**Skoltesamisk morfologi** skil seg lite frå morfologien til dei andre samiske språka. Kasusmorfologien skil seg frå nordsamisk ved å ha partitiv kasus, og frå meir konservative samiske språk ved

Substantiv
----------

Skoltesamisk har 8 kasus, 3 grammatiske, 3 lokale og 2 andre adverbiale. Substantivmorfologien er relativt konservativ, t.d. skil skoltesamisk mellom akkusativ *-m* og genitiv *-n*, denne skilnaden er forsvunne både i nordsamisk (der begge desse kasusa manglar ending) og i finsk, der suffiksa for akkusativ og genitiv har falle saman til *-n*. Derimot finn vi dei same suffiksa i den andre enden av den uralske språkfamilien akkusativ *-m* og genitiv *-n* i mari, og akkusativ *-m* og genitiv *-ʔ* i nenetsisk.

Skoltesamiske substantiv kan delast inn i klasser etter kva form stammen har, såkalla stammeklassar. Det grunnleggjande skiljet går mellom **einstava** og **tostava** substantiv (Mosnikoff m.fl. 2022), denne inndelinga tilsvarer det som for andre samiske språk blir kalla *likestava* og *ulikestava* substantiv. Dei einstava substantiva blir vidare delt inn i â-, a- og e-stammar, etter stammevokalen i *lokativ eintal*. Paradigma for *čiõkk* og *ǩeålkk* er frå Mosnikoff m.fl. 2022 s. 135ff.

### Einstava substantiv, â-stamme

| Kasus | sg. | pl. |
| --- | --- | --- |
| nominativ | čiõkk | čiõǥǥ |
| genitiv | čiõǥǥ | čiõǥǥi |
| akkusativ | čiõǥǥ | čiõǥǥid |
| illativ | čiõǩ'ǩe | čiõǥǥid |
| lokativ | čiõǥǥâst | čiõǥǥin |
| komitativ | čiõǥǥin | čiõǥǥivui´m |
| abessiv | čiõǥǥtää | čiõǥǥitää |
| essiv | čiõkkân |
| partitiv | čiõkkâd |

*čiõkk* "skjul"
### Einstava substantiv, a-stamme

| Kasus | sg. | pl. |
| --- | --- | --- |
| nominativ | ǩeâlkk | ǩeâlk |
| genitiv | ǩeâlk | ǩeâlkkai |
| akkusativ | ǩeâlk | ǩeâlkkaid |
| illativ | ǩiõlkku | ǩeâlkkaid |
| lokativ | ǩeâlkast | ǩeâlkain |
| komitativ | ǩeâlkain | ǩeâlkaivui´m |
| abessiv | ǩeâlktää | ǩeâlkaitää |
| essiv | ǩeâlkkan |
| partitiv | ǩeâlkkad |

*ǩeâlkk* "kjelke"
### Einstava substantiv, e-stamme

| Kasus | sg. | pl. |
| --- | --- | --- |
| nominativ | kueʹll | kueʹl |
| genitiv | kueʹl | kuõʹli |
| akkusativ | kueʹl | kuõʹlid |
| illativ | kuâlˈla | kuõʹlid |
| lokativ | kueʹlest | kuõʹlin |
| komitativ | kuõʹlin | kuõʹlivuiʹm |
| abessiv | kueʹltää, kueʹltaa | kuõʹlitää, kuõʹlitaa |
| essiv | kue´llen |
| partitiv | kue´lled |

*kue´ ll* "fisk"
I tillegg er det også ei gruppe tostava ord der berre den andre delen blir bøygd, etter mønsteret av einstava ord. Bøyingsparadigmet skil seg likevel frå dei einstava orda ved at andre staving i nominativ eintal er kort, som t.d. *täävtõs* "mål":

### Tostava substantiv

Tostava substantiv der begge stavingane høyrer til stammen kan bli delt inn i ord med og utan stadieveksling.

### Tostava substantiv med stadieveksling

Desse orda kan, som dei einstava orda, bli delt inn i â-, a- og e-stammar. Dei to første typane blir bøygd på same måte, mens e-stammane har vokalvekslingar (*e > a*) i genitiv, akkusativ og abessiv og i nominativ fleirtal.

| Kasus | sg. | pl. |
| --- | --- | --- |
| nominativ | kõõnjâl | kõnnjâl | nâânas | nânnaz |
| genitiv | kõõnjâl | kõnnjlai | nânnaz | nânnsi |
| akkusativ | kõõnjâl | kõnnjlaid | nânnaz | nânnsid |
| illativ | kõnnjla | kõnnjlid | nânnsa | nânnsid |
| lokativ | kõõnjlest | kõnnjlin | nânnsest | nânnsin |
| komitativ | kõõnjlin | kõnnjlivui´m | nânnsin | nânnsivui´m |
| abessiv | kõõnjâltää | kõnnjlitää | nânnaztää | nânnsitää |
| essiv | kõnnjlen |  | nânnsen |  |
| partitiv | kõnnjled |  | nânnsed |  |

*kõõnnjâl* "tåre", *nâânas* "solid"
### Tostava substantiv med forkorta nominativ eintal

Dette er substantiv som *koođ* "nett", *maadd* "rot".

Pronomen
--------

### Personlege pronomen

Skoltesamisk har pronomen i eintal, total og fleirtal. Pronomena i tabellen er bøygd i nominativ og genitiv/akkusativ.

| Person | Omsetjing | Nominativ | Genitiv |
| --- | --- | --- | --- |
| **1sg** | eg | mon | muu |
| **2sg** | du | ton | tuu |
| **3sg** | han/ho | son | suu |
| **1du** | vi (to) | muäna | muännai |
| **2du** | de (to) | tuäna | tuännai |
| **3du** | dei (to) | suäna | suännai |
| **1pl** | vi | mij | mij |
| **2pl** | de | tij | tij |
| **3pl** | dei | sij | sij |

I tabellen nedanfor blir 3. persons pronomen (*han/ho*) bøygd i tal og kasus.

|   | Eintal | Total | Fleirta |
| --- | --- | --- | --- |
| **Nominativ** | son | suäna | sij |
| **Genitiv** | suu | suännai | sij |
| **Akkusativ** | suu | suännaid | siˊjjid |
| **Illativ** | suˊnne | suännaid | siˊjjid |
| **Lokativ** | suˊst | suännast | siiˊst |
| **Komitativ** | suin | suännain | siˊjjivuiˊm |
| **Abessiv** | suutää | suännaitää | siˊjjitää |
| **Essiv** | suuˊnen | suännan | - |
| **Partitiv** | suuˊđed | - | - |

Adjektiv
--------

Verb
----

Skoltesamiske verb blir bøygd i person, tempus, numerus og modus. Verba har dei same stammeklassetypane som substantiva.

### Person- og tempusbøying

### Infinitte former

### Hjelpeverbet *leah*

### Nektingsverbet

I skoltesamisk, som i dei fleste uralske språk, er nektinga eit verb.

Ubøyelege ord
-------------

Skoltesamisk har, som alle uralske språk, mange ord som aldri blir bøygd. Når dei blir delt inn i ulike ordklasser er det fordi dei opptrer på ulik måte i setningar. Morfologisk sett er dei likevel identiske, dei har ingen morfologi. I skoltesamisk gjeld dette desse ordklassene:

* adverb

* partiklar

* konjunksjonar, t.d. *da* "og"
* subjunksjonar, t.d. *što* "at"
* preposisjonar

* postposisjonar

* interjeksjonar, t.d. *vot* "oi"

Litteratur
----------

* Moshnikoff, Satu & Jouni Moshnikoff & Eino Koponen & Mika Lehtinen 2021: *Sää´mǩiõl ǩiöllvueṕpes. Koltansaamen kielioppi.* Sääḿte´ǧǧ - Saamelaiskäräjät.

Bakgrunnsstoff
--------------