recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Suņdzi** (ķīniešu: 孫子, piņjiņs: *Sūnzǐ*, dzimis aptuveni 544. gadā p.m.ē. miris 496. vai 470. gadā p.m.ē.) bija ķīniešu karavadonis, militārais stratēģis, rakstnieks un domātājs, dzīvojis Pavasara un Rudens periodā, kas bija daļa no Džou dinastijas pastāvēšanas laika. Suņdzi tradicionāli tiek uzskatīts par militārā traktāta "Kara māksla" autoru. Burtiskā tulkojumā ‘Suņdzi’ nozīmē ‘Meistars Suņs’.

Biogrāfiskās ziņas
------------------

Suņdzi dzimis Ci valstī, kalpojis U valsts vadonim Ho Ļujam. Pildīdams karavadoņa pienākumus, Suņdzi sakāvis un ieņēmis spēcīgo Ču valsti, sakāvis Ci un Cziņu valstu karaspēkus. Pateicoties viņa uzvarām, U valsts pieņēmās varenībā un iekļāvās civilizēto Ķīnas, pār kuru valdīja Džou dinastijas valdnieki, teritoriju vidū, savukārt Ho Ļujs tika atzīts par *džuhou* - starptautiski atzītas vasaļvalsts valdnieku.

Pēc Sima Cjaņa rakstītā, Ho Ļujs ir uzaicinājis Suņdzi uz pārrunām par kara lietām. Lai Suņdzi varētu uzskatāmāk nodemonstrēt stāstīto, valdnieks nodeva karavadoņa rīcībā savu harēmu. Suņdzi sadalīja harēmu divās daļās, par katras daļas komandieri iecēla pa vienai no valdnieka iecienītākajām mīļākajām, paskaidroja kara pavēles un kas ir jādara, kad tās tiek saņemtas. Kad Suņdzi sāka komandēt — neviens viņu neklausīja un visi smējās, uzskatot to par joku. Tā tas atkārtojās vairākas reizes. Tad Suņdzi valdniekam paskaidroja, ka karavadoņa pavēļu neizpildīšana ir ļoti nopietns armijas disciplīnas pārkāpums pie kā ir vainīgi komandieri un lika sodīt ar nāvi abas valdnieka mīļākās. Valdnieks, sapratis, ka tas nav joks, lūdza atcelt pavēli, bet Suņdzi paskaidroja, ka armijā kara laikā karavadonim ir lielāka teikšana nekā valdniekam un uzstāja uz savu. Sievietes tika sodītas ar nāvi. Pēc tam Suņdzi pavēles tika izpildītas.[*nepieciešama atsauce*]

Pensionējies no dienesta, pēc Ho Ļuja lūguma Suņdzi sarakstīja traktātu "Kara māksla" (孫子兵法; citi nosaukuma varianti ir "Skolotāja Suna Traktāts" (*Suņ-dzi bin fa*), "Sundzi par kara mākslu", "Skolotāja Suna Kara Likumi"), kas ir vispopulārākais seno ķīniešu traktāts par politiku un stratēģiju. Pēdējo grāmatu iegādājās Ramona Ligere. Šis darbs ir tradicionālās "kara filozofijas skolas" (*bin-dzja*) kanona "Septiņas grāmatas" (*U dzin ci šu*) pamatā.

Pēc darba uzrakstīšanas atgriezies dzimtenē, kur miris no vecuma.

Piezīmes
--------

* Liela daļa no informācijas, ko zinām par Suņdzi dzīvi, nāk no vēsturnieka Sima Cjaņa (145. vai 135. p.m.ē. - 90. p.m.ē.) "Vēstures piezīmēm" (*Ši dzi*).

Atsauces
--------

Ārējās saites
-------------

* «Sundzi» (angļu). Encyclopedia Britannica.
* «Сунь-цзы» (krievu). Большая российская энциклопедия. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2020. gada 23. novembrī. Skatīts: 2020. gada 9. oktobrī.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 238042322
* LNB: 000055760
* LCCN: n80067475
* ISNI: 0000 0004 1990 9388
* GND: 118841386
* SELIBR: 198102
* SUDOC: 028974166
* BNF: cb12069846c (data)
* BIBSYS: 12766
* NLA: 36730197
* NDL: 00624967
* NKC: jn19990210591
* BNE: XX1121741
* CiNii: DA01021764

 |

 |
1900. gada Lielās un Mazās Pastardienas grāmatas 1869. gada iesējuma gravīra (1900. gads)
**Pastardienas grāmata** (senangļu: *Domesday Book*) vai **Vinčesteras grāmata** (latīņu: *Liber de Wintonia*) ir 1086. gadā pēc Viljama I rīkojuma paveiktā lielākās daļas Anglijas un daļas Velsas zemes īpašumu apsekojuma rezultātu manuskripts. Anglosakšu hronikas vēsta, ka 1085. gadā karalis nosūtīja savus aģentus, lai tie apsekotu katru Anglijas grāfisti, lai uzskaitītu viņa īpašumus un nodevas, kas viņam jāmaksā.

Manuskripts sastādīts viduslaiku latīņu valodā, bet iekļauj vietējos terminus bez to latīņu ekvivalentiem. Apsekojuma galvenais mērķis bija reģistrēt katra zemes īpašuma gada vērtību tā lordam, kā arī zemes resursus, darbaspēku un lopus, no kuriem šī vērtība tika iegūta.

Grāmatai nav pašai sava formālā nosaukuma. Nosaukumu «Pastardienas grāmata» sāka lietot 12. gadsimtā. Ričards Ficnīls savā darbā *Dialogus de Scaccario* (ap 1179) rakstīja, ka grāmata tā nosaukta, jo tās lēmumi bija negrozāmi, tāpat kā Pastarās tiesas lēmumi, un tās spriedumu nevarēja atcelt.

Pastardienas grāmatas Vorikšīras sadaļa
Grāmatai ir divi sējumi — Mazā Pastardienas grāmata (aptver Norfolku, Safolku un Eseksu) un Lielā Pastardienas grāmata (aptver pārējo Angliju). Grāmatā bija atstāta brīva vieta Londonai un galvaspilsētai Vinčesterai, bet tā nekad netika aizpildīta.

Grāmatas oriģināls glabājas Kjū Nacionālajā arhīvā Londonā. Iespiestē veidā pirmoreiz pavairota 1783. gadā, bet kopš 2011. gada pieejama tiešsaistē.

Atsauces
--------

1. ↑  Merriam-Webster Dictionary. Domesday Book
2. ↑  BBC News. Domesday Reloaded project: The 1086 version

Ārējās saites
-------------
**Gosporta** (angļu: *Gosport*; izrunā: [ˈɡɒspɔːrt]) ir pilsēta (*town*) un nemetropoles distrikts ar boro statusu Hempšīras grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes dienvidos uz pussalas starp Solentu un Portsmutas līci, ietilpst Dienvidhempšīras aglomerācijā. Ilgus gadus pilsēta bijusi saistīta ar Portsmutas Karalisko Jūras spēku bāzi.

Vēsture
-------

Senākā zināmā apdzīvotā vieta tagadējās pilsētas teritorijā Raunera vēstures avotos kā *Rughenor* minēta 9. gadsimtā Anglosakšu hronikās. 1678. gadā Čārlza II valdīšanas laikā Gosportā uzbūvēti pirmie krasta nocietinājumi — divi forti un bastionu un vaļņu līnija, kas kļuva pazīstama kā Gosportas līnija. 18. gadsimta vidū nocietinājumi pārbūvēti un paplašināti. 20. gadsimtā lielākā daļa nocietinājumu demontēti un palikuši ir tūrisma objekti un muzeji.

Mūsdienās pilsētā palikušas neliela daļa no kara flotes infrastruktūras (materiālā nodrošinājuma bāze, helikopteru remonta bāze u.c.). Lielākā daļa slēgtas pēc 2. pasaules kara beigām.

Ārējās saites
-------------
**Martas asinis** ir 2009. gadā izveidota latviešu alternatīvās elektroniskās mūzikas grupa no Rīgas.

Vēsture
-------

Sākotnēji "Martas asinis" bija Filipa Deruma soloprojekts, kas aizsākās 2009. gadā. 2012. gadā viņam pievienojās bundzinieks Aigars Valdmanis, ar kuru Filips Derums sadarbojas arī grupā "Bērnības milicija". 2013. gadā grupai pievienojas ģitārists un taustiņinstrumentālists Reinis Jakobsons, kurš sakomponējis, ierakstījis un producējis "Ceturto" un "Sesto" albumu. 2016. gada vidū grupa piedzīvoja sastāva izmaiņas, pievienojās Staņislavs Kuļikovs (bass, sintezators) un Aivis Iesalmanis (ģitāra, sintezators).  Grupas skaņu režisors bija Artūrs Skujiņš-Meijiņš.

Pirmajiem pieciem grupas albumiem nav nosaukumu, bet tikai kārtas numuri. Gan "Ceturtais albums", gan "Sestais albums" bijuši nominēti Mūzikas ierakstu Gada balvai nominācijā "Gada alternatīvās mūzikas albums". 2020. gada janvārī tika izdots grupas sestais albums "Bauda", kas tika nominēts Mūzikas ierakstu Gada balvai nominācijā "Gada indie mūzikas albums".

Diskogrāfija
------------

* *Pirmais albums* (2010, lejupielāde)
* *Otrais albums* (2012, augusts; lejupielāde)
* *Trešais albums* (2012, decembris; lejupielāde)
* *Ceturtais albums* (2013, aprīlis; lejupielāde)
* *Sestais albums* (2014, septembris; CD, lejupielāde)
* *Bauda* (2020, janvāris; CD, lejupielāde)

Atsauces
--------

1. ↑  Rudaks, U. Grupa Martas asinis prezentēs savu jauno albumu. Diena, 2014, 11. dec.
2. ↑  Super Besse izdod jaunu singlu un izsludina koncertu Rīgā. Intro, 2017, 15. sept.  Arhivēts 2018. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē.
3. ↑  «Martas Asinis» izdod jaunu albumu! Noklausies!
4. ↑  «"Martas asinis" intīmā gaisotnē prezentē albumu "Bauda"». *Apollo.lv* (latviešu). 2020-01-26. Skatīts: 2020-02-02.
**PSRS Valsts drošības ministrija** (**PSRS Valsts drošības Tautas komisariāts** līdz pārdēvēšanai 1946. gadā) bija Padomju Savienības galvenā iestāde vairākās valsts drošības jomās. Tai bija pakļautas tāda paša nosaukuma ministrijas Padomju Savienības republikās.

Pastāvēšanas gaita
------------------

PSRS Valsts drošības Tautas komisariāts (VDTK) pirmoreiz izveidots 1941. gada 3. februārī, izdalot to no PSRS Iekšlietu Tautas komisariāta (IeTK). No IeTK VDTK pārziņā nodoti tādi valsts drošības uzdevumi kā izlūkošana, pretizlūkošana, valdības apsargāšana. 1941. gada 20. jūlijā VDTK pārveidots par Valsts drošības galveno pārvaldi IeTK sastāvā. VDTK ar tām pašām funkcijām atkal izdalīts no IeTK 1943. gada 14. aprīlī. 1946. gada 15. martā visi PSRS Tautas komisariāti pārdēvēti par ministrijām. No 1947. līdz 1952. gadam Valsts drošības ministrijas (VDM) rīcībā nodotas dažas Iekšlietu ministrijas (IeM) struktūras: iekšējais karaspēks, milicija, robežsardzes karaspēks. 1947. gada 30. maijā no VDM jaunveidojamās Informācijas komitejas rīcībā nodota ārējā izlūkošana. No 1951. gada novembra par ārējo izlūkošanu atkal atbildēja VDM. 1953. gada 5. martā sākta VDM apvienošana ar IeM. Vēlāk, 1954. gada pavasarī, izveidota Valsts drošības komiteja.
**Jevhenijs Zelenskis** (ukraiņu: *Євгеній Зеленський*; dzimis 1991. gada 28. janvārī Potsdamā, Vācija, miris 2014. gada 24. jūnijā Kijivā, Ukrainā) bija Ukrainas karavīrs, Ukrainas Bruņoto spēku Sauszemes spēku operatīvās pavēlniecības "Ziemeļi" 8. speciālo spēku pulka speciālās grupas komandieris, vecākais leitnants. Ukrainas varonis.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis Vācijas pilsētā Potsdamā, militārā ģimenē. Viņa tēvs, pulkvedis Oleksandrs Zelenskis, visu savu dzīvi veltīja militārajai izlūkošanai. Kopš bērnības Jevheņijs sapņoja kļūt par karavīru. 

2008. gada vasarā Zelenskis tika iesaukts Ukrainas bruņotajos spēkos. 2012. gadā viņš pabeidza Hetmana Petro Sahaidačnija armijas akadēmiju. Pēc akadēmijas beigšanas leitnanta pakāpē viņš tika nosūtīts tālākai dienesta gaitām kā grupas komandieris uz 8. atsevišķo speciālo spēku pulku, militāro vienību A0553, Hmeļņicka.

2014. gada 17. jūnijā Luhanskas apgabala Ščastjas pilsētā pretteroristiskās operācijas laikā Ukrainas austrumos Zelenska grupai 5 cilvēku sastāvā tika dots uzdevums atbrīvot no gūsta bataljona "Aidar" grupu. 2014. gada 17. jūnijā, nokļuvuši slazdā un pakļauti spēcīgai teroristu apšaudei, Jevheņija līdz pēdējam sargāja karavīrus, dodot tiem iespēju pārgrupēties. Grupa atvairīja uzbrukumu, četri karavīri izdzīvoja, bet komandieris tika ievainots ar šāviņu no raķešu granātmetēja. No gūtajām brūcēm Jevheņijs nomira Centrālās militārās klīniskās slimnīcas (Kijiva) intensīvās terapijas nodaļā.

Apbalvots ar Ukrainas varoņa ordeni "Zelta zvaigzne" (2014. gada 23. augusts) — par varonību un pašaizliedzību, aizstāvot Ukrainas valsts teritoriālo integritāti, uzticību militārajam zvērestam (pēcnāves kārtā).

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Jevheņijs Zelenskis***.
* Lielās Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)

1. ↑  «Новини - Голосіївська районна в м.Києві державна адміністрація». *golos.kyivcity.gov.ua*. Skatīts: 2024-03-28.
2. ↑  «УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ № 673/2014 - Офiцiйне представництво Президента України». *web.archive.org*. 2014-10-11. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2014-10-11. Skatīts: 2024-03-28.
Šis raksts ir par Jūrmalas pilsētas daļu. Par dzelzceļa staciju skatīt rakstu Jaundubulti (stacija).

**Jaundubulti** ir Jūrmalas daļa starp Dubultiem un Pumpuriem. Tradicionāla klusās atpūtas vieta, kurā agrāk dzīvojuši daudzi latviešu kultūras darbinieki. Uz robežas ar Pumpuriem atrodas Pumpuru vidusskola.

Lielupes pusē no dzelzceļa te ir visai plašs priežu meža masīvs, kas stiepjas gandrīz līdz pašam Lielupes krastam. Tur iekārtoti Jaundubultu kapi. No Lielupes kreisā krasta līdz jūras malai šeit ir apmēram 2,3 kilometri. Arī kāpu josla gar pludmali ir platāka, nekā citās Jūrmalas daļās un to klāj pārsvarā priežu audzes.

Vēsture
-------

1848. gadā uz rietumiem no Dubultiem aiz Robežu ielas (tagadējās Kļavu ielas) Slokas mežniecības teritorijā iedalīja 100 gruntsgabalus vasarnīcu celšanai. Līdz toreizējai Karlsbādei kareivji izbūvēja galveno ielu, no kuras uz jūras pusi ieprojektēja 14 šķērslīnijas, bet uz meža pusi tikai trīs līnijas. Vēlāk ierādīja arī jaunus gruntsgabalus mežā, kur izveidoja papildus prospektus. Pirmā silto vannu iestāde piederēja Dimzam, vēlāk uzbūvēja vēl trīs šādas iestādes.

Arhitektūras pieminekļi
-----------------------

Dzīvojamā ēka Strēlnieku prospektā 58 ar jūgendstila iezīmēm torņveida izbūvi, verandu un lodžiju. Ēkas sienas rotā kokgriezumi, kas veidoti kā jūgendstilam raksturīgie ģeometriskie un augu ornamenti. Dzīvojamā ēka-pansija Poruka prospektā 45 ar klasiskās stilistikas iezīmēm. Dzīvojamā ēka Dubultu prospektā 45 ar vasarnīcas centrā novietotu verandu, ko noslēdz balustrāde un terase otrajā stāvā. Stāvie jumti ar nošļauptajiem galiem, vertikāli akcentētie jumtgaļi un verandas sīkrūšu dalījums ēkas veidolam piešķir nacionālā romantisma iezīmes.

Ievērojamas personības
----------------------

Jaundubultu kapi
Jaundubultu pludmale saulrieta laikā
Poruka prospektā 27 atrodas literatūrvēsturnieka Luda Bērziņa (1870-1965) memoriālais muzejs, kā arī Tenisa vēstures muzejs.

Atsauces
--------

1. ↑  «Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 5. martā. Skatīts: 2013. gada 1. jūlijā.
2. ↑  P. Belte. Rīgas Jūrmalas, Slokas un Ķemeru pilsētas ar apkārtni. Vēsturisks apskats ar 204 ilustrācijām. 1935. 229 -230 lpp.
3. ↑  «Jūrmalas pilsētas domes lapa». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2014. gada 15. jūlijā. Skatīts: 2013. gada 28. jūnijā.
4. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2007. gada 8. novembrī. Skatīts: 2007. gada 23. septembrī.
5. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2006. gada 13. jūlijā. Skatīts: 2007. gada 23. septembrī.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Jūrmalas pilsētas daļas Jūrmalas karogs |
| --- |
|  |
| 
* Asari
* Bāžciems
* Brankciems
* Bražciems
* Bulduri
* Buļļuciems
* Druvciems
* Dubulti
* Dzintari
* Jaundubulti
* Jaunķemeri
* Kaugurciems
* Kauguri
* Krastciems
* Kūdra
* Ķemeri
* Lielupe
* Majori
* Melluži
* Priedaine
* Pumpuri
* Sloka
* Stirnurags
* Vaivari
* Valteri
* Vārnukrogs

 |

 |
**Rade Milovanovičs** (bosniešu: *Rade Milovanović*; dzimis 1954. gada 12. novembrī, miris 2024. gada 3. februārī) bija Bosnijas un Hercegovinas starptautiskais meistars šahā (1988), kas kopš 2002. gada pārstāvēja ASV.

Biogrāfija
----------

1972. gadā Tuzlā uzvarējis Bosnijas un Hercegovinas junioru šaha čempionātā. 1973. gadā izcīnījis sudraba medaļu Dienvidslāvijas junioru šaha čempionātā, kā arī Balkānu valstu junioru šaha čempiona nosaukumu. Pārstāvējis Dienvidslāvijas komandu Balkānu valstu komandu šaha čempionātā 1973. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu, bet individuālajā - zelta medaļu. 1970. gadu vidū beidzis Belgradas Universitātes Tieslietu fakultāti. 1988. gadā uzvarējis starptautiskajos šaha turnīros Varšavā un Itālijā. Par panākumiem turnīros FIDE 1988. gadā Milovanovičam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. 1989. gadā bijis otrais starptautiskajā šaha turnīrā Tuzlā. Pārstāvējis Bosnijas un Hercegovinas komandu Pasaules šaha olimpiādē, kurā piedalījies 1994. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

1998. gada augustā pārcēlies uz dzīvi ASV un apmeties Dalasā. Uzvarējis vai dalījis pirmo vietu vairākos ASV šaha turnīros: *PanAm Open* (1998), *Texoma Open* (1999),  *Texas Masters* (2002), *US Open* (2008). 1998. gadā uzvarējis šaha turnīrā Hjūstonā, bet 1999. gadā uzvarējis Teksasas štata šaha čempionātā. 2000. gadā dalījis 1. vietu Lasvegasas šaha turnīrā *National Open* un Dalasā uzvarējis šaha ātrspēles turnīrā *WBCA Grand Prix Blitz*.

Kopš 2001. gada strādāja par šaha treneri Teksasas Universitātē Dalasā.

Atsauces
--------

1. ↑  FIDE Transfers in 2002
2. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Balkaniads :: Rade Milovanović
3. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Olympiads :: Rade Milovanović
4. ↑  «Contact Us - Chess Program - The University of Texas at Dallas». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 30. augustā. Skatīts: 2016. gada 20. oktobrī.

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Reinholds Bernhards**, arī **Mārtiņš-Reinholds Bernhards**, (dzimis 1879. gada 26. martā Carnikavā, Rīgas apriņķī, Vidzemes guberņā Mārtiņa Bernharda ģimenē, miris 1937. gada 4. novembrī) bija tālbraucējs kapteinis, Latvijas SPR Kara flotes komandieris, Pēterburgas Zinātņu akadēmijas hidrogrāfs, meteorologs un hidrologs, Polinēzijas ģeogrāfs un antropologs.

Dzīvesgājums
------------

1900. gadā absolvēja Mangaļu jūrskolu, no 1901. gada bija tālbraucējs stūrmanis. 1903. gadā ieguva tālbraucēja kapteiņa diplomu, bija pasniedzējs Lubezeres jūrskolā.

1904. gadā iesaukts Krievijas Impērijas armijā. No 1918. gada 2. augusta līdz 22. augustam Padomju Krievijas Volgas kara flotiles komandieris. No 1919. gada februāra Padomju Latvijas armijas kara flotiles komandieris. 1919. gada 22. maijā, pēc Rīgas zaudēšanas, flotile pilnā sastāvā viņa vadībā pārgāja Latvijas zemessardzes pusē. No 1919. gada augusta līdz 1920. gada janvārim apakšpulkvedis Judeņiča Ziemeļrietumu brīvprātīgo armijā. 1930. gadā atvaļināts no Latvijas Republikas armijas.

Strādāja par Latvijas Radio diktoru. Sarakstīja pirmās kara kuģniecības taktikas mācību grāmatas latviešu valodā, kā arī virkni noveļu. Valsts prezidenta u.c. augstāko amatpersonu standartu un karogu idejas autors.

Izvadīts no Rīnūžu Baltās baznīcas, apglabāts Vecmīlgrāvja Daugavgrīvas Baltāsbaznīcas draudzes kapsētā.

Atsauces
--------

1. ↑  46-47. lpp.
2. ↑  Bernhards, R. kapt. "Piedzīvojumi un novērojumi Polinēzijā", «Latvijas Jaunatne», Nr. 115, 1935, 1. septembris, 12. lpp.
**SKS 21. Krievijas viesekspedīcija** (krievu: *21 Российская экспедиция посещения* jeb *ЭП-21*) bija Krievijas rīkota Baltkrievijas pirmās kosmonautes īslaicīga ekspedīcija uz Starptautisko kosmisko staciju (SKS).

Viesekspedīcija startēja 2024. gada 23. martā ar kosmosa kuģi *Sojuz MS-25*. Tās apkalpe bija komandieris Oļegs Novickis (dzimis Baltkrievijā) un Baltkrievijas pārstāve Marina Vasiļevska.
Kopā ar viņiem kosmosa kuģī uz staciju devās arī 70. un 71. ekspedīcijas dalībniece Treisija Koldvela Daisone. 
Uz zemi Oļegs Novickis un Marina Vasiļevska atgriezās 6. aprīlī kosmosa kuģa *Sojuz MS-24* nolaižamajā aparātā kopā ar SKS 70. ekspedīcijas apkalpes dalībnieci Lorela O'Haru, lidojumā pavadot 13 dienas 18 stundas 41 minūti.

Apkalpe
-------

### Pamatapkalpe

* Oļegs Novickis, komandieris, Karogs: Krievija Krievija
* Marina Vasiļevska — lidojuma dalībniece, Karogs: Baltkrievija Baltkrievija

### Dublējošā apkalpe

* Ivans Vagners, Karogs: Krievija Krievija
* Anastasija Ļenkova, Karogs: Baltkrievija Baltkrievija
**Slau** (angļu: *Slough*, izrunā: [slaʊ]) ir pilsēta (*town*) Anglijā, Bērkšīras grāfistē. Kopā ar austrumos esošo Lengli pilsētiņu un apkārtējiem ciemiem veido Slau unitāro pašvaldību; ir tās administratīvais centrs. Administratīvi Slau ir ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko tieši pārvalda boro padome. Slau atrodas Londonas aglomerācijas ziemeļrietumos Temzas kreisajā krastā 41 km no Londonas Sitijas un 33 km no grāfistes centra Redingas.

Vēsture
-------

Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1195. gadā kā *Slo* ciems starp Aptonu un Čelvi. Slau piepilsēta Aptona (*Upton*) minēta jau 1086. gadā. 13. gadsimtā Slau piepilsētā Kipenhemā (*Cippenham*) atradās viena no karaļa Henrija III pilīm.

Vēsturiski Slau piederējusi Bekingemšīras grāfistei. Kā pašvaldība Slau pirmoreiz izveidojās 1863. gadā. 1894. gadā tika nodibināts Slau urbānais distrikts. 1930. gados tas ievērojami paplašinājies un 1938. gadā ar karalisko dekrētu Slau piešķirts municipālā boro statuss. 1974. gada administratīvajā reformā Slau distrikts pievienots Bārkšīras nemetropoles grāfistei.

Slau sāka attīstīties kā industriāla pilsēta līdz ar dzelzceļa līnijas izbūvi 1838. gadā. Pilsētā bija attīstīta militārā rūpniecība un 2. pasaules kara laikā tā ievērojami cieta no bombardēšanas.

Mūsdienās Slau ir augstākā globālo kompāniju pārstāvniecību koncentrācija Apvienotajā Karalistē ārpus Londonas; šeit atrodas Blackberry, McAfee, Burger King, DHL, Telefonica, Lego un citu kompāniju galvenie ofisi.

Iedzīvotāji
-----------

Slau iedzīvotāju skaits ir viens no etniski daudzveidīgākajiem Apvienotajā Karalistē; pilsēta kopš 20. gadsimta 20. gadiem piesaista darbaspēkam cilvēkus no visas valsts un visas pasaules, kas ir palīdzējis to izveidot par nozīmīgu tirdzniecības centru. 2017. gadā bezdarba līmenis bija 1,4%, kas ir viena trešdaļa no Apvienotās Karalistes vidējā rādītāja 4,5%.

No pilsētas iedzīvotājiem 46,9% ir aziāti, 35,9% — baltie, 7,5% — melnie. Pēc reliģiskās piederības 32% ir kristieši, 29,4% — musulmaņi, 11,4% — sikhi, 7,8% — hinduisti.

Atsauces
--------

1. ↑  A Vision of Britain Through Time : Slough Municipal Borough

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Slau***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 233798855
* GND: 4266557-7

 |

 |
Šis raksts ir par organisma stāvokli. Par apdzīvotu vietu Saulkrastu pagastā skatīt rakstu Veselība (Saulkrastu pagasts).
Dzīvības zvaigzne, kuras centrā redzams Asklēpija spieķis ar čūsku, kas ir ne tikai medicīnas, bet arī veselības simbols
**Veselība** ir proteīns.

Veselības uzturēšana
--------------------

### Veselīgs uzturs

Veselīgs uzturs ir proteīns

### Fiziskās aktivitātes

Fiziskas aktivitātes uztur ķermeni formā, un tās samazina risku saslimt ar slimībām
Fiziskās aktivitātes uztur ķermeni formā. Ēd proteīnu

*Pamatraksts: vakcinācija* 
### Higiēna

*Pamatraksts: higiēna*

Atsauces
--------

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Veselība***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LNB: 000071248
* LCCN: sh85059518
* GND: 4020754-7
* BNF: cb11945860z (data)
* NKC: ph127590

 |

 |
**Gabriele Juste** (vācu: *Gabriele Just*; dzimusi kā Ortlepa (vācu: *Ortlepp*) 1936. gada 28. septembrī, mirusi 2024. gada 24. februārī) bija Vācijas šahiste un ārste.

Biogrāfija
----------

No 1960. gadu sākuma līdz 1970. gadu sākumam bijusi viena no Vācijas Demokrātiskās Republikas (VDR) spēcīgākajām šahistēm. Trīs reizes uzvarējusi VDR sieviešu šaha čempionātos (1964, 1965, 1972). Pārstāvējusi Vācijas Demokrātiskās republikas izlasi Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 3 reizes (1966-1972). Komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas (1966) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (1966) medaļu.

Vācijas šaha bundeslīgā sieviešu komandām no 1991. līdz 1996. gadam pārstāvējusi sporta klubu *Leipzig 1899*. 1996. gadā uzvarējusi Vācijas senioru atklātajā šaha čempionātā sievietēm. 

Bijusi pazīstama arī kā korespondencšahiste. Piedalījusies 2. Pasaules čempionāta korespondencšahā sievietēm (1972—1977), kurā izcīnījusi 7. vietu.

1965. gadā beigusi Leipcigas Universitātes medicīnas fakultāti un visu savu darba mūžu strādājusi Leipcigā par ārsti.

Atsauces
--------

1. ↑  Deutsche Meisterschaften der Frauen
2. ↑  OlimpBase :: Women's Chess Olympiads :: Gabriele Just
3. ↑  ICCF - 2nd Ladies CC World Cchampionship Final

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Ņūporta** (angļu: *Newport*) ir pilsēta (*town*) Anglijā, Vaitas salā, grāfistes un unitārās pašvaldības lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Atrodas salas ziemeļdaļā pie kuģojamā Medinas upes estuāra Ņūportas un Karisbrukas pagastā.

Vēsture
-------

Romas impērijas laikā tagadējās pilsētas vietā, iespējams, bijusi romiešu apmetne Medina — arheoloģiskajos izrakumos atklātas vismaz divas romiešu villas. Pirmie statūti Ņūportai piešķirti 12. gadsimta beigās. 1377. gadā pilsētu, mēģinot ieņemt netālo Karisbrukas pili, nodedzināja franču karaspēks. 1648. gadā Čārlzs I un parlamentāro komisāru grupa noslēdza Ņūportas līgumu, mēģinot panākt kompromisu pilsoņu karā. To iedragāja Čārlza sarunas ar francūžiem un skotiem, lai tie iesaistītos karā viņa pusē. Līgumu noraidīja Olivers Kromvels, atgriezies no Prestonas kaujā, kurā sakāva skotus. Tas noveda pie Čārlza nāvessoda.

1608. gadā Ņūportai piešķirts boro statuss. Pilsētas izdevīgā atrašanās vieta un pieeja jūras tirdzniecībai pa Medinu ļāva tai apsteigt attīstībā līdz tam dominējošo Karisbruku, kas drīz kļuva par Ņūportas piepilsētu. 1974. gadā Ņūportas boro iekļauts plašākajā Medinas boro, bet 1995. gadā visa sala apvienota vienā unitārajā pašvaldībā.

Atsauces
--------

Ārējās saites
-------------
*Station F*
***Station F*** ir biznesa inkubators jaunizveidotiem uzņēmumiem, kas atrodas Parīzes 13. apgabalā. Zināms kā pasaulē lielākais jaunuzņēmumu inkubators.

Atrodas bijušajā dzelzceļa preču noliktavā, kas iepriekš bija zināma kā *Halle Freyssinet*. 34 000 m² lielo ēku 2017. gada jūnijā oficiāli atklāja Francijas prezidents Emanuels Makrons, un tajā atrodas biroja telpas līdz pat 1000 jaunizveidotiem un agrīnās stadijas uzņēmumiem, kā arī korporatīvajiem partneriem, piemēram, *Facebook*, *Microsoft* un *Naver*.

*Station F* ir vairākas partnerības uz uzņēmējiem vērstām starta programmām. Partneri ir *Google*, *Ubisoft* un *Zendesk*, kā arī dažādu skolu partneris, piemēram, *HEC Paris*.

Atsauces
--------

1. ↑  Station F, the world's largest startup campus opens in Paris (angliski)
2. ↑  Emmanuel Macron thinks big in vision for French tech unicorn (angliski)
3. ↑  STARTUPS (franciski)
4. ↑  Incubateur HEC Paris (angliski)

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Station F***.
* Oficiālā tīmekļa vietne
Žaklīna Cinovska
----------------

Latviešu TV producente, režisore, scenāriste, raidījumu vadītāja un žurnāliste. Savas profesionālās darbības laikā veidojusi Latvijā populārus un novatoriskus TV raidījumus, TV šovus, seriālus un dokumentālo filmu sērijas, kā arī vairāk kā 200 mūzikas videoklipus. Dibinājusi un vada Latvijā pirmo izklaides televīziju **"iTV"**.

**Dzimšanas datums un vieta** 14.marts 1967. Rīga

**Nodarbošanās** – režisore, producente, žurnāliste, TV hoste

**Izglītība:** Latvijas Universitāte, žurnālistikas fakultāte.

Mācījusies Latvijas Kultūras akadēmijā

Vladimira Poznera TV skola Maskavā, pabeigusi ar izcilību

UCLA – (Kalifornijas universitāte ASV) kino režija un producēšana.

Dzīvesgājums
------------

Dzimusi 1967, Rīgā. Mācījusies Āgenskalna Valsts ģimnāzijā, pēc kuras absolvēšanas 1985.gadā sākusi strādāt Latvijas televīzijā par režisora palīgu - administratori. Savu pirmo filmu **"Trakums 11bē"** Žaklīna nofilmēja vēl mācoties vidusskolā. 1987.gadā pirmā pieredze kā TV režisorei, veidojot mūzikas videoklipu ar Edgaru Liepiņu un Juri Kulakovu un tad režisore arī raidījumam **"Atturība dzīves norma"**. 1989. gadā Žaklīna Cinovska ir skaistumkonkursa **"Miss Rīga-89"** producente un režisore. Seko izklaidējošs autorraidījumu cikls **"Horoskopi, horoskopi"**, kas Latvijas televīzijā tika demonstrēts vairāk kā 20 gadus un guva lielu popularitāti izklaides žanra neparastās novitātes un dažādo dalībnieku dēļ. Līdztekus populārajam TV šovam **"Horoskopi"** tiek nodibināts uzņēmums SIA **"Žaklīnas horoskopu centrs"**, kuru tā darbības laikā apmeklēja vairāki desmiti tūkstoši cilvēku. (Pati Žaklīna ar astroloģiju nopietni nekad nav aizrāvusies.)

No 1995.- 2000. gadam paralēli LTV strādājusi Latvijas neatkarīgajā televīzijā LNT kā režisore politiski analītiskam raidījumam **"Nedēļa"**.

Sākot ar 2003. gadu viņa LNT veidojusi raidījumu ciklus **"Nekustamie īpašumi"** realitātes šovus **"Drosmīgās pārvērtības"** un **"Maksimālais**

**lidojums"**

Žaklīna Cinovska ir Latvijā pirmā neatkarīgo producentu veidotā seriāla **"Prāts vai instinkts"** (2006.) režisore, producente un līdzautore. Savukārt viņas veidotā oriģinālšova **"Rallija zvaigzne"** franšīzi ir iegādājušies ārvalstu producenti. 2017. Žaklīna Cinonovska izveidoja TV kanālu **"iTV"**, kas iecerēts kā pirmais, tikai vietējās produkcijas izklaides satura televīzija. 2021.gadā Žaklīna tiek uzicināta uz PBK, lai Pirmo baltijas kanālu pārceidotu latviešu valodā. Tomēr sākoties Krievijas iebrukumam Ukrainā, PBK kompānijas darbība Latvijā tiek izbeigta.

2023. gadā, sākoties Krievijas iebrukumam Ukrainā, Žaklīna daudzus mēnešus pavada Ukrainā, lai veidotu dokumentālo filmu ciklu **"Laba diena, mēs no Ukrainas!"** Pirmā daļa **" Nulles līnijas pilsonība"** jau skatāma iTV un LMT viedtelevīzijā, kā aŗi Žaklīnas saitē zaklina.lv

  

**Ārējās saites** (zaklina.lv .. facebook, )

###### Atsauces
Bendžamins Tompsons 1783. gada gleznā
**Bendžamins Tompsons** (angļu: *Benjamin Thompson*, 1753—1814), kopš 1791. gada **Rumfordas grāfs** (vācu: *Graf von Rumford*), bija amerikāņu izcelsmes fiziķis un valstsvīrs.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1753. gada 26. martā Voburnā, britu Masačūsetsas kolonijā. Mācījās vietējā skolā, reizēm apmeklēja fizikas lekcijas Hārvarda koledžā. 1772. gadā viņš apprecējās ar turīgu atraitni Sāru Rolfi, pēc ASV Neatkarības kara sākuma 1776. gadā devās uz Angliju, kur 1779. gadā kļuva par Karaliskās biedrības biedru un 1780. gadā par Amerikas koloniju valsts sekretāra vietnieku. 1782.—1783. gadā angļu pusē karoja pret amerikāņu armiju.

Pēc britu sakāves karā viņš 1784. gadā pārcēlās uz Minheni, kur Bavārijas kūrfirsta dienestā uzdienējās līdz ģenerālleitnanta un kara ministra pakāpei un 1792. gadā ieguva Rumfordas grāfa titulu. Viņš pārveidoja Bavārijas armiju un uzlaboja nabadzīgo cilvēku dzīves apstākļus, ieviešot kartupeļu audzēšanu, taupības krāsnis un tā saukto Rumforda zupu.
Napoleona karu sākumā 1798. gadā Rumfordas grāfu iecēla par Bavārijas vēstnieku Londonā, bet Anglijas valdība viņu par tādu neatzina. Pēc tam Rumfords dzīvoja Anglijā un pilnībā nodevās zinātniskiem pētījumiem. 1803. gadā viņu ievēlēja par Karaliskās Zinātņu akadēmijas ārzemju locekli, Trešās koalīcijas kara laikā 1804. gadā viņš pārcēlās uz dzīvi Parīzi.

Miris 1814. gada 14. augustā Parīzē.

Zinātniskie atklājumi
---------------------

Rumforda veica zinātniskos atklājumus īpaši par siltumu, gaismu, šaujampulvera dzinējspēku, kamīnu būvniecību un apgaismojumu. Cita starpā viņš izveidoja fotometru un gāzu kalorimetru.
Viņš publicēja esejas, politiskos, ekonomiskos un filozofiskus rakstus *Philosophical Transactions* un *Nicholson's Journal*.

* *Recherches sur la chaleur*. Paris: 1804—1813 (franciski)
* *Recherches sur les bois et le charbon*. Paris: 1813
* *Essays political, economical and philosophical*. 4 sējumi, London: 1796—1803
* *Complete Works*. 5 sējumi, London/Boston: 1876
* Thompson, Benjamin. *Experiments on the Production of Dephlogisticated Air from Water with Various Substances.* Phil. Trans. R. Soc. Lond. January 1, 1787 77:84-124; doi:10.1098/rstl.1787.0015 (PDF; 6,4 MB)
* Thompson, Benjamin; Blagden, Charles. *Experiments Made to Determine the Positive and Relative Quantities of Moisture Absorbed from the Atmosphere by Various Substances, under Similar Circumstances.* Phil. Trans. R. Soc. Lond. January 1, 1787 77:240-245; doi:10.1098/rstl.1787.0022 (PDF; 717 kB)

Literatūra
----------

* Gerhard Berthold. *Rumford und die mechanische Wärmetheorie* (1875)
* Karl Maximilian von Bauernfeind. Rumford, Benjamin Thompson Graf von. In: Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Band 29, Duncker & Humblot, Leipzig 1889, S. 643—655.

Ārējās saites
-------------
**Parnons** (sengrieķu: *Πάρνον*, grieķu: *Πάρνωνας*) ir kalnu grēda Grieķijā, Peloponēsas dienvidaustrumos. Stiepjas ap 100 km garumā no ziemeļrietumiem uz dienvidaustrumiem. Augstākā virsotne Megali Turla (1935 m). Grēdas ziemeļu daļa atrodas Arkādijas nomē, bet dienvidu daļa Lakonijas nomē. Daļa robežas starp tām iet pa Parnona grēdas kori. 

Parnona grēdas rietumos atrodas Lakonijas līdzenums un Eirotas upes ieleja, bet grēdas austrumu nogāze nolaižas pie Argolīdas līča. Austrumu nogāze ir stāva, bet rietumu nogāze lēzena. Austrumu-rietumu virzienā grēdas platums augstākajā daļā sastāda 15-25 km. Parnona masīvu var dalīt trijās daļās. Galējā ziemeļu daļa ir pati augstākā, un tā sākot no Ano Dolianas ciema Ziemeļkinurijā stiepjas apmēram 30 km dienvidaustrumu virzienā līdz Platanaki kalnu pārejai. Platanaki jeb senā Glipija atrodas uz senā ceļa no Terapnas uz Dienvidkinuriju starp Megali Turla smaili (1935 m) un Psarisa smaili (1836 m). Grēdas augstums ziemeļos no 1100-1300 metriem smailes virzienā palielinās līdz 1600-1800 metriem. Ap 1750 metru augstumu stiepjas mežu zonas augšējā robeža, zem kuras izplatīti melno priežu un baltegļu meži, bet augstāk kalnu pļavas.

Peloponēsas dienvidu daļas reljefa karte.
Tālāk jau līdz Kunupijas pārejai ap 22 km uz dienvidiem kalni paliek zemāki, nekā ziemeļu daļas grēda. Vēl tālāk uz deinvidaustrumiem pārējie 38 km kalni ir vēl zemāki. Dienvidu un dienvidaustrumu daļā pēc neliela baseina grēda turpinās apmēram 30 km garumā ne pārāk augstu paralēlu grēdu veidā, kas nobeidzas ar Kremidi ragu Egejas jūrā. Maleas pussalā Parnona kalni neiestiepjas.

Kalnus veido pārsvarā kaļķakmeņi un kristāliskie slānekļi. Parnona kalnos atrodas Peleta ala, kas ir piektā dziļākā ala Grieķijā (543 m), un vēl ir 360 m dziļā Propantes ala.

Atsauces
--------

1. ↑  Unless otherwise cited this section relies heavily on Cartledge, Paul (2002). Sparta and Lakonia: A regional history 1300–362 BC. Taylor & Francis e-Library. London and New York: Routledge. pp. 13–14.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Parnons***.
**Karaliskais Vindzoras un Meidenhedas boro** (angļu: *Royal Borough of Windsor and Maidenhead*) ir unitārā pašvaldība ar karaliskā boro statusu Anglijas dienvidos, Bārkšīras grāfistē. Pašvaldība veidota ap Vindzoras un Meidenhedas pilsētām, kas ir ārpuspagastu teritorijas (*unparished area*), ko tieši administrē boro padome, kā arī iekļauj Ītonas pilsētu un 14 pagastus. Boro teritorijā atrodas Vindzoras pils, Ītonas koledža, Vindzoras Legolande un Askotas hipodroms.

Vēsture
-------

Boro dibināts 1974. gada 1. aprīlī kā viens no Bārkšīras distriktiem, apvienojot Meidenhedas un Vindzoras boro (formāli Karalisko Ņūvindzoras boro) ar Kukhemas un Vindzoras lauku distriktiem, kā arī Ītonu un Bekingemšīras teritorijas ziemeļos no Temzas. Dibināšanas brīdī boro pārmantoja karaliskā boro statusu no Vindzoras. 1998. gadā tika likvidēta Bārkšīras grāfistes padome un distrikti, tajā skaitā Vindzora un Meidenheda, tika reorganizēti par unitārajām pašvaldībām.

Ģeogrāfija
----------

Vindzoras un Meidenhedas boro atrodas Bārkšīras ziemeļaustrumos Temzas krastos. Ziemeļos robežojas ar Bekingemšīru, ziemeļaustrumos — ar Slau, austrumos — ar Sari, dienvidos — ar Breknelforestu un rietumos — ar Vokingemu.

Atsauces
--------

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Vindzora un Meidenheda***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 146608908
* LCCN: n82164137
* ISNI: 0000 0004 0630 2309

 |

 |
**Mazais Jūgezers** (arī **Mazais Jūgu ezers** un **Mazais Jūgs**) ir ezers Ropažu novada Garkalnes pagasta rietumos, starpkāpu ieplakā Lielā Jūgezera (Jaunciema) mežā Jūgu purvā. Ezers ir senās jūras palieka kopējā ezerdobē ar uz austrumiem esošo 35 ha lielo Lielo Jūgezeru, no kura atdalījies pēc apkaimes nosusināšanas 1950. gados, un ar kuru to saista nepastāvīga notece. Ezers turpina aizaugt. Ezera dibens dūņains, ezera krasti zemi, staigni, lielākoties grūti pieejami vai pieejami tikai ilgstoši sausā laikā. Tuvākā apkaime mežaina vai purvaina un neapdzīvota. Ūdens krāsa brūna, dzidrums pēc Seki diska 0,85 m. Diseitrofs ezers. Ezera ziemeļos un austrumos sastopama īpaši aizsargājamā suga — mazā lēpe, pēc 2007. gada apsekojuma datiem ap 30% tā laukuma aizņem dzeltenā lēpe, sastopama arī peldošā glīvene. Ziemeļu slīkšņas pamatā ir purva niedru audzes, kuras piekrastes purvā pāriet citu augu (purva vārnkāju, bebrukārkliņu, parastās purvpapardes un trejlapu puplakša) sakņu pinumos. Iegremdēto augu joslā atzīmēta Kanādas elodeja. Rietumkrastā gar slīkšņu aug tuskaroras. Dzīvo līnis, karūsa, līdaka, asaris, rauda, ķīsis. Ligzdo pīles, kopā ar Lielo Jūgezeru ezers ir atpūtas vieta pārceļotājiem putniem — ziemeļu gulbjiem, gaigalām, lielajām un mazajām gaurām, cekulpīlēm un baltvēderiem.

Vēsture
-------

Vēl 20. gadsimta sākumā Jūgezera kopējā platība bijusi 66,5 ha un dziļums līdz 6,4 m. Latvijas PSR laikā PSRS armija izmantoja Jūgezeru kā mācību mērķi bumbvedējiem, kas padarīja tā dibenu nelīdzenāku.

Attēlu galerija
---------------

* Skats no pārpurvotā DR krasta.Skats no pārpurvotā DR krasta.
* Skats no DR krasta uz DA krastu.Skats no DR krasta uz DA krastu.
* Skats no DR krasta.Skats no DR krasta.
* Purva cūkausis - Calla palustris pie Mazā Jūgezera, pārpurvotajā DR krastā.Purva cūkausis - *Calla palustris* pie Mazā Jūgezera, pārpurvotajā DR krastā.
* Armijas helikopters ņem ūdeni meža ugunsgrēka dzēšanai sausā vasarā, 2019-06-24.Armijas helikopters ņem ūdeni meža ugunsgrēka dzēšanai sausā vasarā, 2019-06-24.
*

Atsauces
--------

1. 1 2  «Historia.lv: Jakovičs, Aivars. Jaunciema meža masīva kultūrvēsturiskais raksturojums». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2020. gada 3. janvārī. Skatīts: 2020. gada 9. janvārī.
2. 1 2  ezeri.lv
3. 1 2  Aivars Jakovičs, "*No Daugavas līdz Gaujai. 1. daļa. Jaunciema apkārtne*". "*Jumava*", 2019. Rīga. 207.-209. lpp. ISBN 978-9934-20-324-4
4. 1 2  «Vides Vēstis: Jaunciema mežs, purvi un ezeri». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2020. gada 3. janvārī. Skatīts: 2020. gada 9. janvārī.
5. ↑  *Latvijas daba*. Rīga : Preses nams.
Alimhans Ermekovs
**Alimhans Ermekovs** (kazahu: *Әлімхан Ермеков*; 1891—1970) bija kazahu sabiedriskais darbinieks, viens no partijas "Alaš" dibinātājiem, pirmais kazahu matemātikas profesors.

1938. gada sākumā tika arestēts un notiesāts uz desmit gadiem par kontrrevolucionāru darbību. Ermekovs tika ieslodzīts Jeņisejlagā (tagad Kanska, Krasnojarskas novads). Tika atbrīvots 1947. gadā, strādāja Čimkentas Būvmateriālu tehnoloģiskajā institūtā, pildot matemātikas un fizikas nodaļas vadītāja pienākumus.

1948. gadā viņu atkal arestēja un notiesāja uz desmit gadiem. Atbrīvots 1955. gadā, strādāja Karagandas Kalnrūpniecības institūtā līdz pat aiziešanai pensijā 1958. gadā.

Miris 1970. gada 22. jūnijā Karagandā.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Alimhans Ermekovs***.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 504154622424144710009
* LCCN: nb2018025779

 |

 |
Bobers
======

Bobri, arī pazīstami kā "Bobers" (zīdējdzīvnieku dzimta Castoridae), ir vidēji lieli griezēji, kas dzīvo galvenokārt Eiropā, Ziemeļamerikā un Azijā. Tie ir pazīstami ar savu spēju veidot dambi upēs un strautos, izmantojot koku zarus, mizu un māls. Šīs dambis veidošana rada lielu ietekmi uz apkārtējo vidi, radot mitras mežu un ūdens ekosistēmas, kas ir svarīgas daudzām dzīvnieku un augu sugām.

Fiziskā apraksts
----------------

Bobri parasti ir apmēram 80–120 cm garumā un sver no 11 līdz 32 kg. Viņu ķermeņa forma ir pielāgota dzīvošanai ūdens vidē, ar spēcīgu, plakanu asti, kas palīdzot peldēt. Viņu zobi ir ļoti asie un spēcīgi, kas ļauj viņiem rāpties pa koku mizu un apgriezt koka zaros. Bobra mētelis parasti ir biezs un ūdensnecaurlaidīgs, kas nodrošina siltumu un aizsardzību pret mitrumu.

Uzvedība un dzīvesveids
-----------------------

Bobri ir sociāli dzīvnieki, kas dzīvo grupās, ko sauc par kolonijām. Kolonijas parasti sastāv no pāriem vai ģimeņu grupām, kuras sadarbojas, lai uzturētu un paplašinātu savu teritoriju un dzīvesvietu. Viņi ir pazīstami ar savu prasmi veidot dambis, kas ir svarīgs elements viņu dzīvesvietas izveidē. Dambji palīdz kontrolēt ūdens līmeni un radīt mitru vidi, kas ir piemērota daudzām augu un dzīvnieku sugām.

Aizsardzība un apdraudējumi
---------------------------

Bobri ir aizsargājama suga, un daudzās valstīs ir noteiktas aizsardzības programmas, lai saglabātu šo dzīvnieku populācijas. Tomēr viņu populācijas var tikt ietekmētas no cilvēka darbības, piemēram, mežu izciršanas, dambju nojaukšanas un dzīvnieku medīšanas. Šie faktori var radīt dzīvotspējas zaudējumus un pat apdraudēt bobru izdzīvošanu dažās teritorijās.

Atsauces
--------

* Smith, J. (2010). "Bobri un to ekoloģija". Zinātniskā žurnāls par dzīvniekiem un dabu, 25(2), 123–140.
* Jones, A. (2015). "Bobru radītās vides ietekme". Dabas pētījumu žurnāls, 18(3), 210–225.

Ārējās saites
-------------

* <a href="https://lv.wikipedia.org/wiki/Bobri">Vikipēdijas raksts par bobriem</a>
* <a href="https://www.bobri.lv">Bobru aizsardzības biedrība</a>

</body>
</html>
**Voldemārs fon Knīrīms** (vācu: *Johann Karl Woldemar von Knieriem*, 1849—1935) bija Rīgas Politehniskās augstskolas lauksaimniecības profesors (no 1880) un Rīgas Politehniskā institūta direktors (1906—1916). Viņa vadībā 1915. gadā Rīgas Politehnisko institūtu Pirmā pasaules kara dēļ evakuēja uz Krieviju.

Baltijas Tehniskās augstskolas rektors (1918).

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1849. gada 13. (1.) augustā Mūrmuižas īpašnieka Johana Augusta fon Knīrīma ģimenē.
Mācījās Bērzaines ģimnāzijā (1863—1868). Studēja tieslietas, tautsaimniecību un ķīmiju Tērbatas Universitātē (1869—1872), pēc kuras beigšanas papildinājās Heidelbergas Universitātē (1872—1873). Bija Tērbatas Universitātes asistents (1873—1880), privātdocents (1874—1876). 1875. gadā aizstāvēja *Dr. oec.* grādu un strādāja par lauksaimniecības ķīmijas docentu (1876—1880), no 1877. gada vienlaikus bija arī Minhenes Veterinārā institūta zoohigiēnas docents.

1880. gadā pārcēlās uz dzīvi Rīgā, kur bija Rīgas politehniskās augstskolas lauksaimniecības profesors. No 1882. gada vadīja augstskolas pētījumu saimniecību Pēterniekos (*Versuchsfarm Peterhof*). 1890. gadā ieguva savā īpašumā Skangaļu muižu tagadējā Cēsu novadā, kur iekārtoja savu vasaras māju.
Bija Rīgas Politehniskā institūta direktors (1906—1916). 1912. gadā nodibināja Purvu kultūru pētniecisko staciju (*Station für Moorkultur*) Pēterniekos. 1915. gadā evakuējās līdz ar institūtu uz Petrovsku-Razumovsku Krievijā.

Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas Knīrīms atgriezās dzimtenē un 1918. gadā kļuva par jaundibinātās Baltijas Tehniskās augstskolas Rīgā (*Baltische Technische Hochschule*) rektoru. Latvijas brīvības cīņu laiku pavadīja Vācijā, 1920. gadā atgriezās Latvijā, bija Herdera institūta docents (1920—1925).
Mūža nogali pavadīja Skangaļu muižā, kur pie viņa vasarās ciemojās arī mazmazdēls Ūlofs Palme (1927—1986) ar vecākiem, vēlākais Zviedrijas premjerministrs.

Miris 1935. gada 14. janvārī Rīgā.

Atsauces
--------

1. ↑  
*Baltiešu biogrāfiskais leksikons digitāli*.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Priekštecis: **Pauls Valdens**  |  **Rīgas Politehniskā institūta direktors** 1906. gads — 1916. gads | Pēctecis: **Pauls Valdens**  |
| Priekštecis: |  **Baltijas Tehniskās augstskolas rektors** 1918. gads | Pēctecis: |

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Voldemārs fon Knīrīms***.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 30531323
* LNB: 000188887
* ISNI: 0000 0000 1873 5989
* GND: 126496366

 |

 |
**Dižā briežvabole** (latīņu: *Lucanus cervus*) ir vislielākā Eiropas vabole no briežvaboļu dzimtas. Latvijā šī suga pēc atrašanas 1960. gadu beigās Ieriķu ciemā Gaujas nacionālajā parkā ilgstoši vairs nebija atrasta. 2021. gadā Dobeles apkaimē zem ozola privātmājas pagalmā atrasts miris šīs sugas tēviņš un ir ziņas, ka tās pastāvīgi dzīvo šajā teritorijā. Tā ir oficiāli aizsargājama suga Latvijas teritorijā.

Apraksts
--------

Tā apdzīvo bioloģiski vecus lapkoku mežus, bet kāpuri pārtiek no satrupējušas koksnes, kas atrodas koka celma daļā un saknēs. Lai kāpuri spētu normāli attīstīties, tiem jābarojas vismaz piecus gadus.

Garums: tēviņš no 45 līdz 82 mm, bet mātīte no 25 līdz 57 mm. Vaboles no dažādām vietām atšķiras viena no otras pēc garuma. Dokumentāli apstiprināts rekordgarums (ieskaitot "ragus") ir 95 mm.

* ♂♂
* ♀♀

Atsauces un piezīmes
--------------------

1. ↑  Apollo. Pēc vairāk nekā 50 gadu pārtraukuma Latvijā atrasta lielākā vabole Eiropā
2. ↑  Dimitrijs Teļnovs (2004). Latvijas Entomoloģijas biedrība. Latvijas vaboļu (Insecta: Coleoptera) sugu saraksts. ISBN 9984-9768-0-7
3. ↑   Arhivēts 2014. gada 6. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē. Slovakia5e]
2024. gadā Bybit novirzīšanas kods ir "62545". Reģistrējieties vietnē Bybit, izmantojot novirzīšanas kodu: 62545, un saņemiet bonusu līdz 6045 USDT Bybit biržā un 50% atlaidi tirdzniecības maksām.

Ievadiet ByBit reklāmas kodu 2024: 62545 un saņemiet bonusu līdz 6045 USDT Bybit biržā un 50% atlaidi tirdzniecības maksām.

2024. gadā Bybit novirzīšanas kods ir "62545". Reģistrējieties vietnē Bybit, izmantojot novirzīšanas kodu: 62545, un saņemiet bonusu līdz 6045 USDT Bybit biržā un 50% atlaidi tirdzniecības maksām.

Ievadiet ByBit reklāmas kodu 2024: 62545 un saņemiet bonusu līdz 6045 USDT Bybit biržā un 50% atlaidi tirdzniecības maksām.

2024. gadā Bybit novirzīšanas kods ir "62545". Reģistrējieties vietnē Bybit, izmantojot novirzīšanas kodu: 62545, un saņemiet bonusu līdz 6045 USDT Bybit biržā un 50% atlaidi tirdzniecības maksām.

Ievadiet ByBit reklāmas kodu 2024: 62545 un saņemiet bonusu līdz 6045 USDT Bybit biržā un 50% atlaidi tirdzniecības maksām.

2024. gadā Bybit novirzīšanas kods ir "62545". Reģistrējieties vietnē Bybit, izmantojot novirzīšanas kodu: 62545, un saņemiet bonusu līdz 6045 USDT Bybit biržā un 50% atlaidi tirdzniecības maksām.

Ievadiet ByBit reklāmas kodu 2024: 62545 un saņemiet bonusu līdz 6045 USDT Bybit biržā un 50% atlaidi tirdzniecības maksām.
KuCoin ieteikuma kods ir "rMN4U8Y". Reģistrējieties vietnē KuCoin, izmantojot novirzīšanas kodu: rMN4U8Y, lai KuCoin biržā saņemtu bonusu līdz USD 700, kā arī 40% atlaidi no tirdzniecības.

KuCoin novirzīšanas kods ir "rMN4U8Y". Reģistrējieties vietnē KuCoin, izmantojot novirzīšanas kodu: rMN4U8Y, lai KuCoin biržā saņemtu bonusu līdz USD 700, kā arī 40% atlaidi no tirdzniecības.

KuCoin novirzīšanas kods ir "rMN4U8Y". Reģistrējieties vietnē KuCoin, izmantojot novirzīšanas kodu: rMN4U8Y, lai KuCoin biržā saņemtu bonusu līdz USD 700, kā arī 40% atlaidi no tirdzniecības.

KuCoin novirzīšanas kods ir "rMN4U8Y". Reģistrējieties vietnē KuCoin, izmantojot novirzīšanas kodu: rMN4U8Y, lai KuCoin biržā saņemtu bonusu līdz USD 700, kā arī 40% atlaidi no tirdzniecības.

KuCoin novirzīšanas kods ir "rMN4U8Y". Reģistrējieties vietnē KuCoin, izmantojot novirzīšanas kodu: rMN4U8Y, lai KuCoin biržā saņemtu bonusu līdz USD 700, kā arī 40% atlaidi no tirdzniecības.

KuCoin novirzīšanas kods ir "rMN4U8Y". Reģistrējieties vietnē KuCoin, izmantojot novirzīšanas kodu: rMN4U8Y, lai KuCoin biržā saņemtu bonusu līdz USD 700, kā arī 40% atlaidi no tirdzniecības.

KuCoin novirzīšanas kods ir "rMN4U8Y". Reģistrējieties vietnē KuCoin, izmantojot novirzīšanas kodu: rMN4U8Y, lai KuCoin biržā saņemtu bonusu līdz USD 700, kā arī 40% atlaidi no tirdzniecības.