**Džons Sertīss** (angļu: *John Surtees*; 1934. gada 11. februāris — 2017. gada 10. marts) bija sacīkšu braucējs no Apvienotās Karalistes. Viņš ir vienīgais cilvēks, kuram ir izdevies kļūt par čempionu gan pasaules čempionātā šosejas motobraukšanā, gan pasaules čempionātā šosejas autobraukšanā (*Formula 1*).

Savas karjeras laikā Sertīss trīsreiz izcīnīja čempiona titulu pasaules čempionātā šosejas motobraukšanā 350 kubikcentimetru klasē (1958. 1959. un 1960. gadā), četrreiz — 500 kubikcentimetru klasē (1956. 1958. 1959. un 1960. gadā), vienreiz *Formula 1* čempiona titulu (1964. gadā), kā arī 1966. gadā kļuva par pirmā *Can-Am* autosacīkšu čempionāta uzvarētāju.

Motosportista karjera
---------------------

Džons Sertīss piedzima 1934. gada 11. februārī Tetsfīldā. Viņa tēvs bija motociklu pārdevējs Londonas dienvidos. Sertīss pirmoreiz piedalījās sacensībās kā kantētājs blakusvāģu sacensībās tēva vadītā motociklā. Viņi uzvarēja sacīkstē, taču tika diskvalificēti, jo Sertīss bija pārāk jauns. 1950. gadā viņš kļuva par mācekli *Vincent Motorcycles* rūpnīcā. 1952. gadā viņš pirmoreiz piedalījās pasaules čempionātā posmā šosejas motobraukšanā.

1955. gadā *Norton* sacīkšu komandas vadītājs Džo Kregs piedāvāja Sertīsam rūpnīcas atbalstītu motociklu. Viņš togad uzveica tobrīdējo pasaules čempionu Džefu Djūku sacīkstēs Silverstonā un Brendshečā. *Norton* finanšu grūtību dēļ Sertīss pieņēma *MV Agusta* rūpnīcas piedāvājumu turpināt karjeru viņu komandas paspārnē. Šajā laikā Sertīss ieguva iesauku *figlio del vento*, kas itāliešu valodā nozīmē «vēja dēls».

1956. gadā Sertīss kļuva par pasaules čempionu šosejas motobraukšanā 500 kubikcentimetru klasē. Tas bija *MV Agusta* pirmais tituls šajā kategorijā. Sertīsam palīdzēja apstāklis, ka tobrīdējam čempionam Djūkam bija uz sešiem mēnešiem liegts piedalīties sacensībās, jo viņš atbalstīja braucēju streiku, kurā tika pieprasīts lielāks atalgojums par dalību sacensībās. 1957. gadā *Gilera* motociklu pārspēka dēļ Sertīss izcīnīja 3. vietu čempionātā. Tā gada beigās *Gilera* un *Moto Guzzi* pārtrauca dalību pasaules čempionātā, ļaujot Sertisam un *MV Agusta* dominēt divās čempionāta kategorijās ar lielāko dzinēja tilpumu — 350 un 500 kubikcentimetru klasē. No 1958. līdz 1960. gadam no 39 sacīkstēm, kurās Sertīss piedalījās, viņš uzvarēja 32. Viņš kļuva par pirmo cilvēku, kas trīs gadus pēc kārtas ir uzvarējis *Senior TT* un *Isle of Man TT* sacīkstēs.

Autosportista karjera
---------------------

1960. gadā Sertīss sāka dalību autosacīkstēs, piedaloties Monako *Grand Prix* izcīņā *Lotus* komandas sastāvā. Savu otro sacīksti — Lielbritānijas *Grand Prix* — viņš pabeidza otrajā vietā, bet savā trešajā sacīkstē — Portugāles *Grand Prix* — viņš sāka sacīksti no pirmās starta vietas. 1961. gadā viņš aizvadīja pirmo pilno *Formula 1* pasaules čempionāta sezonu *Yeoman Credit Racing Team* sastāvā. Viņš aizvadīja arī 1962. gadu Redža Pārnella vadītajā komandā un tad 1963. gadā pārcēlās uz *Scuderia Ferrari*. 1964. gadā viņš *Ferrari* komandas sastāvā izcīnīja *Formula 1* pasaules čempiona titulu.

1965. gada 25. septembrī Sertīss piedzīvoja dzīvībai bīstamu negadījumu Mosportas sacīkšu trasē izmēģinot *Lola T70* sacīkšu auto. Pēc E. Dž. Beima rakstītā, Sertīsam avārijas rezultātā viena ķermeņa puse kļuva par aptuveni 10 cm īsāka, nekā otra. Lielākā daļa lūzumu tika ārstēti bez ķirurģiskas iejaukšanās, daļēji pateicoties Sertīsa ķermeņa īsākās puses stiepšanai. Ārstiem izdevās asimetriju samazināt līdz mazāk nekā 2,5 cm.

1966. gadā *Formula 1* čempionātā tika ieviesti 3 litru dzinēji. Sezonas pirmajā posmā — Monako *Grand Prix* — Sertīss bija vadībā līdz viņš bija spiests izstāties dzinēja defekta dēļ, bet divas nedēļas vēlāk viņš izcīnīja uzvaru Beļģijas *Grand Prix*. Streiku dēļ *Ferrari* 1966. gada Lemānas 24 stundu sacīkstēs varēja pieteikt divas ekipāžas, kas bija par vienu mazāk, nekā parasti. Pēc tam, kad komandas vadītājs Eudženio Dragoni Sertīsu informēja, ka viņš nav iekļauts nevienā no divām ekipāžām, jo neesot atkopies no avārijā gūtajām traumām, Sertīss komandu pameta. Viņš pievienojās *Cooper* sacīkšu komandai, un čempionātu noslēdza 2. vietā. Tajā pašā gadā Sertīss, braucot ar *Lola T70*, uzvarēja trijos no sešiem posmiem pirmajā *Can-Am* čempionāta sezonā un kļūstot par čempionu.

No 1967. gada Sertīss pārstāvēja *Honda* komandu. Viņa sezonu sabojāja biežas tehniskas ķibeles, taču Itālijas *Grand Prix* viņam izdevās izcīnīt komandas otro uzvaru *Formula 1* vēsturē, apsteidzot Džeku Brebemu par 0,2 sekundēm. 1970. gadā Sertīss dibināja savu sacīkšu komandu, kuru nosauca savā vārdā — *Surtees*. Viņš noslēdza savu sportista karjeru 1972. gadā, taču komanda turpināja pastāvēt līdz 1978. gadam, piedaloties arī *Formula 2* un *Formula 5000* čempionātos.

Pēc sportista karjeras beigām
-----------------------------

1970. gados Sertīss īslaicīgi vadīja motociklu veikalu Vestvikemā un *Honda* automašīnu izplatītāju Edenbridžā. No 2005. līdz 2007. gadam viņš bija Apvienotās Karalistes *A1 Grand Prix* komandas vadītājs. Viņa dēls Henrijs Sertīss bija uzsācis savu autosportista karjeru, taču 2009. gadā gāja bojā negadījumā *Formula 2* sacīkstes laikā, kad viņam pa galvu trāpīja no cita sacīkšu auto nolūzis ritenis.

1996. gadā Sertīss tika iekļauts Starptautiskajā motoru sporta slavas zālē. Starptautiskā motociklu federācija viņu 2003. gadā pasludināja par *Grand Prix* leģendu. Par ieguldījumu sportā Sertīsam tika piešķirts Britu impērijas Locekļa ordenis (MBE), 2008. gadā — Virsnieka ordenis (OBE), un 2016. gadā — Komandiera ordenis (CBE).

2015. gadā viņam Oksfordas Bruksa universitātē tika piešķirts goda doktora grāds inženierijā.

Nāve
----

Džons Sertīss nomira 2017. gada 10. martā Svētā Džordža slimnīcā Londonā.

Atsauces
--------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Dennis Noyes, Michael Scott. *Motocourse: 50 Years of Moto Grand Prix*. Hazleton Publishing Ltd, 1999. ISBN 1-874557-83-7.
2. 1 2 3 4 5 6  «*Formula 1 Hall of Fame* (angliski)». *Formula 1*. Skatīts: 2017. gada 10. martā.
3. 1 2 3  «*John Surtees: Former F1 world champion dies at 83* (angliski)». BBC. 2017. gada 10. martā. Skatīts: 2017. gada 10. martā.
4. ↑  «*Geoff Duke Must Finish Six Months' Suspension* (angliski)». *The Bulletin*. 1956. gada 18. augustā. Skatīts: 2017. gada 10. martā.
5. ↑  Baime A. J. *Go Like Hell: Ford, Ferrari and their Battle for Speed and Glory at Le Mans*. Random House, 2011. 262. lpp. ISBN 9781446497463.
6. ↑  «John Surtees Receives Honorary Degree by Oxford Brookes (angliski)». johnsurtees.com. 2015. gada 23. jūnijā. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 12. martā. Skatīts: 2017. gada 10. martā.
7. ↑  «Honorary Graduates (angliski)». Oxford Brookes University. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 16. Marts. Skatīts: 2017. gada 10. martā.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Džons Sertīss***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* *Munzüger Sport* profils (vāciski)
* *Driver Database* profils (angliski)
* *Motorsportstats* profils (angliski)
* *Racing-Reference driver* profils (angliski)
* Oficiālā mājaslapa (angliski)
* Biogrāfija lapā GrandPrix.com (angliski)

| Apbalvojumi |
| --- |
| Priekštecis: **Valsts karogs: Skotija Džims Klārks**  |  **Hotorna piemiņas balva** 1964 | Pēctecis: **Valsts karogs: Skotija Džims Klārks**  |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
*Formula 1* pasaules čempionu saraksts |
| --- |
|  |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 

1950  Dž. Farina
1951  H.M. Fanhio
1952  A. Askari
1953  A. Askari
1954  H.M. Fanhio
1955  H.M. Fanhio
1956  H.M. Fanhio
1957  H.M. Fanhio
1958  M. Hotorns
1959  Dž. Brebems

 | 

1960  Dž. Brebems
1961  F. Hills
1962  G. Hills
1963  Dž. Klārks
1964  Dž. Sertīss
1965  Dž. Klārks
1966  Dž. Brebems
1967  D. Halms
1968  G. Hills
1969  Dž. Stjuarts

 | 

1970  J. Rints
1971  Dž. Stjuarts
1972  E. Fitipaldi
1973  Dž. Stjuarts
1974  E. Fitipaldi
1975  N. Lauda
1976  Dž. Hants
1977  N. Lauda
1978  M. Andreti
1979  Dž. Šekters

 | 

1980  A. Džonss
1981  N. Pikē
1982  K. Rosbergs
1983  N. Pikē
1984  N. Lauda
1985  A. Prosts
1986  A. Prosts
1987  N. Pikē
1988  A. Senna
1989  A. Prosts

 | 

1990  A. Senna
1991  A. Senna
1992  N. Mensels
1993  A. Prosts
1994  M. Šūmahers
1995  M. Šūmahers
1996  D. Hills
1997  Ž. Vilnēvs
1998  M. Hekinens
1999  M. Hekinens

 | 

2000  M. Šūmahers
2001  M. Šūmahers
2002  M. Šūmahers
2003  M. Šūmahers
2004  M. Šūmahers
2005  F. Alonso
2006  F. Alonso
2007  K. Reikenens
2008  L. Hamiltons
2009  Dž. Batons

 | 

2010  S. Fetels
2011  S. Fetels
2012  S. Fetels
2013  S. Fetels
2014  L. Hamiltons
2015  L. Hamiltons
2016  N. Rosbergs
2017  L. Hamiltons
2018  L. Hamiltons
2019  L. Hamiltons

 | 

2020  L. Hamiltons
2021  M. Verstapens
2022  M. Verstapens
2023  M. Verstapens

 |

 |

 |



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Valsts karogs: Itālija *Scuderia Ferrari* |
| --- |
|  |
| Dibinātājs | 
Valsts karogs: Itālija Enco Ferrāri
 |
|  |
| Prezidents | 
Valsts karogs: Itālija Džons Elkans
 |
|  |
| Personāls | 
Valsts karogs: Francija Frederiks Vasērs · 
Valsts karogs: Itālija Pjēro Ferrari · 
Valsts karogs: Itālija Benedeto Vinja · 
 |
|  |
| Bijušais personāls | 
Valsts karogs: Itālija Džeimss Alisons · 
Valsts karogs: Itālija Mauricio Arivabene · 
Valsts karogs: Itālija Luka Baldiseri · 
Valsts karogs: Apvienotā Karaliste Džons Bārnards · 
Valsts karogs: Apvienotā Karaliste Ross Brons · 
Valsts karogs: Austrija Gustavs Brunners · 
Valsts karogs: Dienvidāfrika Rorijs Bīrns · 
Valsts karogs: Itālija Karlo Kiti · 
Valsts karogs: Itālija Džioakino Kolombo · 
Valsts karogs: Itālija Čezare Fiorio · 
Valsts karogs: Itālija Mauro Forgieri · 
Valsts karogs: Itālija Vitorio Jano · 
Valsts karogs: Itālija Aurelio Lampredi · 
Valsts karogs: Apvienotā Karaliste Hārvijs Postletveits · 
Valsts karogs: Itālija Simone Resta · 
Valsts karogs: Itālija Massimo Rivola · 
Valsts karogs: Itālija Lorenco Sassi · 
Valsts karogs: Francija Žils Simons · 
Valsts karogs: Francija Žans Tots
 |
|  |
| Piloti | 
Valsts karogs: Monako Šarls Leklērs · 
Valsts karogs: Spānija Karloss Sainss · 
Valsts karogs: Itālija Antonio Džovinaci · 
Valsts karogs: Izraēla Roberts Švarcmans
 |
|  |
| Pasaules čempioni | 
Valsts karogs: Itālija Alberto Askari · 
Valsts karogs: Argentīna Huans Manuels Fanhio · 
Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis Fils Hills · 
Valsts karogs: Apvienotā Karaliste Maiks Hotorns · 
Valsts karogs: Austrija Nikijs Lauda · 
Valsts karogs: Somija Kimi Reikenens
Valsts karogs: Apvienotā Karaliste Džons Sertīss · 
Valsts karogs: Dienvidāfrika Džodijs Šekters · 
Valsts karogs: Vācija Mihaels Šūmahers · 
 |
|  |
| Modeļi | 
125 · 
212 · 
275 · 
340 · 
375 · 
500 · 
553 · 
625 · 
555 · 
D50 · 
801 · 
246 · 
256 · 
246 P · 
156 · 
158 · 
1512 · 
246 F1-66 · 
312 · 
312B · 
312T · 
126C · 
156/85 · 
F1/86 · 
F1/87 · 
640 · 
641 · 
642 · 
643 · 
F92A · 
F93A · 
412 T1 · 
412 T2 · 
F310 · 
F300 · 
F399 · 
F1-2000 · 
F2001 · 
F2002 · 
F2003-GA · 
F2004 · 
F2005 · 
248 F1 · 
F2007 · 
F2008 · 
F60 · 
F10 · 
150° Italia · 
F2012 · 
F138 · 
F14 T · 
SF15-T · 
SF16-H · 
SF70H · 
SF71H · 
SF90 · 
SF1000 · 
SF21 · 
F1-75 · 
SF-23 · 
SF-24
 |
|  |
| Saistītie raksti | 
*Ferrari* · 
*Fiat*
 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 77973695
* LCCN: n92050923
* ISNI: 0000 0000 3220 7138
* GND: 1202818188
* NDL: 00748117
* SBN identifikators LZ1V107445 nav derīgs.

 |

 |