**Tāla sīkplikstiņš** (*Arabidopsis thaliana*) ir mazs ziedaugs, kura raksturīgais izplatības areāls ietver Eiropu, Āziju un Āfrikas ziemeļdaļu. Amerikā un citur pasaulē to pieskaita invazīvajām sugām. Tā īsā dzīves cikla un nelielā genoma dēļ *A. thaliana* ir kļuvis par vienu no ģenētikas modeļorganismiem. Tāla sīkplikstiņa genoms bija pirmais sekvenētais augu genoms.

Apraksts
--------

Visas auga daļas ir klātas ar matiņiem. Stublājs ir stāvs, vienkāršs vai zarots, no lapu rozetes var atiet arī vairāki stublāji. Lapas – veselas, rozetē, uz stublāja maz lapu. Rozetes lapas lāpstveidīgas līdz otrādi olveidīgas: (garums 1–3,5 cm, bet platums 0,2–1 cm), raksturīga gluda mala un strups gals. Stublāja lapas ir sīkākas. Ziedi ķekarā stublāja un sānu vasu galos. Vainaglapas baltas (0,3–0,4 cm), kauslapas zaļas un īsākas (0,15–0,2 cm). Auglis – kails un izliekts pākstenis, kas diezgan garā kātā (0,5–1,5 cm) atstāv slīpi augšup no ziedkopas ass. Sēklas izkārtotas katrā cirknī vienā rindā. Ziedēšanas laiks – maijā, jūnijā.

Raksturīgie biotopi
-------------------

Bieži sastopami augi dažāda lieluma grupas sausās vietās mežos, pļavās un smiltājos, kā arī sausās nezālienēs un taku malās.

Līdzīgie augi
-------------

*A. thaliana* ir līdzīgs dažiem citiem nelieliem krustziežiem ar baltiem ziediem, piemēram, smiltsķērsām (*Arabis* spp.) un lauka sīkķērsai (*Cardaminopsis arenosa*). Tomēr atšķirt to var diezgan viegli pēc divām pazīmēm: veselām lapām un ļoti skraji aplapota stublāja.

*A.thaliana* vēsture zinātnē
----------------------------

Pirmo reizi *A.thaliana* kā modeļorganismu izvēlējās Fridrihs Laibahs,1907. gadā, kurš noteica, ka A.thaliana ir tikai 5 hromosomas (2n=10), un turpināja strādāt ar šo augu turpmākos 30 gadus. Tikmēr krievu ģenētiķe N.N. Titova noraida *A. thaliana* kā modeļorganismu, jo nepareizi izskaita hromosomas un atzīst to par pārāk mazu (n=3). 1947. gadā Leibahs pozicionē *A.thaliana* kā ģenētikas modeļorganismu. Tiek sākta dažādu *A.thaliana* ekotipu vākšana. 1980. gadā tika publicēta *A.thaliana* detalizēta ģenētiskā karte. Modernā ēra *A. thaliana* pētījumiem sākās 1987. gadā, pēc trešās internacionālās Arabidopsis konferences Mičiganas universitātē. Pēc tam to plaši sāka pētīt visā pasaulē un pēta joprojām. 2000. gadā tika pabeigta *A. thaliana* genoma sekvenēšana.

Pielietojums kā modeļorganismam
-------------------------------

*A.thaliana* izmanto dažādās ar augu izpēti saistītās bioloģijas nozarēs, kā, piemēram, ģenētikas, evolūcijas, populāciju ģenētikas un augu fizioloģijas pētījumos. *A. thaliana* plaši izmanto transformēšanai. Tas ir ļoti piemērots augs gaismas mikroskopēšanai. Ir izveidotas plašas mutantu kolekcijas, kas ļauj nodarboties ar konkrētu gēnu pētījumiem un pētīt to mijiedarbību.

Jaunākie pētījumi
-----------------

Par jaunākajiem pētījumiem informācija pieejama  un plašajā zinātnisko publikāciju klāstā,ko iespējams atrast dažādās datubāzēs kā ,  un citās.

Atsauces
--------

1. ↑  Initiative: TAG Analysis of the genome sequence of the flowering plant Arabidopsis thaliana. Nature 2000, 408:796-815.
2. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2008. gada 15. oktobrī. Skatīts: 2011. gada 12. janvārī.
3. ↑  «Tāla sīkplikstiņš - Arabidopsis thaliana (L.) Heynh. - Augi». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 24. aprīlī. Skatīts: 2011. gada 12. janvārī.
4. ↑  «Chronology of Arabidopsis». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2011. gada 3. septembrī. Skatīts: 2011. gada 12. janvārī.
5. ↑

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh88022562
* NDL: 00577411
* NKC: ph116928

 |

 |