recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| **(Nan) Qi Mingdi** ((南)齊明帝) |
| --- |
| Porodično ime: | Xiao (蕭, xiāo) |
| Osobno ime: | Luan (鸞, luán) |
| Hramsko ime: | Gaozong (高宗, gāo zōng) |
| Posthumno ime: | Ming (明, míng),doslovno: "razumijevajući" |
|

**Car Ming od Južnog Qija** ((南)齊明帝) (452–498), osobno ime **Xiao Luan** (蕭鸞), kurtoazno ime **Jingqi** (景栖), nadimak **Xuandu** (玄度), bio je car Kine iz dinastije Južni Qi. Bio je nećak njenog osnivača cara Gaoa. Gaov sin car Wu mu je pred smrt 493. povjerio brigu o svom unuku i nasljedniku Xiao Zhaoyeu koji je postao novi car. Xiao Luan je regent, već 494. zaključio da Xiao Zhaoye nije dobar car te ga je dao likvidirati i na prijestolje nakratko doveo njegovog brata Xiao Zhaowena. Međutim, nakon samo nekoliko mjeseci je svrgnuo i njega te sam preuzeo prijestolje. Njegova vladavina je ostala zabilježena po velikoj okrutnosti, odnosno masovnim likvidacijama članova vladarske porodice u kojima je Ming vidio potencijalne pučiste. S druge strane, kineski historijski izvori mu kao vrlinu navode izuzetnu štedljivost. Nakon smrti ga je naslijedio sin Xiao Baojuan.

Izvori
------

* *Knjiga Južnog Qija*, vol. 6.
* *Historija Južnih dinastija*, vol. 5. Arhivirano 2008-02-10 na Wayback Machine-u
* *Zizhi Tongjian*, vols. 135, 137, 138, 139, 140, 141.

| Kraljevske titule |
| --- |
| Prethodi: **Xiao Zhaowen (Princ od Hailinga)**  |  **Car Južnog Qija** 494–498 | Slijedi: **Xiao Baojuan (Markiz od Donghuna)**  |
**Car Jing od Hana** (188. pne.–141. pne.) bio je car Kine iz dinastije Han od 156. pne. do 141. pne. Njegovu vladavinu su obilježila nastojanja da se ograniči vlast feudalnih velmoža što je 154. pne. dovelo do pobune Sedam država. Car Jing je uspio ugušiti pobunu te knezovi nakon toga više u svojim lenima nisu smjeli samostalno imenovati ministre. Tim je potezom konsolidirana centralna vlast što je omogućilo dugu i slavnu vladavinu njegovog sina cara Wua.

Car Jing je u kineskoj historiji ostao upamćen kao složena ličnost. S jedne strane je nastavio politiku svog cara Wena prema kojoj je car trebao imati što manje kontakta s ljudima, nastojao snižavati poreze i štediti, a sve zbog taoističkog uticaja svoje majke carice Dou. Tako je ostao upamćen i po snižavanju kazni za krivična djela. S druge strane je kritiziran zbog nezahvalnosti prema podanicima, pri čemu je posebno bio loš tretman Zhou Yafua, generala zaslužnog za pobjedu nad pobunjenicima, te vlastite supruge carice Bo.

Vanjske veze
------------

* „Brief Introduction". *Hanyangling Museum*. Arhivirano iz originala na datum 2011-07-12. Pristupljeno 27. 06. 2009.

| Kraljevske titule |
| --- |
| Prethodi: **Car Wen od Hana**  |  **car dinastije Han** 156. pne.–141. pne. | Slijedi: **Car Wu od Hana**  |
| **(Bei) Zhou Mingdi** ((北)周明帝) |
| --- |
| Porodično ime: | Yuwen (宇文, yǔ wén) |
| Osobno ime: | Yu (毓, yù) |
| Hramsko ime: | Shizong (世宗, shì zōng) |
| Posthumno ime:(full) | Xiaoming (孝明, xiào míng)doslovno:"sinovljevski i razumijevajući" |
| Posthumno ime:(short) | Ming (明, míng)"razumijevajući" |
|

**Car Ming od Sjevernog Zhou'a** ((北)周明帝) (534–560), osobno ime **Yuwen Yu** (宇文毓), nadimak **Tongwantu** (統萬突), bio je car kineske/Xianbei dinastije Sjeverni Zhou, koji je na početku vladavine koristio titulu "Nebeski princ" (*Tian Wang*). Bio je najstariji sin vojskovođe Yuwen Taija, de facto vladara države Zapadni Wei. Godine 557. je njegov rođak, regent Yuwen Hu, natjerao cara Gonga da prepusti prijestolje Mingovom mlađem bratu Yuwen Juu, koji je kao car Xiaomin postao prvi vladar dinastije Sjeverni Zhou. Kada je iste godine Yuwen Hu otkrio da ga Xiaomin namjerava ubiti, organizirao je puč u kome je car ubijen. Na njegovo mjesto je imenovan car Ming. Za vrijeme vladavine je pokazao kao sposoban vladar, što je uznemirilo Yuwen Hua. On je 560. dao Minga otrovati. Car je na samrti odredio svog brata Yuwen Yonga (car Wu) za nasljednika. Taj se izbor pokazao ispravnim, jer je Yuwen Yong dvanaest godina kasnije uspio likvidirati Yuwen Hua i preuzeti punu carsku vlast.
| **(Liu) Song Mingdi** ((劉)宋明帝) |
| --- |
| Porodično ime: | Liu (劉; liú) |
| Osobno ime: | Yu (彧, yù) |
| Hramsko ime: | Taizong (太宗, tài zōng) |
| Posthumno ime: | Ming (明, míng),doslovno: "razumijevajući" |
|

**Car Ming od Liu Songa** ((劉)宋明帝) (439–472), osobno ime **Liu Yu** (劉彧), kurtoazno ime **Xiubing** (休炳), nadimak **Rongqi** (榮期), bio je car Kine iz dinastije Liu Song. Na prijestolje je došao nakon ubistva svog nasilnog nećaka cara Qianfeija, jer se smatrao intelektualcem širokimh pogleda. Međutim, po dolasku na vlast se, međutim, ispostavilo kako je svuda vidio zavjere, te ih je pokušavao suzbiti masovnim likvidacijama svojih rođaka. To je, između ostalog, 466. dovelo do velike pobune koja je, iako ugušena, značajno oslabila državu i dovela do toga da sjeverne provincije prijeđu pod vlast suparničke dinastije Sjeverni Wei. Historijski izvori također navode da je bio sklon razvratu i ponižavanju svojih podanika. Umro je 472. i naslijedio ga je mladi Car Houfei od Liu Songa, čija će vladavina također bitno pridonijeti propasti dinastije 479. 

| Kraljevske titule |
| --- |
|
| Prethodi:**Car Qianfei od Liu Songa** | **Car Liu Songa (oblast Jiankang)**465–472 | Slijedi:**Car Houfei od Liu Songa** |
| Prethodi:**Liu Zixun** | **Car Liu Songa (Većina oblasti)**466–472 |
| **car Kine (Sjeverni Jiangsu)**466 | Slijedi:**Car Xianwen od Sjevernog Weija** |
| **car Kine (Shandong)**466–469 |
**Car Jingzong od Zapadne Xije** (1003–1048), rođen kao **Li Yuanhao** (kineski: ) ili **Tuoba Yuanhao** (kineski: ), bio je prvi car Carstva Zapadna Xia, smještenoj u sjeverozapadnoj Kini, a koji je vladao od 1038. do 1048. Bio je najstariji sin tangutskog vladara Li Deminga.

Jingzong se u mladosti odlikovao impozantnim fizičkim izgledom, ali i sklonošću čitanju, te je naučio kineski i tibetanski jezik kako bi što bolje obrazovao čitajući tekstove na temu prava i vojne strategije. Također se u slobodno vrijeme bavio slikanjem. Vođom Tanguta je postao nakon očeve smrti 1032. Ubrzo je počeo voditi ratove s kineskom dinastijom Song i protiv Ujgura na zapadu, kojima je preoteo strateški važan Hexi koridor.

Godine 1038. se proglasio carem. Njegova politika prema Kini je dovela do rata u kome su Kinezi primijenili strategiju spaljene zemlje. Jingzong je tako prisiljen na sporazum kojim je nominalno priznao sizerenstvo Songa, ali je od Kineza ishodio plaćanje godišnjeg danka.

Na unutrašnjem planu je podržavao angažiranje kineskih savjetnika i modeliranje državne uprave po kineskom uzoru, ali se oštro suprotstavljao preuzimanju kineske kulture. Umjesto toga je inzistirao na korištenju tangutskog pisma. 

Godine 1048. ga je pokušao ubiti sin. Tada mu je odsječen nos. Jingzong je preživio sam napad, ali je poslije umro nakon što se rana inficirala.

Vanjske veze
------------

* The Western Xia Arhivirano 2004-12-17 na Wayback Machine-u

| * p
* r
* u
Popis careva Zapadne Xije |
| --- |
| 
* Jingzong 景宗
* Yizong 毅宗
* Huizong 惠宗
* Chongzong 崇宗
* Renzong 仁宗
* Huanzong 桓宗
* Xiangzong 襄宗
* Shenzong 神宗
* Xianzong 獻宗
* Mozhu 末主

 |
Države koje vlada SAD smatraju "odmetnutim" (tamnozeleno) ili ih je smatrala odmetnutim u prošlosti (svjetlozeleno).
**Odmetnuta država** ili **država odmetnik** (engleski: ) je izraz koji se od 1990-ih, najviše pod uticajem službene politike SAD koristi za države čija se vanjska politika smatra prijetnjom po svjetski mir. Obično se koristi kao uži pojam od države parije, s obzirom da države odmetnici, za razliku od "običnih" država parija, svoju neprihvatljivu politiku i aktivnosti, ne zadržavaju unutar svojih granica. Pod pojmom odmetnuta država se stoga podrazumijevaju države koje potiču i sponzoriraju međunarodni terorizam, odnosno nastoje dobaviti oružje masovnog uništenja. 

Izraz odmetnuta država je, pogotovo u posljednjih desetak godina, postala predmetom kontroverze, s obzirom da se pod njime gotovo u pravilu podrazumijevaju države čija je politika u suprotnosti sa javnim interesima SAD i njenih saveznika. Dio kritičara smatra da se izraz zloupotrebljava u propagandne svrhe, odnosno da bi opravdao agresivnu i militarističku politiku SAD usmjerenu na rušenje vladajućih režima u "odmetnutim državama".

V. također
----------

* Osovina zla

Eksterni linkovi
----------------

* Prevent Our Enemies from Threatening Us, Our Allies, and Our Friends with Weapons of Mass Destruction Arhivirano 2008-02-25 na Wayback Machine-u - Official White House statement
* Global Rogue State Arhivirano 2006-02-20 na Wayback Machine-u - Article by Edward S. Herman which argues that the U.S. is a rogue state.
* "Rogue States A Handy Label, But a Lousy Policy" Arhivirano 2006-02-05 na Wayback Machine-u *The Washington Post*, 2000, by Robert S. Litwak (use 'search' to find the article on the huge page)
* The New America Foundation: Beyond American Hegemony Arhivirano 2007-11-12 na Wayback Machine-u
* Rogue state Arhivirano 2010-11-04 na Wayback Machine-u
Za vulkan u Indoneziji, v. Emperor of China.
*Iako je 皇帝 normalni prijevoid izraza "car" na kineskom, ne smije se miješati s osobnim imenom 黄帝.*

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Ovaj članak sadrži kineski tekst.**Bez pravilne podrške za renderiranje, možete vidjeti upitnike, kvadrate i druge simbole umjesto kineskih znakova. |

**Car Kine** (kineski: ; pinyin: *Huángdì*) je naziv koji se koristi za svakog suverena carske Kine od njenog ujedinjenja pod kraljem Qina godine 221. pne. do propasti Yuan Shikaijevog Kineskog Carstva godine 1916. Kada se koristi izraz **Sin neba** (kineski:  tiānzì), odnosno titula koja prethodi ujedinjenju pod Qinom, car se smatra gospodarom "svega ispod neba" (tj. svijeta). U praksi svaki car s takvim titulama nije imao najvišu vlast u zemlji, iako je to najčešće bio slučaj.

Carevi koji potiču iz iste porodice se najčešće klasificiraju u historijske periode nazvane po raznim dinastijamna. Većina carskih vladara Kine je bila Han narodnosti, iako su suvremeni učenjaci oprezni kod korištenja modernih etničkih oznaka za historijske fenomene. Za vrijeme dinastija Yuan i Qing Kinom su vladali Mongoli i Mandžurci. Smatra se kako su se te strane dinastije s vremenom sinicizirale, iako neki autori smatraju da je odnos etnosa i politike bio daleko složeniji.

V. također
----------

* Tablica kineskih monarha

Izvori
------

1. ↑  „Sinicization vs. Manchuness: The Success of Manchu Rule". Arhivirano iz originala na datum 2008-01-06. Pristupljeno 2010-02-19.

Vanjske veze
------------

***Car Kine*** na Wikimedijinoj ostavi

* PRC Qin Shi Huang site Arhivirano 2010-01-26 na Wayback Machine-u
**Država Xianbei**, takođe poznata i kao **Država Sjanba**, **Država Serba**, **Država Sarba** ili **Država Sirba**, bila je antička država naroda Xianbei, poznatog i kao Sjanbi, Serbi, Sarbi ili Sirbi. Postojala je od 93. do 234. godine, a zauzimala je područje današnje Mongolije, kao i delove današnje Rusije, Kine i Kazahstana. Prestonica ove države nalazila se pored reke Orhon, na području današnje Mongolije. Po svom karakteru, Država Sjanba je predstavljala nomadsko carstvo odnosno konfederaciju sastavljenu od mongolskih naroda, koja je svoju najveću moć dostigla pod vladarem Tanšihajem (141–181). Nakon pada njenog poslednjeg vladara, Budugena, ova država je počela da se raspada na više manjih nezavisnih država, koje su uspostavila razna plemena Sjanba.

Misli se da su Sjanbi prvi formirali politički sistem kanata, u kome se produbila uspostava društvenih klasa. U Državi Sjanba se takođe razvijala pismenost, umetnost i kultura. 

U romantičarskoj srpskoj istoriografiji (Miloš S. Milojević i drugi autori), narod Sjanbi se, u sklopu jedne od teorija o poreklu Srba, izjednačava sa Srbima, zbog sličnosti jednog od naziva upotrebljavanih za Sjanbe (Sarbe, Serbe) sa imenom Srba. Međutim, osim toga, ništa drugo ne podržava ovu teoriju.

Vladari
-------

* Bianhe (49. godine)
* Jučupen (54. godine)
* Cižikian (121–132. godine)
* Tanšihaj (156–181. godine)
* Helian (181–185. godine)
* Kuitou (185–187. godine)
* Budugen (187–234. godine)
**Državni arhiv u Gospiću** ustanova je kulture, osnovana u rujnu 1999. godine sa zadaćom da skrbi, prikuplja i čuva, stručno obrađuje i daje na korištenje arhivsko gradivo. Nadležan je na području Ličko-senjske županije, osim gradova Senja i Novalje, te na području Zadarske županije i to za Općinu Gračac i naselje Srb.

Osnutkom Arhiva Lika je po prvi put u povijesti dobila arhivsku ustanovu na svom području što označava početak organizirane skrbi o arhivskom gradivu koje je, nažalost kao i najveći dio kulturne baštine izgubljeno i slabo proučeno.
Arhiv skrbi o gradivu iz područja uprave, pravosuđa, gospodarstva, prosvjete, kulture, o osobnim fondovima i zbirkama koje svjedoče povijest Like te o registraturnom i arhivskom gradivu koje se nalazi izvan arhiva u pismohranama stvaratelja i imatelja kojih na svom području nadležnosti ima 123.

Arhiv razvija i izdavačku i kulturno prosvjetnu djelatnost u okviru koje je do sad organizirao niz izložaba i predavanja posvećenih popularizaciji arhivske struke i povijesti Like. Pokrenuo je ediciju Prilozi za povijest Like u kojoj je do sad objavljena knjiga Ratni dnevnik Josipa Hubla iz 1943.godine.

Korisnicima je na raspolaganju stručna knjižnica i čitaonica Arhiva.

Izvor
-----

* Službene stranice Grada Gospića Arhivirano 2008-11-12 na Wayback Machine-u
**Casanare** (španjolski: *Departamento de Casanare*) je jedan od 32 departmana na koji je Kolumbija administrativno podjeljena.

Karakteristike
--------------

Casanare se prostire na istoku zemlje. Sa sjevera graniči sa Departmanom Arauca, sa zapada sa departmanima Boyacá i Cundinamarca, sa juga sa Departmanom Meta i istoka sa Departmanom Vichada.

Fizičke granice departmana su Rijeka Casanare, koja ga odvaja od Departmana Arauca i Rijeka Meta koja ga odvaja od departmana Meta i Vichada.

Teren departmana se sastoji od tri područja; planina Kolumbijskih Istočnih Kordiljera na zapadu, njihovih obronaka i močvarne ravnice sliva Orinoca na istoku.

Departman ima površinu od 44,394 km², na kojoj je 2020. živilo 435,200 stanovnika.

Administrativna podjela
-----------------------

Departman je administrativno podjeljen na 19 općina.
Administrativni centar departmana i najveći grad je Yopal.

Historija
---------

Deparman Casanare je osnovan tek 1991. sve dotad kao slabo naseljen teritorij bio je dio Departmana Boyacá od kog se odvojio kao Intendatura 1993.

Privreda i transport
--------------------

Privreda se bazira na stočarstvu, ratarstvu i ekspoatacije nafte. Ratari uzgajaju; rižu, kavu, kasavu, kukuruz, trputac i palme uljarice. Ti se proizvodi prerađuju u devedesetak pogona prehrambene industrije.

Rezerve nafte procjenjuju se na 2,000 i 2,200 miliona barela.
Od ruda ima zlata, mangana, fosfora i nikla koji se iskapaju u rudnicima. 

U departmanu postoji 5,620 km cesta, od kojih je 65% asfaltirano, pa se velik dio prometa odvija rijekama, ponajviše po Meti koja je plovna 470 km. 
Dobar dio prometa odvija se avionima u departmanu ima 38 malih aerodroma (od tog su 22 privatna).

Izvori
------

1. 1 2 3  „*Casanare Department*" (engleski). City population. Pristupljeno 3.1. 2023.
2. 1 2 3 4 5 6 7  „*Departamento del Casanare*" (španjolski). ColombiaMania. Pristupljeno 3.1. 2023.

Vanjske veze
------------

***Casanare*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Gobernación de Casanare* (`es`)

| * p
* r
* u
Departmani Kolumbije |
| --- |
| Kolumbijski grb | 
Amazonas • Antioquia • Arauca • Atlantico • Bolívar • Boyacá • Caldas • Caquetá • Casanare • Cauca • Cesar • Chocó • Córdoba • Cundinamarca • Guainía • Guaviare • Huila • La Guajira • Magdalena • Meta • Nariño • Norte de Santander • Putumayo • Quindío • Risaralda • San Andrés y Providencia • Santander • Sucre, Tolima • Valle del Cauca • Vaupés • Vichada
 | Kolumbijski departmani |
Earldorman **Aethlred od Mercije** (? - 911) bio je vladar anglosaksonske države Mercija od 883. do smrti. Historijski izvori šute o njegovom porijeklu i načinu na koji je došao na vlast; historičari pretpostavljaju da se nametnuo u kaosu nastalom nakon što su Merciju 870-ih napali i zauzeli Vikinzi iz Velike vojske, prije nego što ih je nekoliko godina uspio potisnuti zapadnosaksonski kralj Alfred Veliki. Između 882. i 887. se oženio za Alfredovu kćer Æthelflæd, te ga je tast proglasio "gospodarom Mercijanaca". Kao svom vazalu mu je Alfred 886. dao na upravu područje današnjeg Londona; za vrijeme njegove uprave je na mjestu stare rimske tvrđave podignuta tvrđava *Lundenburh* od koje će nastati City, jezgra današnje metropole. Aethlred je vodio borbe sa Vikinzima i Velšanima, sve dok 900-ih zbog lošeg zdravlja nije prepustio stvarnu vlast suprugi. Godine 911. je umro, a Aethelflaed ga je naslijedila. Sa njom je imao kćer Ælfwynn koja je 918. nakratko vladala prije nego što ju je svrgnuo Edward Stariji.

U popularnoj kulturi
--------------------

Roman *Sword Song* (2007 ISBN 978-0007219711), četvrti iz serije knjiga *The Saxon Stories* čiji je autor Bernard Cornwell, za jednog likova ima upravo Aethlreda.

| Plemićke titule |
| --- |
| Prethodi:**Ceolwulf II** | **Gospodar Mercijanaca**c. 883–911 | Slijedi:**Ethelfleda** |

| * p
* r
* u
Monarsi Mercije |
| --- |
| Kraljevina Mercija527–918 | Icel • Cnebba • Cynewald • Creoda • Pybba • Cearl • Penda • Eowa • Peada • Oswiu od Northumbrije • Wulfhere • Æthelred I • Coenred • Ceolred • Ceolwald • Æthelbald • Beornred • Offa1 • Ecgfrith • Coenwulf1 • Cynehelm • Ceolwulf I1 • Beornwulf2 • Ludeca • Wiglaf • Ecgberht of Wessex • Wigmund • Wigstan • Ælfflæd • Beorhtwulf • Burgred • Ceolwulf II • Æthelred II3 • Æthelflæd3 • Ælfwynn3 | Coin with a man in profile surrounded by lettering reading OFFAREXMERCIOROffa (757–796). |
| Kasniji monarsi | Æthelstan4 • Eadgar4 |
| 1Također kralj Kenta i Istočne Anglije. 2Također kralj Istočne Anglije. 3Priznavao zapadnosaksonsko sizerenstvo.4Titularni kralj Mercije nakon osnivanja Kraljevine Engleske. |
**Državna matura** (lat. maturitas, maturus) je obvezni završni pismeni ispit koji učenici gimnazija polažu nakon završetka četvrtog razreda tijekom svog srednjoškolskog obrazovanja. Slično tome, srednje obrazovanje učenika u strukovnim i umjetničkim srednjim školama koje traju najmanje četiri godine, završava izradom i obranom završnoga rada u organizaciji i provedbi škole. Učenici četverogodišnjih strukovnih i umjetničkih srednjih škola mogu polagati i ispite državne mature, ako to žele.

Cilj državne mature
-------------------

Državnom maturom se provjeravaju i vrednuju postignuta znanja, vještine i sposobnosti učenika koje su prethodno stekli tijekom obrazovanja u osnovnoj i srednjoj školi u skladu sa propisanim nastavnim planovima i programima. Na temelju rezultata državne mature, objektivno i nepristrano se ocjenjuje znanje svakog pojedinog učenika te se dobiva usporediva ocjena svih učenika u Republici Hrvatskoj, čime se omogućava nastavak školovanja ili zapošljavanje.

Obavezu polaganja državne mature imaju učenici gimnazija, dok učenici strukovnih i umjetničkih škola državnu maturu polažu samo ako planiraju nastaviti svoje obrazovanje na nekom od visokih učilišta.

Državnu maturu u suradnji sa školom provodi Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja.

Povezano
--------

* Gimnazija
* Srednja škola
* Nacionalni ispit

Vanjske veze
------------

***Državna matura*** na Wikimedijinoj ostavi

* Državna matura Arhivirano 2016-03-26 na Wayback Machine-u Ministarstvo znan. obrazovanja i športa
* Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja Arhivirano 2010-02-22 na Wayback Machine-u
* Skole.hr, uloga drž. mature pri upisu na studijske programe
**Car Xuan od Hana** (91. pne.–49. pne.) bio je car Kine iz dinastije Han koji je vladao od 74. pne. do 49. pne. 

Car Xuan je praunuk cara Wua. Njegov djed, sin cara Wua i carice Wei, Liu Ju je bio krunski princ i Wuov nasljednik ali je godine 91. pne. osuđen zbog vračanja protiv cara i prisiljen na samoubistvo; Xuanov otac Liu Jin (劉進) je tada također umro. Car Xuan je tada bio dijete i pošteđen mu je život, iako jedva, te je osuđen da ostatak života provede kao običan podanik.

Xuan je nakon kratkotrajne vladavine cara Hea godine 74. pne. proglašen cvarem od strane Huo Guanga (polubrata Huo Qubinga). Kineski historičari ga smatraju izvrsnim i radišniim carem. S obzirom da je odrastao kao običan podanik, razumio je patnje svog naroda. Zato je smanjivao poreze, liberalizirao trgovinu i u vladu primao sposobne ministre. Opisuje se kao dobar procjenitelj ljudski karaktera, te je konsolidirao svoj moć eliminiravši korumpirane službenike, uključujući porodicu Huo, koja je nakon smrti cara Wua imala odlučujući uticaj u državi. Međutim, njegovo pogubljenje cijelog klana Huo je kasnije izazvalo velike kritike historičara koji mu predbacuju nezahvalnost prema Huo Guangu. 

Pod carem Xuanom je Kina prosperirala, kako u ekonomskom, tako i u vojnom pogledu. 25-godišnja vladavina je završila njegovom smrću godine 49. pne. Naslijedio ga je sin car Yuan.

Izvori
------

* *Knjiga Hana*, vol. 8.
* *Zizhi Tongjian*, vols. 24, 25, 26, 27.


|  |
| --- |
| Car Xuan od Hana**Kuća Liu****Rođen/a:** 91. pne.  **Umro/la:** 49. pne. |
| Kraljevske titule |
| Prethodi:**Princ He od Changyija** | **Car Kine**74. pne. – 49. pne.*Huo Guang*  *(74. pne. – 68. pne.)**Carica majka Shangguan*  *(74. pne. – 49. pne.)* | Slijedi:**Car Yuan od Hana** |
Za engleskom kriketašu, v. Edwin Walker (kriketaš).  Za američkom arheologu, v. Edwin Francis Walker.  

General major **Edwin Anderson Walker** (10. novembar 1909 – 31. oktobar 1993) — poznat i kao **Ted Walker** — bio je oficir američke vojske koji se istakao u Drugom svjetskom i Korejskom ratu, ali koji je postao daleko poznatiji kao fanatični antikomunist i po javnom iznošenju radikalno desnih stavova zbog kojih je, u jeku Hladnog rata, došao u sukob sa administracijama predsjednika Eisenhowera, a potom Kennedyja, a zbog čega je na kraju podnio ostavku na svoju dužnost. Walker je ostavio snažan dojam u američkoj javnosti, postavši jednim od arhetipova jastreba u američkoj popularnoj kulturi. Zbog uloge u događajima koji su u Dallasu neposredno prethodili atentatu na Kennedyja kasnije je postao predmetom brojnih špekulacija i teorija zavjere.

Izvori
------

Vanjske veze
------------

* The Strange Case of Maj. Gen. Edwin A. Walker
* Walker, Edwin A. *The Handbook of Texas Online*
* A Brief History of Ex-General Edwin Walker -- Part One
* A Brief History of Ex-General Edwin Walker -- Part Two
* A Brief History of Ex-General Edwin Walker -- Part Three
*Za ostale upotrebe, v. Džidimirci (Negotino).*

  
Koordinate: 41° 53′ 45" SGŠ, 21° 47′ 28" IGD

**Džidimirci** (mak. *Džidimirci*) su naselje u Republici Makedoniji, u središnjem delu države. Džidimirci su naselje u okviru opštine Veles.

Prirodni uslovi
---------------

Džidimirci su smešteni u središnjem delu Republike Makedonije. Od najbližeg grada, Velesa, selo je udaljeno 27 kilometara severno. Džidimirci se nalaze na krajnjem severoistoku opštine, a atar sela se graniči sa opštinama Sveti Nikola i Petrovec, odnosno dopire do kotline Ovče polje i Skopske kotline. 

Selo Džidimirci se nalazi u istorijskoj oblasti Povardarje. Selo spada u planinska sela, nalazi se na 500 metara nadmorske visine, u podnožju Gradištanske planine, na izvoru reke Otovice. Seoske kuće raspoređene su na dva brda, na istoku i zapadu.. Atar sela se prostire na površini od 14,7 km², od čega 893 hektara otpada na šume, na pašnjake 367 hektara, a na obradivo zemljište 124 hektara.

Mesna klima je kontinentalna.

Istorija
--------

Stanovništvo
------------

Džidimirci su prema poslednjem popisu iz 2002. godine imali 9 stanovnika.

Selo se trenutno nalazi u procesu raseljavanja. Prema popisu iz 1961. godine u naselju je živelo 266 stanovnika (od kojih su se svi izjasnili kao etnički Makedonci), da bi 1994. godine bilo svega 18 stanovnika. Ljudi se iz Džidimiraca iseljavaju u Skoplje, Veles, Svetog Nikolu i veća okolna sela (Novačani i Novo Selo). Neki od stanovnika sela su se kasnih pedesetih i ranih šezdesetih godina 20. veka iselili u susedno naselje Ivankovci, kupivši imanja iseljenih Turaka.

Većinsko stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (100%).

Pretežna veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje.

Selo ima 5 kuća u kojima živi stalno stanovništvo, kao i desetak vikendica. Zabeleženo je i da se ljudi vraćaju u selo, mada uglavnom privremeno, a ponekad i trajno.

Znamenitosti
------------

U selu postoje čak tri crkve:

* Crkva Svetog Nikole,
* Crkva Svete Trojice i
* crkva Svetog Atanasija.

U selu postoji i zgrada nekadašnje osnovne škole, koja danas služi kao lovačka kuća lovačkog udruženja „Rujen" iz Velesa.

Politika i uprava
-----------------

Džidimirci su mesna zajednica opštine Veles, a trenutni predsednik mesne zajednice je Toni Đorđievski.

Vidi još
--------

* Spisak sela u Makedoniji

Izvori
------

* Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze
---------------

***Džidimirci (Veles)*** na Wikimedijinoj ostavi

* www.veles.gov.mk Zvanična stranica opštine Veles

  


| p • r • uNaseljena mesta opštine Veles |
| --- |
| **Veles** • 
Babuna •
Bašino Selo •
Beleštevica •
Buzalkovo •
Vetersko •
Gornji Kalaslari •
Gornji Orizari •
Donji Kalaslari •
Donji Orizari •
Ivankovci •
Karabunjište •
Klukovec •
Krušje •
Kumarino •
Lugunci •
Mamutčevo •
Novačani •
Novo Selo •
Oraovec •
Otovica •
Raštani •
Rlevci •
Rudnik •
Slp •
Slivnik •
Sojaklari •
Sopot •
Crkvino •
Čaloševo •
Džidimirci |  |
**Car Zhaozong od Tanga** (kineski: ) (31. mart 867 – 22. septembar 904), rođen kao **Li Jie** (李傑), ime kasnije promijenjeno u **Li Min** (李敏), potom u **Li Ye** (pojednostavljeni kineski: ; tradicionalni kineski: ) bio je pretposljednji car Kine iz dinastije Tang, koji je vladao od 888. do 904. (sa prekidom koji je izazvalo svrgavanje od strane eunuha Liu Jishua 900. godine, a poslije čega je vraćen na prijestolje 901). Zhaozong je bio sedmi sin cara Yizonga i mlađi brat cara Xizonga.

Vladavinu mu je obilježio potpuni kolaps vlasti dinastije, izazvan ustancima koji su trajali od vremena njegovog starijeg brata Xizonga i doveli do efektivnog nestanka centralne vlasti širom Kine. Car Zhaozong je pokušao spasiti propadajuću kampanju, ali je time samo ubrzao njen kraj , jer su neuspješni pohodi protiv gospodara ratra Li Keyonga, Chen Jingxuana i Li Maozhena omogućili Li Keyongu i Li Maozhenu da potvrde svoju nadmoć nad carskim snagama, dok je Chena smijenio još opasniji Wang Jian. Na kraju je gospodar rata Zhu Quanzhong preuzeo nadzor nad carskom vladom te godine 904. cara Zhaozonga dao ubiti kao dio priprema za vlastito preuzimanje prijestolja Zhu je pri tome ubio cijeli niz službenika, uključujući kancelara Cui Yina, a na prijestolje je postavljen Zhaoznogov 13-godišnji sin, kasnije poznat kao marionetski car Ai, a čijim će smjenjivanjem 907. započeti dinastija Kasniji Liang.

| Kraljevske titule |
| --- |
| Prethodi:**Car Xizong od Tanga** | **car dinastije Tang**888-900 | Slijedi:**Li Yu (Princ od Dea)** |
| **car Kine (većina oblasti)**888-900 |
| Prethodi:**Qin Zongquan** | **car Kine (Henan)**888-900 |
| Prethodi:**Li Yu (princ od Dea)** | **car dinastije Tang**901-904 | Slijedi:**Car Ai od Tanga** |

Izvori
------

1. ↑  *Book of Tang*, vol. 20, part 1.
2. 1 2 3 4  Academia Sinica Chinese-Western Calendar Converter.
3. ↑  *Zizhi Tongjian*, vol. 265.
4. ↑  *Zizhi Tongjian*, vol. 257.
5. ↑  *Zizhi Tongjian*, vol. 262.
6. ↑  Od 895. do 896, najveći dio današnjeg Zhejianga je bio pod vlašću Dong Changa,koji se proglasio carem nove države Dayue Luoping (大越羅平).

* 任士英 (2005) *正說唐朝二十一帝* Taipei (台北): 聯經. ISBN 978-957-08-2943-3
| **(Bei) Wei Xiaozhuangdi** ((北)魏孝莊帝) |
| --- |
| Porodično ime: | Yuan (元, yuán) |
| Osobno ime: | Ziyou (子攸, zǐ yōu) |
| Hramsko ime: | Jingzong (敬宗, jìng zōng) |
| Posthumno ime: | Originalno Wuhuai (武懷, wǔ huái),doslovno:"ratnički i ljubazan ali umro mlad",later Xiaozhuang (孝莊, xiào zhuāng),doslovno:"sinovljevski i neuspješan u ratu" |
|

**Car Xiaozhuang od Sjevernog Weija** ((北)魏孝莊帝) (507–531), osobno ime **Yuan Ziyou** (元子攸), bio je car Kine kineske/Xianbei dinastije Sjeverni Wei. Na prijestolje ga je postavio general Erzhu Rong, odbivši priznati mladog cara Yuan Zhaoa koja je prije toga bila postavila carica majka Hu nakon ubistva vlastitog sina cara Xiaominga. Za vrijeme njegove vladavine je Erzhu držao kontrolu nad vojskom, a njegovi sve nasilniji postupci kod cara stvorili dojam da namjerava preuzeti prijestolje. Godine 530. je car Xiaozhuang na prevaru doveo Erzhua u palaču i tamo ga ubio. Erzhuov rođak Erzhu Shilong i nećak Erzhu Zhao su odmah potom organizirali ustanak, zarobili cara i dali ga zadaviti.

| Kraljevske titule |
| --- |
| Prethodi: **Yuan Zhao**  |  **car Sjevernog Weija** 528–531 | Slijedi: **Yuan Ye (Princ od Changguanga)**  |
|  |
| --- |
|  |
| **Chen Xuandi** (陳宣帝) |
| Porodično ime: | Chen (陳, chén) |
| Osobno ime: | Xu (頊, xù) |
| Hramsko ime: | Gaozong (高宗, gāo zōng) |
| Posthumno ime:(full) | Xiaoxuan (孝宣, xiào xuān)doslovno:"sinovljevski i odgovoran" |
| Posthumno ime:(short) | Xuan (宣, xuān)"odgovoran" |
|

**Car Xuan od Chena** (陳宣帝) (530–582), osobno ime **Chen Xu** (陳頊), kurtoazno ime **Shaoshi** (紹世), nadimak **Shili** (師利), bio je car the kineske dinastije Chen. Na prijestolje je došao 569. svrgnuvši svog nećaka cara Fei. Najveći dio vladavine se smatrao sposobnim i odgovornim vladarom, koji je uspio proširiti teritoriju dinastije na račun suparničke države Sjeverni Qi. Kada je godine 577. Sjeverni Qi pokorena od države Sjeverni Zhou, dinastija Chen se suočila s ponovno ujedinjenom sjevernom Kinom te je morala prepustiti sva prethodno osvojena područja. Car Xuan je umro 582. godine, ostavivši državu u rukama svog nesposobnog sina Chen Shubaoa pod kojim će država Chen 589. biti pokorena od sjevernjačke dinastije Sui.



| Kraljevske titule |
| --- |
| Prethodi: **Car Fei od Chena**  |  **car dinastije Chen** 569–582 | Slijedi: **Chen Shubao**  |
**Car Wu od Hana** (tradicionalni kineski: ; pojednostavljeni kineski: ; pinyin: *Hànwǔdì*; Wade-Giles: Wu Ti), (156. pne.–29. mart 87. pne.), osobnim imenom **Liu Che** (劉徹), bio je sedmi car kineske dinastije Han koji je vladao od 141. pne. do 87. pne. Car Wu se najviše pamti po velikom teritorijalnom proširenju Kine pod njegovom vladavinom, kao i po tome što je na konfucijanskim principima organizirao snažnu i centraliziranu državnu upravu. U kineskoj historiji se smatra najvećim vladarom dinastije Han i jednim od najvećih kineskih vladara uopće. Pod efikasnom upravom koju je organizirao Wu, Kina dinastije Han je postala jedna od najmoćnijh, ako ne i najmoćnija država tadašnjeg svijeta.

Car Wu je pokrenuo vojne pohode zaslužne za najširu ekspanziju Kine pod dinastijom Han — granice Carstva su se na njegovom vrhuncu prostirale od suvremenog Kirgistana na zapadu, današnje Sjeverne Koreje na sjevroistoku te sjevernog Vijetnama na jugu. Car Wu je uspješno spriječio nomadske Xiongnue da kao ranije pustoše sjevernu Kinu te je godine 139. pne. Zhang Qiana poslao kao izaslanika da pokuša sklopiti savez s narodom Yuezhi u današnjem Uzbekistanu. To je kasnije dovelo do novih diplomatskih misija u Centralnu Aziju.

Iako je država koju je ustanovio bila autokratska i centralizirana, car Wu je prihvatio konfucijanstvo kao državnu filozofiju i temelj etičkog kodeksa za svoje carstvo, osnivajući konfucijanske škole. Ti su napori imali efekte koji će se osjećati za sve vrijeme trajanja carske Kine, kao i u susjednim civilizacijama. Vladavina Wua je trajala 54 godina — što je rekord koji neće biti premašen sve do vladavina cara Kangxija 1800 godina kasnije.

Napomene
--------

***Car Wu od Hana*** na Wikimedijinoj ostavi

1. ↑  Kao njegov datum rođenja se ponekad navodi 27. august.
2. ↑  Bo Yangov komentar u *Modern Chinese edition* of Zizhi Tongjian, vol. 7, i Zhao Yijev (趙翼) komentar.

|  |
| --- |
| Car Wu od Hana**Kuća Liu****Rođen/a:** 156. pne.  **Umro/la:** 87. pne. |
| Kraljevske titule |
| Prethodi:**Car Jing od Hana** | **Car Kine**141. pne. – 87. pne. | Slijedi:**Car Zhao od Hana** |
| **(Bei) Wei Xiaomingdi** ((北)魏孝明帝) |
| --- |
| Porodično ime: | Yuan (元, yuán) |
| Osobno ime: | Xu (詡, xǔ) |
| Hramsko ime: | Suzong (肅宗, sù zōng) |
| Posthumno ime: | Xiaoming (孝明, xiào míng),doslovno:"sinovljevski i razumijevajući" |
|

**Car Xiaoming od Sjevernog Weija** ((北)魏孝明帝) (510 – 31. mart 528), osobno ime **Yuan Xu** (元詡), bio je car kineske/Xianbei države/dinastije Sjeverni Wei. Bio je sin Xuawua, a oca je naslijedio godine 515. kada mu je bilo tek pet godina. Zbog mladosti je vlast kao regentica preuzela njegova majka Hu. Nju je, pak, svrgnuo službenik Yuan Cha koji je 520. preuzeo mjesto regenta, ali se 525. Hu kontra-pučem vratila na vlast. Vladavina oba regenta su obilježila rastuća korupcija i rasipništvo državne uprave, što je posebno pogodilo siromašne seljake, te izazvalo niz seljačkih ustanaka. Godine 528. je 18-godišnji Xiaoming, u nastojanju da svrgne majku, skovao zavjeru sa generalom Erzhu Rongom kako bi likvidirao majčinog moćnog ljubavnika Zheng Yana (鄭儼). Hu je, međutim, doznala za zavjeru i dala otrovati sina. Na njegovo mjesto je postavljen rođak Yuan Zhao. Međutim, Erzhu Rongove trupe su svejedno zauzele prijestolnicu, svrgnule Hu, čime je zadan udarac carskoj vlasti od kojih se ona nije oporavila te za nekoliko godina dovela do podjele države na Zapadni i Istočni Wei.

| Kraljevske titule |
| --- |
| Prethodi: **Car Xuanwu od Sjevernog Weija**  |  **car Sjevernog Weija** 515–528 | Slijedi: **Yuan Zhao**  |

Izvori
------

1. ↑  兩千年中西曆轉換
2. ↑  Carica majka Hu je ispočetka namjeravala progasiti Xiaomingovog "sina" (zapravo kćer) za cara, ali je odmah potom priznala da je riječ o ženskom djetetu, te umjesto toga carem proglasila Yuan Zhaoa. Neimenovana Xiaomingova kćer ga je zato formalno naslijedila kao "car", ali se tradicionalno ne navodi u popisima vladara.
| **(Xi) Liang Xuandi** ((西)梁宣帝) |
| --- |
| Porodično ime: | Xiao (蕭, xiāo) |
| Osobno ime: | Cha (詧, chá) |
| Hramsko ime: | Zhongzong (中宗, zhōng zōng) |
| Posthumno ime: | Xuan (宣, xuān),doslovno: "odgovorni" |
|


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Ovaj članak sadrži kineski tekst.**Bez pravilne podrške za renderiranje, možete vidjeti upitnike, kvadrate i druge simbole umjesto kineskih znakova. |

**Car Xuan od (Zapadnog) Lianga** ((西)梁宣帝) (519–562), osobno ime **Xiao Cha** (蕭詧), kurtoazno ime **Lisun** (理孫), bio je (sporni) car, odnosno princ iz kineske dinastije dinastije Liang. Bio je treći po redu sin Xiao Tonga, odnosno unuk cara Wua, osnivača dinastije. Za vrijeme dinastijskih sukoba koju su izazvale Hou Jingova pobuna i Wuova smrt 549. godine je poražen od strica Xiao Yija, te je vojsku i teritorije oko Xianyanga predao suparničkoj državi Zapadni Wei i postao njen vazal. Kada je državu Zapadni Wei naslijedila država Sjeverni Zhou, stavio joj se na raspolaganje i sudjelovao u pohodu protiv strica, koji je zarobljen i zadavljen. Godine 555. ga je država Sjeverni Zhou priznala kao legitimnog nasljednika dinastije Liang. Međutim, vodeći generali dinastije ga nisu htjeli priznati, a jedan od njih, Chen Baxian je 567. osnovao dinastiju Chen te počeo preuzimati Xuanove teritorije. Xuan je umro u proljeće 562. kada mu je teritorija svedena na okolicu grada Jianglinga. Kineski historičari su podijeljeni oko toga da li ga treba tretirati kao vladara u rangu cara ili tek kao marionetu Sjevernih dinastija. 

| Kraljevske titule |
| --- |
| Prethodi:**Car Yuan od Lianga** | **Car dinastije Liang (Zapadna)**555–562 | Slijedi:**Car Ming od Zapadnog Lianga** |
| **car Kine (Centralni/zapadni Hubei)**555–562 |
| Prethodi: **Xiao Zhuang (princ od Yongjije)**  |  **car Kine (Hunan)** 560–561 | Slijedi: **Car Wen od Chena**  |
**Dudley** je Metropolitanski borough od 312.925 stanovnika u sredini Engleske.

Borough Dudley osnovan je 1974. nakon donošenja zakona o lokalnoj upravi 1972. spajanjem dotadašnjih borougha Dudley, Stourbridge i Halesowen.

Geografske karakteristike
-------------------------

Dudley leži na zapadnom rubu Grofovije Zapadni Midlands. 
Historijski grad Dudley (administrativni centar) sa okolicom koji leži u centru borougha, nekad je bio dio historijske grofovije Warwickshire, isto kao i gradovi na jugu Stourbridge i Halesowen.

Sjeverni i zapadni dijelovi borougha - Amblecote, Kingswinford i Sedgeley, leže u historijskoj grofoviji Staffordshire.

Geološki Borough Dudley razdvaja po pola greben Sedgley-Northfield. Na jugu i zapadu leže plodne oranice i sela duž rijeke Stour, pritoke Severna, a tu se nalaze i gradovi Stourbridge i Halesowen. 

Sjeverno i istočno od grebena leži industrijski plato - Black Country, u kom dominira brdo kod Dudleya - *Castle Hill*, mjesto na kom se nalaze ruine saksonskih i normanskih utvrda, a od 1935. zoološki vrt.

Historija
---------

Ugljen i željezna ruda se iskapaju od srednjeg vijeka, ali se ugljen nije koristio za livenje željeza sve do 18. vijeka. Tokom 17. vijeka bila je važna proizvodnja čavala, lanaca i sidara.

Za industrijske revolucije iskopani su brojni kanali koji su omogućili lakši i jeftiniji transport ruda i eksplozivni rast industrije. Do prve polovice 19. vijeka izgradilo se toliko mnogo visokih peći, da je čitav kraj dobio ime Black Country. 
Iskapanje ugljena prestalo je krajem 20. vijeka.

Privreda
--------

Proizvodnja stakla datira s početka 17. vijeka, a ono se kao i kristal i danas proizvodi. Metalurgija je i danas najvažnija grana 
industrija, proizvodi se gotovo sve od metala u rasponu od teških odljevaka do cijevi, lanaca, kablova, maticai i vijaka. 
Pored tog ima i tvornica koje proizvode plastiku, tekstil, kemikalije i elektroničke komponente.

U Boroughu Dudley leži geološki Rezervat prirode - *Wren's Nest*, poznat po silurskom vapnencu koji se iskapao do 1924.

Izvori
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  „*Dudley*" (engleski). Encyclopædia Britannica. Pristupljeno 03. 12. 2016.

Vanjske veze
------------

***Dudley (borough)*** na Wikimedijinoj ostavi

* *Dudley Metropolitan Borough Council* (`en`)
**Dževad Jahić** je bosanskohercegovački lingvist i pjesnik.

Osnovnu i srednju školu završio je u Rogatici. Završio je studij srpskohrvatskog jezika i jugoslovenske književnosti na Filološkom fakultetu u Beogradu 1973. Magistarski rad pod nazivom "Lovačka terminologija i lovački žargon u govoru rogatičkog kraja" odbranio je na Filozofskom fakultetu u Sarajevu 1977. Doktorsku disertaciju pod nazivom "Ijekavskošćakavski govori istočne i jugoistočne Bosne" odbranio je 198l. na Filološkom fakultetu u Beogradu. Radio je u Institutu za jezik i književnost u Sarajevu. Na Filozofskom fakultetu radi od 1975. 1983. biran je za docenta, 1989. za vanrednog, a 2002. za redovnog profesora na predmetima *Historijska gramatika* i *Historija bosanskoga književnog jezika*. Od 1989. do 1993. bio je lektor i predavač srpskohrvatskog jezika i jugoslavenskih književnosti na Katedri slavenskih jezika Filološkog fakulteta Moskovskog državnog univerziteta.

Područja Jahićevog naučnog zanimanja su dijalektologija, historija jezika, sociolingvistika, iz kojih je objavio veći broj radova u naučnim časopisima (Južnoslovenski filolog, Zbornik za filologiju i lingvistiku, Slavjanskoje slavjanovedenije, Pregled, Sveske Instituta za proučavanje nacionalnih odnosa). Član je Bošnjačke akademije nauka i umjetnosti.

Osim naučnog, bavi se i književnim radom i objavio je više zbirki pjesama.

Bibliografija
-------------

* *Jezik, nacija, nacionalizam*, "Oslobođenje", Sarajevo, 1990.
* *Jezik bosanskih Muslimana*, Biblioteka "Ključanin", Sarajevo, 1991.
* *Bošnjački narod i njegov jezik*, "Ljiljan", Sarajevo, 1999.
* *Bosanski jezik u 100 pitanja i 100 odgovora*, "Ljiljan", Sarajevo, 1999.
* *Školski rječnik bosanskog jezika*, "Ljiljan", Sarajevo, 1999.
* *Ijekavskoštakavski govori istočne Bosne*, Institut za jezik, Sarajevo, 2002.
* *Gramatika bosanskoga jezika* (koautori: Senahid Halilović i Ismail Palić), "Dom štampe", Zenica, 2000.
* *Trešnjev bunar*, Biblioteka "Ključanin", Sarajevo, 1992.
* *Stakleni mejt*, "BH MOST", Sarajevo, 1999.
* *Stakleni mejt*, (drugo izdanje sa prijevodom na ruski), "Dom štampe", Zenica, 2000.
* *Sedra pelinova*, "Vrijeme", Zenica, 2001.
* *Vitorin vrijes*, Društvo pisaca Bosne i Hercegovine, Edicija "Rondo", Mostar, 2004.
* *Rječnik bosanskog jezika*, 1-5, Sarajevo, 2012.

Literatura
----------

* *Spomenica 60. godišnjice Filozofskog fakulteta u Sarajevu (1950–2010)*, Filozofski fakultet, Sarajevo, 2010, 51-52.
* Dževad Jahić na *bošnjaci.net*
Himnu Rusije je napisao Sergej Mihalkov na muziku Aleksandra Aleksandrova. Ova verzija je zvanična od 2001.

Tekst
-----

### Ruski jezik

Россия — священная наша держава,
Россия — любимая наша страна.
Могучая воля, великая слава —
Твоё достоянье на все времена!
**Славься, Отечество наше свободное,**
**Братских народов союз вековой,**
**Предками данная мудрость народная!**
**Славься, страна! Мы гордимся тобой!**
От южных морей до полярного края
Раскинулись наши леса и поля.
Одна ты на свете! Одна ты такая —
Хранимая Богом родная земля!
**Славься, Отечество наше свободное,**
**Братских народов союз вековой,**
**Предками данная мудрость народная!**
**Славься, страна! Мы гордимся тобой!**
Широкий простор для мечты и для жизни
Грядущие нам открывают года.
Нам силу даёт наша верность Отчизне.
Так было, так есть и так будет всегда!
**Славься, Отечество наше свободное,**
**Братских народов союз вековой,**
**Предками данная мудрость народная!**
**Славься, страна! Мы гордимся тобой!**
### Latinično pismo

Rossija — svjaščennaja naša deržava,
Rossija — ljubimaja naša strana.
Mogučaja volja, velikaja slava —
Tvojë dostojan'je na vse vremena!
**Slav'sja, Otečestvo naše svobodnoje,**
**Bratskih narodov sojuz vekovoj,**
**Predkami dannaja mudrost' narodnaja!**
**Slav'sja, strana! My gordimsja toboj!**
Ot južnyh morej do poljarnogo kraja
Raskinulis' naši lesa i polja.
Odna ty na svete! Odna ty takaja —
Hranimaja Bogom rodnaja zemlja!
**Slav'sja, Otečestvo naše svobodnoje,**
**Bratskih narodov sojuz vekovoj,**
**Predkami dannaja mudrost' narodnaja!**
**Slav'sja, strana! My gordimsja toboj!**
Širokij prostor dlja mečty i dlja žizni
Grjaduščije nam otkryvajut goda.
Nam silu dajët naša vernost' Otčizne.
Tak bylo, tak jest' i tak budet vsegda!
**Slav'sja, Otečestvo naše svobodnoje,**
**Bratskih narodov sojuz vekovoj,**
**Predkami dannaja mudrost' narodnaja!**
**Slav'sja, strana! My gordimsja toboj!**

***Državna himna Ruske Federacije*** na Wikimedijinoj ostavi
Dudleya je rod od oko 40 vrsta koje dolaze iz jugozapada SAD-a i Meksika. Neko vrijeme bile su smještene u rod Cotyledon, pa nakon toga u rod Echeveria dok na kraju nisu dobile svoj vlastiti rod. Ovaj rod je dobio ime po profesoru Williamu Dudleyu.

Dudleya su sukulentne rozete,starije biljke se mogu rezati radi presađivanja. Nakon što smo odrezali dio biljke, taj dio treba ostaviti 3 dana na suhom da vidimo dali je biljka zdrava,a nakon toga biljku treba posaditi u novu zemlju.Najbolje vrijeme za rezanje biljaka je kasno prolječe i ljeto. Ove biljke zahtjevaju puno sunca.

Ove vrste rastu zimi i ne podnose jako zalijevanje tokom ljetnih dana,cvijetaju u prolječe. 

Večina vrsta može podnjeti smrzavanje

Neke od vrsta:

* *Dudleya abramsii*
* *Dudleya anomala*
* *Dudleya attenuata*
* *Dudleya blochmaniae*
* *Dudleya brittonii*
* *Dudleya caespitosa*
* *Dudleya calcicola*
* *Dudleya candida*
* *Dudleya candelabrum*
* *Dudleya cymosa*
* *Dudleya densiflora*
* *Dudleya edulis*
* *Dudleya farinosa*
* *Dudleya gnoma*
* *Dudleya greenei*
* *Dudleya hassei*
* *Dudleya lanceolata*
* *Dudleya multicaulis*
* *Dudleya nesiotica*
* *Dudleya palmeri*
* *Dudleya pulverulenta*
* *Dudleya saxosa*
* *Dudleya setchellii*
* *Dudleya stolonifera*
* *Dudleya traskiae*
* *Dudleya variegata*
* *Dudleya verityi*
* *Dudleya virens*
* *Dudleya viscida*

***Dudleya*** na Wikimedijinoj ostavi
*Za ostala značenja, v. Džet set (razvrstavanje).*
**Jet set** (fonetski: **džet set**) je naziv kojim se opisuju pripadnici više klase, otmjenog društva ili celebrityji čiji životni stil karakteriziraju česta putovanja na egzotične lokacije i/li javno uživanje u luksuzu i zabavama nedostupnima običnim ljudima. Izraz potiče iz engleskog jezika, odnosno riječi *jet* koja je označavala mlazni avion, a nastao je 1950-ih kada su se pojavile prve komercijalne avio-linije s interkontinentalnim destinacijama, tada iz financijskih razloga nedostupne prosječnim građanima zapadnih zemalja. Pripadnici džet set društva su tada mogli relativno brzo, sigurno i učestalo putovati između najvećih metropola kao što su New York, Los Angeles, London, Pariz i Rim te sudjelovati u njihovom društvenom životu, a isto tako odlaziti i na odmor na najeksluzivnije lokacije kao što su Acapulco, Francuska rivijera i Bermuda. I kasnije, kada su avio-putovanja postala masovna pojava dostupna srednjoj klasi, izraz džet set se zadržao, i to zahvaljujući tome što su pripadnici džet seta u svrhu putovanja koristili privatne mlažnjake.
**Džingoizam** ili **jingoizam** (engleski: ) je, u pravilu pežorativni, naziv za ekstremne oblike nacionalističkog šovinizma, odnosno iskazivanje uvjerenja kako je vlastita nacionalna država toliko superiorna svim ostalima da iz svakog sukoba, uključujući oružane, može izaći kao pobjednik, te da se ne smije ustručavati koristiti oružanu silu čak i kada je u pitanju najtrivijalnija provokacija ili puko nastojanje da se očuva vlastiti prestiž. Izraz se prvi put koristio u Velikoj Britaniji krajem 19. vijeka, da bi se nekoliko decenija kasnije počeo koristiti u SAD i opisivati njenu imperijalističku politiku, odnosno općenito fenomen tadašnjih velesila koje su iskazivale spremnost da započnu svjetski rat oko zabačenih, siromašnih i naizgled bezvrijednih dijelova Afrike, Azije ili pacifičkih otoka.

Etimologija
-----------

Izraz potiče iz pjesme koja se pjevala u britanskim pubovima i music hallovima za vrijeme Rusko-turskog rata (1877.-1878), i u kome se izražavao neprijateljski stav prema Ruskom Carstvu čije je napredovanje prema sjedištu Osmanskog Carstva ugrožavalo tadašnje britanske interese na Mediteranu i Bliskom Istoku. 

|  |  |
| --- | --- |
| We don't want to fightBut, by Jingo, if we do,We've got the ships,We've got the men,We've got the money, too. | Mi se ne želimo boritiAli, Jinga nam, ukoliko budemo,imamo brodove,imamo ljude,novac također. |

Riječ "jingo" se smatra pokušajem da se izbjegne bogohulno zazivanje Isusa. Druga interpretacija podrazumjeva "jinga", kao parodiju na baskijsku riječ *jainko*, što znači nešto poput Boga.

V. također
----------

* Jastreb (politika)
* Militarizam

Eksterni linkovi
----------------

* MacDermott song lyrics
* The song, Stanley Kirkby - We Didn't Want To Fight
| **(Bei) Wei Xiaowudi** ((北)魏孝武帝) |
| --- |
| Porodično ime: | Yuan (元, yuán) |
| Osobno ime: | Xiu (脩 or 修, xīu) |
| Posthumno ime: | Xiaowu (孝武, xiào wǔ),doslovno:"sinovljevski i ratnički" |
|

**Car Xiaowu od Sjevernog Weija** ((北)魏孝武帝) (510 – 3. februar 535), osobno ime **Yuan Xiu** (元脩 or 元修), kurtoazno ime **Xiaoze** (孝則), u svoje vrijeme poznat kao **Car Chu** (出帝, "car koji je pobjegao"), bio je car kineske/Xianbei dinastije Sjeverni Wei, koji se često navodi kao njen posljednji vladar prije raspada države i dinastije na dva suparnička entiteta. Bio je unuk Xiaowena i nećak Xuanwua, a na vlast je došao godine 532. kada je general Gao Huan u pobuni porazio klan nekadašnjeg vrhovnog komandanta Erzhu Ronga i proglasio Xiaowua carem, svrgnuvši marionetskog cara Jiemina. Iako ga je Gao učinio carem, Xiaowu je s njime došao u sukob, nastojeći zauzeti svu vlast za sebe. Godine 534. je sklopio savez sa generalom Yuwen Taijem. Gao je na to reagirao poslavši vojsku na carsku prijestolnicu Luoyang; Xiaowu je iz nje pobjegao na zapad u Chang'an kod Yuwen Taija. U Luoyangu je Gao Huan za cara postavio Yuan Shanjiana čime je nastala država Istočni Wei. Xiaowu se, međutim, ubrzo posvađao sa svojim zaštitnikom, kome se nisu sviđale careve incestuozne veze sa rođakama; zbog toga ga je Yuwen Tai godine 535. dao otrovati. Za Xiaowuovog nasljednika je imenovan Wen koga kineski historičari tradicionalno navode kao prvog cara nove države Zapadni Wei.

Izvori
------

1. ↑  兩千年中西曆轉換
2. ↑  Njegovo posthumno ime "Xiaowu" je dala država Zapadni Wei. Država Istočni Wei ga nije priznala, te je koristila izraz car Chu. *Knjiga Weija*, službena historija dinastije Sjeverni Wei napisana u doba Sjeverni Qi, države-nasljednice Istočnog Weija, koristila je izraz car Chu. Međutim, kineski historičari su od vremena *Historije Sjevernih dinastija*, počeli koristiti izraz car Xiaowu.

| Kraljevske titule |
| --- |
|
| Prethodi:**Yuan Lang (Princ od Andinga)** | **car Sjevernog Weija (sjever)**532–534 | Slijedi:**Car Xiaojing od Istočnog Weija** |
|
| Prethodi:**Car Jiemin od Sjevernog Wei** | **car Sjevernog Weija (istok)**532–534 |
| **Car Sjevernog Weija (zapad)**532–535 | Slijedi:**Car Wen od Zapadnog Weija** |