**Sørsamisk fonologi**, eller **sørsamisk lydlære**, er grammatikken til språklydane i sørsamisk.

Vokalar
-------

Sørsamisk har åtte korte vokalar: *i, e, æ, a, y, ü, u, o*. Sett opp i vokalfirkanten, med IPA-symbol, får vi dette biletet (Jf. Bergsland 1982):

|   | fremre | midtre | bakre |
| --- | --- | --- | --- |
| lukka | i y |     ʉ |     u |
| halvopen | ɛ |   | ɔ |
| open | æ     |   | ɑ     |

  

I tillegg har sørsamisk tre lange vokalar og ni diftongar:

|   | fremre | midtre | bakre |
| --- | --- | --- | --- |
| lukka | iɛ   |     ʉɛ |     uɔ |
| halvopen | ɛː     |     øː | ɔ:     |
| diftong | ɛɑ     |     ʉø |     uɑ |
| open | ɑɛ     |     ɔɛ |     ɔɑ |

Konsonantar
-----------

Tabellen viser konsonantfonema i sørsamisk, stemt før og ustemt etter bølgjestreken (Bergsland 1982).

|  | Labial | Alveolar | Palatal | Velar | Uvular |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusilar | p ~ b | t ~ d |   | k ~ g |   |
| Affrikatar |   | ʦ ~   | ʧ ~   |   |   |
| Frikativar | f ~ v | s ~ r | ʃ ~ j |   | h ~   |
| Nasalar |   ~ m |   ~ n |   ~ ɲ |   ~ ŋ |   |
| Approksimantar |   |   ~ l |   |   |   |
|

Suprasegmental fonologi
-----------------------

Ein suprasegmental fonologisk prosess er ein prosess som involverer meir enn eitt segment, dvs. meir enn ein lyd.

### Sørsamisk stavingsstruktur

### Omlyd

Sørsamisk a-omlyd: j**ie**tedh -> j**ea**ta
Sørsamisk skil seg frå dei andre samiske språka ved at det ikkje har stadieveksling. Derimot har sørsamisk omlyd, dvs. rotvokalen varierer etter vokalen i bøyingssuffikset. T.d. er det omlyd føre komitativendinga *-ine*, slik at *gåetie* «hus» heiter *göötine* i komitativ. Omlyd er eit resultat av at stammevokalen (vokalen i den trykkletten stavinga i siste takt) påverkar rotvokalen (vokalen i trykktung staving i siste takt). Det er tre ulike omlydstyper: ie-omlyd, i-omlyd og
a-omlyd. 

For a-omlyd vil stammevokalen a, som er ein låg vokal, føre til at rotvokalen vert lågare. T.d. vil verbet *jietedh* "å seie" få suffikset *a* i tredje person eintal. Denne a-en gjev opphav til a-omlyd, og rotvokalen *ie* blir endra til *ea*, vi får *jeata*.

  

Sørsamisk har 7 ulike omlydsrekkjer med 6 ulike kontekstar, eller stammevokalar. Dei tre stammevokalane *e1, e2, e3* er i dag identiske (nemleg *e*), men blir historisk rekonstruert til ulike vokalar, og dermed halde separat i tabellen.

|  | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | kontekst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | i | e | u | ie | ae | åe | ue | + ie |
| B | æ | a | å | ea | aa | åa | ua | + a |
| C | æ | a | å | ea | aa | åa | (åa) | + oe |
| D | i | a | o | ie | aa | åa | oe | + e1 |
| E | y | o | o | yö | åå | åå | (åå) | + e2 |
| F | i | i | u | ee | ee | öö | öö | + e3 |
|

  

Viss vi fyller inn med substantiv får vi denne tabellen (rad A, B, F har substantiva *klihtie jeptsie buvrie sjiellie gaevlie gåetie njueslie*, mens rad C, E viser substantiva *ærhtjoe bahtjoe rånhtjoe bearkoe baarmoe råafoe*). Radene er organisert i ny rekkjefølgje for å få bøyingsformer av dei same orda attmed kvarandre.

  


|  | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | kontekst | gramm. form |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | klihtie | jeptsie | buvrie | sjiellie | gaevlie | gåetie | njueslie | ie | nominativ |
| B | klæhtan | japtsan | båvran | sjeallan | gaavlan | gåatan | njuaslan | a | illativ |
| F | klihtine | jiptsine | buvrine | sjeelline | geevline | göötine | njöösline | e3 | komitativ |
| tyding: | *berghylle* | *dumming* | *stolpebu* | *skrpt* | *kritikar* | *hus* | *døgenikt* |  |  |
|  |
| C | færhtjoe | bahtjoe | rånhtjoe | bearkoe | baarmoe | råafoe |  | oe | nominativ |
| E | fyrhtjese | bohtjese | ronhtjese | byörkese | båårmese | rååfese |  | e2 | illativ |
| tyding: | *jente* | *?* | *fjellrygg* | *kjøtt* | *bratt fjellkant* | *råafoe* |  |  |  |
|

Litteratur
----------

* Lorentz, Ove 1973: *Towards a generative phonology of southern Lappish*, Magistergradsavhandling allmenn språkvitenskap, Universitetet i Oslo.