*За остале употребе, погледајте Жировница (разврставање).*

  
Координате: 44° 07′ 01" СГШ, 21° 01′ 29" ИГД
**Жировница** је насеље у Србији у општини Баточина у Шумадијском округу. Према попису из 2011. има 742 становника (према попису из 2002. било је 830 становника).

Географија
----------

Поглед на Жировницу
Жировница се налази на 211 метара надморске висине, и то на координатама 44° 07′ 01" северно и 21° 01′ 29" источно. Налази се на око 7 km од Баточине, 20 km од Крагујевца и 110 km од Београда.

Кроз село пролази магистрални пут Баточина-Крагујевац-Краљево-Чачак.

Историја
--------

У Жировници је пронађено налазиште из бронзаног доба. Потиче највероватније из трако-кимерског периода. Налаз од девет наочарастих фибула, спирелно увијене наруквице, две огрлице, две украсне плоче се везује за гроб неког угледног домороца.

Жировница је преживела античко доба и средњи век, али се ипак угасила крајем XVII века. У турском попису 1739/41 село се не помиње. Село је добило назив по жиришту које је било познато у овом крају. На првом попису након завршетка Другог српског устанка 1818. Жировница је имала 29. домаћинства са 76 харачких глава.

После ослобађања село је било у саставу доброводичке општине. 
Око 1830. кмет је био Ђура Живадиновић. Кратко време село је припадало бадњевачкој општини, да би се убрзо вратило Доброводици. До 1874. заједно са Кијевом и Доброводицом чинили су исту општину. Прво је седиште било у Доброводици, а затим у Кијеву. Због вишегодишњег сукоба дошло је до разилажења. Прво су 1869. године Кијево и Доброводица тражили одвајање од Жировнице, али се Жировница томе успротивила. касније је Жировница захтевала одвајање па су Кијево и Доброводица формирали општину Кијево.

Жировничани су учествовали у ратовима од 1912–1918, када је из овог села погинуло 114 људи.

Школство
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | *За више информација погледајте чланак **ОШ „Свети Сава" (Баточина)*** |

Жировница је до 1870. године своју децу слала у грнчаричку основну школу, када је она престала да ради, морали су да шаљу децу у Ботуње. Због даљине Жировничани су одлучили да отворе своју школу и 6. марта 1871. су се обратили Министарству просвете. Окружни начелник у Крагујевцу известио је Министарство просвете да у Жировници нема много ђака и да деца могу ићи у ботуњску школу отворену прошле године. На исти начин је пропао и други покушај Жировничана да добију школу.

Ипак Жировничани су 8. јуна 1893. обавестили министарство просвете да је за школу у селу направљена лепа зграда од тврдог материјала и замолили су да се пошаље учитељ. Након што је урађена мала поправка коју је тражила комисија школа је била спремна за школску 1893/94. годину. Број ђака се стално повећавао, па је отворена и друга учионица. Године 1902. било је 85 ђака, а од тога 13 су били из Доброводице и Прњавора. Због сиромаштва села одлучено је да се опет ради у једној учионици, па је петнаест ђака који су били вишак послато у ботуњску школу.

Много учитеља је прошло кроз ову школу. Смењивале су се генерације и генерације а зграда школе је остарела и оронула. Дошло се на идеју да се зграда школе реновира, тако да је 1991. године кренуло са реновирањем. Реновирање је трајало две године, а настава се изводила у просторијама спортског клуба. Школске 1993/94. године почело се са радом у новој школи. Школа је мењала и свој назив. Најпре је била Основна школа „Нада Наумовић" ​​и припадала матичној школи у Бадњевцу, па затим „14. октобар" са матичном школом у Баточини. Данас школа носи име Основна школа „Свети Сава" и ради као издвојено одељење Основне школе „Свети Сава" у Баточини.

Пољопривреда
------------

Пољопривреда је водећа привредна грана по обиму производње као и по запослености локалног становништва.

Сточарство је најзначајнија грана производње у пољопривреди у Жировници. Сточарство је најтраженији део пољопривреде, јер њени производи (месо, маст, млеко, јаја) спадају у главне прехрамбене производе становништва. Сељак ситног пољопривредног газдинства у Жировници је сваштар, гаји више врста стоке. Гаји говеда, свиње, овце, коње и живину.

Демографија
-----------

У насељу Жировница живи 694 пунолетна становника, а просечна старост становништва износи 43,2 година (42,7 код мушкараца и 43,7 код жена). У насељу има 239 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 3,47.

Ово насеље је у потпуности насељено Србима (према попису из 2002. године).

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

*График промене броја становника током 20. века*

|  |
| --- |
|  |

 | 

| Демографија |
| --- |
| Година | Становника |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **1948.** | 1216 |  |
| **1953.** | 1216 |  |
| **1961.** | 1188 |  |
| **1971.** | 1055 |  |
| **1981.** | 1078 |  |
| **1991.** | 974 | 923 |
| **2002.** | 908 | 830 |
| **2011.** |  | 742 |

 |

| Етнички састав према попису из 2002. |
| --- |
|
| Срби |    | 830 | 100,0% |
| непознато |    | 0 | 0,0% |

**Становништво према полу и старости** 

|  |
| --- |
|  | м |  |  | ж |
| ? | 0 |    |    | 1 |
| 80+ | 14 |    |    | 16 |
| 75-79 | 17 |    |    | 23 |
| 70-74 | 23 |    |    | 27 |
| 65-69 | 29 |    |    | 34 |
| 60-64 | 30 |    |    | 21 |
| 55-59 | 16 |    |    | 20 |
| 50-54 | 40 |    |    | 32 |
| 45-49 | 35 |    |    | 43 |
| 40-44 | 24 |    |    | 26 |
| 35-39 | 24 |    |    | 12 |
| 30-34 | 20 |    |    | 20 |
| 25-29 | 31 |    |    | 27 |
| 20-24 | 37 |    |    | 29 |
| 15-19 | 34 |    |    | 21 |
| 10-14 | 15 |    |    | 23 |
| 5-9 | 18 |    |    | 22 |
| 0-4 | 11 |    |    | 15 |
| просек | 42.7 |  |  | 43.7 |

**Домаћинства**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

**Број домаћинстава по пописима од 1948-2002.**| **Година пописа** | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2002. |
| **Број домаћинстава** | 274 | 277 | 272 | 256 | 264 | 237 | 239 |

 | 

**Домаћинства по броју чланова по попису од 2002.**| **Број чланова** | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 и више | Просечан број чланова |
| **Број домаћинстава** | 40 | 49 | 45 | 29 | 37 | 25 | 9 | 3 | 1 | 1 | 3.47 |

 |

**Становништво старо 15 и више година према брачном стању и полу**

| **Пол** | **Укупно** | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 374 | 111 | 223 | 30 | 10 | - |
| Женски | 352 | 53 | 225 | 61 | 12 | 1 |

**Становништво према делатности коју обавља**

| Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија | Производња и снабдевање... | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Мушки | 193 | 75 | - | 26 | 33 | 3 | 11 | 25 | 3 | 10 |
| Женски | 92 | 56 | - | 1 | 12 | 1 | 1 | 9 | 4 | - |
| Оба | 285 | 131 | - | 27 | 45 | 4 | 12 | 34 | 7 | 10 |
| Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато |
| Мушки | - | 1 | 3 | - | - | 1 | 2 | - | - |
| Женски | - | - | - | 3 | 2 | 2 | - | - | 1 |
| Оба | - | 1 | 3 | 3 | 2 | 3 | 2 | - | 1 |

Галерија
--------

* Црква Свете АнеЦрква Свете Ане
* Црква Свете АнеЦрква Свете Ане
* Поље засејано купусом и кукурузомПоље засејано купусом и кукурузом

Референце
---------

1. ↑  М. Гарашанин, Праисторија Србије, стр. 487.
2. ↑  Историја српског народа, прва књига, Београд 1994. стр. 55.
3. 1 2  Јеремија Д. Митровић, Баточина и околина у прошлости, Крагујевац 1976. стр. 56.
4. ↑  Живојин Андрејић, Баточина са околином, Баточина 1988. стр. 90
5. ↑  Живојин Андрејић, Баточина са околином, Баточина 1988. стр. 191-193
6. 1 2  Јеремија Д. Митровић, Баточина и околина у прошлости, Крагујевац 1976. стр. 122.
7. ↑  Књига 2, *Становништво, пол и старост, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-01-7
8. ↑  Књига 1, *Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, фебруар 2003, ISBN 86-84433-00-9
9. ↑  Књига 9, *Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима*, Републички завод за статистику, Београд, мај 2004, ISBN 86-84433-14-9

Спољашње везе
-------------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Портал Србија***  |


***Жировница*** na Wikimedijinoj ostavi

* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
* Сателитска мапа (Wikimapia)
* Гугл сателитска мапа (Maplandia)
* План насеља на мапи (Mapquest)

| * p
* r
* u
Насељена места општине Баточина |
| --- |
| Бадњевац • **Баточина** • Брзан • Градац • Доброводица • Жировница • Кијево • Милатовац • Никшић • Прњавор • Црни Као |