recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Akmeņupītes ūdenskritums
**Akmeņupītes ūdenskritums**, arī **Veģerupītes krāces**, ir ģeoloģisks dabas piemineklis Madonas novada Ērgļu pagastā. Objekts atrodas uz Ogres upes labā krasta pietekas Veģerupītes jeb Akmeņupītes.

Dabas pieminekļa statusu un nosaukumu objekts ieguva 2000. gadā, pateicoties upes relatīvi lielajam kritumam — 70 metru garā posmā upes kritums ir 10 metri. Upes gultnē un krastos atrodas ļoti daudz lielu akmeņu, dēļ kā upe ir ieguvusi savu nosaukumu.

Dabas objektu apvij vairākas teiksmas, viena no tām stāsta, ka senos laikos velns esot nesis akmeņus savām dzirnavām, taču gaiļa dziedājums esot Velnu izbiedējis un tas nometis akmeņus. Pateicoties šai teiksmai, Akmeņupītes ūdenskritums bieži tiek dēvēts par "Velna dzirnavām".

Attēlu galerija
---------------

* 
* 
* 
* 
*

Atsauces
--------

1. ↑  JS Baltija/JS Latvija. Interaktīvā karšu sistēma. SIA "Karšu izdevniecība Jāņa sēta". Rīga.
2. ↑  «Brāžu krāces un Akmeņupītes ūdenskritums». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2009. gada 19. februārī. Skatīts: 2011. gada 14. novembrī.
3. ↑  «Vietas.lv Akmeņupītes ūdenskritums». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 4. martā. Skatīts: 2011. gada 13. novembrī.
4. ↑  «Ērgļu novads. Apskates vietas». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 23. maijā. Skatīts: 2011. gada 13. novembrī.

Koordinātas: 56°52′10″N 25°34′27″E﻿ / ﻿56.86944°N 25.57417°E﻿ / 56.86944; 25.57417
Bonevilas sāls līdzenumi (ASV) - kādreizējais sāls ezers
**Sālsezers** ir ezers, kura ūdenim ir augstāka sāļu (gk. nātrija hlorīds) un citu minerālu koncentrācija nekā vairumam ezeru. Bieži par sālsezeru uzskata ezeru, kur viens litrs ūdens satur vairāk nekā 3 000 miligramu sāļu. Ļoti bieži sālsezeros ir augstāks sāls saturs nekā jūras ūdenī.

Sālsezeri veidojas beznoteces ezeros — no šādiem ezeriem ūdens izdalās tikai ar iztvaikošanu un ūdenī izšķīdušie sāļi paliek ezerā. Laika gaitā šāda ezera sāļums pieaug. Ja ezeram pietek mazāk ūdens nekā iztvaiko, ar laiku ezers izzūd un tā vietā paliek sāls līdzenums vai sāls purvs (solončaks).

Sālsezeros uzkrājusies sāls bieži ir vērtīgs derīgais izraktenis, savukārt sālsezeru dūņas bieži ir vērtīgs ārstniecības līdzeklis (sk. Nāves jūra, Baskunčaks). Ap sālsezeriem veidojas neparasti biotopi, kas sastāv no retiem augiem un dzīvniekiem.

Pasaules lielākais sālsezers ir Kaspijas jūra — tā ir arī pasaules lielākais ezers. Visaugstāk novietotais sālsezers ir Namcho Tibetā. Savukārt viszemāk novietotais sālsezers ir Nāves jūra (Izraēla un Jordānija), kuras krasts vienlaikus ir zemākais sauszemes punkts pasaulē.

Izžuvušu sālsezeru gultne mēdz būt ļoti līdzena un tāpēc to izmanto kā skrejceļu aviācijā un pasaules ātrākajām automašīnām.

Ārējās saites
-------------

* 

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Sālsezers***.
* 

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Lekciju materiāli par sālsezeriem (angliski) Archived 2007. gada 23. decembrī, *Wayback Machine* vietnē.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh90003457
* GND: 4178996-9
* BNF: cb12010925g (data)
* NKC: ph831519

 |

 |
**Apdrošināšanas akciju sabiedrība *InterRisk Vienna Insurance Group*** (agrākie nosaukumi **AAS *Baltikums Vienna Insurance Group***, **AAS *Baltikums***) bija Latvijā reģistrēts uzņēmums, kas nodarbojās ar dažāda veida apdrošināšanu. Sabiedrības pēdējais īpašnieks bija Austrijas apdrošinātājs *Vienna Insurance Group AG* (*VIG*). Uzņēmums dibināts 1998. gadā; darbību beidza 2017. gadā, pievienojoties *BTA Baltic Insurance Company*.

Galvenais birojs atradās Rīgā. Uzņēmumam bija aptuveni 50 klientu apkalpošanas vietas Latvijā un Lietuvā.
2015. gadā Latvijas nedzīvības apdrošināšanas tirgū *Baltikums* aizņēma 8 % un ierindojās 6. vietā.

*Baltikums* logotips līdz 2017. gada martam
*Baltikums* logotips līdz 2015. gada beigām
2015. gada 29. jūlijā Austrijas apdrošinātājs *Vienna Insurance Group* noslēdza līgumu par AS *Baltikums* 100 % kapitāldaļu iegādi. Šajā brīdī Latvijā dzīvības apdrošināšanas jomā *VIG* pārstāvēja dzīvības apdrošināšanas sabiedrības *Compensa Life Vienna Insurance Group SE* filiāle. Savukārt nedzīvības apdrošināšanas produktus piedāvāja *Compensa TU S.A. Vienna Insurance Group*. *AAS Baltikums* īpašnieki pastarpināti caur uzņēmumiem AS *Baltikums Bank* un AS *BBG* bija Aleksandrs Peškovs, Sergejs Peškovs, Andrejs Kocetkovs un Oļegs Čepuļskis.
8. oktobrī Konkurences padome atļāva veikt šo darījumu.
8. decembrī uzņēmuma nosaukums mainīts uz **AAS *Baltikums Vienna Insurance Group***.
2015. gada 29. decembrī *Baltikums* valdē iecelts Nikolass Muherls. Valdē strādā arī valdes priekšsēdētājs Eduards Reinicāns un valdes locekļi Oļegs Gopaks un Regina Lubgane.

2017. gada 21. martā *Baltikums Vienna Insurance Group* nomainīja nosaukumu uz **AAS *InterRisk Vienna Insurance Group***.
1. augustā paziņots, ka *InterRisk Vienna Insurance Group* tiks reorganizēts, pievienojot to citam *VIG* grupas uzņēmumam *BTA Baltic Insurance Company*. Reorganizācija pabeigta 27. decembrī. *InterRisk* Lietuvas filiāle pievienota *BTA* Lietuvas filiālei.
2018. gada 10. janvārī Finanšu un kapitāla tirgus komisija anulēja visas *InterRisk Vienna Insurance Group* izsniegtās licences.

Atsauces
--------

1. 1 2  «Vienna Insurance Group» nopirkusi apdrošināšanas uzņēmumu «Baltikums» LETA, 2015. gada 29. jūlijā
2. ↑  «Akcionāri». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 29. augustā. Skatīts: 2015. gada 3. augustā.
3. ↑  KP atļauj iegādāties apdrošinātāju AAS "Baltikums" Archived 2015. gada 26. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē. Konkurences padome, 19.10.2015
4. ↑  «Apdrošinātāja "Baltikums Vienna Insurance Group" valdē iecelts Nikolass Muherls». Airisa Ādamsone, LETA. Skatīts: 2015. gada 30. decembrī. (latviski)
5. ↑  Apdrošināšanas sabiedrība Baltikums mainījusi nosaukumu Žanete Hāka, Dienas Bizness, 2017. gada 21. marts
6. ↑  Paziņo par būtisku darījumu Latvijas apdrošināšanas nozarē Lelde Petrāne, Dienas Bizness, 2017. gada 1. augusts

Ārējās saites
-------------

* InterRisk vietne Archived 2017. gada 8. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē.
* Apdrošināšanas akciju sabiedrība[novecojusi saite] Lursoft
|  |
| --- |
| OSI modelis |
| 
7: Lietojumslānis |
| * NNTP
* SIP
* SSI
* DNS
* FTP
* Gopher
* HTTP
* NFS
* NTP
* SMPP
* SMTP
* SNMP
* Telnet
* DHCP
* NETCONF
* RTP
* SPDY
 |
| 
6: Pasniegšanas slānis |
| * MIME
* XDR
* TLS
* SSL
* (vairāk)
 |
| 
5: Sesijas slānis |
| * programmkanāls
* NetBIOS
* SAP
* L2TP
* PPTP
* SOCKS
 |
| 
4: Transporta slānis |
| * TCP
* UDP
* SCTP
* DCCP
* SPX
 |
| 
3: Tīkla slānis |
| * IP (IPv4, IPv6)
* ICMP
* IPsec
* IGMP
* IPX
* AppleTalk
 |
| 
2: Datu posma slānis |
| * ATM
* SDLC
* HDLC
* ARP
* CSLIP
* SLIP
* GFP
* PLIP
* IEEE 802.3
* Frame Relay
* ITU-T G.hn DLL
* PPP
* X.25
* Network switch
 |
| 
1: Fiziskais slānis |
| * EIA/TIA-232
* EIA/TIA-449
* ITU-T V-Series
* I.430
* I.431
* telefona līnija
* PDH
* SONET/SDH
* PON
* OTN
* DSL
* IEEE 802.3
* IEEE 802.11
* IEEE 802.15
* IEEE 802.16
* IEEE 1394
* ITU-T G.hn PHY
* USB
* Bluetooth
* Hubs
 |
| * s
* d
* l
 |

IEEE darba grupa ar numuru **802.16** tika radīta 1999. gadā, IEEE 802 LAN/MAN standartu komitejas paspārnē, lai nodarbotos ar platjoslas bezvadu tīklu standartu izstrādi ar nosaukumu WirelessMAN. Taču, pateicoties industrijas izveidotajai grupai ar nosaukumu WiMAX forum, kuras galvenais uzdevums ir aparatūras savietojamības un sertifikācijas programmas, mūsdienās WiMAX ir de-facto nosaukums IEEE 802.16 standartu kopai.

802.16 standarti
----------------

Pirmais standarts tika apstiprināts 2001. gada decembrī. Tas aprakstīja punkts-daudzpunkts platjoslas bezvadu datu pārraides sistēmas, darbojošās 10-66 GHz frekvenču joslās, izmantojot vienas nesējfrekvences (*Single carrier*) fizikālā līmeņa (PHY) realizāciju.

802.16a bija pirmais papildinājums, kas aprakstīja sistēmas 2-11 GHz frekvencēs, pievienojot imainītu PHY standartu, kas tagad ietvēra arī OFDM un OFDMA modulācijas. 802.16a tika apstiprināts 2003. gada janvārī.

802.16c papildināja 802.16a ar 10-66 GHz frekvenču joslām.

2003. gada septembrī tika uzsākts projekts 802.16REVd, kura uzdevums bija saskaņot 802.16 ar Eiropas Telekomunikāciju Standartu institūta (European Telecommunications Standards Institute - ETSI) izstrādāto HIPERMAN standartu. Projekts noslēdzās 2004. gadā un tika apstiprināts jauns standarts — **IEEE 802.16-2004**, kurš aizstāja agrākos 802.16 a/b/c

2006. gada sākuma IEEE darba grupa ir pabeigusi darbu arī pie ilgi gaidītās standarta mobilās versijas. 2006. gada 28. februārī ir publicēts papildinājums **IEEE 802.16e-2005**, kurš specificē fiksētas un mobilas platjoslas bezvadu sistēmas, uzturošas mobilus lietotāju terminālus, licencētajās frekvenču joslās līdz 6GHz.

Šobrīd notiek darbs pie 802.16eRev2, kurš konsolidētu 802.16-2004, 802.16e un citus (piemēram, 802.16f-2005 — Management Information Base) šīs grupas standartus vienotā dokumentā.

Iesakām aplūkot
---------------

WiMAX

Ārējās saites
-------------

* IEEE Std 802.16-2004
* IEEE Std 802.16e-2005
* IEEE darba grupa 802.16
**Jānis Zālītis** (1897—1941) bija Latvijas Bruņoto spēku virsnieks un diplomāts. Aizsargu štāba priekšnieks (1935—1937), militārais atašejs Latvijas sūtniecībā Maskavā (1937—1940). Pēc Latvijas okupācijas un aneksijas apcietināts un nošauts.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1897. gada 20. novembrī Mārsnēnu pagastā zemnieka Jāņa Zālīša ģimenē. Mācījās L. Ausēja reālskolā Cēsīs, studēja uz Maskavu evakuētā Rīgas Politehniskā institūta Mehānikas nodaļā (1917—1918). Latvijas brīvības cīņu sākumā iestājās Cēsu rotā, 1918. gada 26. decembrī izlūku vienības sastāvā piedalījās kaujā pret uzbrūkošo Sarkano armiju aiz Griķu kroga pie Rīgas-Pleskavas šosejas. Studentu rotas rindās cīnījās Kurzemē un Zemgalē. Pēc Rīgas atbrīvošanas 1919. gada 22. maijā viņu paugstināja par leitnantu. 1920. gadā viņš piedalījās Latgales atbrīvošanas kaujās.

1920. gadā viņu pārcēla uz Kurzemes artilērijas pulku. 1922. gadā Jānis Zālītis beidza artilērijas virsnieku kursus, 1923. gadā viņu paaugstināja par virsleitnantu, 1926. gadā par kapteini un baterijas komandieri. 1929. gadā kapteini Zālīti pārvietoja uz Artilērijas inspektora štābu, kur viņš darbojās kā gāzlietu speciālists.

Aizsargu štāba priekšnieks (1935—1937), tad militārais atašejs pulkvežleitnanta pakāpē Latvijas sūtniecībā Maskavā (1937—1940). Pēc Latvijas okupācijas un inkorporācijas PSRS viņu 1940. gada 29. augustā atbrīvoja no amata un 2. septembrī apcietināja. Pēc ilgstošām pratināšanām Maskavas Lubjankas cietumā tikai 1941. gada 8. jūlijā PSRS Augstākās tiesas kolēģija Zālītim uzrādīja apsūdzību spiegošanā un aktīvā cīņā pret Sarkano armiju, piespriežot nāvessodu. Nošauts Komunarkas poligonā 1941. gada 27. jūlijā.

Apbalvojumi
-----------

* Lāčplēša Kara ordenis, III šķira (LKOK nr. 3/818) 1921. gadā
* Triju Zvaigžņu ordenis, V šķira
* Viestura ordenis, III šķira (1939)

Atsauces
--------

1. ↑  «L.k.o.k. biogrāfija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 7. augustā. Skatīts: 2019. gada 1. septembrī.
2. ↑  timenote.info
**Kārlis Ivars Kalme** (1939. gada 15. novembris Rīga - 2002. gada 20. marts, Rīga) bija Latvijas un ASV elektroinženieris, matemātiķis un šahists.

Biogrāfija
----------

Otrā pasaules kara gados kopā ar ģimeni devies bēgļu gaitās un pēc kara dzīvojis Vācijā. 1951. gadā pārcēlies uz dzīvi ASV, kur Kalmes ģimene apmetusies Filadelfijā. No 1952. gada sācis spēlēt šahu. 1955. gadā uzvarējis ASV junioru šaha čempionātā, kā arī divas reizes (1955, 1957) uzvarējis ASV starpkoledžu šaha čempionātā. 1957. gadā dalījis pirmo vietu "North Central Open" šaha turnīrā Milvoki, kurā uzvarējis arī nākamo Pasaules čempionu šahā Bobiju Fišeru. Pārstāvējis ASV izlasi Pasaules studentu komandu šaha čempionātos, un bijis tās sastāvā 1960. gadā, kad tā sensacionāli uzvarējusi Ļeņingradā. Kalme pie 2. galdiņa ieguvis 11½ punktus no 13 (+11, =1, -1), iegūstot arī individuālo zelta medaļu. 1961. gadā šajās sacensībās izcīnījis sudraba medaļu komandu vērtējumā. Divas reizes piedalījies ASV šaha čempionātos (1958-59, 1960-61). 1973. gadā FIDE viņam piešķīrusi starptautiskā meistara nosaukumu (IM).
Tomēr šahs nekļuva par Kalmes galveno nodarbošanos. 1961. gadā viņš ar izcilību absolvējis elektrotehnikas fakultāti Pensilvānijas Universitātē. 1967. gadā aizstāvējis doktora grādu matemātikā Ņujorkas Universitātē. Vēlākajos gados bija matemātikas profesors Kalifornijas Universitātē (Bērkli) un Dienvidkalifornijas Universitātē. Paralēli bijis arī pazīstams bridža spēlētājs un ieguvis meistara nosaukumu.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas atgriezies savā dzimtenē. Daudz strādājis pie valsts stratēģijas projektiem datorprasmju ieviešanā Latvijas skolās, kā arī piedalījies dažādos labdarības projektos.

Atsauces
--------

1. ↑  Charles I Kalme vs Robert James Fischer (1957)
2. ↑  «The Mathematics Genealogy Project - Charles Kalme». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 3. oktobrī. Skatīts: 2014. gada 11. jūnijā.
3. ↑  «Charles Kalme». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 12. jūlijā. Skatīts: 2014. gada 11. jūnijā.

Ārējās saites
-------------

* Kārlis Ivars Kalme šahista profils vietnē chessgames.com
* Kārlis Ivars Kalme šahista profils vietnē 365chess.com
* Kārlis Ivars Kalme šahista profils vietnē chesstempo.com
* Kārlis Ivars Kalme šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules studentu komandu šaha čempionāti)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 73931487
* MGP: 33500

 |

 |
Kārlis Gustavs fon Zīverss ģenerāļa uniformā
**Kārlis Gustavs fon Zīverss** (*Carl Gustav Graf von Sievers*, 1772-1856) bija Cēsu pilsmuižas īpašnieks, Krievijas impērijas armijas ģenerālleitnants.
Napoleona karu laikā Kēnigsbergas kara komandants un krievu okupētās Austrumprūsijas gubernators (1813-1815).

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1772. gada 8. novembrī Vecates muižā Kārļa Eberharda fon Zīversa (1745–1821) un Martas Juliānas, dzimušas fon Mengdenas (1748-1837) ģimenē. Mācījās Krievijas impērijas II artilērijas kadetu korpusā (1785-1789), no 1792. gada dienēja Rostovas karabinieru pulkā, piedalījās poļu-krievu karā un Koscjuško sacelšanās apspiešanā. 1799. gada viņu paaugstināja par pulkvedi. 
No 1800. gada dienēja kavalērijā, no 1802. gada bija Starodubskas dragūnu pulka komandieris, no 1803. gada ģenerālmajors un dragūnu pulka komandieris. Dienvidkrievijā viņš apprecējās ar Helēnu Duņinu, 1806. gadā piedalījās krievu-turku karā un karos pret Napoleonu (1806-1809). Piedalījās Krakovas ieņemšanā un gandrīz visās Krievijas militārajās akcijās Prūsijā un Austrijā. 

1812. gada kara laikā bija IV kavalērijas rezerves korpusa komandieris, piedalījās kaujās pret uzbrūkošo Napoleona armiju pie Nemunas, Mogiļevas, Saltanovkas, Smoļenskas un Borodinas. Krievu armijai atkāpjoties uz Maskavu, komandēja arjergarda kavalēriju sadursmēs pie Možaiskas, Tatarkas, Krasnajas Pahras un Čirikovas. Krievijas impērijas armijas pretuzbrukuma laikā 1813. gadā vadīja Pilavas cietokšņa ieņemšanu Austrumprūsijā, paaugstināts par ģenerālleitnantu un 2. dragūnu divīzijas komandieri. Kēnigsbergas kara komandants (1813-1815). 
Pēc kara ģenerālis fon Zīverss apmetās pie sievasmātes Vodolagi. 1821. gadā pēc tēva nāves Kārlis Gustavs fon Zīverss saņēma mantojumā Cēsu pils muižu, 1823. gadā viņš iegādājās Dukuru muižu. Ap 1825. gadu viņš sāka veidot Cēsu pils parku. 

1837. gadā viņš kļuva par īsteno slepenpadomnieku.

Miris 1856. gada 18. martā Maskavā.

Literatūra
----------

* Jānis Baltiņš. Gutshöfe der Grafen Sievers: Kultureller und wissenschaftlicher Mittelpunkt in Livland. Lüneburg, 1997

Atsauces
--------

1. ↑  Zīverss Karls Gustavs fon no vesture.eu
**Jānis Ķepītis** (1908—1989) bija latviešu komponists, pianists un mūzikas pedagogs. Latvijas konservatorijas profesors.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1908. gada 2. janvārī Trikātas pagasta "Jaunā krogā" skolotāja un veikalnieka Mārča (Mārtiņa) Ķepīša un viņa sievas Emmas, dzimušas Viduces, ģimenē kā jaunākais dēls. Kad Jānim bija četri gadi, ģimene pārcēlās uz Valmieru, kur viņa tēvs strādāja par grāmatvedi un māte par šuvēju. Mācījās Valmieras Pakalniņa pagastskolā, tad Valmieras ģimnāzijā un līdztekus Valmieras mūzikas skolā apguva klavierspēli. Pēc skolas beigšanas 1926. gadā bija Valmieras Svētā Sīmaņa baznīcas ērģelnieks.

Studēja Latvijas konservatorijā, beidza Jāzepa Vītola kompozīcijas klasi (1931), Paula Šūberta klavieru klasi (1932) un Jāņa Mediņa diriģēšanas klasi (1934). Papildinājās klavierspēlē Parīzē pie R. Kazadezī un Vīsbādenē pie V. Gizekinga. 1933. gadā apprecējās ar Salliju Bērziņu, viņu ģimenē piedzima bērni Ināra (1936) un Andris Jānis (1940).

Strādāja par koncertmeistaru Latvijas Radio (1934–1952), Otrā pasaules kara laikā 1944. gada 18. jūnijā Trikātas baznīcā salaulājās ar dziedātāju Elvīru Volšteini (1912–1990). Viņu ģimenē piedzima dēli Andulis (1945), Egils (1948–2001), Uldis (1953).

Pēc kara beigām Jānis Ķepītis bija Latvijas Valsts konservatorijas profesors Kameransambļa klasē (1945–1984), vasarās saimniekoja mantotajās "Vecķepīšu" mājās.

Miris 1989. gada 9. augustā, apglabāts Baltezera kapos.

Darbi
-----

Uzrakstījis 6 simfonijas, 2 operas un 2 baletus, 3 vijoļkoncertus, 7 kamermūzikas trio skaņdarbus, kantātes, skaņdarbus pūšamajiem un stīgu instrumentiem, dziesmas bērniem, tautasdziesmu apdares, 5 latviešu tautasdejas simfoniskā orķestra pavadījumā.

### Simfonijas

* Pirmā simfonija Si bemol mažorā (1955)
* Otrā simfonija La mažorā (1963)
* Trešā simfonija kamerorķestrim (1971)
* Ceturtā (četru gadalaiku) simfonija (1972)
* Piektā simfonija (Lielā Tēvijas kara stāsti, 1975)
* Sestā simfonija (1977)

### Operas un balets

* opera "Minhauzena precības" (pēc Mārtiņa Zīverta lugas sižeta, 1945), pirmizrāde Liepājas operā 1960. gadā,
* balets "Vasaras nakts" (1960)
* balets "Turaidas Roze" (Gunāra Priedes librets pēc Raiņa lugas "Mīla stiprāka par nāvi" sižeta, 1966)
* opera "Indulis un Ārija" (1969).

Pagodinājumi
------------

* Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks (1958)

Literatūra
----------

* L. Fūrmane. "Darba bite. Ķepītis" (2010)

Atsauces
--------

1. ↑  Simtgadnieks Ķepītis[novecojusi saite] Orests Silabriedis. Mūzikas Saule, 2008, 1. nr.
2. ↑  Jānis Ķepītis Archived 2017. gada 14. jūnijā, *Wayback Machine* vietnē. no trikatasvesture.beverina.lv

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 66732317
* LNB: 000035594
* LCCN: n84042574
* ISNI: 0000 0000 7844 7882
* GND: 1043884556
* BNF: cb14829366f (data)

 |

 |
**Kārlis Hartlaubs** (vācu: *Carl Hartlaub*; 1869. gada 12. oktobris, Brēmerhāfene — 1929. gada 17. maijs, Brēmene) bija Vācijas šahists.

Biogrāfija
----------

Piedzimis advokāta ģimenē. 1882. gadā ģimene pārcēlusies uz Freiburgu, kur Hartlaubs mācījies vietējā universitātē. 1902. gadā ieguvis juridisko zinātņu doktora grādu. 1904. gadā iecelts par notāru.

Šahu iemācījies spēlēt piecpadsmit gadu vecumā. Jau no jaunības vairāk par praktisku spēli Hartlaubu aizrāvusi šaha kompozīcija. Pirmo savu uzdevumu viņš publicējis 1887. gadā. Vēlāk regulāri publicējies Vācijas presē. Bijis Freiburgas, Minhenes un Vīsbādenes šaha klubu biedrs. Savus labākos rezultātus šaha turnīros sasniedzis pirms Pirmā pasaules kara.

Bijis ļoti asa un uzbrūkoša stila šahists. Atstājis vairākas agresīvas idejas šaha atklātņu teorijā, no kurām pazīstamākais ir viņa vārdā nosauktais variants Englunda gambītā: 1. d4 e5 2. dxe5 d6.

Atsauces
--------

1. ↑  edochess.ca: Hartlaub, Carl

Ārējās saites
-------------

* Kārlis Hartlaubs šahista profils vietnē chessgames.com
* Kārlis Hartlaubs šahista profils vietnē 365chess.com
* Kārlis Hartlaubs šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 306180040
* ISNI: 0000 0003 9843 2831

 |

 |
**Kārlis Kalve** (1877. gada 1. augusts — 1903. gada 19. septembris) bija latviešu gleznotājs, gleznotāja Pētera Kalves brālis.

Biogrāfija
----------

Kārlis Kalve dzimis Trepes pagasta Andrānu Kaļvos 1877. gada 1. augustā zemnieku ģimenē. Profesionālo izglītību ieguvis Štiglica Centrālajā tehniskās zīmēšanas skolā Pēterburgā, ko nav pabeidzis finansiālu apsvērumu dēļ. Vēlākos gados privāti studējis pie gleznotāja Konstantīna Križicka. Vasarās Krievijā no Melnās jūras līdz Lādogas ezeram strādājis dažādus gadījuma darbus, pārdodot arī savas gleznas. Dzīvodams grūtos materiālos apstākļos, saslimis ar tuberkulozi. Miris savās mājās Kaļvos 1903. gada 19. septembrī, apbedīts Dreimaņu kapsētā pie Krustpils.

Mākslinieciskā darbība
----------------------

Bijis spilgts gadsimtu mijas ainavu glezniecības kopējs. Mākslinieka darbi Latvijā ir saglabājušies samērā maz. Kopumā uzgleznojis vairākus simtus gleznu — eļļas glezniecības darbu, pasteļu un zīmējumu, no kuriem lielākā daļa palikusi Krievijā.

### Izstādes

Atceres izstāde māksliniekam un viņa brālim Pēterim Kalvem tika sarīkota 1982. gadā Jēkabpilī.

### Darbi

* Pie ezera (1902)Pie ezera (1902)
* Muiža (1908)Muiža (1908)

Ārējās saites
-------------

* Darbi
* www.bdaugava.lv

Atsauces
--------

1. ↑  Red. Vilsons, A. Māksla un arhitektūra biogrāfijās 2. Rīga:Latvijas enciklopēdija, 1996. 6.lpp.
2. ↑  Brīvā Daugava

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 73312333
* LCCN: n2007085300
* ISNI: 0000 0000 3688 3926
* GND: 1188597175

 |

 |
Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Vācu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs".
**Baltazars Holte** (vācu: *Balthasar Holte*) vai **Halts no Hehembahas** (vācu: *Haold, Halt von Hohembach*) ar iesauku **Bolto** bija Livonijas ordeņa mestrs 1290. - 1293. gadā. Viņa valdīšanas sakuma pirmo reizi pieminēta Ventspils viduslaiku pils (*Winda*).

Dokumenti
---------

>  Rusova Livonijas hronika par mestru Bolto:  
> 
> 
> 
> 
> 
> > 
> > "Bolto Hohenbachs, 18. Vācu ordeņa mestris, ieradās Livonijā ieņemt mestŗa amatu 1289.gadā. Šī mestŗa laikā, bija zemē miers no krieviem, leišiem, žemaišiem un citiem pagāniem, bet izcēlās kaŗš starp ordeni un biskapiem sacensības un godkārības dēļ. Šis mestris valdīja 5 gadus.
> > 
> > 
> > 
> 
> 
>

Skatīt arī
----------

* Livonijas ordeņa mestri

| Politiskie un sabiedriskie amati un pozīcijas |
| --- |
| Priekštecis: **Kūno fon Hacingenšteins**  |  **Livonijas Ordeņa mestrs** 1290. gads - 1293. gads | Pēctecis: **Heinrihs fon Dinkelāge**  |
Putuplasta gabaliņi pielipuši pie kaķa vilnas statiskās elektrības ietekmē
**Statiskā elektrība** ir nelīdzsvarots elektriskais lādiņš materiāla virsmā vai uz tās. Lādiņš paliek tik ilgi, līdz tas var attālināties ar elektrisko strāvu vai elektrisko izlādi. Statiskā elektrība ir nosaukta pretstatā elektriskajai strāvai, kas plūst caur vadiem vai citiem elektrības vadītājiem.
Statisku elektrisko lādiņu var radīt ikreiz, kad divas virsmas, kuras ir nolietotas vai atdalījušās un vienai no tām ir augsta pretestība pret tajā brīdī esošo elektrisko strāvu. Statiskās elektrības ietekme ir pazīstama lielākajai daļai cilvēku, jo cilvēki spēj to sajust, dzirdēt un pat redzēt dzirksteles, jo liekais lādiņš tiek neitralizēts, ja to novieto tuvu lielam elektrības vadītājam (piemēram: ceļam uz zemi), vai reģions ar pārmērīgi lielu pretējās polaritātes (pozitīvas vai negatīvas) lādiņu. Pazīstamo statisko šoku jeb elektrisko izlādi izraisa lādiņa neitralizācija.

Vēsture
-------

Statisko elektrību atklāja Taless no Milētas (aptuveni ap 600. gadu p.m.ē), konstatējot, ka dzintara berzēšana ļāva tam pacelt lapas un putekļus.

Statiskās elektrības cēloņi
---------------------------

Materiāli ir veidoti no atomiem, kas parasti ir elektriski neitrāli, jo tie satur vienādus pozitīvos (protonus to kodolos) un negatīvos lādiņus (elektronu apvalkus, kas apņem kodolu). Statiskās elektrības parādība prasa nodalīt pozitīvos un negatīvos lādiņus. Kad divi materiāli ir saskarsmē elektroni var pārvietoties no viena materiāla uz otru, kas vienam materiālam atstāj pozitīvo lādiņu, bet otram negatīvo lādiņu. Kad materiāli ir atdalīti viens no otra, tad katrs no tiem saglabā šo lādiņa nelīdzsvarotību.

### Spiediena izraisīta lādiņa atdalīšana

Izmantotais mehāniskais spriegums rada lādiņa atdalīšanos noteikta veida kristālos un keramikas molekulās.

### Siltuma izraisīta lādiņa atdalīšanās

Siltums rada lādiņa atdalīšanos materiālu noteiktos atomos vai molekulās.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Statiskā elektrība***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
Šajā lapā ir apkopoti **1707. gada notikumi Latvijā**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Zviedru okupētais Piltenes apgabals bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

Valdnieki
---------

* Inflantiju pārvaldīja zviedru atbalstītais Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Staņislavs Leščiņskis.
* Kurzemes un Zemgales hercogistē mazgadīgā hercoga Frīdriha Vilhelma vietā valsti pārvaldīja viņa tēvabrālis Ferdinands Ketlers (līdz 1709).
* Zviedru Vidzemē un okupētajā Kurzemes un Zemgales daļā valdīja Zviedrijas karalis Kārlis XII.

Notikumi
--------

1707. gada martā Krievijas armija atstāja Zemgali, kuru atkal pārņēma zviedri.

Kultūra
-------

*

Zinātne
-------

*

Dzimuši
-------

*

Miruši
------

Attēlu galerija
---------------
**Džonatans Deiviss** (angļu: *Jonathan Howsmon Davis*) ir amerikāņu dziedātājs. (dzimis 1971. gadā) viņa pilnais vārds ir Džonotans Hausmans Deiviss (Jonathan Houseman Davis). Pusaudža gados viņš ierakstīja vairākus demo sava tēva ierakstu studijā un vēlāk pievienojās rokgrupai ar nosaukumu "Sex Art". Vienu nakti kad grupa uzstājās klubā, ģitāristi Džeimss „Mankijs" Šefers (James ‘Munky’ Shaffer) un Braiens Veičs (Brain ‘Head’ Welch), redzot Deivisa talantīgo dziedāšanas prasmi ar visu uzstāšanos, nekavējoties piedāvāja iestāties viņu bandā "Creep". Pēc Džona noklausīšanās, viņš momentāli dabūja darbu un viņi kļuva par grupu "Korn".

Privātā dzīve
-------------

Džonatanam ir māsa Alisa (*Alyssa*) un pusbrālis Marks Čavess (*Mark Chavez*). Viņa tēvs Riks Deiviss (*Rick Davis*) ir taustiņu instrumentālists, bet māte Holija Čavesa (*Holly Chavez*) dejotāja un aktrise. Džonatana vecāki izšķīrās, kad viņam bija tikai trīs gadu un viņa māte uzreiz pēc šķiršanās apprecējās otrreiz ar kādu vietējo aktieri, kurš Džonatanam neesot paticis, tāpēc viņš palicis dzīvot pie tēva. Džonatanam bija jāapmeklē slimnīca katru mēnesi no 3 līdz 10 gadu vecumam astmas problēmu dēļ. 5 gadu vecumā viņu piemeklēja kritiska astmas lēkme un viņš piedzīvoja klīnisko nāvi, atrodoties viņsaulē 5 minūtes. 8 gadu vecumā viņu seksuāli izmantoja ģimenes draudzene, izvarojot viņu ar piesprādzējamo dildo, pēc šī atgadījuma tika uzrakstīta dziesma "Daddy", kur dzirdams, ka Deiviss pārcieta psiholoģisku traumu. Skolā viņu bieži apcēla, jo viņš izmantoja acu zīmuli un ģèrbās dīvaini. Viņš tic sargeņģeļiem, arī paranormālām aktivitātēm, jo pēc viņa vārdiem, viņš pats tās ir piedzīvojis.

Atsauces
--------

1. ↑  «www.e-avize.lv/ylr/see-you-on-the-other-side-saka-korn». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 4. martā. Skatīts: 2014. gada 5. janvārī.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 172149294097280520781
* LCCN: n2006085712
* ISNI: 0000 0000 7825 1708
* GND: 1033281239
* BNF: cb14053572q (data)
* NKC: ola2002152434
* BNE: XX1516075

 |

 |
**Kābūss ibn Saīds al Saīds** vai **sultāns Kābūss** (arābu: قابوس بن سعيد آل سعيد, dzimis 1940. gada 18. novembrī, miris 2020. gada 10. janvārī) bija Omānas sultāns. 1970. gadā ieguva varu, gāžot no troņa savu tēvu sultānu Saīdu ibn Teimūru. Viņš bija visilgāk valdošais arābu valstu līderis. Valdīja līdz pat savai nāvei 2020. gadā.

Dzimis Omānas otrajā lielākajā pilsētā Salalā un bija vienīgais toreizējā Omānas sultāna dēls. Mācījās Salalā, Punē, bet no sešpadsmit gadu vecuma — Anglijā. Studēja Sandhērstā. Pēc neilga dienesta britu armijā atgriezās Omānā.

Dzimtenē sešus gadus pavadīja mājas arestā, tomēr 1970. gadā ar britu atbalstu apvērsuma rezultātā nāca pie varas. Pārcēla galma mitekli no Salalas uz Maskatu un pārdēvēja sultanāta nosaukumu no Maskatas un Omānas uz Omānu. Ar britu atbalstu apspieda komunistiskās Dienvidjemenas atbalstīto sacelšanos valsts dienvidos.

Valdīja kā absolūts monarhs, kaut arī pēdējā laikā ļāva izveidot parlamentu ar ierobežotām funkcijām. Vēlēšanās drīkstēja piedalīties un kandidēt arī sievietes. Sultāns bija liels rietumu klasiskās mūzikas cienītājs.

2015. gadā viņam tika diagnosticēts zarnu vēzis. Izgāja vairākus ārstēšanās kursus, tomēr 2019. gadā slimība bija atzīta par neārstējamu. Sultāns nebija publiski nosaucis troņmantinieku, jo viņam nebija bērnu, tāpēc pastāvēja bažas par valsts stabilitāti pēc sultāna nāves. Pirms savas nāves 2020. gadā sultāns par savu pēcteci nosauca brālēnu Haitamu ibn Tariku al Saīdu, kas bija strādājis valdībā kā kultūras ministrs.

Atsauces
--------

1. ↑  «Can Oman’s Stability Outlive Sultan Qaboos?». *Middle East Institute*. Skatīts: 2017. gada 1. marts.
2. ↑  «Sultan Qaboos of Oman, Arab world's longest-serving ruler, dies aged 79». BBC News.
3. ↑  «The sultanate of Oman is taking a kicking». *Economist*.
4. ↑  «Oman’s new ruler Haitham bin Tariq promises good ties with all nations». *Arab News*.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Kābūss ibn Saīds al Saīds***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Par Kābūsu (septiņās valodās) Archived 2018. gada 26. septembrī, *Wayback Machine* vietnē.
* Par sultānu Kābūsu Omānas informācijas ministrijas mājaslapā (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Priekštecis: **Saīds ibn Teimūrs**  |  **Omānas sultāns** 1970. gada 23. jūlijs—2020. gada 10. janvāris | Pēctecis: **Haitams ibn Tariks al Saīds**  |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 98134159
* LCCN: n81053305
* ISNI: 0000 0001 0196 6462
* GND: 128442182
* SUDOC: 090963601
* BNF: cb14522169q (data)
* NKC: jn20030915003

 |

 |
**Žoseps Oms Paļise** (katalāņu: *Josep Oms Pallise*; dzimis 1973. gada 20. jūlijā Ļeidā) ir katalāņu izcelsmes Spānijas starptautiskais lielmeistars šahā (2007), kas no 2003. līdz 2007. gadam šaha turnīros pārstāvēja Andoru.

Biogrāfija
----------

1993. gadā uzvarējis Spānijas junioru šaha čempionātā un pārstāvējis Spāniju Eiropas junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā. Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā Valensijā (1996), Saragosā (1998, 1999), Seviljā (2000), Barselonā (2008). 2000. gadā dalījis 2. vietu Katalonijas šaha čempionātā. No 2003. līdz 2006. gadam četras reizes pēc kārtas uzvarējis Andoras šaha čempionātos. 2004. gadā dalījis trešo vietu Spānijas šaha čempionātā.

Pārstāvējis Andoras komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 2 reizes (2004-2006). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2006) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1997. gadā Paļisem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2007. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Atsauces
--------

1. ↑  Transfers in 2007
2. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Olympiads :: Josep Oms Pallise

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
Arhidiecēzes teritorija
Kauņas arhidiecēzes kūrija
Kauņas arhikatedrālā bazilika
**Romas katoļu Kauņas arhidiecēze** (latīņu: *Archidioecesis Kaunensis*, lietuviešu: *Kauno arkivyskupija*) ir Romas katoļu baznīcas arhidiecēze Lietuvas rietumu daļā. Arhidiecēzes katedrāle ir Kauņas arhikatedrālā bazilika Kauņā, bet Šiluvā atrodas vēl viena bazilika. Līdz 1920. gadam Kauņas arhidiecēzē ietilpa arī Kurzemes guberņas katoļu draudzes.

Kauņas arhidiecēzes pakļautībā atrodas Šauļu diecēze, Talšu diecēze un Vilkavišķu diecēze. Pati arhidiecēzes teritorija sadalīta 7 dekanātos. 

Diocēzes vēsture iesākās līdz ar Žemaitijas diecēzes nodibināšanu (ar centru Medininkos) Konstances koncilā 1417. gadā. 1798. gadā tā zaudēja daļu teritorijas, nodibinoties Vigru diecēzei. 1848. gadā ieguva daļu no Viļņas diecēzes. 1920. gadā, nodibinoties Rīgas arhidiecēzei, tā zaudēja Latvijas teritorijā atrodošās draudzes. 1921. gadā tā ieguva daļu no Sejnu diecēzes. 1922. gadā Viļņa tika inkorporēta Polijas teritorijā, bet Kauņa bija Lietuvas pagaidu galvaspilsēta. Tāpēc 1926. gadā pāvests Pils XI paaugstināja diecēzi par arhidiecēzi.

Ārējās saites
-------------

* Kauņas arhidiecēzes mājaslapa (lietuviski)
* Kauņas arhidiecēze (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 178860177

 |

 |
**Henrijs Vēninks** (nīderlandiešu: *Henri Gerard Marie Weenink*; dzimis 1892. gada 17. oktobrī, miris 1931. gada 2. decembrī) bija nīderlandiešu šahists un šaha problēmists.

Dzīves gājums
-------------

Henrijs Vēninks dzimis 1892. gadā Amsterdamā. Šahu spēlēt iemācījās sešu gadu vecumā. Studēja matemātiku un fiziku un 1914. gadā ieguvis bakalaura grādu. Pēc pirmā pasaules kara atsācis studijas Amsterdamas Universitātē un strādājis kā matemātiķis.

Vēlāk kļuvis par profesionālu šaha spēlētāju. Bijis četru šaha olimpiāžu dalībnieks. 1930. gadā uzvarējis Amsterdamas starptautiskā šaha turnīrā, aiz sevis atstājot M. Eivi un R. Špīlmanu. 1931. gadā miris no tuberkulozes.

Šaha kompozīcija
----------------

No 1908. gada publicējis apmēram 400 šaha kompozīcijas, no tām 70 ieguvušas atzinības konkursos. Sarakstījis sistemātisku darbu par šaha kompozīcijas vēsturi.

### Piemērs

**Henrijs Vēninks**  
 *Good Companion*, 1917**Mats 2 gājienos**
**Uzdevuma risinājums:**

Iluzoriskā spēle:
1...c6[a] 2. De5#[A]
1...c5[b] 2. Dd7#[B]
Patiesais risinājums:
1. Dc4! (draud 2. Dxc7#)
1. ... c6[a] 2. Dd4#[C]
1. ... c5[b] 2. De6#[D]
1. ... Lc6 2. Db4#
1. ... Ld5 2. Dxd5#
Matu maiņa starp iluzorisko spēli un risinājumu. Risinājumā uz lauciņa c6 notiek laidņa un bandinieka savstarpējā aizsegšanās.

Bibliogrāfija
-------------

H. Weenink. *The Chess Problem*. A C White's Christmas Series (angļu). Stroud : Office of The Chess Amateur, 1926.

Atsauces
--------

1. 1 2 3  *Шахматы: Энциклопедический словарь / Гл. ред. А.Е. Карпов*. Москва : Советская энциклопедия. 1990. 57.-58. lpp. ISBN 5-85 270-005-3. (krieviski)
2. ↑  "H. Vēninka profils mājaslapā *ARVES*  (angliski)
3. ↑  «Henri Weenink» (angļu). chessgames.com. Skatīts: 2017-11-01.

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils olimpbase.org mājaslapā (Pasaules šaha olimpiāde) (angliski)
* H. Vēninka šaha kompozīcijas mājaslapā PDB
* H. Vēninka profils mājaslapā *Chess Composers* (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 43883538
* LCCN: no95032178
* ISNI: 0000 0000 4111 9906
* GND: 1100286810
* BNF: cb16749762p (data)

 |

 |
Attāluma miglas piemērs
**Attāluma migla**[*nepieciešama atsauce*] ir 3D datorgrafikas tehnoloģija, ko izmanto attāluma uztveres uzlabošanai, nošķirot tālus objektus.

Tā kā daudzas formas grafiskajā vidē ir salīdzinoši vienkāršas, un sarežģītās ēnas ir grūti renderēt, daudzi spēles dziņi izmanto "miglas" gradientu, tāpēc objekti tālāk no kameras ir aptumšoti ar dūmaku un putna lidojuma efektu.
Šī tehnika simulē gaismas izkliedes efektu, kas attālākus objektus attēlo mazākā kontrasta līmenī, it īpaši dabas apstākļos.

"Miglošana" ir vēl viens attāluma miglas izmantojums spēlēs no 1990. gadu vidus līdz beigām, kad apstrādes jauda nebija pietiekama, lai radītu lielus skatīšanās attālumus, un tādējādi tika izmantots izgriezuma efekts.
Izgriezuma efekts ir ļoti satraucošs process, jo biti un daudzstūra gabali mirgotu visu laiku, ja tie būtu redzeslokā, bet ja tiem pieliktu vidēja garuma distances miglu, daudzi šie daudzstūra gabali parādītos tālā attālumā, jo viņus aizēno migla, bet tie izbalē, kad spēlētājs tuvojas.

Efekts tika daudz izmantots *Turok:Dinosaur Hunter*, *Bubsy 3D*, *Star Wars:Rogue Squadron*, *Spider-Man*, *GoldenEye007*, *Tony Hawk’s Pro Skater*, un *Superman 64* un citās spēlēs.

*Silent Hill* spēļu ražotāji lietoja unikālu veidu, kā ievietot "miglošanu" savā spēlē, jo pilsēta tika pārklāta ar tik blīvu miglu, ka spēlētājam likās, ka viņš ir iekļuvis citā realitātē.
"Miglošanas" lietojums tika tik labi uztverts kā atmosfēras tehnika, ka šis efekts parādījās visos *Silent Hill* katras jaunās spēles turpinājumos.

Atsauces
--------

1. ↑  Micheal Deza. «Encyclopedia of Distances». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 23. februārī.

Ārejās saites
-------------

Datorgrafika
Bezvadu sakari notiek bez vadiem
**Bezvadu sakari** ir informācijas pārraide noteiktos attālumos, kad neizmanto elektriskos vadītājus vai vadus. Šie attālumi var būt īsi (piemēram, televīzijas pults un televizors) vai ļoti gari (piemēram, radiosakari tūkstošiem un pat miljoniem kilometru attālumā). Bezvadu sakari ir telesakaru nozare.

Termins „bezvadu" parasti tiek lietots saistībā ar elektrības vai elektronikas procesiem, kuri tiek veikti bez vadiem.

Bezvadu sakari mūsdienās tiek ļoti plaši izmantoti informācijas tehnoloģiju nozarēs. Bezvadu sakari ir pamatā mobilo tālruņu, elektronisko piezīmjblociņu un bezvadu interneta darbības nodrošināšanā. Vēl bezvadu sakari plaši tiek izmantoti GPS ierīcēs, bezvadu datora peļu un tastatūru darbībā, satelīttelevīzijā utt.

Skatīt arī
----------

* Bezvadu lokālais tīkls
* Radio

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh92006740
* BNF: cb124682763 (data)
* NDL: 00567927

 |

 |
**Attal: Lords of doom** ir atvērtā pirmkoda spēle, kas aizvien atrodas izstrādes procesā. Projekta mērķis ir radīt gājienu stratēģijas spēli, kas sevī apvienotu Heroes of Might and Magic 3 un Heroes of Might and Magic 5 idejas un spēlējamību. Projekts izlaidis pirmo spēles priešapskatu 2001. gada 22. februārī. Šobrīd spēle ir izlaiduma kandidāta statusā, kaut gan nerealizētās ieceres neļauj to uzskatīt par tādu statusu sasniegušu. Attal projekta lapā iekš Sourceforge ir norādīts, ka pie spēles izstrādes darbojas 11 izstrādātāji, tostarp 3 kā administratori.

Spēles iespējas
---------------

 Ekrānuzņēmums, kas parāda pārvietošanos pa karti un varoņa dialogu.  Ekrānuzņēmums, kas parāda pili un ēku pirkšanas dialogu. Ekrānuzņēmums, kas parāda kaujas vadības norisi.Spēli ir iespējams gan spēlēt pret mākslīgo intelektu, gan arī pret reāliem pretiniekiem tīklā - kā lokālajā, tā arī internetā. Pieejams arī daudzspēlētāju režīms. Spēle, būdama Heroes of Might and Magic klons, atdarina tos pašus principus: ekonomiskā attīstība un kara darbība. Instalācijas komplektā iekļauta arī karšu redaktors, kā arī iespēja spēlēt spēli, izvēloties kādu no divām grafiskām noformējuma tēmām: viduslaiku vai kiberpanku.

Neīstenotās iespējas
--------------------

Patlaban spēlē nav pieejama tādas Heroes of Might and Magic 3 raksturīgas pazīmes kā: 

* pils ēku un tādējādi arī tajās (ja protams tas iespējams) iegādājamo vienību uzlabošana,
* burvestību lietošana,
* kaujas vadības uzticēšana datoram,
* varoņa spēju un prasmju pieaugums proporcionāli pieredzes pieaugumam,
* iespēja ceļot pa ūdeni,
* u.c. mazāk nozīmīgas.

Šo iespēju iztrūkums mudina spēli drīzāk vērtēt Heroes of Might and Magic 2 līmenī un rada bažas vai ātrāk par nākamo gadu maz šīs neīstenotās iespējas būs iekļautas spēlē.

Skatīt arī
----------

* Gājienu stratēģija
* Heroes of Might and Magic 2
* Heroes of Might and Magic 3
* Heroes of Might and Magic 5

Atsauces
--------

1. ↑  (angliski) Attal veicamo darbu saraksts[novecojusi saite]
2. ↑   (angliski) Attal mājaslapa iekš SourceForge

Ārējās saites
-------------

* Attal projekta vikipēdija[novecojusi saite] (angliski)
* Attal projekta mājaslapa Archived 2008. gada 10. jūnijā, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
Vāhānas koridors Afganistānas kartē
**Vāhānas koridors** (puštu: واخان دهلېز, persiešu: دالان واخان) ir 350 kilometrus gara un 13 līdz 65 kilometrus plata teritorija Afganistānas galējos ziemeļaustrumos, kas savieno Ķīnu ar Afganistānu, bet atdala Tadžikistānu ziemeļos no Pakistānas dienvidos (vēsturiski Krievijas Impēriju no Britu Impērijas). Koridors atdala arī Pamira kalnus ziemeļos no Karakoruma kalniem dienvidos. Šeit sākas Pandžas, Pāmiras un Vāhāndarjas upes, kas vēlāk izveido Amudarju. 

Ieleja, kas stiepjas pa Vāhānas koridoru, kalpojusi kā tirdziniecības ceļš jau antīkajā pasaulē. Vāhānas koridors tika izveidots 1893. gadā noslēdzot līgumu starp Lielbritāniju un Afganistānu. Tas kalpoja kā buferzona starp Britu un Krievijas impērijām. Mūsdienās teritorija ietilpst Afganistānas Badahšānas provinces sastāvā un tajā ir apmēram 12 000 iedzīvotāju. Lai arī teritorijas uz dienvidiem no Vāhānas koridora kontrolē Pakistāna, uz tām pretendē arī Indija kā daļas no bijušā Džammu un Kašmiras štata.

Vāhānas koridora ainavas
------------------------

* 
* 
* 
*

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Vāhānas koridors***.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 234142700
* GND: 4064342-6
* NKC: ge1009722

 |

 |
**Griničas sala** (angļu: *Greenwich Island*, spāņu: *Isla Greenwich*) ir sala Dienvidšetlendas salu arhipelāgā Antarktikā. Izvietojusies arhipelāga vidusdaļā. Ap 4 km platais Angļu šaurums to atdala no Roberta salas ziemeļaustrumos, bet ap 3 km platais Makfārleina šaurums dienvidrietumos — no Livingstona salas. Lielāko daļu salas teritorijas klāj ledājs, kurā paceļas vairākas klinšainas smailes, augstākā no kurām ir Momčila smaile (625 m) salas dienvidos. Krasti roboti, daudz līču un pussalu. Ziemeļu piekrastē daudz nelielu saliņu un klinšu.

Salu 19. gadsimta sākumā atklāja britu roņu mednieki un sākotnēji to iekļāva vienotā sauszemes gabalā kopā ar tuvējām Nelsona, Roberta un Karaļa Džordža salām. Pirmais kā atsevišķu salu to nokartēja Godārs (*Goddard*) 1821. gada kartē vai Krievijas antarktiskā ekspedīcija Fabiāna fon Belinshauzena vadībā 1821. gada 25. janvārī, kas to nosauca par **Berezinas salu** (krievu: *остров Березино*) par godu 1812. gada kara kaujām pie Berezinas upes tagadējā Baltkrievijā. Tagadējo nosaukumu salai devuši roņu mednieki vai nu par godu Griničas pilsētai Anglijā (mūsdienās — Londonas rajons), vai tāda paša nosaukuma pilsētai Konektikutā, ASV. Saukta arī par **Sartoriusa salu** *(Sartorius Island)* par godu Džeimsa Vedela dienesta biedram, britu flotes kapteinim Džordžam Rosam Sartoriusam *(George Rose Sartorius)*.

Salā darbojas divas polārstacijas — kopš 1947. gada Čīles vissezonas stacija Arturoprata un kopš 1990. gada Ekvadoras vasaras stacija Maldonado.

Atsauces
--------

1. ↑  South Shetland Islands. Scale 1:200 000. BAS, Cambridge, UK 2008
2. ↑  SCAR Composite Gazetteer

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Griničas sala***.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 315530697

 |

 |
**Baltalksnis** (*Alnus incana* (L.) Moench) ir daudzgadīgs bērzu dzimtas koks. Latvijā bieži sastopams.

Apraksts
--------

Tas ir līdz 20 m garš, vasarzaļš, vienmājas koks. Miza pelēka, gluda. Lapas veselas, olveidīgas ar nevienādi zobainu malu. Lapas pamats ieapaļš. Virspuse zaļa, kaila, apakšpuse pelēka, tūbaina. Vīrišķie un sievišķie ziedi atrodas šķirti uz viena un tā paša koka. Vīrišķās ziedu spurdzes garas, nokarenas, sievišķās īsas, gandrīz sēdošas. Zied pirms lapu plaukšanas marta beigās un aprīlī, sēklas izbirst oktobrī.

Biotopi
-------

Aug mitrās un krūmainās pļavās, zāļu purvos, upju ielejās pieupes uzskalotās augsnēs. Primāros mežos sastopams reti. Kā pioniersuga strauji aizaudzē nekoptas ganības, pamestas pļavas un tīrumus.

Izplatība
---------

Baltalksnis aug dažviet Eiropā (Rietumeiropā, Skandināvijā, Alpu malā), Āzijā un Ziemeļamerikā.

Izmantošana
-----------

Baltalkšņa koksne galvenokārt tiek izmantota šķeldas un kurināmā sagatavošanai, mazāk tarai, šķiedras un plātņu ražošanai, kokogļu gatavošanai, gaļas un zivju kūpināšanai.

Literatūra
----------

* Artūrs Mauriņš, Andris Zvirgzds. *Dendroloģija*. Rīga 2006. ISBN 9984-802-21-3

Atsauces
--------

1. ↑  Izplatība
2. ↑  M. Daugavietis. *Baltalksnis Latvijā*. Latvijas Valsts Mežzinātnes institūts "Silava", 2006. 108. lpp.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Baltalksnis***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
* latvijasdaba.lv[novecojusi saite]
**Eiropas konvencija par spīdzināšanas, antihumānas un personu pazemojošas izturēšanās vai soda novēršanu**, parakstīta 1987. g. un spēkā stājusies 1989. g. ir Eiropas Padomes konvencija. Tās dalībnieces ir visas 47 EP dalībvalstis. Konvencijai ir divi 1993. g. pieņemtie un 2002. g. spēkā stājušies protokoli. 

Uzraudzību pār konvencijas izpildi veic Komiteja spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai, kuras locekļu skaits atbilst dalībvalstu skaitam. Komiteja veic brīvības atņemšanas vietu apmeklējumus un sniedz savus ziņojumus attiecīgajām dalībvalstīm. Ja dalībvalsts nepiekrīt ziņojuma publiskošanai, tas paliek konfidenciāls. Ja valsts nesadarbojas vai atsakās uzlabot situāciju saskaņā ar Komitejas rekomendācijām pēc tam, kad valstij bija iespēja darīt zināmu tās viedokli, Komiteja ar divu trešdaļu balsu vairākumu var nolemt izdarīt publisku paziņojumu attiecīgajā jautājumā.

Konvencijas struktūra
---------------------

* Preambula
* I nodaļa — dalībvalstu pienākums sadarboties ar Komiteju;
* II nodaļa — Komitejas uzbūve un procedūras noteikšana;
* III nodaļa — Komitejas vizītes, ziņojumi un paziņojumi;
* IV nodaļa — Konvencijas sakars ar citām tiesību normām;
* V nodaļa — dalība Konvencijā;
* Pielikums — Komitejas locekļu privilēģijas un imunitāte.

Ārējās saites
-------------

* Konvencija
	+ 1. protokols
	+ 2. protokols
* Komiteja spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai(angliski)(franciski)
	+ Komitejas materiāli latviešu valodā
***Neon Shark vs Pegasus***, pazīstams arī kā ***NEON SHARK vs Pegasus (Deluxe: Presented by Trevis Barker)***, ir amerikāņu repera un dziedātāja *Trippie Redd* albums, kas tika veidots sadarbībā ar bundzinieku Trevisu Bārkeru. Tas tika izdots 2021. gada 19. februārī kā *Trippie* trešā studijas albuma *Pegasus* *Deluxe* versija. Albumā ir piedalās arī *Machine Gun Kelly*, *Blackbear*, Čino Moreno, *Scarlxrd* un *ZillaKami*. Albuma oriģinālā versija (kas ir iekļauta šajā izdevumā) tika izdota 2020. gada 30. oktobrī, un tajā piedalās *Myiah Lynnae*, *Yung LB*, *PartyNextDoor*, Kriss Brauns, *Rich The Kid*, *Young Thug*, *Future*, *Lil Mosey*, *Quavo*, *Busta Rhymes*, Šons Kingstons, *Doe Boy*, *Lil Wayne*, *HoodyBaby* un *Swae Lee*.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Trippie Redd |
| --- |
|  |
| Diskogrāfija |
|  |
| Studijas albumi | 
* *Life's a Trip* (2018)
* *!* (2019)
* *Pegasus* (2020)
* *Trip At Knight* (2021)
* *Mansion Musik* (2023)

 |
|  |
| Miksteipi | 
* *A Love Letter To You* (2017)
* *A Love Letter To You 2* (2017)
* *A Love Letter To You 3* (2018)
* *A Love Letter To You 4* (2019)

 |
|  |
| Singli | 
* "Love Scars"
* "Poles 1469"
* "Bust Down"
* "Dark Knight Dummo"
* "How You Feel"
* "Taking A Walk"
* "Topanga"
* "Under Enemy Arms"
* "Mac 10"
* "Love Me More"
* "Death"
* "Who Needs Love"
* "Excitement"
* "Tell Me U Luv Me"
* "Miss The Rage"
* "Holy Smokes"
* "Big 14"
* "Ain't Safe"

 |
|  |
| Luksusa albumi | 
* *Neon Shark vs Pegasus* (2021)

 |

 |