Utbreiinga til dei algonkinske språka før europearane kom
**Algonkinske språk** er ei gruppe amerikanske urfolkspråk i Nord-Amerika som omfattar dei fleste språka i den algiske språkfamilien (berre to algiske språk er ikkje algonkinske, nemleg wiyot og yurok i det nordvestlege California). Algonkinske språk blir tala av algonkinske folk, frå atlanterhavskysten i aust til Rocky Mountains i vest. Dei algonkinske språka stammar frå det hypotetiske urspråket proto-algonkinsk, som må ha blitt tala for fleire tusen år sidan, truleg minst 3000 år.

Dei einskilde algonkiske språka
-------------------------------

På grunnlag av Campbell (1997: 152-154) og Mithun (1999: 327-340) kan dei algonkinske språka klassifiserast slik (symbolet † viser at språket er utdøytt):

1. **Blackfoot**
2. **Cheyenne**
3. **Arapaho-språkgruppa** (også kjent som *arapaho-atsina*)
3a. **Arapaho**
3b. **Atsina**
3c. **Besawunena**
3d. **Nawathinehena**
4. **Menomini** (også kjent som *menominee*)
5. **Cree-montagnais-naskapi** (også kjent som *cree-montagnais*)
6. **Ojibwe-potawatomi** (også kjent som *ojibwa, ojibway, chippewa, chippeway* eller *anishinaabemowin*)
6a. **Ojibwe**
6b. **Potawatomi**
7. **Fox-sauk-kickapoo**
7a. **Fox** (også kjent som *meskwaki*)
7b. **Sauk** (også kjent som *sac*)
7c. **Kickapoo**
7d. **Mascouten** †
8. **Shawnee**
9. **Miami-illinois** †
10. **Aust-algonkinske språk**

Undergrupper av algonkinske språk
---------------------------------

Dei litt over 15 aust-algonkinske språka, pkt. 10 i lista over, er den einaste genetisk baserte greina av algonkinsk som algonkinistane (dei som granskar algonkinske språk) til no har greitt å etablere. Dette tyder at dei algonkinske språka som ikkje er aust-algonkinske (språk 1–9 i tabellen over), ikkje utgjer noka genetisk eining andsynes aust-algonkinsk. Det er likevel vanleg å dele språk 1–9 (dei «ikkje-aust-algonkinske språka») inn i geografiske undergrupper:

A. **Prærie-algonkinske språk**
1. **Blackfoot** (også kalla **Siksiká** og **Pikanii**)
2. **Cheyenne**
3. **Arapaho-språkgruppa** (også kjent som arapaho-atsina)
3a. **Arapaho**
3b. **Atsina**
3c. **Besawunena**
3d. **Nawathinehena**
B. **Sentral-algonkiske språk**
4. **Cree-montagnais(-naskapi)** (også kjent som cree-montagnais eller cree-montagnais-naskapi)
5. **Menomini** (også kjent som menominee)
6. **Ojibwe og potawatomi** (også kjent som ojibwa, ojibway, chippewa, chippeway eller anishinaabemowin)
7. **Fox-språkgruppa** (også kjent som fox-sauk-kickapoo eller mesquakie-sauk-kickapoo)
7a. **Fox**
7b. **Sauk**
7c. **Kickapoo**
7d. **Mascouten** *†*
8. **Shawnee**
9. **Miami-illinois** *†*
C. **Austleg algonkinsk** (også kalla *Austleg Store Sjøar-algonkinsk*, engelsk *Eastern Great Lakes Algonquian*)
10. **Miꞌkmaq**
*Abenaki*
11. **Western Abenaki** (nesten utdøydd)
12. **Eastern Abenaki** (†)
14. **Malecite–Passamaquoddy**
15. **Massachusett**
16. **Narragansett** (†)
17. **Mohegan–Pequot** (†)
18. **Quiripi-Naugatuck-Unquachog** (†)
19. **Mahican** (†)
*Delawarean*
20. **Munsee** (nesten utdøydd)
21. **Unami** (†)
22. **Nanticoke–Piscataway** (†)
23. **Carolina Algonquian** (†)
24. **Powhatan** (†)
25. **Etchemin** (†) (uncertain - See Eastern Algonquian languages)
26. **Shinnecock** (†) (uncertain)

Grammatiske særdrag ved algonkinske språk
-----------------------------------------

### To genus

Substantivet i algonkinske språk har to genus, *animatum* og *inanimatum*. Til *animatum* høyrer typisk substantiv som viser til ånder, menneske, dyr, tre og nokre planter og til *inanimatum* høyrer typisk substantiv som viser til daude ting (ting utan liv), men også nokre planter. I cree er mellom anna desse substantiva animate:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * *manitow* 'Gud'
* *ahcāhk* 'ånd'
* *iskwēw* 'kvinne'
* *nāpēw* 'mann'
 |  | * *atim* 'hund'
* *sīsīp* 'and'
* *sihta* 'gran'
* *ayoskan* 'bringebær'
 | 



 |

– og desse inanimate:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * *wāwi* 'egg'
* *maskisin* 'mokkasin'
* *cīman* 'båt'
* *wāskahikan* 'hus'
 |  | * *maskēk* 'myr'
* *sīpīy* 'elv'
* *nīpīy* 'vatn'
* *waciy* 'fjell'
 | 



 |

Genusa har òg ein viktig innverknad på verba, som er delte inn i fire typar, illustrerte med døme frå cree:

1. **TA**: Transitiv animat. Transitive verb med animat objekt. Døme: *wāpam-* 'sjå'.
2. **TI**: Transitiv inanimat. Transitive verb med inanimat objekt. Døme: *wāpaht-* 'sjå'.
3. **IA**: Intransitiv animat. Intransitive verb med animat subjekt. Døme: *wāpi-* 'sjå'.
4. **II**: Intransitiv inanimat. Intransitive verb med inanimat subjekt. Døme: *timī-* 'vere djup'.

Det kan hevdast at heile inndelinga handlar om skiljet mellom animatum og inanimatum. **TA** er verb med to animate ledd knytte til seg, **TI** har eitt animat og eitt inanimat ledd, **IA** har eitt animat ledd og **II** har eitt inanimat ledd. Desse setningane viser skilnaden i bruksmåte mellom dei tre cree-verba som tyder 'sjå':

* TA. **Wāpam***āw sīsīp atimwa.* 'Anda ser hunden.'
* TI. **Wāpaht***am sīsīp wāwi.* 'Anda ser egget.'
* IA. **Wāpi***w sīsīp.* 'Anda ser.'

### Obviativ

Bakgrunnsstoff
--------------

* Native Languages of the Americas: Algonquian Language Family (Algic, Algonkian Indians)
* *Composition of Geographical Names Illustrated from the Algonkin Languages* av J. Hammond Trumbull ved *Project Gutenberg*

Fotnotar
--------

1. ↑  Lyle Campbell 1997. *American Indian Languages. The Historical Linguistics of Native America. Oxford: Oxford University Press.*
2. ↑  Marianne Mithun 1999. *The Languages of Native North America. (Cambridge language surveys.) Cambridge: Cambridge University Press.*
3. ↑  Jamfør til dømes den fyldige ordboka Nancy LeClaire and George Cardinal 1998. *alperta ohci kehtehtayak nehiyaw otwestamâkewasinahikan. Alberta Elders' Cree Dictionary.* Ed. by Earle Waugh. Edmonton: The University of Alberta Press.
4. ↑  Fenomenet er beskrive i mellom anna C. Douglas Ellis 2000, 2004. *Ê-ililîmonâniwahk. Spoken Cree. West Coast of James Bay.* Vol. 1, Level I; vol. 2, Level II. Edmonton: The University of Alberta Press.

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritetsdata | 
* WorldCat
* GND
* LCCN
* BNF
* BNF (data)
* NKC
* BNE
* NDL

 |