*За остале употребе, погледајте Трновче (разврставање).*

  
Координате: 44° 24′ 23" СГШ, 21° 06′ 13" ИГД

**Трновче** је насеље у Србији у општини Велика Плана у Подунавском округу. Према попису из 2002. било је 1060 становника (према попису из 1991. било је 1272 становника).

  
Трновче је насеље у Србији у општини Велика Плана у Подунавском округу. Налази се на путу Велико орашје –Крњево -Трновче – Милошевац - Лозовик који се спаја са Цариградским путем и недалеко од пруге Смедерево – Велика Плана. Ово село се налази на левој обали Велике Мораве на удаљености око 37 км од Смедерева и око 12 км од Велике Плане И претежно је равничарско село са надморском висином од 89 м. Трновче има око 350 домова и 1060 становника по попису од 2004 године, а простире се на 1120 хектара.

  
Трновчани су прихватили хуману дужност да буду старатељи деце Центра за породични смештај ’’ Рада Младеновић – Црна’’ из Милошевца. У њихове домове, смештено је, негује се и школује сразмерно велики број деце из ове установе. Децу прихватају као своју, и брину о школовању и професионалном усмерењу деце, док породице похађају семинаре (из области хранитељства, здравственог, педагошког, и псиолошког образовања ) и прихаватају помоћ стручњака из Центра.

  
У самом центру села Трновче , налази се парк где постоји споменик палим борцима у 1 и 2 светском рату, дом културе са унутрашњом и спољашњом позорницом, месна заједница и дом здравља. Тик иза , кроз парк, улази се у двориште основна школа и забавиште. Деца из овог краја се истичу као најбоља по учењу у општини Велика плана али и на факултетима. KУД ’’Дјура Јакшић ’’ је активан и постоји фолклор, актив жена, драмска секција , библиотека и клуб извиђача. Фудбалски клуб ’’Полет’’, настао је 1943 године, а од осталих спортова издвајају се шах, стони тенис, стрељачки клуб као и пар мештана који се баве коњичким спортом. Постоје и 3 радње, 1 кафана и 1 кафић, 2 терена намењена спортским активностима, задруга, сепарација , црква и сеоско гробље. Месна заједница помаже рад фудбалског клуба, риболовачког клуба и извиђача, али организује турнире у складу са интересовањем.

Иако је мало село , Трновче , је постигло значајне резултате у многим областима, понајвише у култури (ФЕДРАС), хранитељству, корпарству и задругарству али Трновчани су истицани и као врсни ратари , сточари, ловци и спортисти. У почетку Трновчани су се бавили сточарством и рибарством, касније је плетарство била примарна делатност у селу, чак и данас неке породице одржавају овај ретки и лепи занат. Корпари су имали интернационалну производњу.

У Трновчу је зачет ФЕДРАС, илити Фестивал драмских аматера села, настао је 1973 године, са трајањем од 1-5 априла, и трајао је успешно 17 година, све до 1990, када је преселен ван села.

Становништво се бави претежно земљорадњом и сточарством, али и занатством (корпе и намештај од природног прућа). Близина Велике Мораве омогућава и бављење риболовом. Што се тиче образовне структуре становништва 60 % су са основном школом. 40% са средњом и око 10% је са вишом и високом школом.

Историја
--------

Село се налази северно од Великог Орашја, у пространој долини Мораве. О оснивању овога насеља постоји исто предање као и за суседна насеља Крњево и Велико Орашје. Сама Велика Плана настаје тек крајем 19.века, мада се верује да је на просторима Велике Плане некада било римско одмаралиште и војни логор, при крају 19. века у Плани није било више од десетак кућа.По предању постојало је старо насеље Ливада-Ливадица на месту које се зове *Селиште*, у близини Крњева, Орашја и Трновча. Због Турака се становништво овога насеља раселило, па су једни основали данашњу Ливадицу (пожаревачку). Други су основали Велико Орашје, а трећи се населе у Савановац, па како су и ту били на удару Турцима, уклоне се одатле, те једни заснују Крњево, а други оду у трње ка Морави и оснују данашње Трновче. Са Орашијем, Трновче је чинило општину до краја 19. века. У првој половими 18. века Трновчани су саградили прву цркву која се звала Маџарска, иначе су ову цркву користила сва околна насеља. Ова црква је убрзо напуштена, јер је Морава поплавила и цркву и гробље.
Трновче се помиње у арачким списковима и имало је 1818. године 35 кућа а по попису из 1921. године у селу је било 293 куће са 1.393 становника.

За најстарије породице се сматрају Влајковци, Чолаци и Пурићи. Влајковци и Чолаци су старином од Косова и њихови су преци овамо дошли из старог насеља Ливадице. Обе су породице данас многобројне и имају велики број кућа. Зову се општим именом Влајковци и Чолаци, али имају разна презимена. Остале су породице дошле из разних крајева.`. (подаци крајем 1921. године).

Демографија
-----------

У насељу Трновче живи 830 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 42,6 година (41,5 код мушкараца и 43,6 код жена). У насељу има 328 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 3,23.

Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 1565 |  |
| **1953.** | 1608 |  |
| **1961.** | 1546 |  |
| **1971.** | 1425 |  |
| **1981.** | 1318 |  |
| **1991.** | 1272 | 1205 |
| **2002.** | 1128 | 1060 |
|  |  |  |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 1.052 | 99,24% |
| Муслимани |    | 3 | 0,28% |
| Хрвати |    | 2 | 0,18% |
| Црногорци |    | 1 | 0,09% |
| непознато |    | 2 | 0,18% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 6 |    |    | 3 |
| 80+ | 7 |    |    | 18 |
| 75-79 | 18 |    |    | 25 |
| 70-74 | 38 |    |    | 43 |
| 65-69 | 50 |    |    | 61 |
| 60-64 | 27 |    |    | 35 |
| 55-59 | 19 |    |    | 26 |
| 50-54 | 36 |    |    | 32 |
| 45-49 | 40 |    |    | 30 |
| 40-44 | 45 |    |    | 29 |
| 35-39 | 26 |    |    | 37 |
| 30-34 | 29 |    |    | 31 |
| 25-29 | 22 |    |    | 22 |
| 20-24 | 28 |    |    | 24 |
| 15-19 | 29 |    |    | 37 |
| 10-14 | 43 |    |    | 38 |
| 5-9 | 33 |    |    | 33 |
| 0-4 | 18 |    |    | 22 |
| просек | 41.5 |  |  | 43.6 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 356 | 363 | 380 | 373 | 370 | 354 | 328 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 80 | 78 | 38 | 50 | 32 | 23 | 15 | 7 | 2 | 3 | 3.23 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 420 | 110 | 270 | 20 | 20 | - |
| Женски | 453 | 64 | 277 | 103 | 8 | 1 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 211 | 97 | - | 2 | 44 | 9 | 9 | 22 | 3 | 13 |
| Женски | 123 | 70 | - | - | 17 | 1 | 2 | 13 | 3 | 2 |
| Оба | 334 | 167 | - | 2 | 61 | 10 | 11 | 35 | 6 | 15 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | - | 2 | 2 | 3 | 3 | - | - | - | 2 |
| Женски | - | - | 2 | 6 | 7 | - | - | - | - |
| Оба | - | 2 | 4 | 9 | 10 | - | - | - | 2 |

Референце
---------

1. ↑  Подаци су узети из: „Насеља" књ.19 (др. Б. М. Дробњаковић: Смедеревско подунавље и Јасенице и из „Летописа" села Трновче, Бр.91./928.
2. ↑  Литература „Летопис Подунавских места"(Беч 1999) период 1812 – 1935 г. Летописа, по предању, Подунавских места и обичаји настанак села ко су били Досењеници чиме се бавили мештани
3. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
4. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
5. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Коришћена Литература
--------------------

* „Летопис": *Подунавска места и обичаји* Марина (Беч 1999 г.). Летопис период 1812 – 2009 г. Саставио од Писаних трагова, Летописа, по предању места у Јужној Србији, места и обичаји настанак села ко су били Досељеници чиме се бавили мештани
* Извор Монографија Подунавске области 1812-1927. објавјено (1927 г.)„Напредак Панчево,,
* Извор ``Трновче" - Мр Дарко Ивановић , издато 2011 године
* *Напомена*

У уводном делу аутор је дао кратак историјски преглед овог подручја од праисторијских времена до стварање државе Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Највећи прилог у овом делу чине *,»Летописи«* и трудио се да не пропусти ниједну важну чињеницу у прошлости описиваних места.

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |

* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* План насеља на мапи (Mapquest)

| * p
* r
* u
Општина Велика Плана |
| --- |
| **Велика Плана** • Велико Орашје • Доња Ливадица • Крњево • Купусина • Лозовик • Марковац • Милошевац • Ново Село • Радовање • Ракинац • Старо Село • Трновче |