Za srpskog rok muzičara, vidite članak Dejan Stojanović Kepa Junior.

**Dejan Stojanović** (11. mart 1959.) je srpsko-američki pesnik, publicista, poslovni čovek i bivši novinar. Njegovu poeziju karakteriše naglašeno refleksivni ton. Po mišljenju određenih kritičara, "Stojanović pripada malom i autohtonom krugu pesnika koji u poeslednjih nekoliko decenija predstavljaju osnovnu kreativnu i umetničku snagu srpske poezije."

Biografija
----------

### Porodica

Porodica Stojanović poreklom je iz Crne Gore (Orasi, Lješanska nahija). Neki članovi porodice preselili su se u Metohiju (Kosovo) ranih tridesetih prošloga veka.

### Rane godine

Stojanović je rođen u Peći, administrativnom i kulturnom centru Metohije. Odrastajući u multietničkoj zajednici Kosova i Metohije, već u ranim godinama susreo se sa svim paradoksima i apsurdima komunizma.

Godine 1972. preselio se s porodicom u Sutomore (blizu Bara) i tamo je završio školsku godinu. Ali čak i po povratku u Peć, svake godine provodio je s porodicom duge letnje odmore u njihovoj kući u Sutomoru, s čestim odlascima u susedne gradove Bar, Petrovac, Sveti Stefan, Budva, Kotor, Tivat, i Herceg Novi.

Iznenađujuće veliko prisustvo vode i mora u njegovim pesmama verovatno može biti objašnjeno činjenicom da je živeo na Jadranskoj obali. Čak i po dolasku u Čikago, bio je očaran Mičigenskim jezerom. Pored toga, planine Crne Gore i Peći (Prokletije) takođe su uticale na njegovu poeziju i to je tema koja se često ponavlja u njegovim pesmama.

Njegovi prvi nagoni, što je ostalo prisutno tokom celog njegovog života, bili su usmereni prema filozofiji. U svojoj četrnaestoj godini počeo se interesovati za režiju i glumu. Stidljiv po prirodi, nikome nije govorio o svojim tajnim željama ali je bio ubeđen da će ih jednoga dana ostvariti. Svakoga dana gledao je jedan film, a ponekad dva ili tri.

Pariz je posetio prvi put 1976. i tokom te poesete, srpski politički emigrant, Jovan Brkić, obećao mu je upis na Sorbonu. Nažalost, on nije iskoristio ovu priliku što je kasnije zažalio.

### Mladost i zrelo doba

Saul Bellow i Dejan Stojanović, University of Chicago, 1992.
Dejan Stojanović, Chicago, 1991.
Mada je Stojanović bio pre svega zainteresovan za filozofiju i umetnost, ipak je diplomiaro na Pravnom fakultetu Univerziteta u Prištini. Svoja druga interesovanja planirao je nastaviti kasnije.

Iako su njegovi prvi nagoni za pisanjem bili izraženi čak u desetoj godini, on nije počeo pisati pre osamnaeste. Uvek je znao da će biti pisac, mada je očekivao da će to biti u domenu filozofije, pre nego literature, zato što je već kao vrlo mlad ustanovio i obradio sistem specifičnih filozofskih ideja.
Rane 1978. počeo je pisati poeziju gotvo slučajno. Najverovatnije da je bio motivisan intenzivnom zaljubljenošću u devojku iz istog grada. Jednog jutra probudio se s kratkom, ali gotovom pesmom u glavi. Slično iskustvo ponovilo se sledećeg dana, a to isto desilo se i nekoliko dana kasnije. Ovo iskustvo ocenio je kao siguran znak da bi trebalo da nastavi s pisanjem pesama, što je i učinio, ali je nekoliko godina krio svoje radove.

Posle ovog perioda, svoje tajne naklonosti iskazivao je otvorenije i svoje prve radove objavio je u nekim od najznačajniih listova i časopisa u bivšoj Jugoslaviji – zagrebačkom *Oku*, i *Jedinstvu* i *Stremljenjima* u Prištini. Ranih osamdesetih, postao je sekretar, pa zatim predsednik Književnog kluba *Karagač* u Peći. Ponuđeno mu je bilo i mesto urednika na lokalnom radiu, ali je ovu ponudu odbio; ipak, napravio je nekoliko intervjua s nekoliko značajnih kosovskih umetnika. Njegova prva knjiga pesma, *Krugovanje*, bila je spremna za štampu 1983. ali nije objavljena pre 1993. Neke starije pesme uklonjene su iz knjige, a njihovo mesto zauzele su pesme napisane između 1983. i 1986. kao i poslednja pesma u knjizi, "Melodija najstarijeg zavičaja", koja je napisana u Americi 1991. Kao mlad pisac, 1986. bio je nagrađen na literarnom festivalu, *Oktobarska svitanja*, u Boru u konkurenciji od oko 200 pesnika iz bivše Jugoslavije. Kasnih osamdesetih prošloga veka postao je član Upravnog odbora Književne omladine Srbije.

Godine 1990. osnovao je kompaniju *Metoh* i planirao izdavačku delatnost, među drugim poslovima, a takođe i časopis pod istim imenom. Neki srpski pisci iz Beograda, koji su bili planirani kao članovi redakcije, bili su vatreni pobornici ove ideje.

U poslednjih nekoliko godina, Stojanović je počeo pisati na egleskom i u pripremi su za štampu nekoliko njegovih knjiga napisanih na engleskom.

Spaljeni rukopisi i biblioteka
------------------------------

U ranoj mladosti, Stojanović je razradio filozofski sistem u okviru njegove generalne ideje o apsolutu kao isključivo metafizičkom fenomenu, i relativitetu kao pojavnosti ili ospoljenju apsolutnog sveta kroz mnoštvo na putu prema prvobitnoj suštini. Napisao je nekoliko stotina stranica na ove teme, kao i eseje o jeziku i literaturi. Nažalost, ovi rukopisi, zajedno s bibliotekom od preko hiljadu knjiga, pažljivo biranih godanama, spalili su militantni Albanci posle završetka rata na Kosovu 1999. Njegove knjige i rukopisi nalazili su se privremeno u poslovnim prostorijama njegovog brata u centru Peći.

Misao i filozofija u Stojanovićevoj poeziji
-------------------------------------------

Filozofija, iako u novijim vremenima svedena na uži okvir, u antičkim vremenima bila je u bliskoj vezi s poezijom. Ovo potvrđuju monogi stari tekstovi, kao *Vede* i *Upanišade* na primer. S druge strane, često se previđa činjenica da su se i pojedini predsokratovski filozofi, kao Parmenid i Empedokle, koristili isključivo stihom za izražavanje svojih filozofskih ideja. I pored donekle čudnih tokova u razvoju filozofije i poezije ipak se može reći da misaonost i filozofija nisu nešto strano poeziji, već, naprotiv, da su imanentni i sastavni deo poezije od samih početaka ljudske civilizacije. 

> Stojanovićev pesnički koncept upravo ukazuje na jednu misaonu osnovu koja ima filozofske i poetičke reference.... Zato se može reći da pominjanje "atoma", "nečujne melodije", "elemenata" ... u Stojanovićevoj poeziji nesumnjivo upućuje na predsokratovsku misao, ili onu prvu, izvornu filozofiju, u kojoj Biće i mišljenje još uvek nisu bili odvojeni. Atomisti, pitagorejci, filozofija praelemenata, ili Zenonove aporije – to su uporišta Stojanovićeve poezije.
> 
> – Miloslav Šutić

Novinarstvo
-----------

Momo Kapor i Dejan Stojanović u Beogradu 1990.
Početkom 1990. Stojanović je počeo pisati za prvi opozicioni list u Srbiji, *Pogledi*. U ovom periodu intervjuisao je neke od najpoznatijih srpskih pisaca u Beogradu, među kojima i Moma Kapora, Aleka Vukadinovića, i Nikolu Miloševića. Tokom svoje druge posete Parizu, u maju i junu 1990. intervjuisao je nekoliko poznatih srpsko-francuskih slikara – Ljubu Popovića, Petra Omčikusa, i Miloša Šobajića, kao i francuskog matematičara i pesnika Žaka Kloda Vilara. 
U decembru 1990. otišao je u Ameriku kao strani dopisnik planirajući da ostane šest meseci do godinu dana i da se potom vrati u Jugoslaviju.

Za knjigu intervjua Razgovori dobio je nagradu Rastko Petrović Udruženja književnika Srbije i Matice iseljenika Srbije. U knjizi su se našli, pored već pomenutih intervjua, i intervjui s nekoliko velikih američkih pisaca, uključujući Sola Beloua, Čarlsa Simića, i Stiva Tešića.

> Izgnanstvo je večna prisutnost naše knjizevnosti, i kao po pravilu njeni predstavnici su naša najbolja pera. Tako su prisilni izgnanici bili Dučić i Rastko Petrović, a dobrovoljni Kiš i Pekić. U tom društvu našao se Dejan Stojanović. Njegovo izgnanstvo je dobrovoljno. Nakon deset godina ispalo je da je dobrovoljno da ne bi bilo prisilno. Posebna simbolika Stojanovićevog izgnanstva jeste u tome da je otadžbinu napustio u godini tri veka Seobe Srba pod patrijarhom Arsenijem Čarnojevićem.
> 
> – Aleksandar I. Popović

Stil
----

Dejan Stojanović u Čikagu 1996.
Stojanovićeve knjige sačinjene su od ciklusa sažetih pesama, jednostavnih i u isto vreme kompleksnih u smislu pažljivo organizovane strukture. To je razlog zašto njegove knjige, mada pojedine izrazitije od drugih, ostavljaju utisak dugih poema ili spevova. Ovo se naročito odnosi na knjige *Znak i njegova deca*,*Oblik*, i *Tvoritelj* u kojima je, s relativno malim brojem reči ponavljanim u različitim kontekstima, uspeo da stvori i razradi svoju sopstvenu kosmogoniju. Iz tog razloga jedan kritičar ga je opisao kao *kosmosofistu*. 
U svojim pesmama, on pokriva najmanje i najveće teme s podjednakom pažnjom, često ih svodeći na nivo apsurda i paradoksa, postepeno gradeći nove perspektive i značenja koja nisu samo poetska ni po poreklu ni po svrsi. Pojedine teme i preokupacije, bilo da se radi o kamičcima ili galaksijama, prisutne su u svim njegovim knjigama, i može se reći da su njegove pesničke knjige, po sebi, duge poeme koje sve zajedno služe kao sastavni činioci jedne hiper-knjige koju on još uvek dograđuje i dopunjuje. "Ako je odraz elegancije jednostavnost, onda ovi stihovi spadaju u red najelegantnijih", po rečima Branka Mikašinovića."

Osamdesetih godina prošloga veka, Alek Vukadinović, u svom pogovoru, "Pesnički krugovi Dejana Stojanovića" (mada je knjiga Krugovanje objavljena tek 1993.), svoje mišljenje o Stojanoviću i njegovoj poeziji iskazao je ovim rečima:

> Specifičan, iznenađujuće originalan, izvan tokova kolektivno negovanih senzibiliteta i pomodnih trendova, Stojanović je izrazit primer stvaralačkog individualizma u generaciji koja je taj individualizam najmanje negovala. Zato je njegova knjiga *Krugovanje* ne samo primer izrazitog pesničkog dometa, koji predstavlja snažan prilog i podsticaj izuzetno značajnom toku našeg pesništva, nego i objava jednog moralnog i duhovnog projekta. Projekta koji pripada tradiciji srpske duhovnosti u najboljem i najizvornijem smislu te reči … i u kontekstu savremenog pesništva najviše se približava modernom klasicizmu.
> 
> – Alek Vukadinović

Knjige pesama
-------------

* *Krugovanje: 1978–1987*, Narodna knjiga, Alfa, Beograd, 1993.
* *Krugovanje: 1978–1987*, drugo izdanje, Narodna knjiga, Alfa, Beograd, 1998.
* *Sunce sebe gleda*, Književna reč, Beograd, 1999.
* *Znak i njegova deca*, Prosveta, Beograd, 2000.
* *Oblik*, Gramatik, Podgorica, 2000.
* *Tvoritelj*, Narodna knjiga, Alfa, Beograd, 2000.
* *Krugovanje*, treće izdanje, Narodna knjiga, Alfa, Beograd, 2000.
* *Ples vremena*, Konras, Beograd, 2007.

### Intervjui

* *Razgovori*, Književna reč, Beograd, 1999.

Izvori
------

### Izvori

1. ↑  Alek Vukadinović, Pesnički krugovi Dejana Stojanovića, *Krugovanje*, Pogovor, str. 69, 1993. Beograd
2. ↑  Miloslav Šutić, Književna reč, broj 515, jul 2001. Beograd; Odzivi, str. 67, Konras, biblioteka Groš, 2002. Beograd
3. ↑  Petar V. Arbutina, Sunce sebe gleda, Solarni krug istine Pogovor, Književna reč, 1999. Beograd
4. ↑  Jovan Erdeljanović, Stara Crna Gora: etnička prošlost i formiranje crnogorskih plemena, Beograd : Slovo ljubve, 1978.
5. ↑  Zoran Mišić, Pogledi, broj 159, avgust 1994. Kragujevac
6. ↑  D. S. Ples vremena, Napomene u vezi s knjigom prvom, str. 113, Konras, Beograd, 2007.
7. 1 2 3  (Miloslav Šutić, Značajni dometi kratke lirske forme, Književna reč, broj 515, jul 2001.; Odzivi, str. 67, Konras, biblioteka Groš, 2002. Beograd)
8. ↑  Aleksandar Petrov, Pesnik pred otvorenim vratima, Amerikanski Srbobran, Književni dodatak, decembar 2000.
9. ↑  Aleksandar I. Popović, Razgovori, 1999
10. ↑  Dušan Vidaković, Umetnost intervjuisanja, Zbilja, broj 62/63, novembar/decembar 2000.
11. ↑  Miroslav Mirković Buca, Prkos tamnim silama, Ilustrovana politika, rubrika Čitati ili ne čitati, broj 2177, 7. X 2000.
12. ↑  Draginja Urošević, Borba, 2001,Beograd
13. ↑  Oliver Janković, Belina sveta i papira, Borba, 28, 29, 30. 11. 2000, Beograd
14. ↑  David Kecman Dako, Znakovi smisla, Borba, 15. 3. 2001. Beograd
15. ↑  Branko Mikasinović, Sunce sebe gleda (engl. )

Bibliografija
-------------

* Branko Mikasinović, Sunce sebe gleda (engl. )
* Miloslav Šutić, Značajni dometi kratke lirske forme, Književna reč, broj 515, jul 2001.; Odzivi, str. 67, Konras, biblioteka Groš, 2002. Beograd
* Alek Vukadinović, Pesnički krugovi Dejana Stojanovića, Krugovanje, Pogovor, str. 69, 1993. Beograd
* Petar V. Arbutina, Sunce sebe gleda, Solarni krug istine, Pogovor, Književna reč, Beograd, 1999.
* Miroslav Mirković Buca, Prkos tamnim silama, Ilustrovana politika, rubrika Čitati ili ne čitati, broj 2177, 7. X 2000. Beograd
* Aleksandar Petrov, Pesnik pred otvorenim vratima, Amerikanski Srbobran, Književni dodatak, decembar 2000. Pitsburg
* Petar Arbutina, Znak i njegova deca, 2000. Beograd
* David Kecman Dako, Znakovi smisla, Borba, 15. 3. 2001. Beograd
* Oliver Janković, Belina sveta i papira, Borba, 28, 29, 30. 11. 2000. Beograd
* Nevena Vitošević, Simfonija znakova ili skladna porodica, Knjizevna reč, broj 513, str. 49, februar 2001. Beograd
* Zoran Mišić, Pogledi, broj 159, avgust 1994. Kragujevac
* Dušan Vidaković, Umetnost intervjuisanja, Zbilja, broj 62/63, novembar/decembar 2000.
* Dušan Vidaković, Slabiji sastav dijaspore, intervju, Blic, rubrika Kultura, str. 15, 16, Broj 947, septembar 1999. Beograd
* Dušan Vidaković, Tužan svet plutokratije, robota i klovnova, intervju, Nedeljni dnevnik, rubrika Kultura, str. 29, godina IV, broj 153, 14 januar 2000. Novi Sad, Vojvodina
* Z. R. Četiri naša pisca, Politika, rubrika Kulturni život, 8 decembar 2000. Beograd
* R. Popović, Novo u knjižarskim izlozima, Pogled sa visine (Razgovori), Politika, 24. januar 2000. Beograd
* R. Popović, Novo u knjižarskim izlozima, Ovako je bilo (Sunce sebe gleda), Politika, 17. januar 2000. Beograd
* Dragan Bogutović, Pesme simboli, Sedam knjiga (Kultura, književnost, pozorište, film), Večernje novosti, str. 10, 15. Avgust 1999. Beograd
* Zorica Novaković, Pitanja i nedoumice, Svet knjige, Borba, 30. Mart 2000. Beograd
* Dušan Cicvara, Snovi iz dijaspore (Sunce sebe gleda), Beogradske novine, 17. septembar, 1999. Beograd

Vanjske veze
------------

***Dejan Stojanović*** na Wikimedijinoj ostavi

* Pesme Dejana Stojanovića na engleskom
* Vebsajt Dejana Stojanovića Arhivirano 2010-12-11 na Wayback Machine-u
* Dejan Stojanović, Otvorena biblioteka
* Dejan Stojanović, Internet arhiva
* Katalog
* Pesme na engleskom, Dejan Stojanović
* Pesme Dejana Stojanovića na francuskom Arhivirano 2011-02-03 na Wayback Machine-u
* Refleksije sa Solom Belouom Arhivirano 2011-07-18 na Wayback Machine-u
* Intervju sa Čarlsom Simićem Arhivirano 2011-07-18 na Wayback Machine-u
* Nekoliko momenata sa Stivom Tešićem Arhivirano 2011-07-18 na Wayback Machine-u

|  |  |
| --- | --- |
| Normativna kontrola Uredi na Wikidati | 
* WorldCat identiteti
* VIAF: 41732846
* LCCN: nr95035476
* ISNI: 0000 0000 5312 426X
* NKC: js20191038105
* CONOR.SI: 100693091

 |