Građa
-----

Sastoji se od:

1. glave (*caput pancreatis*) sa produžetkom (*processus uncinatus*)
2. srednjeg dela, tela (*corpus pancreatis*) i
3. dugačkog, suženog dela, repa (*cauda pancreatis*).

Težine je između 50 i 150 g. Dobro je zaštićena i smeštena duboko u gornjem delu stomaka, retroperitonealno, u visini drugog lumbalnog pršljena iza želuca i dvanaestopalačnog creva, neposredno ispred kičme.

Embrionalni razvoj
------------------

Pankreas nastaje iz jednog trbušnog ventralnog i jednog leđnog dorzalnog dela. U toku razvoja prelazi ventralni deo zajedno sa delom žučnog puta (*ductus choledochus*) na dorzalnu stranu i sjedinjuje se sa dorzalnim delom...

Funkcija
--------

Pankreas obavlja dvostruku ulogu: 

1. izlučuje sokove potrebne za preradu hrane u crevima, koji se mešaju sa žuči iz jetre. To je egzokrina funkcija gušterače;
2. u krv luči hormone, koji deluju u drugim delovima tela, što predstavlja endokrinu funkciju gušterače.

Egzokrina funkcija se ogleda u lučenju pankreasnog soka koji se preko Virsungovog izvodnog kanala izliva u nishodni deo dvanaestopalačnog creva. Pored ovog glavnog izodnog kanala postoji još jedan pomoćni, Santorinijev izvodni kanal. Virsungov kanal se najčešće sjedinjuje sa glavnim žučnim putem (*Ducus choledochus)*. Na mestu gde se ovi izvodni kanali ulivaju u silazni deo duodenuma postoji mala izbočina (*papilla duodeni*), oko koje se nalaze mišićna vlakna, koja grade Odijev sfinkter, mišić koji reguliše oslobađanje žuči i pankreasnog soka.

Dnevno pankreas čoveka izluči oko 2000 ml soka. Osnovni sastojci pankreasnog soka su enzimi za varenje hrane i najvažniji među njima su:

* tripsin,
* himotripsin,
* lipaza i
* amilaza.

Egzokrini pankreas sekretuje još i fosfolipazu, elastazu i ribonukleazu.

Tripsin i himotripsin učestvuju u varenju proteina pa se izlučuju u neaktivnom obliku, kao tripsinogen i himotripsinogen, da bi se aktivirali tek kada dospeju u tanko crevo. To su takozvani zimogeni enzimi. Prvo se pomoću crevne enterokinaze aktivira početna, mala količina tripsinogena pa zatim on aktivira preostalu količinu kako tripsinogena tako i himotripsinogena. Lipaza se, takođe, izlučuje u neaktivnog obliku, a aktivira se tek u tankom crevu pomoću žuči (stvara se u jetri i preko žučnih kanala dospava u duodenum). Lipaza deluje samo na emulgovane masti, a da bi se one emulgovale neophodna je žuč. Amilaza razlaže skrob.

### Egzokrina funkcija i njena regulacija

Postoje tri faze u regulaciji lučenja pankreasnog soka:

1. Cefalična faza:
	* miris hrane
	* ukus hrane
	* izgled jela - vizuelna komponenta izaziva lučenje pankreasnog soka preko dejstva nerva vagusa ali hormon holecistokinin utiče na ove procese
2. Želudačna faza - širenje zida želuca pod uticajem hrane aktivira vagus, a takođe i pokređe peristaltičku rakciju (peristaltika) uz pomoć bezuslovnih refleksa.
3. Crevna faza

Lučenje pankreasnog soka vrši se samo posle dospevanja hrane u duodenum, a svoj maksimum dostiže tri sata po unošenju hrane. To lučenje je pod uticajem hormona sekretina koga stvaraju žlezde tankog creva kada sadržaj iz želuca dospe u njega. Sekretin iz tankog creva krvlju dospeva u pankreas gde izaziva lučenje pankreasnog soka bogatog vodom i bikarbonatima. Na lučenje ovog soka utiče još jedan hormon, holecistokinin-pankreozimin. Ovaj enzim relaksira Odijev sfinkter, što omogućava sekraciju pankreasnog soka i žuči, ali i stimuliše pankreas na lučenje soka bogatog enzimima. Ujedno holecistokinin inhibira aktivnost želuca, što, omogućava da se hrana koja je dospela iz želuca u duodenum adekvatno svari.

Pored hormonalne regulacije, pankreasni sok se luči i delovanjem bezuslovnih refleksa (pogled na hranu, miris hrane izazivaju tu sekreciju).

Endokrina funkcija i njena regulacija
-------------------------------------

**Endokrina funkcija** pankreasa ogleda se u radu endokrinih ćelija grupisanih u tzv. Langerhansova ostrvca. Ova ostrvca su razbacana po egzokrinom pankreasu i smeštena su između njegovih meškova. Najviše ih ima u repu pankreasa.

Ova ostrvca se satoje iz tri tipa ćelija: alfa, beta i delta. **Beta ćelije** izlučuju hormon insulin (lat. *insula* - ostrvo), dok alfa izlučuju glukagon. Insulin i glukagon su sa antagonističkim dejstvom: dok insulin smanjuje koncentraciju glukoze u krvi, glukagon je povećava.

Delta ćelije luče hormon somatostatin koji ihibira sekreciju ostalih hormona.
Takođe pankreas sekretuje još jedan hormon amilin,koji reguliše brzinu resorpcije u gastrointestinaloom sistemu.

Povećana koncentracija glukoze (šećera) u krvi dovodi do pojačanog lučenja insulina pa on smanjuje nivo šećera u krvi. Kada se nivo glukoze smanji na normalu, smanjuje se i lučenje insulina. Međutim, kada se insulin nedovoljno izlučuje ili postoji rezistencija na njega dolazi do nagomilavanja glukoze u krvi, tj. hiperglikemije (vrednosti veće od 6,66 mmol/l) što dovodi do šećerne bolesti (diabetes mellitus).

Poremećaji funkcije pankreasa
-----------------------------

1. Akutno zapaljenje pankreasa (*pankreatitis akuta*. Postoje različite forme:
	* serozni,
	* egzudativni,
	* hemoragični,
	* nekrotični
2. Hronično zapaljenje pankrasa-pankreatitis chronica
3. Rak, karcinom pankreasa
4. Adenom endokrinog pankresa:
	* insulinom
	* glukagonom
	* gastrinom (Sindrom Zolinger-Elison)
	* VIP-om, BIP-bazoaktivni intestinalni peptid
	* Somatostatinom
5. Razvojne anomalije pankreasa:
	* podeljeni pankreas (*pankreas divisum*)
	* prstenasti pankreas (*pankreas anulare*)
	* ektopički pankreas
6. Dijabetes tip jedan (*diabetes mellitus typ I*)

Spoljašnje veze
---------------

***Pankreas*** na Wikimedijinoj ostavi

* Basislehrbuch Innere Medizin, H.Renz-Polster, S. Krauzig, J.Braun, Urban und Fischer ()
* http://pathologyoutlines.com/pancreas.html#normal Pathology outlines, „Pankreas" ()
* Colostate, „Pankreas" ()

| * p
* r
* u
Ljudska anatomija |
| --- |
|  | 

| * p
* r
* u
Skeletni sistem |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| **Skelet glave** |
| **Kosti glave**: sljepoočnica • čeona kost • tjemena kost • potiljačna kost • sfenoidalna kost • etmoidalna kost
**Kosti lica**: maksila • nosna kost • suzna kost • nepčana kost • donja nosna školjka • vomer • zigomatična kost • mandibula • hioidna kost |
| **Skelet ekstremiteta** |
| **Gornji ekstremiteti**: lopatica • ključna kost • humerus • ulna • radijus • ulna
**Šaka**: karpalne kosti • metakarpalne kosti • falange
**Donji ekstremiteti**: karlična kost • koljeno • femur • patela • tibija • fibula
**Stopalo**: tarzus • metatarzus • falange |
| **Skelet trupa** |
| **Abdomen**: kičma • pršljen • krsna kost • repna kost
**Grudni koš**: rebra • grudna kost |

 |

 |  |
| 

| * p
* r
* u
Mišićni sistem |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| **Mišići glave** |
| **Mimični mišići**: epikranični mišić • kružni mišić usta • kružni mišić oka • nosni mišić • mišići usana
**Mišići žvakači**: temporalni mišić • mastikatorni mišić • lateralni krilasti mišić • medijalni krilasti mišić |

 |

 |
| 

| * p
* r
* u
Cirkulatorni sistem |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| **Arterije malog krvotoka** |
| pulmonalni trunkus • plućna arterija |
| **Arterije velikog krvotoka** |
| uzlazna aorta • aortni luk • grudna aorta • abdominalna aorta • *trunkus brahiocefalikus* • glavna karotidna arterija • podključna arterija • glavna ilijačna arterija |
| **Vene malog krvotoka** |
| plućne vene |
| **Vene velikog krvotoka** |
| **Sistem gornje šuplje vene**: gornja šuplja vena • podključna vena • vratna vena
**Sistem donje šuplje vene**: donja šuplja vena • vena ilijaka
**Sistem vene porte**: vena porta • vena trbušne maramice • linealna vena |

 |

 |
| 

| * p
* r
* u
Limfni sistem |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| Limfni sudovi • grudni kanal • limfa |
| **Limfoidni i hemopoetični organi** |
| grudna žlijezda • slezina • limfni čvorovi • moždina |

 |

 |
| 

| * p
* r
* u
Respiratorni sistem |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| nosna duplja • usna duplja • ždrijelo • grkljan • dušnik • bronhije • pluća |

 |

 |
| 

| * p
* r
* u
Nervni sistem |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| nerv • neuron • mali mozak • kičmena moždina |
| **Mozak** |
| veliki mozak • moždana kora • moždana ovojnica |

 |

 |
| 

| * p
* r
* u
Digestivni sistem |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| usta • usna duplja • jednjak • želudac • dvanaesnik • jetra • žučna kesa • pankreas • tanko crijevo • debelo crijevo • anus |

 |

 |
| 

| * p
* r
* u
Urogenitalni sistem |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| **Urinarni sistem** |
| bubrezi • ureter • mokraćna bešika • uretra |
| **Genitalni sistem** |
| **Muški spolni organi**: penis • testisi • skrotum • prostata
**Ženski spolni organi**: jajnici • jajovodi • materica • vagina • klitoris • dojke |

 |

 |
| 

| * p
* r
* u
Endokrini sistem |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| hipotalamus • hipofiza • epifiza • tiroidea • pankreas • nadbubrežne žlezde • testisi • jajnici |

 |

 |
| 

| * p
* r
* u
Tegumentalni sistem |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| koža • nokti • dlake • kosa • znojne žlijezde • lojne žlijezde |

 |

 |