**Sørsamisk morfologi**, eller bøyingsverket i sørsamisk er ein typisk representant for bøyingsverket i uralske språk. Språket har mange grammatiske kategoriar som blir uttrykt morfologisk, og bøyingsverket er agglutinerande.

Substantiv
----------

Sørsamisk har 8 kasus, 3 grammatiske, 3 lokale og 2 andre adverbiale. Substantivmorfologien er relativt konservativ, t.d. skil sørsamisk mellom akkusativ *-m* og genitiv *-n*, denne skilnaden er forsvunne både i nordsamisk (der begge desse kasusa manglar ending) og i finsk, der suffiksa for akkusativ og genitiv har falle saman til *-n*. Derimot finn vi dei same suffiksa i den andre enden av den uralske språkfamilien akkusativ *-m* og genitiv *-n* i mari, og akkusativ *-m* og genitiv *-ʔ* i nenetsisk.

  

Sørsamiske substantiv kan delast inn i klasser etter kva form stammen har, såkalla stammeklassar. Det grunnleggjande skiljet går mellom likestava og ulikestava substantiv.

### Likestava substantiv

Likestava substantiv kan ende på *-ie* ( *guelie* «fisk»), på *-a* (*maana* «barn»), på *-oe* (*aaltoe* «simle») eller på *-e* (*niejte* «jente»). Denne vokalen kallast *stammevokalen*. Stammevokalen gjennomgår ulike endringar for dei ulike kasusendingane. 

Stammevokalen er uforandra i nominativ eintal, akkusativ eintal og genitiv eintal. For alle andre enn *-e* er han også uforandra for nominativ, komitativ og genitiv fleirtal, i desse kasusa fell *-e* bort. For alle andre kasus i fleirtal, for essiv, og for komitativ eintal, fell alle stammevokalane bort, bortsett frå *-oe*, som blir redusert til *-0*. Den siste gruppa av kasus er lokalkasusa illativ, inessiv og elativ eintal, der *-oe* blir forkorta til *-o* og dei andre blir forkorta til *-e*. Unntaket er illativ eintal for *-ie*-substantiv. Som einaste stammeklasse har -ie-substantiva eit eige kasussuffiks, *-an* (med omlyd) i illativ eintal, og framfor dette suffikset fell stammevokalen *-ie* bort. Dette er vist i tabellen under, der **=** tyder «stammevokalen er uforandra», **0** tyder «stammevokalen er fjerna» og **>e, >o** tyder «stammevokalen er endra til e, o».

| Stammevokal: | *-ie* | *-a* | *-oe* | *-e* |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nom sg -0: | = | = | = | = |
| akk sg -m: | = | = | = | = |
| gen sg -n: | = | = | = | = |
|  |  |  |  |  |
| nom pl -h: | = | = | = | 0 |
| kom pl -jgujmie | = | = | = | 0 |
| gen pl -j: | = | = | = | 0 |
|  |  |  |  |  |
| ill sg -an/-se | 0 | >e | >o | >e |
| ine sg -sne | >e | >e | >o | >e |
| ela sg -ste | >e | >e | >o | >e |
|  |  |  |  |  |
| kom sg -ine/jne | 0 | 0 | >o | 0 |
| ess -ine/jne | 0 | 0 | >o | 0 |
| akk pl -ide: | 0 | 0 | >o | 0 |
| ill pl -idee | 0 | 0 | >o | 0 |
| ine pl -ine | 0 | 0 | >o | 0 |
| ela pl -ijste | 0 | 0 | >o | 0 |

  

Kasusparadigmet ser dermed slik ut, for dei fire ulike likestava stammeklassetypane (essiv har, som i alle dei samiske språka, ingen eigne fleirtalsformer):

| Kasus | -ie (sg) | -a (sg) | -oe (sg) | -e (sg) | -ie (pl) | -a (pl) | -oe (pl) | -e (pl) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nom |  guelie | maana | aaltoe | nïejte | guelieh | maanah | aaltoeh | nïejth |
| Akk | gueliem | maanam | aaltoem | nïejtem | guelide | maanide | aaltojde | nïejth |
| Gen | guelien | maanan | aaltoen | nïejten | gueliej | maanaj | aaltoej | nïejti |
| Ill | gualan | maanese | aaltose | nïejtese | guelide | maanide | aaltojde | nïejtide |
| Ine | guelesne | maanesne | aaltosne | nïejtesne | gueline | maanine | aaltojne | nïejtine |
| Ela | gueleste | maaneste | aaltoste | nïejteste | guelijste | maanijste | aaltojste | nïejtijste |
| Kom | gueline | maanine | aaltojne | nïejtine | gueliejgujmie | maanajgujmie | aaltoejgujmie | nïejtigujmie |
| Ess | gueline | maanine | aaltojne | nïejtine |

### Ulikestava substantiv

Ulikestava substantiv har tre stavingar i siste takt i nominativ eintal, som t.d. *almetje* "menneske". Det er mogleg å setje opp fire stammetypar, alt etter korleis nest siste vokal endrar seg viss kasusendinga består av ei staving (som t.d. inessiv *-isnie*), og ikkje berre ein konsonant (som t.d. for akkusativ *-m*). Med ei tostava kasusending får ordforma over to stavingar i staden for ei (dvs. *(dak-te-re)* med ei takt blir til *(dak.ta)(ris-nie)* med to takter). Dermed blir vokalen i den andre stavinga realisert som *ie, a, e* eller *oe*, alt etter stammetype:

| Kasus | e~ie (sg) | e~a (sg) | e~e (sg) | e~oe (sg) | e-ie (pl) | e~a (pl) | e~e (pl) | e~oe (pl) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nom |  gierehtse | daktere | gaamege | gaallohke | gierehtsh | dakterh | gaamegh | gaallohkh |
| Tyding | *pulk* | *dotter* | *sko* | *skalle* | - | - | - | - |
| Akk | gierehtsem | dakterem | gaamegem | gaallohkem | - | - | - | - |
| Gen | gierehtsen | dakteren | gaamegen | gaallohken | gierehtsi | dakteri | gaamegi | gaallohki |
| Ill | gieriehtsasse | daktarasse | gaamegasse | gaalloehkasse | gieriehtsidie | daktaridie | gaamegidie | gaalloehkidie |
| Ine | gieriehtsisnie | daktarisnie | gaamegisnie | gaalloehkisnie | gieriehtsinie | daktarinie | gaameginie | gaalloehkinie |
| Ela | gieriehtsistie | daktaristie | gaamegistie | gaalloehkistie | gieriehtsijstie | daktarijstie | gaamegijstie | gaalloehkijstie |
| Kom | gieriehtsinie | daktarinie | gaameginie | gaalloehkinie | gierehtsigujmie | dakterigujmie | gaamegigujmie | gaallohkigujmie |
| Ess | gieriehtsinie | daktarinie | gaameginie | gaalloehkinie |

Adjektiv
--------

Sørsamiske adjektiv kan stå framfor og modifisere eit substantiv, som *attributt*, det kan vere *predikativ*, eller det kan bli brukt som *substantiv*. I det første tilfellet har adjektivet ei særskild attributtform. For nokre adjektiv er attributt- og predikativform identiske. I det andre tilfellet har adjektivet ei predikativform. Det er denne forma som står i ordboka, og det er den som dannar utgangspunkt for kasus-, numerus- og gradbøying. I det tredje tilfellet blir adjektivet bøygd som eit substantiv.

Adjektiv med identisk attributt- og predikativform er t.d. *røøpses* "raud", *onne* "liten", *gieltegs* "spanande. Adjektiv med skilde attributt- og predikativformer er t.d. *galmes* "kald" (attr. *galme*), *garres* "hard" (attr *garre*). Det er ein tendens i språket til at attributtforma tar over som predikativform.

Adjektiv i sørsamisk er relativt dårleg utforska.

Verb
----

Sørsamiske verb blir bøygd i person, tempus, numerus og modus. Verba har dei same stammeklassetypane som substantiva.

### Person- og tempusbøying

Tabellane nedanfor viser verbbøying i presens av like- og ulikestava verb .

|  |
| --- |
| **Likestavaverb - presens**  |
|  | **I** | **II** | **III** | **IV** | **V** | **VI** |
|  | ie-verb | oe-verb | a-verb | e1-verb | e2-verb | e3-verb |
|  | **båetedh** | **laavkodh** | **guarkedh** | **bïejedh** | **govledh** | **gihtjedh** |
| *(oms.)* | *kome* | *bade* | *forstå* | *setje* | *høyre* | *spørje* |
| Nekt.form | båetieh | laavkoeh | guarkah | bïejh | govlh | gihtjh |
| **Person** |  |  |  |  |  |  |
| manne | båatam | laavkoem | guarkam | bïejem | govlem | gihtjem |
| datne | båatah | laavkoeh | guarkah | bïejh | govlh | gihtjh |
| dïhte | båata | lååvke | guarkoe | beaja | govloe | gihtjie |
| månnoeh | båetien | laavkoen | guarkan | biejien | govloen | gihtjien |
| dåtnoeh | båeteden | laavkoden | guarkeden | bïejeden | govleden | gihtjeden |
| dah guaktah | båetiejægan | laavkoejægan | guarkajægan | bïejijægan | govlijægan | gihtjijægan |
| mijjieh | båetebe | laavkobe | guarkebe | bïejebe | govlebe | gihtjebe |
| dijjieh | båetede | laavkode | guarkede | bïejede | govlede | gihtjede |
| dah | båetieh | laavkoeh | guarkoeh | biejieh | govloeh | gihtjieh |

Dei ulikestava verba har ei enklare bøying:

|  |
| --- |
| **Ulikestava verb - presens** |
| **Person** | **saemiestidh** | **lea** |
| manne | saemestem | leam |
| datne | saemesth | leah |
| dïhte | saemeste | lea |
| månnoeh | saemiestien | lean |
| dåtnoeh | saemiestidien | lidien |
| dah guaktah | saemiestægan | lægan |
| mijjieh | saemiestibie | libie |
| dijjieh | saemiestidie | lidie |
| dah | saemiestieh | leah |

### Infinitte former

Infinitte verbformer er former som ikkje blir bøygd i modus, person og tal. Infinitiv er verbet si oppslagsform (det som står i ordboka): *Manne sïjhtem **åeredh*** "Eg skal *sove*". Perfektum partisipp blir brukt om avslutta handling: *Mijjeh **byöpmedamme*** "Vi har *ete*". Tilstandsforma, eller gerundium, fungerer som *-ing*-forma i engelsk: *Manne lim **åerieminie**, goh tjidtjie bööti* "Eg sov då mor kom". Verbgenitiv uttrykker måten noko skjer på, t.d. *Aehtjie bööti **vaedtsien***. "Far kom *gåande*".

|  |
| --- |
| **Infinitte verbformer** |
| Stammeklasse | **I** | **II** | **III** | **IV** | **V** | **VI** | **ulikest.** |
| Stammetype | ie-verb | oe-verb | a-verb | e1-verb | e2-verb | e3-verb |  |
| Infinitiv | **båetedh** | **laavkodh** | **guarkedh** | **bïejedh** | **govledh** | **gihtjedh** | **saemiestidh** |
| Perfektum partisipp | båateme | lååvkeme | guarkeme | bïejeme | govleme | gihtjeme | saemiestamme |
| Gerundium | båetieminie | laavkoeminie | guarkaminie | bïejeminie | govleminie | gihtjeminie | saemesteminie |
| Verbgenitiv | båetien | laavkoen | guarkan | bïejen | govlen | gihtjen | saemesten |

### Hjelpeverbet *leah*

Her er paradigmet for *leah* «å vere» i presens og preteritum indikativ:

|  | Presens |  | Preteritum |
| --- | --- | --- | --- |
|  | sg. | du. | pl. |  | sg. | du. | pl. |
| 1 | leam | lean | libie | 1 | lim | limen | limh |
| 2 | leah | lidien | lidie | 2 | lih | liden | lidh |
| 3 | lea | lægan | leah | 3 | lij | ligan | lin |

### Nektingsverbet

I sørsamisk, som i dei fleste uralske språk, er nektinga eit verb. Nektingsverbet i sørsamisk blir bøygd i person og tal. På same måten som i lulesamisk, men til skilnad frå nordsamisk og finsk, blir negasjonsverbet også bøygd i tempus:

|  | Presens |  | Preteritum |
| --- | --- | --- | --- |
|  | sg. | du. | pl. |  | sg. | du. | pl. |
| 1 | im | ean | ibie | 1 | idtjim | idtjimen | idtjimh |
| 2 | ih | idien | idie | 2 | idtjih | idtjiden | idtjidh |
| 3 | ij | eakan | eah | 3 | idtji | idtjigan | idtjin |

Postposisjonar
--------------

I tillegg til preposisjonar har sørsamisk også postposisjonar. Postposisjonane tar komplementa sine i genitiv. Nokre av postposisjonane, dei som omhandlar retning og plassering, blir bøygde i lokalkasusa illativ, inessiv og elativ, alt ettersom dei tyder TIL, I/PÅ eller FRÅ. Jf. tabellen nedanfor, der TIL er symbolisert med ->•, I/PÅ med • og FRÅ med •->:

|  |  | innside | utside | framfor | bak | mellom | attmed | i nærleiken av |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ->• | "ill" | sijse | gåajkoe | uvte | duakan | giske | bealese | gietskese |
| • | "ine" | sisnie | luvnie | åvtesne | dueksesne | gaskesne | bealesne | gietskesne |
| •-> | "ela" | sistie | luvhtie | åvteste | duekeste | gaskeste | bealeste | (-) |

Litteratur
----------

* Bergsland, Knut 1946: *Røros-lappisk grammatikk : et forsøk på strukturell språkbeskrivelse*. Instituttet for sammenlignende kulturforskning. Serie B. Skrifter ; 43. Oslo : Aschehoug.
* Bergsland, Knut 1982: *Sydsamisk grammatikk*. Tromsø: Universitetsforlaget.
* Hasselbrink, Gustav 1981: T1 - Grammatik, Wörterbuch Å - Flytt'edh.
* Lagercrantz, Eliel 1923: Sprachlehre des Südlappischen : nach der Mundart von Wefsen. Bulletin / Kristiania Etnografiske Museum ; 1

Referansar
----------

1. ↑  Tabellane for verbbøying er henta frå

Bakgrunnsstoff
--------------

* Oahpa — interaktivt pedagogisk program for å øve på sørsamisk morfologi
* Oahpa sørsamisk minigrammatikk
* Sørsamisk grammatikk på risten.no