Ein tekst på prærie-cree skriven med vest-cree-abugidaen på ei minnetavle i The Forks park i Winnipeg i Manitoba.
**Vest-cree-abugidaen**, populært kalla *vest-cree-stavingsalfabetet*, er ein variant av abugidaen for cree og inuktitut, som blir nytta for å skrive prærie-cree (engelsk *Plains Cree*), skog-cree (engelsk *Woods Cree*) og vestlege dialektar av myr-cree (engelsk *Swampy Cree*. Den blir nytta for å skrive cree-dialektar grovt rekna vestanfor grensa mellom dei kanadiske provinsane Manitoba og Ontario.

Skriftsystemet for cree er ein abugida, i og med at konsonantane alltid blir uttrykte med same symbol, t.d. eit v-forma teikn for **p**, som så blir modifisert (her snudd rundt på) for å markere ulike konsonant-vokal-kombinasjonar. Abugidaer skil seg frå ekte stavingsalfabet ved at stavingsalfabeta, som t.d. cherokeealfabetet, har ulike symbol for kvar staving.

Grunnprinsipp
-------------

Dei fleste symbola i vest-cree-abugidaen står for ei sekvens av konsonant pluss vokal, til dømes ᐱ **pi** og ᑎ **ti**. Ved å snu desse symbola i ulike retningar får ein fram ulike vokalar, slik at ᐳ står for **po**, ᐯ for **pē** og ᐸ for **pa** (og tilsvarande for dei andre konsonantane). Ved å setje ein prikk over ᐱ **pi**, ᐳ **po** og ᐸ **pa** får vi lange vokalar: ᐲ **pī**, ᐴ **pō** og ᐋ **pā**. (Det trengst ikkje prikk på ᐯ **pē**, sidan det ikkje finst nokon kort **e**.) Det finst òg eigne bokstavar for vokalar utan konsonant føre, nemleg ein trekant som blir snudd på same måten, ᐃ **i**, ᐅ **po**, ᐁ **ē**, ᐊ **a**, og som har ein prikk *over* for vokallengd: ᐄ **ī**, ᐆ **ō** og ᐋ **ā**.

Bokstavane må delast i symmetriske og asymmetriske, for variasjonen i vokalar kjem fram på litt forskjellige måtar ved dei to typane. Symmetriske bokstavar snur ein stegvis 90°, som alt vist ovanfor:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ᐃ |  |   |  | i |  |        |  | ᐱ |  |   |  | pi |  |        |  | ᑎ |  |  |  | ti |  |
| ᐊ |  | ᐅ |  | a |  | o |   | ᐸ |  | ᐳ |  | pa |  | po |   | ᑕ |  | ᑐ |  | ta |  | to |
|  | ᐁ |  |  |  | e |  |   |  | ᐯ |  |  |  | pe |  |   |  | ᑌ |  |  |  | te |  |

Ved asymmetriske bokstavar går ein fram på ein litt annan måte. Dels snur ein bokstavane 180°, dels spegelvender ein dei:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ᑭ | ᑫ |   | ki | ke |   | ᒋ | ᒉ |   | ci | ce |  | ᒥ | ᒣ |   | mi | me |  | ᓂ | ᓀ |   | ni | ne |  | ᓯ | ᓭ |   | si | se |  | ᔨ | ᔦ |   | yi | ye |  |
| ᑲ | ᑯ |   | ka | ko |     | ᒐ | ᒍ |   | ca | co |     | ᒪ | ᒧ |   | ma | mo |     | ᓇ | ᓄ |   | na | no |     | ᓴ | ᓱ |   | sa | so |     | ᔭ | ᔪ |   | ya | yo |     |

Ein prikk *etter* ein bokstav symboliserer at det kjem ein **w** føre vokalen. Medan ᐁ står for **ē**, står ᐍ for **wē**, og medan ᐯ står for **pē**, står ᐻ for **pwē**. (I aust-cree-stavingsalfabetet står prikken *føre* bokstaven.)

Det finst eigne bokstavar for konsonantar som står i slutten av ei staving, utan vokal etter seg. Desse bokstavane er kalla *finale* i tabellen nedanfor.

Bokstaven ᐦ står for **h**. Denne bokstaven blir nytta finalt, men blir òg sett føre vokalbokstavane, som i ᓀᐦᐃᔭᐍᐏᐣ **nēhiyawēwin** 'cree-språket'.

Dialektskilnader
----------------

Det er to fonologiske skilnader mellom prærie-cree og skog-cree som får fylgjer for korleis alfabetet blir nytta:

1. Proto-algonkinsk \***r** har blitt til **y** i prærie-cree og til **th** [ð] i skog-cree. **Th** blir skriven med bokstavar som er modifiserte utgåver av bokstavane i **y**-serien.
2. Proto-algonkinsk \***ī** og \***ē** har blitt til **ī** og **ē** i prærie-cree, men har falle saman i **ī** i skog-cree. I skog-cree blir stavingar med vokalen **ī** skrivne med bokstavar frå **ē-serien**. Til dømes står då ᑫ for **kē** i prærie-cree og for **kī** i myr-cree. **Ī-serien** blir med andre ord ikkje nytta i myr-cree.

Inventar
--------

Tabell over bokstavane i vest-cree-abugidaen| Initiale | Vokalar | Finale |
| --- | --- | --- |
| ē | i | o | a | ī | ō | ā |
|  | ᐁ | ᐃ | ᐅ | ᐊ | ᐄ | ᐆ | ᐋ |  |
| p | ᐯ | ᐱ | ᐳ | ᐸ | ᐲ | ᐴ | ᐹ | ᑊ |
| t | ᑌ | ᑎ | ᑐ | ᑕ | ᑏ | ᑑ | ᑖ | ᐟ |
| k | ᑫ | ᑭ | ᑯ | ᑲ | ᑮ | ᑰ | ᑳ | ᐠ |
| c | ᒉ | ᒋ | ᒍ | ᒐ | ᒌ | ᒎ | ᒑ | ᐨ |
| m | ᒣ | ᒥ | ᒧ | ᒪ | ᒦ | ᒨ | ᒫ | ᒼ |
| n | ᓀ | ᓂ | ᓄ | ᓇ | ᓃ | ᓅ | ᓈ | ᐣ |
| s | ᓭ | ᓯ | ᓱ | ᓴ | ᓰ | ᓲ | ᓵ | ᐢ |
| y | ᔦ | ᔨ | ᔪ | ᔭ | ᔩ | ᔫ | ᔮ | ᐩ (ᐝ)¹ |
| th | ᖧ | ᖨ | ᖪ | ᖬ | ᖩ | ᖫ | ᖭ | ‡² |
| w | ᐍ | ᐏ | ᐓ | ᐘ | ᐑ | ᐕ | ᐚ | ᐤ |
| h | ᐦᐁ | ᐦᐃ | ᐦᐅ | ᐦᐊ | ᐦᐄ | ᐦᐆ | ᐦᐋ | ᐦ |
| hk³ |  |  |  |  |  |  |  | ᕽ |
| l 4 | ᓬ  |
| r 4 | ᕒ  |

**Notar**:

1. Final **y** blei opphavleg skriven med eit heva punkt, men det meir tydelege symbolet ᐩ blir no nytta i staden.
2. Symbolet ‡ blir nytta i myr-cree-språket for ein final **th** [ð], men det er ikkje Unicode-standard.
3. **hk** er ei veldig vanleg ord-final konsonantgruppe, fordi ho er ein del av suffikset som uttrykkjer kasuset lokativ, og har difor sin eigen bokstav.
4. **l** og **r** finst berre i lånord i vestlege cree-dialektar. I ein romersk-katolsk variant av alfabetet finst det fulle seriar for desse konsonantane; jamfør avsnittet **Romersk-katolske tillegg** nedanfor.

### Romersk-katolske tillegg

I ein romersk-katolsk variant av alfabetet finst det fulle seriar for lånords-konsonantane **l** og **r**:

Romersk-katolske tillegg| Initiale | Vokalar | Finale |
| --- | --- | --- |
| ē | i | o | a |
| r | ᖊ | ᖋ | ᖌ | ᖍ | ᙆ |
| l | ᕃ | ᕆ | ᕊ | ᕍ | ᔆ |

Vest-cree-abugidaen i dataalderen
---------------------------------

Den kanadiske abugidaen er representert i Unicode, i området frå Ux1401 til Ux1676.