**Det persiske alfabetet**, utvikla for å skriva persisk, er ein modifisert versjon av det arabiske alfabetet. Alfabetet skil seg frå det arabiske ved å ha fire tilleggsbokstavar, پ *p*, چ *c*, ژ *ž* og گ *g*. Dessutan har mange bokstavar ein annan uttale enn i det arabiske alfabetet. Det er kjent for den kalligrafiske nasta'liq-stilen.

Alfabetet blir brukt i moderne dari, persisk og kasjkai. Det har også vore brukt til å skriva sentralasiatiske språk som mongolsk, tadsjikisk og khorezmisk. Fleire alfabet er avleidde av det persiske, til dømes alfabeta brukte i pasjto, sindhi og urdu, og panjabi-alfabetet sjahmukhi, som har nokre tilleggsbokstavar kvar. 

Det arabiske alfabetet blei innført i Iran og tilpassa det persiske språket etter den islamske ekspansjonen frå og med 642 e. Kr. Før innføringa av dette alfabetet hadde mellompersisk vore skrive med pahlavi-skrifta.

Skildring
---------

Her er dei 32 bokstavane i det persiske alfabetet:

| Isolert | Initial | Medial | Final | Namn | Translitterasjon | IPA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ﺍ | — | ﺎ | alef | â / – | [ɒ] / – |
| ﺏ | ﺑ | ﺒ | ﺐ | be | b | [b] |
| پ | ﭘ | ﭙ | ﭗ | pe | p | [p] |
| ﺕ | ﺗ | ﺘ | ﺖ | te | t | [t] |
| ﺙ | ﺛ | ﺜ | ﺚ | se | s | [s] |
| ﺝ | ﺟ | ﺠ | ﺞ | jim | j | [ʤ] |
| ﭺ | ﭼ | ﭽ | ﭻ | cim | c | [ʧ] |
| ﺡ | ﺣ | ﺤ | ﺢ | he hoti | h | [h] |
| ﺥ | ﺧ | ﺨ | ﺦ | xe | x | [x] |
| ﺩ | — | ﺪ | dâl | d | [d] |
| ﺫ | — | ﺬ | zâl | z | [z] |
| ﺭ | — | ﺮ | re | r | [r] |
| ﺯ | — | ﺰ | ze | z | [z] |
| ﮊ | — | ﮋ | že | ž | [ʒ] |
| ﺱ | ﺳ | ﺴ | ﺲ | sin | s | [s] |
| ﺵ | ﺷ | ﺸ | ﺶ | šin | š | [ʃ] |
| ﺹ | ﺻ | ﺼ | ﺺ | sâd | s | [s] |
| ﺽ | ﺿ | ﻀ | ﺾ | zâd | z | [z] |
| ﻁ | ﻃ | ﻄ | ﻂ | tâ | t | [t] |
| ﻅ | ﻇ | ﻈ | ﻆ | zâ | z | [z] |
| ﻉ | ﻋ | ﻌ | ﻊ | ain | ' | [ʔ] |
| ﻍ | ﻏ | ﻐ | ﻎ | ɣein | ɣ | [ɣ] |
| ﻑ | ﻓ | ﻔ | ﻒ | fe | f | [f] |
| ﻕ | ﻗ | ﻘ | ﻖ | ɣâf | ɣ | [ɣ] |
| ﻙ | ﻛ | ﻜ | ﻚ | kâf | k | [k] |
| گ | ﮔ | ﮕ | ﮓ | gâf | g | [g] |
| ﻝ | ﻟ | ﻠ | ﻞ | lâm | l | [l] |
| ﻡ | ﻣ | ﻤ | ﻢ | mim | m | [m] |
| ﻥ | ﻧ | ﻨ | ﻦ | nun | n | [n] |
| ﻩ | ﻫ | ﻬ | ﻪ | he havaz | h | [h] |
| ﻭ | — | ﻮ | vâv | v | [v] |
| ﻱ | ﻳ | ﻴ | ﻲ | ye | y | [j] |

Bokstavar som vantar ei initial eller medial form er aldri knytte til neste bokstav, jamvel inne i eit ord.

Den glottale lukkellyden,  **'**  [ʔ], blir skriven med *ain* ﻉ eller med det diakritiske teiknet hamze ﺀ, som står oppå ein annan bokstav, anten *alef* ا, *vâv* ﻭ eller ein *ye* ﻱ med eller utan prikkar.

Vokalar
-------

Vokalane *a*, *e* og *o* blir normalt ikkje skrivne, medan vokalane *â*, *i* og *u* blir skrivne med høvesvis *alef* ﺍ, *ye* ﻱ og *vâv* ﻱ, som i desse døma:

* دختر *doxtar* 'dotter'
* پدر *pedar* 'far'
* برادر *barâdar* 'bror'
* مادر *mâdar* 'mor'
* تهران *Tehrân* Teheran
* محمود احمدی نژاد *Mahmud-e Ahmadi-Nežâd* Mahmoud Ahmadinejad
* روح الله موسوی خمینی *Ruhollâh-e Musavi-ye Xomeini* Ruholla Musavi Khomeini

Dersom ein ynskjer å skrive vokalane *a*, *e* og *o*, noko som mellom anna blir gjort i lærebøker i persisk for utlendingar, nyttar ein eigne diakritiske teikn over og under bokstavane, høvesvis َ, ِ og ُ:

* دُختَر *doxtar* 'dotter'
* پِدَر *pedar* 'far'
* بَرادَر *barâdar* 'bror'
* مادَر *mâdar* 'mor'
* تِهران *Tehrân* Teheran

Alle dei 32 bokstavane unnateke ا *alef* representerer ein konsonant. ا *alef* har to funksjonar. For det fyrste representerer han vokalen *â*; då står han alltid etter ein annan bokstav, som i با *bâ*. For det andre er «plasshaldar» for vokalane *a*, *e* og *o*. Når eit ord tek til med ein ا *alef*, tyder det at ordet tek til med ein av desse tre vokalane:

* اتم *atom* 'atom'; med vokalteikn: اَتُم
* اسلام *eslâm* 'islam'; med vokalteikn: اِسلام
* ارکستر *orkestr* 'orkester'; med vokalteikn: اُرکِستر

Dersom *â* står fremst i eit ord, blir han attgjeven med ein ا *alef* som ligg vassrett oppå ein «plasshaldar»-*alef*:

* آب *âb* 'vatn'

Kjelder
-------

* Elwell-Sutton, L. P. 1963. *Elementary Persian Grammar.* Cambridge: Cambridge University Press.
* Lambton, Ann K. S. 1953. *Persian Grammar.* Cambridge: Cambridge University Press.
* Mace, John 1962. *Teach Yourself Modern Persian.* London: The English Universities Press Limited.
* Naghed, Khosro und Mohsen Naghed 2002. *Universal-Wörterbuch Persisch. Persisch-Deutsch, Deutsch-Persisch.* Berlin, München, Wien, Zürich, New York: Langenscheidt.