|  |
| --- |
| **Fasanfamilien** |
| FasanarFasanar |
|
| **Systematikk** |
| **Underrekkje:** | Virveldyr Vertebrata |
| **Infrarekkje:** | Kjevemunnar Gnathostomata |
| **Megaklasse:** | Beinfiskar Osteichthyes |
| **Overklasse:** | Tetrapodar Tetrapoda |
| **Klasse:** | Fuglar Aves |
| **Orden:** | Hønsefuglar Galliformes |
| **Familie:** | **Fasanfamilien** PhasianidaeHorsfield, 1821 |

**Fasanfamilien**, vitskapleg namn **Phasianidae**, er ein biologisk familie av fuglar som samlar fasanar, rapphøner, arten jungelhane, som er rekna som stamfar for tamhøns, vaktlar, frankolinar, påfugl, skogshøns og kalkunar. Familien har om lag 175 artar fordelt på 45 slekter. Fasan er innført til Noreg som jaktfugl, andre artar i Noreg er rapphøne, vaktel og fleire skogshøns.

Utbreiing
---------

Fasanar og påfuglar, unntatt kongopåfugl, har utbreiing avgrensa til Asia. Rapphøner og vaktlar har ein mykje vidare distribusjon. Innanfor sitt utbreiingsområde i Eurasia, Afrika og Australia okkuperer dei nesten alle tilgjengelege habitat unntatt boreal skog og tundra. Ville kalkunar har leveområde i Nord-Amerika og Mellom-Amerika og skogshøns held til i tempererte og subarktiske område på den nordlege halvkula, inkluder Nord-Amerika. Det største mangfaldet av artar i denne familien finn ein i Søraust-Asia og Afrika. 

Fuglar i familien er generelt standfuglar, unntaka er nokre vaktlar som gjer lange fugletrekk. Fleire artar i familien har vore mykje innførte rundt om i verda, særleg fasanar som har vorte innførte til Europa, Australia og Amerika. Bestandar av tamme påfuglar og høns har òg rømt og vorte forvilla.

Skildring
---------

Fuglar i denne familien er bakkelevande artar. I storleik varierer dei frå 43 gram i tilfellet med asiablåvaktel, til 6 kg for indiapåfugl og 6,5 kg for storfugl. Det er generelt kjønnsdimorfisme i storleik, hannfuglar tenderer til å vere større enn hoene. Dei er generelt kraftige i kroppsbygging, med breie, relativt korte venger og sterke bein. Mange, men ikkje alle har ein spore på beina, ein funksjon delt med perlehøns, men ingen andre i ordenen hønsefuglar. Nebbet er kort og generelt sterk, særleg hos artar som grev for å skaffe mat. Hannar av dei større artane har ofte fargerik fjørdrakt og dessutan fargerike andlet som kan ha kjøttfulle hudlappar.

Åtferd
------

Fasanar og rapphøner har eit variert kosthald, med føde henta frå reine vegetariske kjelder som frø, blad, frukt, knollar og røter, til smådyr, som insekt, insektlarver og sjølv små krypdyr. Dei fleste artane i familien er anten spesialistar på føde frå plantemateriale eller dei er predatorar, men ungane til dei fleste artane er insektetande.

I tillegg til variasjonen i kosten er det ein betydeleg variasjon i hekkestrategiar blant Phasianidae. Samanlikna med fuglar generelt er det ei stor mengd artar som praktiserer polygami, men frankolinar i Afrika, nokre rapphøns og lirype kan vere monogame. Reiret blir vanlegvis bygd på bakken, berre fasanar i slekta *Tragopan* hekkar litt opp i buskar. Reiret kan variere frå konstruksjonar av vegetasjon til små senkingar i bakken. Kullet kan vere på opptil 18 egg , men 7–12 er meir vanleg, med mindre tal hos tropiske artar. Ruginga blir nesten alltid utført av hoa aleine, rugetida er 14–30 dagar avhengig av art.

Tilhøve til menneske
--------------------

Fleire artar av fasan og rapphøne er ekstremt viktig for menneske. Jungelhane, *Gallus gallus* i Søraust-Asia er den ville stamfaren til tamhøns, den viktigaste fuglen i landbruket. Arten fasan, fleire rapphøner, vaktel artar og nokre frankolinar har vorte allment innført og blir forvalta som fuglevilt for jakt. Fleire artar er truga av menneskelege aktivitetar.

Artslista
---------

Fasanfamilien i rekkjefølgje etter Clementslista versjon 6.8 frå august 2013  med norske namn etter *Norske navn på verdens fugler*. 

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Slekt *Alectoris**** Steinhøne, *Alectoris graeca*
* Berghøne, *Alectoris chukar*
* Svartstrupehøne, *Alectoris philbyi*
* Qinghaihøne, *Alectoris magna*
* Raudhøne, *Alectoris rufa*
* Arabarhøne, *Alectoris melanocephala*
* Berberhøne, *Alectoris barbara*

**Slekt *Lerwa**** Sherpahøne, *Lerwa lerwa*

**Slekt *Tetraophasis**** Brunstrupehøne, *Tetraophasis obscurus*
* Gulstrupehøne, *Tetraophasis szechenyii*

**Slekt *Tetraogallus**** Kaukasushøne, *Tetraogallus caucasicus*
* Kurdistanhøne, *Tetraogallus caspius*
* Altaihøne, *Tetraogallus altaicus*
* Tibethøne, *Tetraogallus tibetanus*
* Himalayahøne, *Tetraogallus himalayensis*

**Frankolinar** med 40 artar i ei slekt
**Slekt *Ammoperdix**** Sisihøne, *Ammoperdix griseogularis*
* Beduinhøne, *Ammoperdix heyi*

**Slekt *Perdix**** Rapphøne, *Perdix perdix*
* Stepperapphøne, *Perdix dauurica*
* Fjellrapphøne, *Perdix hodgsoniae*

**Slekt *Rhizothera**** Langnebbhøne, *Rhizothera longirostris*

**Slekt *Margaroperdix**** Paljetthøne, *Margaroperdix madagascarensis*

**Slekt *Melanoperdix**** Svarthøne, *Melanoperdix niger*

**Vaktlar** 13 artar i 3 slekter
**Slekt *Xenoperdix**** Udzungwahøne, *Xenoperdix udzungwensis*

**Slekt *Arborophila**** Rustkronehøne, *Arborophila torqueola*
* Sichuanhøne, *Arborophila rufipectus*
* Bhutanhøne, *Arborophila mandellii*
* Kvitpannehøne, *Arborophila gingica*
* Ruststrupehøne, *Arborophila rufogularis*
* Kvitskjegghøne, *Arborophila atrogularis*
* Taiwanhøne, *Arborophila crudigularis*
* Hainanhøne, *Arborophila ardens*
* Javahøne, *Arborophila javanica*
* Maskehøne, *Arborophila orientalis*
* Laohøne, *Arborophila brunneopectus*
* Vietnamhøne, *Arborophila davidi*
* Khmerhøne, *Arborophila cambodiana*
* Borneohøne, *Arborophila hyperythra*
* Raudnebbhøne, *Arborophila rubrirostris*
* Grønbeinhøne, *Arborophila chloropus*
* Annamhøne, *Arborophila merlini*
* Raudøyrehøne, *Arborophila charltonii*
 |  | **Slekt *Caloperdix**** Rusthøne, *Caloperdix oculeus*

**Slekt *Haematortyx**** Karminhovudhøne, *Haematortyx sanguiniceps*

**Slekt *Rollulus**** Eldviftehøne, *Rollulus rouloul*

**Slekt *Bambusicola**** Burmabambushøne, *Bambusicola fytchii*
* Kinabambushøne, *Bambusicola thoracicus*

**Slekt *Galloperdix**** Raudsporehøne, *Galloperdix spadicea*
* Perlesporehøne, *Galloperdix lunulata*
* Dropesporehøne, *Galloperdix bicalcarata*

**Fasanar og påfuglar** ca. 50 artar over 16 slekter
**Skogshøns** med slektene *Tetrao*, *Bonasa*, *Centrocercus*, *Falcipennis*, *Lagopus*, *Dendragapus*, *Tympanuchus*
**Slekt *Meleagris**** Villkalkun, *Meleagris gallopavo*
* Flekkalkun, *Meleagris ocellata*
 | 



 |

Kjelder
-------

### Referansar

1. ↑  Clements, J.F.; T.S. Schulenberg; M.J. Iliff; B.L. Sullivan; C.L. Wood; D. Roberson (august 2013), *The eBird/Clements checklist of birds of the world: Version 6.8* (CSV), Cornell Lab of Ornithology, henta 12. juni 2014
2. ↑  Syvertsen, P. O. Ree, V. Hansen, O. B. Syvertsen, Ø. Bergan, M. Kvam, H. Viker, M. & Axelsen, T. 2008. *Virksomheten til Norsk navnekomité for fugl (NNKF) 1990-2008. Norske navn på verdens fugler.* Norsk Ornitologisk Forening sin nettstad (publisert 22.5.2008)

Bakgrunnsstoff
--------------

 Wikimedia Commons har multimedia som gjeld: **Fasanfamilien**

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritetsdata | 
* WorldCat
* Store norske leksikon
* GND
* LCCN
* BNF
* BNF (data)
* NKC
* BNE
* Dyntaxa
* ITIS

 |