**ILO-konvensjonen om rettane til urfolk**, eller **ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater** av 27. juni 1989, òg kalla **ILO 169** og **Urfolkskonvensjonen**, er ein folkerettsleg bindande konvensjon om rettane til urfolk. Føremålet med konvensjonen er å gjeva urfolk retten til å verna identiteten sin som folkegruppe, og at dei skal ha retten til å verna og vidareutvikla livsforma og kulturen deira basert på premiss som urfolkgruppa sjølv fastset, og at styresmaktane pliktar til aktivt å støtta dette arbeidet.

ILO-konvensjonen nr. 169 vart vedteke ved den 76. arbeidskonferansen til ILO i Genève i juni 1989. Konvensjonen byggjer på *Konvensjonen om urbefolkninger og andre folkegrupper som lever under stammeforhold* av 26. juni 1957. Han er òg ein forlaupar for FN deklarasjonen om rettane til urfolk av 2007.

Innhald
-------

Igjennom 44 artiklar skal konvensjonen sikra rettane til urfolk, der urfolk sjølv kan velja å integrera eller halda fram med sin kulturelle og politiske integritet, i tillegg til å verna urfolk mot ufriviljug assimilasjon. Som *Menneskerettserklæringa*, *Den internasjonale konvensjonen om økonomiske, sosiale og kulturelle rettar* og *FN konvensjonen om sivile og politiske rettar* skal ILO 169 hindra diskriminering. ILO 169 anerkjenner trongen til urfolk for å verna og utvikla identitet, språk, kultur og religion.

Konvensjonen tek føre seg mange aspekt ved livet til urfolk, deriblant retten til tospråkleg utdanning, sedvanerett, miljø, landrettar, eigedomsrett, rett til å verta konsultert og taka del i avgjerdsprosessar (medverknad), sjølvidentifikasjon og ivaretaking og utvikling av kulturelle verdiar.

Ei sentral avgjerd i konvensjonen, er retten urfolka har til å kollektivt styra si kulturelle utvikling. Han seier vidare noko om korso høve mellom stat og urfolk bør vera. Retten urfolk har til kontroll over eiga livsform og økonomisk utvikling, landrettar, sysselsetjing, arbeidsliv, opplæring, trygd og helse. Likevel finst det inga generell og internasjonal semje om definisjonen av *urfolk*. I Noreg har det – både for samane og for styresmaktane – vore vesentleg at samane var i landet før landegrensene vart etablerte. Sametinget har freista å tydeleggjera sjølvråderetten sin ved å få lovfesta konkrete rettar på visse område. I slike prosessar har Sametinget kunne visa til at Noreg har ratifisert konvensjonen, dette har ikkje vore mogeleg i Sverige og Finland. Desse landa har ikkje ratifisert konvensjonen og Sametinga der har ikkje kunne nytta ein slik strategi for å nå fram med krav om blant anna landrettar. Konvensjonen er difor av ein meir moralsk karakter, enn juridisk.

Ratifisering
------------

I 2021 hadde til saman 24 land ratifisert konvensjonen. Noreg ratifiserte konvensjonen, som fyrste stat, gjennom st.prp. nr. 102 den 20. juni 1990, og han tredde i kraft den 5. september 1991. For Noreg gjeld konvensjonen for samane. Korkje Sverige, Finland eller Russland har ratifisert konvensjonen. I Sverige vart konsekvensane av ei tilslutting undersøkt igjennom ei offentleg utgreiing frå 1999, som konkluderte med at ei tilslutting burde vera mogleg i laupet av ein femårsperiode dersom einskilde problemstillingar vart løyste. I 2011 meinte likevel framleis fleire parti i Riksdagen at det var uklart kva konsekvensar konvensjonen vil få. Danmark ratifiserte konvensjonen gjennom ein kgl. resolusjon av 18. januar 1996. For Danmark gjeld konvensjonen for inuittane på Grønland.

Landa som har ratifisert konvensjonen.
Fylgjande land har slutta seg til konvensjonen (datoen i parentes viser til då han vart ratifisert):

 

1. Norge (20. juni 1990)
2. Mexico (5. september 1990)
3. Bolivia (11. desember 1991)
4. Colombia (7. august 1991)
5. Costa Rica (2. april 1993)
6. Paraguay (10. august 1993)
7. Peru (2. februar 1994)
8. Honduras (28. mars 1995)
9. Danmark (22. februar 1996)
10. Guatemala (5. juni 1996)
11. Nederland (2. februar 1998)
12. Fiji (3. mars 1998)
13. Ecuador (15. mai 1998)
14. Argentina (3. juli 2000)
15. Venezuela (22. mai 2002)
16. Dominica (25. juni 2002)
17. Brasil (25. juli 2002)
18. Spania (15. februar 2007)
19. Nepal (14. september 2007)
20. Chile (15. september 2008)
21. Nicaragua (25. august 2010)
22. Den sentralafrikanske republikken (30. august 2010)
23. Luxembourg (5. juni 2018)

Kjelder
-------

Litteratur
----------

* ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk (1989) : håndbok. Norsk omsetjing ved Gáldu – Kompetansesenteret for urfolks rettigheter. (2008). ISBN 978-82-8144-040-1. Originaltittel: *ILO Convention on Indigenous and Tribal Peoples, 1989 (No. 169): A Manual*.
* Thornberry, Patrick. (2002). *Indigenous Peoples and Human Rights*. Manchester: Manchester University Press, s. 339–367.

Bakgrunnsstoff
--------------

* ILO-konvensjonen om urfolks rettigheter i FN-Sambandet

* «St. prp. nr. 102 (1989-90)» i Stortinget.no
* «Innst. S. nr.197 (1989-90)» i Stortinget.no

* 

|  |  |
| --- | --- |
| Wikisource | Originaltekst av **ILO-konvensjonen om rettane til urfolk** ved Wikisource. |

1. ↑  «Konvensjon om urbefolkninger og stammefolk i selvstendige stater ILO nr. 169 - Lovdata», *lovdata.no*, henta 25. november 2023
2. ↑  Arbeids- og inkluderingsdepartementet (13. februar 2020), «ILO‑konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater», *Regjeringen.no* (på norsk bokmål), henta 25. november 2023
3. 1 2  Skogvang, Susann Funderud (25. januar 2023). «ILO-konvensjonen om urfolk og stammefolk». *Store norske leksikon* (på norsk).
4. ↑  «C169 - Indigenous and Tribal Peoples Convention, 1989 (No. 169)» (på engelsk). International Labour Organization. Henta 25. november 2023.
5. ↑  Andresen, Astri; Evjen, Bjørg og Ryymin, Teemu. *Samenes historie fra 1750 til 2010*. Oslo: Cappelen Damm Akademisk. s. 418–423. ISBN 978-82-02-23554-3.  CS1 maint: Multiple names: authors list (link)
6. ↑  Puuronen, Vesa. «Municipal politics in the Sámi homeland om Finland». I Valkonen, Sanna m. fl. *The Sámi World* (på engelsk). Routledge. ISBN 978-1-003-02551-1. doi:10.4324/9781003025511-24.
7. ↑  «ILO-konvensjonen om urfolks rettigheter». Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet.
8. ↑  «Minoritet i eige land - Samfunnskunnskap - NDLA», *ndla.no*, henta 25. november 2023
9. ↑  SOU 1999:25 (1999): *Samerna - ett ursprungsfolk i Sverige. Frågan om Sveriges anslutning till ILO:s konvention nr 169*, Jordbruksdepartementet, Stockholm.
10. ↑  Tobias Poggats (26. august 2011). «22 års väntan - när antas ILO-169?». Sveriges Radio.
11. ↑  «BKI nr 97 af 09/10/1997, Udenrigsministeriet», *Retsinformation* (på dansk), henta 25. november 2023
12. ↑  «Bekendtgørelse nr. 97 af 9. Oktober 1997 af ilo-konvention nr. 169 af 28. juni 1989 vedrørende oprindelige folk og stammefolk i selvstændige stater». Udenrigsministeriet. 9. oktober 1997. Arkivert frå originalen 16. februar 2005.
13. ↑  «Ratifications of C169 - Indigenous and Tribal Peoples Convention, 1989 (No. 169)» (på engelsk). International Labour Organization. Henta 25. november 2023.
14. ↑  Luxembourg ratifies the Indigenous and Tribal Peoples Convention, 1989 (No. 169) ILO. Besøkt 27. januar 2021.