su mađarski Židovi (14 000 - 16 000) a ostatak su činili poljski Židovi. Istraživači holokausta navode masakr iz Kamjanjeca, kao prvi primjer takvog zločina u tzv. Konačnom rješenju židovskog pitanja. Po živim svjedocima tog događaja, izvršitelji se uopće nisu trudili da prikriju svoje zločine od lokalnog stanovništva.

Nakon rata Kamjanjec-Podiljski razvio se kao industrijski centar, podignute su tvornica cementa, kablova i strojeva i otvorene brojne obrazovne institucije.

### Znamenitosti

Najveće atrakcije grada su utvrda Стара фортеця, katedrala Sv. Petra i Pavla i stara poljska vijećnica koje se nalaze u Starom gradu. To je historijski centar grada, koji se prostire na površini od 121 hektara unutar pitoresknog riječnog poluotoka u kanjonu okruženim stijenama visokim 40 metara. On je unikatna kombinacija prirodnih ljepota i arhitekture, sa objektima građenim od 16. do 20. vijeka, među kojima se ističu brojne crkve (različitih religija) i utvrda iz kasnog srednjeg vijeka.

Zbog svega skupa regionalna vlada predložila je Unescu u Parizu 1997. da ga uvrsti na Popis svjetske baštine.

Gradovi prijatelji
------------------

* Poljska, Kalisz

Izvori
------

1. ↑  „Ukaraine: Chmel'nyckyj / Хмельницький" (engleski). City population. Pristupljeno 02. 04. 2014.
2. ↑  „Perła Podola" (poljski). Niedziela. Pristupljeno 02. 04. 2014.
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  „История" (ukrajinski). Каменец-Подольский. Arhivirano iz originala na datum 2014-06-21. Pristupljeno 02. 04. 2014.
4. ↑  „The Holocaust of Jewish Marmaros" (engleski). JewishGen. Pristupljeno 02. 04. 2014.

Vanjske veze
------------

***Kamjanjec-Podiljski*** na Wikimedijinoj ostavi

* Službene stranice grada ()
* Кам'янець ()