recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Somijas karavīrs ar *Panzerfaust* Turpinājuma kara laikā.
**Tanku dūre** (vācu: *Panzerfaust*) bija Otrā pasaules kara reaktīvā prettanku šautene, kas 1943. gada augustā nokļuva Vērmahta bruņojumā. Priekšpusē ievietotā kaujas galviņa svēra 3,3 kg un saturēja aptuveni 1,6 kg sprāgstvielas, kas varēja caursist līdz 20 cm biezas tanku bruņas.

Vēsture
-------

*Panzerfaust* izstrādāja militārā rūpnīca HASAG (*Hugo Schneider AG*), balstoties uz 1939. gadā patentēto Franca Rūdolfa Tomaneka reaktīvo lādiņu. 1942. gadā sāka izgatavot magnētiskos lādiņus, ko vajadzēja piestiprināt pretinieka tanku bruņām, bet vēlāk izgatavoja no attāluma šaujamu bezatsitiena prettanku granātu, ko sāka dēvēt par "tanku dūri". 
Otrā pasaules kara laikā Vērmahts izmantoja trīs versijas: no 1943. gada augusta *Panzerfaust 30* šaušanai 30 metru attālumā, vēlāk sekoja *Panzerfaust 60* un *Panzerfaust 100*. Kopumā saražoja 6,7 miljonus šo ieroču.

Kara beigās arī Sarkanās armijas bruņojumā nokļuva eksperimetāli "Tanku dūrei" līdzīgi reaktīvie granātmetēji *РПГ* (krievu: *Ручной противотанковый гранатомёт*), tomēr to uzlabotā sērijveida modeļa *РПГ-2* ražošana sākās tikai 1949. gadā.
***Nasdaq Financial-100*** ir finanšu pakalpojumu indekss. Tas tika izveidots 1985. gadā kā *Nasdaq-100* meitas reitings.

*NASDAQ* izstrādātais reitings *Nasdaq Financial-100* ietver bankas, kā arī uzņēmumus, kas nodarbojas ar apdrošināšanu, hipotēku un vērtspapīru tirdzniecību. Tas ietver arī *NASDAQ* biržas akcijas.

Atlases kritēriji
-----------------

Lai pretendētu uz iekļaušanu indeksā, uzņēmumam ir jāatbilst šādiem kritērijiem:

* Tam jādarbojas vienā no šādām jomām: banku darbība, apdrošināšana, vērtspapīru tirdzniecība, brokeru pakalpojumi, hipotēka, parādu piedziņa un nekustamais īpašums.
* Uzņēmuma akcijām ir jābūt tirgotam NASDAQ vismaz trīs mēnešus.
* Uzņēmumam ir regulāri jāiesniedz pārskati ASV Vērtspapīru un biržas uzraudzības komisijā (SEC).
* Uzņēmums nedrīkst būt bankrots.

Ja uzņēmumam ir vairākas akciju klases, tiek iekļautas visas klases, kas atbilst minimālajiem tirgus kapitalizācijas standartiem. Taču šobrīd visiem indeksa uzņēmumiem ir tikai vienas klases akcijas.

Atšķirībā no indeksa *Nasdaq-100* prasības pret minimālo svaru nepastāv.

Tāpat kā *Nasdaq-100*, indeksu pārskata katru gadu, bet jūnijā. Ja indeksa komponents pēc pārrēķināšanas nokļūst pozīcijā starp 101 un 125, tam tiek dots viens gads, lai atgrieztos iepriekšējā pozīcijā; ja uzņēmums turpina neatbilst šim standartam, tā akcijas tiek izslēgtas. Jebkurš komponents, kas indeksa pārskatīšanas brīdī neiekļūst 125 labāko skaitā, tiek izslēgts. Brīvas vietas indeksā aizpilda ar uzņēmumiem, kuri nav iekļauti indeksā un kuriem ir visaugstākais reitings.

Atšķirībā no *Nasdaq-100*, kur par izmaiņām tiek paziņots iepriekš, izmaiņas *NASDAQ Financial-100* netiek publicētas *NASDAQ*.

Atsauces
--------

1. ↑  «Weighting for IXF». *nasdaqomx.com*. Skatīts: 2022. gada 4. marts.
2. ↑  «Nasdaq Financial-100 Stocks». *nasdaq.com*. Skatīts: 2022. gada 4. marts.
3. ↑  «NASDAQ Financial-100 Index SM Methodology». *nasdaqomx.com*. Skatīts: 2022. gada 4. marts.
4. ↑  «NASDAQ 100 Brokers». *comparebrokers.co*. Skatīts: 2022. gada 4. marts.
5. ↑  «NASDAQ-100 INDEX METHODOLOGY». *nasdaqomx.com*. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2022. gada 1. martā. Skatīts: 2022. gada 4. marts.
6. ↑  «Nasdaq 100 Index». *investopedia.com*. Skatīts: 2022. gada 4. marts.
***Plourdosteus livonicus*** ir plordosteīdu artrodiru suga. Tās pārstāvji dzīvoja augšdevonā, frānas laikmeta sākumā (gaujas un amatas svītas). Sugu pirmo reizi kā *Dinichthys livonicus* aprakstīja amerikāņu paleontologs Čārlzs Estmans 1896. gadā, pamatojoties uz Pandera 1857. gada publikāciju. 1951. gadā zviedru paleontologs Tūrs Ervigs sugu pieskaitīja plordosteju ģintij. Sugas holotips ir vidējais muguras kauls no Gaujas atseguma (gaujas svīta) Latvijā. Nosaukums *Plourdosteus livonicus* nozīmē Livonijas (no latīņu *livonicus* – Livonija) plordostejs. Suga bija izplatīta Galvenajā devona laukā, Latvijā (Gauja pie Jančukalna (iespējams Inčukalns)), Igaunijā (Piuza pie Jeksi mājām), Ļeņingradas apgabalā (Orodeža pie Jamtesovas).

Apraksts
--------

Sugu pārstāvēja vidēja izmēra zivis. Galvas vairogs līdz 15-20 cm garš. Vidukļa bruņa horizontāli saplacināta. Kaulu ornamentējumu veido diezgan augsti, haotiski izvietoti, zvaigžņveida pauguriņi. Jutīgo kanālu vagas ir dziļas. Velves veida *nuchale* ar ne visai platām šuvju virsmām. Tā aizmugurējā mala ar krasi izteiktu vidējo dzelksni ir 4x garāka par priekšējo malu. Uz *nuchale* kaula iekšējās virsmas ovālais padziļinājums atrodas kaula vidū. Vidējā muguras kaula (*MD*) sānu spārni ir noliekti aptuveni 150° leņķī. Priekšējā sānu-muguras kaula (*ADL*) locītavas virsējā daļa noliekta 35-40° leņķī pret horizontālo plakni. Apakšējā daļa noliekta 60° leņķī. Pakaļējā vēdera-sānu kaula (*PVL*) aizmugurējā puse ir nogludināta, pie sānu malas veidojot pusapaļu ribu. Aizmugurējās bedrīšu līnijas vaga nepāriet no *paranuchale* uz *centrale*, bet nobeidzas pie *nuchale* sānu malas vidusdaļas. Uz priekšējā vēdera-sānu kaula (*AVL*) ventrālā vaga vidū izbeidzas.

Atsauces
--------

1. ↑  Обручева О.П. "Панцирные рыбы девона СССР (Коккостеиды, и динихтииды)", Издательство Московского университета, Москва, 1962 г. 191 стр. 104. lpp
**Jana Vērdiņa** (dzimusi 1976. gada 27. aprīlī Ventspilī) ir latviešu tulkotāja un literatūrzinātniece.

Biogrāfija
----------

J. Vērdiņa beigusi Talsu 2. vidusskolu (1994). Latvijas Kultūras akadēmijā ieguvusi bakalaura (1998) un maģistra grādu (2000). Bijusi laikrakstu "Talsu Vēstis" un "Izglītība un Kultūra" līdzstrādniece. Kopš 1998. gada Valsts kultūrkapitāla fonda preses sekretāre un nozaru kuratore. Latvijas Universitātē ieguvusi doktora grādu literatūrzinātnē, salīdzinošās literatūrzinātnes apakšnozarē par promocijas darbu "Dadaisms un tā interpretācijas konteksti" (2006).

Literāras publikācijas no 1992. gada. Sastādījusi un no vācu valodas atdzejojusi dadaistu dzejas izlasi "Annai Blūmai" (1997, Klāva Elsberga prēmija). Piedalījusies ikgadējo dzejas lasījumu rīkošanās Pedvālē, sastādījusi dzejoļu kopkrājumus "Pedvāles burtnīca" (1-4, 1999-2002). Sastādījusi un komentējusi Jāņa Steika grāmatu "Izlase" (2003, kopā ar G. Rudzīti). Grāmatas "Vācu literatūra Latvijā" līdzautore (2005). 
Tulkojusi romānus no vācu valodas: Neles Noihausas "Sniegbaltītei jāmirst" (2014), Korinas Bomanes "Taureņu sala" (2016). Sastādījusi un no vācu valodas atdzejojusi Paula Cēlana dzejas izlasi "Melnās pārslas (2022, Literatūras gada balva).

Atsauces
--------

1. ↑  Literatura.lv - Jana Vērdiņa
2. ↑  Laligaba - Laureāti 2023: Melnās pārslas
**Aivars Jānis Strēlis** (dzimis 1942. gada 26. janvārī Laucienes pagasta "Kalnačās", miris 2009. gada 5. februārī Tomskā
) bija ievērojams medicīnas darbinieks. Padomju represiju laikā 1949. gadā kopā ar ģimeni — tēvu Kārli, māti Annu un brāli Ivaru izsūtīts uz nometinājuma vietu Krievijā, Tomskas apgabalā, Tiškino-Troickas ciemā. 

Izsūtījuma laikā pabeidza Tomskas medicīnas institūtu, nodibināja ģimeni un palika dzīvot Krievijā, kļūstot par medicīnas zinātņu doktoru — ftiziatru un profesoru Sibīrijas Valsts medicīnas institūtā. Krievijas Dabaszinātņu akadēmijas īstenais loceklis, PSRS Medicīnas zinātņu akadēmijas (1988), pēc tam Krievijas MZA korespondētājloceklis (1992), Krievijas Federācijas Nopelniem bagātais zinātnes darbinieks. Bija Sibīrijas Valsts medicīnas institūta Ārstniecības fakultātes dekāns un Ftiziatrijas katedras vadītājs. 1997. gadā ievēlēts par Latvijas Zinātņu akadēmijas ārzemju locekli.

Atsauces
--------

1. 1 2  376 Mirušo Latvijas un latviešu ārstu saraksts. Pirmais turpinājums: 2005—2009
2. ↑  «Mediķi II Pasaules latviešu zinātnieku kongresā». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 16. aprīlī. Skatīts: 2017. gada 7. novembrī. Archived 2019. gada 16. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē.
3. ↑  Par jauno akadēmijas locekļu kandidātiem
4. ↑  Ceļā uz lielo patiesību

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 305082266

 |

 |
**Arābijas jūra** (arābu: بحر العرب, *Bahr-al-Arab*; persiešu: ‏دریای عرب; urdu: بحیرہ عرب‎; hindi: अरब सागर; maldīviešu: ޢަރަބި ކަނޑު; somāļu: *Bada Carbeed*; latīņu: *Mare Erythraeum*) ir Indijas okeānam piederīga malas jūra starp Arābijas pussalu un Indiju. Viena no lielākajām jūrām pasaulē.

Lielākā upe, kas ietek tieši Arābijas jūrā, ir Inda. Arābijas jūras piekraste Indijas teritorijā tiek saukta par Konkanas krastu. Jūra ir sāļa, virsējā ūdens slāņa sāļums — 36‰, virsējā slāņa temperatūra no 20 līdz 30 °C. Vidējais dziļums — 2730 m.

Arābijas jūrai raksturīgi izteikti musoni. Ziemā pūš vājāks ziemeļaustrumu vējš, vasarā — stiprāks dienvidrietumu vējš.

Robežas un līči
---------------

Kolvas pludmale, Goa
Ziemeļos atrodas Irānas austrumu piekraste un Pakistāna, austrumos — Indija, dienvidos (velkot iedomātu līniju no Gvardafui raga līdz Kumari ragam Indijā) — Indijas okeāns, rietumos — nedaudz Somālijas piekrastes, Adenas līcis, Arābijas pussalas dienvidu piekraste.

Arābijas jūrai ir divi lieli līči — Adenas līcis rietumos, kas savieno Arābijas jūru ar Sarkano jūru un Omānas līcis ziemeļos, kas Arābijas jūru savieno ar Persijas līci. Indijas piekrastē ir mazāki līči — Kačhas līcis un Khambhātas līcis.

Salas
-----

Arābijas jūrā ir maz salu. Lielākās salas un salu grupas ir:

* Abdelkūrī (Jemena, pie Sokotras)
* Amīndīvu salas (Indija, robežojas ar Lakadivu jūru)
* Astalu (Pakistāna, neliela sala)
* Ihvānu salas (Jemena, pie Sokotras)
* Hūrijā Mūrijas salas (Omāna)
* Lakadivu salas (Indija, robežojas ar Lakadivu jūru)
* Masīra (Omāna)
* Sokotra (Jemena, lielākā sala Arābu jūrā)

Vēsture
-------

Jau kopš aizvēsturiskiem laikiem Arābijas jūra ir kalpojusi par ļoti svarīgu tranzīta ceļu starp pirmajām Zemes civilizācijām Senajā Divupē, Indas ielejā, Nīlas ielejā, Ķīnā un Dienvidaustrumu Āzijā. Jūrasbraucējiem bija samērā viegli izmantot prognozējamos musonu vējus.

Arī mūsdienās Arābijas jūra kalpo kā globālas nozīmes naftas un dabasgāzes tranzīta ceļš.

Atsauces
--------

1. ↑  «Arabian Sea. Daniel L. Rudnick». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2006. gada 12. decembrī. Skatīts: 2006. gada 20. decembrī.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Arābijas jūra***.
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Arabian Sea — A Global Ecoregion

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Indijas okeāna jūras |
| --- |
|  |
| 
* Andamanu jūra
* Arābijas jūra
* Bengālijas līcis
* Lakšadvīpu jūra
* Persijas līcis
* Sarkanā jūra
* Timoras jūra

 |
|  |
| Antarktīdas piekraste | 
* Deivisa jūra
* Kosmonautu jūra
* Mosona jūra
* Sadraudzības jūra

 |

 |



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 251500992
* LCCN: sh85006295
* GND: 4002533-0
* NDL: 00628155

 |

 |
**Gestācijas trofoblastiskā neoplāzija** ir ar grūtniecību saistīto audzēju grupa. Pašlaik trofoblastiskie audzēji ir vieni no vislabāk ārstējamiem sieviešu ļaundabīgiem audzējiem. Parasti šīs patoloģijas beidzas ar grūtniecības pārtraukšanos, bet var rasties arī pēc normālas gestācijas. Šo slimību diagnosticē pēc pārmaiņām seruma β-horijgonadotropīna (β-hCG) līmenī.

Tiek izšķirtas vairākas patoloģiskās formas — daļēja vai pilnīga pūslīšmola, gestācijas horijkarcinoma un placentas puses trofoblastisks audzējs. Pūslīšmola attīstās vidēji 1 no 1000 grūtniecībām un biežāk vērojama vai nu reproduktīvā vecuma sākumā vai beigās. Sievietes parasti sūdzas par menstruāciju trūkumu un asiņošanu I trimestra laikā. Transvaginālās ultrasonoskopijas laikā redzami pūslīši un nav atrodamas augļa ķermeņa daļas. Pūslīšmolas ārstēšanas pamatmetode pēc dzemdes dobuma iztīrīšanas ir ķīmijterapija. 3—5 gadus pēc ķīmijterapijas pabeigšanas iespējama jauna grūtniecība. Saslimšana ar pūslīšmolu nenozīmē, ka nākamo grūtniecību noteikti apdraudēs atkārtota šī patoloģija.

Atsauces
--------

1. ↑  Wolfberg AJ, Feltmate C, Goldstein DP, Berkowitz RS, Lieberman E (September 2004). "Low risk of relapse after achieving undetectable HCG levels in women with complete molar pregnancy". *Obstet Gynecol* 104 (3): 551–4. doi:10.1097/01.AOG.0000136099.21216.45. PMID 15339768.
Delufen iepakojums un pudelīte
***Delufen*** ir Austrijā ražotas bezrecepšu homeopātiskas zāles, kas ir deguna aerosols pret rinītu, iesnām, siena drudzi, faringīta un Eistahija kanāla (kanāls, kurš savieno vidusausi ar rīkles galu) iekaisuma ārstēšanai.

Sastāvs
-------

*Delufen* aktīvās vielas uz 100 ml ir Sinapis nigra D2 1 ml, Euphorbium D6 10 ml, Pulsatilla D6 10 ml, Luffa D12 10 ml, Mercurius bijodatus D12 10 ml.

Citas *Delufen* sastāvdaļas uz 100 ml ir izotonisks NaCl šķīdums 59 ml, benzalkonija hlorīds 0,01 ml.

Lietošana
---------

Ieteicams degunā pūst 2 reizes katrā nāsī 4 reizes dienā. Bērniem zem 12 gadu vecumam ieteicams pūst 1 reizi katrā nāsī 4 reizes dienā. Lai izvairītos no blaknēm, ieteicams nepārsniegt ieteicamo dienas devu, taču aktīvās vielas ir lielā mērā atšķaidītas, tāpēc pārdozēšanas gadījumā nevajadzētu sagaidīt toksisku iedarbību vai kādus traucējumus.

Atsauces
--------

1. 1 2 3  «Delufen – Latvijas Zāļu reģistrs». *dati.zva.gov.lv*. Skatīts: 2022-05-29.
**Piealpu baltegle** jeb **subalpīnā baltegle** (latīņu: *Abies lasiocarpa*) ir priežu dzimtas suga.

Piealpu baltegles izplatības areāls ir samērā plaša teritorija jaukto mežu joslā kalnos Ziemeļamerikas ziemeļaustrumos un vidienē, kur ir aukstas, sniegainas ziemas un vēsas vasaras.

Apraksts
--------

Piealpu baltegles ir mūžzaļš, salcietīgs skuju koks, kas sasniedz 18—30, retāk 50 m augstumu. Stumbra diametrs ir 30—60 (100) cm. Koka mūžs ir 150—250 (300) gadu. Koki nepanes pārmērīgu karstumu un sausumu. Galvenokārt aug podzolētās augsnēs, sarkanajās laterītu augsnēs, smilts un smilšmāla augsnēs, erodētās augsnēs, kūdrainās augsnēs, kā arī samērā mitrās augsnēs.

Vainagam ir šaura konusa forma. Miza ir gluda, brūnpelēka, ar daudziem sveķu pūslīšiem, bet vecākiem kokiem tā nav vairs tik līdzena un ir plēksnaina. Jaunie dzinumi ir pelnu pelēki, klāti ar īsiem matiņiem un pēc gada kļūst brūnganpelēki. Skujas ir 1,5—3,7 (4,5) cm garas, ar strupu galu, virspusē pelēkzaļas, apakšpusē gaiši zaļas ar 5 vai 6 atvārsnītēm. Čiekuri paceļas virs skujām, ir cilindriski vai eliptiski, 6—12 cm gari. Jauni čiekuri ir tumši purpursarkani līdz pelēki, bet, kļuvuši vecāki, kļūst brūni un izkaisa sēklas. Sēklām ir spārni.

Izmantošana
-----------

Piealpu baltegle nav toksiska. No tās var iegūt kvalitatīvu celulozi. Koksni izmanto arī konstrukcijām. Kalpo kā Ziemassvētku eglīte. Piealpu balteglei ir liela nozīme vides aizsardzībā (ap dzeramā ūdens krātuvēm, pret augsnes eroziju, pret sniega sanesumiem).

Galerija
--------

* Čiekuri ar sveķiem
* Pelēcīgi jaunie dzimumi
* Miza

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Piealpu baltegle***.
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)

Atsauces
--------

1. ↑  «Subalpīnā baltegle». *database.smartgardens.eu*. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2022-06-11. Skatīts: 2022-06-11.
Regensburgas sinagogas iekšskats pirms tās nopostīšanas 1519.gadā   
 Albrehta Altdorfera gravīra
**Jūda ben Zamuels no Regensburgas**  (ivritā: יהודה החסיד, vācu: *Jehuda ben Samuel he-Chasid*, ar pievārdu *He-Hasid* („Dievbijīgais"); dzimis 1140. gadā, miris 1217. gadā), bija viduslaiku Vācijas ebreju hasīdisma kustības *Chassidei Ashkenaz* aizsācējs. Šīs kustības piekritēji racionālajām rabīniskajām zināšanām pretnostatīja mistiski garīgu dievbijību. No klasiskajām kabalas skolām hasīdisms atšķīrās ar īpatnēju lūgšanu veidu un morālo stāju.

Dzīvesgājums
------------

Jūda ben Zamuels ir cēlies no ievērojamās ben Kalonimus rabīnu dzimtas un dzimis 1140.gadā Pfalcas pilsētā Špeierā (Speyer) pie Reinas, kur ebreju kvartāls pastāvēja kopš 1084. gada. Viņa galvenais skolotājs bijis viņa tēvs rabīns Zamuels Dievbijīgais, kas viņu ievadījis arī slepenajā Kabalas mācībā. Kopā ar tēvu un citiem domubiedriem uzņēmies šķīstības zvērestu un dzīvojis pilnīgā atturībā un lūgšanās. Ebreju grautiņu laikā 1195.gadā rabīns Jūda ben Zamuels pārcēlies uz Regensburgu pie Donavas, kur nodibinājis un vadījis ebreju reliģisko skolu. Starp viņa slavenākajiem darbiem minama *Sefer Chassidim* („Dievbijīgo grāmata") un liturģiskā poēma *An'im Zemirot*, kas vēl arvien tiek recitēta aškenazi ebreju sinagogās sabata laikā. Grāmata *Sefer HaKavod* („Godības grāmata") ir gājusi zudībā, bet pazīstama no citu hasīdisma mācītāju komentāriem un citātiem. Rabīns Jūdas ben Zamuela ievērojamākais sekotājs bija viņa skolnieks Eliazārs no Vormsas un viņa skolnieks Mozus ben Nahmans jeb Nahmanīds. Jau pēc rabīna Jūdas nāves 1298. gadā vācu zemēs sākās jauni ebreju grautiņi, kas vēsturē palikuši ar "Rintfleiša slaktiņa" (*Rintfleisch-Pogrom*) vārdu. Gandrīz visi Vācijas ebreji izceļoja uz Poliju, bet dižkunigaiša Vītauta laikā tālāk uz Lietuvas dižkunigaitijas teritoriju ("Vītauta privilēģija" 1388. gadā) un 16. gadsimtā sasniedza Latviju. Daļa Jūdas ben Zamuela no Regensburgas mistisko uzskatu sekotāju nokļuva arī Spānijas zemēs, kur deva savu ieguldījumu klasiskās Kabalas skolu izveidē.

Mācība
------

Rabīna Jūdas ben Zamuela mācība ir aizsākums hasīdisma kustībai un tās filozofiskajām idejām, kas savu uzplaukumu sasniedza 18. un 19.gs. Polijas-Lietuvas ebreju kopienās. Jau 13.gs. sākumā viņš ir formulējis idejas, kas atstāja dziļu ietekmi arī uz slepeno Kabalas mācību, kas attīstījās Spānijas zemēs 13. un 14. gs.

Literatūra
----------

* *Die Ethik des Judentums: Auszüge aus dem „Buche der Frommen" (sefer hahasidim) des R. Jehuda Hachassid.* Abrahama Zulcbaha apkopojums un tulkojums. Frankfurt a. M.: Sänger & Friedberg 1923 (vāciski)

Ārējās saites
-------------

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Hasīdisms, jewishvirtuallibrary.org

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 76303715
* LCCN: n81147384
* ISNI: 0000 0000 8003 6767
* GND: 119012154
* SELIBR: 65284
* SUDOC: 029151422
* BNF: cb120836819 (data)
* NLA: 35208687
* NKC: zmp20191058522

 |

 |
**Parastā zalktene** (latīņu: *Daphne mezereum*) ir timēliju dzimtas suga. Latvijā bieži sastopams krūms.

Apraksts
--------

Augli
Tas ir līdz 1,5 m liels, vasarzaļš krūms. Stumbrs zarains, zari stāvi, miza gaišbrūna. Lapas veselas, lancetiskas, sakopotas pamīšus zaru galos. Zied tūlīt pēc sniega nokušanas, lapām plaukstot. Ziedi iesārti, uz zariem gandrīz sēdoši. Atrodas iepriekšējā gada lapu žāklēs zaru augšdaļā. Apziednis četrdaļīgs. Auglis — kaulenis ar sarkanu, sulīgu apvalku. Indīgs augs, satur indīgu diterpenoīdu mezereīnu, glikozīdu dafnīnu, kā arī citas toksiskas vielas.

Biotopi
-------

Aug mitros vai pamitros, jauktos un lapkoku mežos.

Izplatība
---------

Parastā zalktene ir Eirāzijas diezgan plaši izplatīta suga.

Literatūra
----------

* Artūrs Mauriņš, Andris Zvirgzds. *Dendroloģija*. Rīga 2006. ISBN 9984-802-21-3

Atsauces
--------

1. ↑  Izplatība

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Parastā zalktene***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
* latvijasdaba.lv Archived 2010. gada 23. augustā, *Wayback Machine* vietnē.
* Parastā zalktene - Daphne mezereum L.
**1996. gada Latvijas Valsts prezidenta vēlēšanas** notika 1996. gada 18. jūnijā. Atkārtoti par Latvijas prezidentu tika ievēlēts Guntis Ulmanis. Kā paredz Satversme, prezidentu ievēlēja 6. Saeima.

Vēlēšanu noteikumi
------------------

Prezidenta vēlēšanu pirmajā kārtā Saeimā pārstāvētās partijas izvirza savus prezidenta amata kandidātus. Lai kandidāts tiktu ievēlēts, par viņu jānobalso vismaz 51 no 100 Saeimas deputātiem. Ja pirmajā kārtā neviens no kandidātiem nav saņēmis vajadzīgo balsu skaitu, tad notiek atkārtota balsošana. Ja arī pēc otrās reizes netiek noskaidrots uzvarētājs, ar katru nākamo kārtu no vēlēšanām tiek izslēgts kandidāts, kurš iepriekšējā kārtā ieguvis vismazāk balsu. Ja arī pēdējā kārtā, kurā palikuši 2 kandidāti, neviens no viņiem nesaņem vismaz 51 balsi, notiek jaunas vēlēšanas, kurās tiek izvirzīti jauni vai arī jau bijušie kandidāti.

Kandidāti
---------

| Kandidāts | Izvirzītājs |
| --- | --- |
| Guntis Ulmanis | Latvijas Zemnieku Savienība, Kristīgo Demokrātu Savienība, Latgales Demokrātiskā partija |
| Ilga Kreituse | Demokrātiskā partija "Saimnieks" |
| Imants Liepa | Tautas kustība "Latvijai" |
| Alfrēds Rubiks | Aleksandrs Bartaševičs, Modris Lujāns |

Vēlēšanu norise
---------------

Ap vēlēšanu norisi notika skandāls sakarā ar to, ka viens no izvirzītajiem prezidenta amata kandidātiem - Alfrēds Rubiks - tobrīd atradās ieslodzījumā cietumā, līdz ar to iepriekšējās Saeimas sēdēs pirms prezidenta vēlēšanām par šo jautājumu noritēja aktīvas debates. Tāpat bija pieņemts lēmums pagarināt prezidenta pilnvaras no trīs gadiem līdz četriem gadiem, taču tikai skaitot no nākamajām prezidenta vēlēšanām.

Jau balsojuma pirmajā kārtā viens no kandidātiem - līdzšinējais Latvijas prezidents Guntis Ulmanis savāca nepieciešamo balsu skaitu, lai tiktu atkārtoti ievēlēts par Latvijas prezidentu.
.

| Kandidāts | Par |
| --- | --- |
| Guntis Ulmanis | 53 |
| Ilga Kreituse | 25 |
| Imants Liepa | 14 |
| Alfrēds Rubiks | 5 |

Atsauces
--------

1. ↑  «Saeimas sēdes stenogramma». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2007. gada 27. septembrī. Skatīts: 2007. gada 9. augustā.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Valsts karogs: Latvija Vēlēšanas un referendumi Latvijā |
| --- |
|  |
| Parlamenta vēlēšanas | 
* 1920
* 1922
* 1925
* 1928
* 1931
* 1940
* 1990
* 1993
* 1995
* 1998
* 2002
* 2006
* 2010
* 2011
* 2014
* 2018
* 2022
* *2026*

 |
|  |
| Prezidenta vēlēšanas | 
* 1922
* 1925
* 1927
* 1930
* 1933
* 1993
* 1996
* 1999
* 2003
* 2007
* 2011
* 2015
* 2019
* 2023
* *2027*

 |
|  |
| EP vēlēšanas | 
* 2004
* 2009
* 2014
* 2019
* *2024*

 |
|  |
| Pašvaldību vēlēšanas | 
* 1994
	+ 29.05.
	+ 28.08.
	+ 04.09.
* 1997
* 2001
* 2003
* 2005
	+ 21.03.
	+ 20.08.
* 2009
* 2010
* 2013
* 2017
	+ 03.06.
	+ 22.07.
* 2020
* 2021
	+ 05.06.
	+ 11.09.
* *2025*

 |
|  |
| Referendumi | 
* 1923
* 1927
* 1931
* 1934
* 1991
	+ 03.03.
	+ 17.03.
* 1998
* 1999
* 2003
* 2007
* 2008
	+ 02.08.
	+ 23.08.
* 2011
* 2012

 |

 |
Par **Vītauta privilēģiju** dēvē 1388. un 1389. gadā Lietuvas dižkunigaitijas ebrejiem piešķirtās privilēģijas, kas garantēja viņu īpašo juridisko statusu (reliģijas brīvību, tiesības uz savu tiesu utt.).

Uz 1264. gada Kališas statūta (*Statut kaliski*) balstītais dižkunigaiša Vītauta izdotā dokumenta mērķis bija noregulēt attiecības starp ebreju minoritāti un citiem iedzīvotājiem. Lielākās Lietuvas dižkunigaitijas ebreju kopienas tolaik dzīvoja Brestas, Grodņas un Traķu pilsētās.

Vēsture
-------

Pirmo privilēģiju 1388. gadā piešķīra Brestas ebrejiem, kurā viņus pasludināja par brīviem cilvēkiem, kas bija pakļauti tieši dižkunigaitim. Viņiem piešķīra dzīvības un īpašuma aizsardzību, tiesības brīvi ceļot, tirgoties, iesaistīties finansiālās darbībās utt. Īpaša tolerance tika izrādīta pret reliģiju — tika atzītas gan sinagogas, gan tiesības svinēt savus reliģiskos svētkus. Bija aizliegts apsūdzēt ebrejus kristiešu asiņu izmantošanā rituāliem nolūkiem.

Vēlāk šo privilēģiju apstiprināja arī citi dižkunigaiši, tās galvenie principi ierakstīti Lietuvas Pirmajos Statūtos (1529).

Atsauces
--------

1. ↑  «Ebreji Lietuvā, 1999-2000». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2021. gada 21. septembrī. Skatīts: 2021. gada 4. decembrī.
**Limnoloģija** (grieķu *limne* — "ezers" un *logos* — "pētīt") ir zinātnes nozare, kas pēta iekšzemes ūdenstilpes — gan sālsūdens, gan saldūdens, gan ezerus, gan upes, gan arī mākslīgi radītas ūdenstilpes. Limnoloģija pēta šo ūdenstilpju fizikālos, ķīmiskos, hidroloģiskos un bioloģiskos aspektus.

Jau vairākus gadsimtus ilgi ir pētīti gan ūdens organismi, gan iekšzemes ūdeņu fizikālā un ķīmiskā būtība, taču šos pētījumus nevienoja noteikta koncepcija.

Limnoloģijas pamatprincipus un arī zinātnes nosaukumu radīja Lozannas zinātnieks Fransuā-Alfonss Forels (*François-Alphonse Forel*, 1841—1912) ar Ženēvas ezera pētījumiem (*Le Léman. Monographie limnologique* trīs sējumos 1892—1904). Limnoloģija tradicionāli ir cieši saistīta ar hidrobioloģiju, kas savukārt izmanto fizikas, ķīmijas, ģeoloģijas un ģeogrāfijas metodes, lai risinātu ekoloģijas problēmas.

Izdala divus savstarpēji cieši saistītus limnoloģijas paveidus:

* **teorētiskā limnoloģija**
* **praktiskā limnoloģija**

Mūsdienās limnoloģija pamatā virzīta uz ūdenstilpju ekoloģiskā stāvokļa un ekosistēmu pētījumiem.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Limnoloģija***.
* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Limnoloģijas pamatprincipi (angliski)[novecojusi saite]
* Limnoloģijas pamatprincipi (angliski)
* limnology.org Societas Internationalis Limnologiae (SIL)
* River Research and Applications - žurnāls[novecojusi saite]
* Aquatic Conservation - žurnāls[novecojusi saite]

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh85077053
* GND: 4035769-7
* BNF: cb11945791z (data)
* NDL: 00569471
* NKC: ph115151

 |

 |
***WeChat*** (ķīniešu: 微信) ir Ķīnas tehnoloģiju un izklaides grupa *Tencent* izstrādāta tūlītējās ziņojumapmaiņas, sociālās tīklošanas, sociālo mediju un mobilo maksājumu lietotne.

*WeChat* ietilpst superlietotņu kategorijā, ar ko apzīmē lietotnes ar plašu funkciju klāstu, kas spēj nodrošināt daudzveidīgus tiešsaistes pakalpojumus dažādās dzīves jomās. *WeChat* nodrošina teksta, balss, foto un video ziņojumapmaiņu, tostarp pildot plašsaziņas līdzekļu funkciju, atrašanās vietas kopīgošanu, videospēles, mobilos maksājumus un citas funkcijas. Taču tās raksturīgākā iezīme ir dažādu mini-programmu integrācija pašā *WeChat* lietotnē. To priekšrocība, salīdzinājumā ar tradicionālajām lietotnēm, ir ātrāka startēšana, kā arī piekļuve visai *WeChat* lietotāju bāzei reklāmas un mārketinga nolūkiem. Uzņēmumi Ķīnā to nereti izmanto, lai, piemēram, izplatītu īpašus piedāvājumus.

Pirmā *WeChat* versija tika izlaista 2011. gadā. Pēc vairāk nekā 10 gadiem, 2022. gada oktobrī, tai bija ap 1,3 miljardiem aktīvo lietotāju mēnesī. Pēc šī rādītāja *WeChat* ierindojās 5. vietā starp pasaules lielākajām sociālo mediju platformām aiz *Facebook*, *Youtube*, *WhatsApp* un *Instagram*.

Atsauces
--------

1. ↑  Shreya. «Top WeChat Features For Businesses & Individuals in 2022». *AdChina.io* (en-US), 2022-08-08. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2022-11-14. Skatīts: 2022-11-14.
2. ↑  «The Global State of Digital in October 2022: The World's most used platforms». *DataReportal – Global Digital Insights* (en-GB). Skatīts: 2022-11-14.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***WeChat***.
* Oficiālā tīmekļa vietne
***Articolo 31*** (latviešu: *31. pants*) ir 1990. gadā Milānā izveidota itāliešu hiphopa grupa.

Grupas vēsture
--------------

J-Ax (īstajā vārdā *Alessandro Aleotti*) un DJ Jad (īstajā vārdā *Luca Perrini*) iepazinās kādā pasākumā Milānā un tajā pašā gadā izlēma izveidot grupu. Sākotnēji viņi vēlējās to nosaukt par "Articolo 41" — pants, kas paredz atbrīvošanu no militārā dienesta sakarā ar nervu sistēmas problēmām, taču kāds itāliešu profesors ieteica grupu nosaukt par "Articolo 31", kas Īrijas Konstitūcijā ir pants, kas garantē vārda brīvību medijos.

### Grupas aizsākums un sasniegumi

Ar singlu "Tocca qui" no albuma "Strade di Città" (tulk. "Pilsētas ielas") *Articolo 31* izdevās kā pirmajai itāliešu hiphop grupai iekļūt Itālijas mūzikas topos. 1996. gadā iznāca albums "Così com'é" (tulk. "Šādi ir"), kas ieguva lielu popularitāti un tika izdots arī Vācijā un Šveicē. 1999. gadā tika izdots albums "Xché sì" (tulk. "Tāpēc, ka jā"), kura tapšanā piedalījās vairāki populāri izpildītāji, kā Kērtiss Blovs (*Kurtis Blow*), Paolo Brera un grupa Gemelli Diversi.

Grupa ir piedalījusies arī filmā "Bez filtra" (it. - *Senza Filtro*), kas tapa 2001. gadā. Tajā grupas dalībnieki pievērš uzmanību itāliešu jaunatnes problēmām lielpilsētās, to skaitā narkomānijai.

Sestajā albumā ar nosaukumu "Domani Smetto" (tulk. "Rīt es beigšu") grupas mūzika ieguva jaunu veidolu, jo tajā tika savienoti elementi no roka, popa un pankroka. 2004. gadā tika izdots līdz šim brīdim pēdējais *Articolo 31* albums ar nosaukumu "Italiano Medio" (tulk. "Vidusmēra itālis"), un tajā pašā gadā arī albums "La Riconquista Del Forum: Live" (tulk. "Foruma atgūšana: Live").

### Grupas pārtraukums un solo karjeras

2005. gadā grupas dalībnieki pieteica pārtraukumu *Articolo 31* darbībā. Tomēr mūziķu darbība turpinās: Dj Jad nodarbojas kā dīdžejs un 2006. gadā publicēja albumu "Milano-New York", savukārt J Ax 2006. gadā guva panākumus ar dziesmu "Ti amo o ti ammazzo" (tulk. "Es tevi mīlu vai tevi nogalinu") no albuma "Di Sana Pianta".

2007. gada 15. septembrī MTV paziņoja par *Articolo 31* atkalapvienošanos uz vienu dienu speciālam koncertam MTV Day.

Diskogrāfija
------------

* Strade di Città (1993)
* Messa di Vespiri (1994)
* Così com'è (1996)
* Nessuno (1998)
* Xché sì (1999)
* Domani Smetto (2002)
* Italiano Medio (2003)
* La Riconquista Del Forum: Live (2004)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 134486860
* LCCN: no2004045257
* ISNI: 0000 0000 9184 2211

 |

 |
**Kārlis** ir vīriešu vārds, kas savu popularitāti ieguvis no franku ķēniņa Kārļa Lielā (latīņu: *Carolus Magnus*) vārda. Viens no izplatītākajiem latviešu personvārdiem.

Nozīme
------

Cēlies no senaugšvācu valodas personvārda *Charal*, kam lejasvācu valodā atbilst *kerl* ('brīvs vīrs').

Izplatība Latvijā
-----------------

Pēc Latvijas Republikas Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes datiem 2016. gada 31. decembrī Latvijā Latvijas Iedzīvotāju reģistrā bija reģistrētas 7339 personas ar vārdu *Kārlis*.

Citās valodās
-------------

* Carolus (latīņu)
* Charles (Šarls, franču)
* Charles (Čārlzs, angļu)
* Karl, Carl (Karls, vācu, dāņu, norvēģu, zviedru)
* Carlo (Karlo, itāļu)
* Carlos (Karloss, spāņu)
* Kaarel (Kārels, igauņu)
* Karol (Karols, poļu)
* Karel (Karels, čehu)
* Carlus, Séarlas (īru)
* Károly (ungāru)
* Карл (krievu)

Saīsinātie vārdi
----------------

* Chaz, Chad, Chip, Chuck, Charlie (angļu)
* Kalle (igauņu, zviedru)
* Carlito, Carlitos (spāņu)

Sieviešu vārdu formas
---------------------

* Karla
* Karlīne, Karolīne
* Šarlote

Cilvēki ar šādu vārdu
---------------------

*Pamatraksts: Kārlis*

Atsauces
--------

1. ↑  *Latviešu konversācijas vārdnīca*. VIII sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 15 807. sleja.
2. ↑  pmlp.gov.lv[novecojusi saite] datu bāzes stāvoklis uz: 31.12.2016.
**Korejas baltegle** (latīņu: *Abies koreana*) ir priežu dzimtas suga.

Korejas baltegle aug kalnos Korejas pussalas dienvidos, kā arī Halasana kalna nogāzēs (Cheju sala), mērenās joslas lietus mežos, kur vasaras ir vēsas un ziemās ir bieza sniega sega.

Apraksts
--------

Korejas baltegle ir mūžzaļš skuju koks, kas sasniedz 10—15 (līdz pat 18) m augstumu. Stumbra diametrs ir līdz 0,7 m. Koka mūžs ir līdz 80 gadiem. Ziemā augs var izturēt —25…-35 °C temperatūru. Korejas baltegle visstraujāk aug gaišā vai nedaudz noēnotā vietā. Priekšroku dod skābām vai viegli bāziskām, ar barības vielām bagātām smilšmāla vai māla augsnēm.

Vainags ir vidēji biezs un ar gadiem kļūst nedaudz biezāks. Tam ir nedaudz asimetriska plata konusa forma. Miza ir gluda, pelēkbrūna, ar sveķu pūslīšiem. Skujas ir strupas un plakanas, 1—2,4 cm garas, 2—2,5 mm platas un 0,5 mm biezas. Vīrišķās ziedkopas ir paslēptas starp skujām, tās ir apaļas, ar 4—5 mm diametru, bet pēc atvēršanās 1 cm diametrā. Tās ir gaiši dzeltenas. Sievišķo ziedkopu pumpuri ir konusveidīgi, 7 mm gari, un tie veidojas iepriekšējā gada dzinumu galotnēs. Čiekuri ir cilindriski, 4—7 cm gari, ar 2—3,5 cm diametru. Jauni čiekuri ir purpursarkani, bet nogatavojušies — tumšā purpura līdz brūnai krāsai, bieži ļoti sveķaini. Sēklām ir mazi spārni.

Izmantošana
-----------

Samērā mazo Korejas baltegli parasti izmanto dārzkopībā kā dekoratīvu augu. Tā nav toksiska.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Korejas baltegle***.
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)

Atsauces
--------

1. 1 2  «Korejas baltegle». *database.smartgardens.eu*. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2022-06-10. Skatīts: 2022-06-10.
Izraēlas bumbu patversmes iekštelpas 2012. gadā
**Bumbu patversme** ir būves, kas paredzētas iedzīvotāju aizsardzībai pret ienaidnieka uzbrukumiem no gaisa (bombardēšana). Daudzējādā ziņā tās ir līdzīgas bunkuriem, lai gan tās nav paredzētas aizsardzībai pret uzbrukumiem no zemes.

Vēsture
-------

Otrā pasaules kara laikā kā pretgaisa patvertnes tika izmantotas dažāda veida būves, piemēram, pagrabi. Pirmā pasaules kara laikā bombardēšanas uzlidojumu dēļ Apvienotajā Karalistē par patvertnēm tika uzbūvētas 80 īpaši pielāgotas Londonas metro stacijas. 

### Latvijā

Aukstā kara gados Latvijā tika uzbūvētas simtiem patvertnes, kur padomju nomenklatūrai un militārpersonām patverties kodolkara gadījumā. Pēc neatkarības atgūšanas valsts formāli turēja rūpi par šiem civilās aizsardzības objektiem, bet faktiski nekādi ieguldījumi un uzturēšana nenotika. 2008. gada krīzes laikā, lai ietaupītu līdzekļus, valdība atlikušajiem 300 bunkuriem atcēla civilās aizsardzības objekta statusu, ļaujot īpašniekiem ar tiem rīkoties pēc saviem ieskatiem. Vairums – privatizēti, nojaukti, applūduši, sagruvuši vai tiek izmantoti citiem mērķiem, piemēram, kā rūpniecības cehs, noliktava vai muzejs. Gan Rīgas pilsētas, gan Latvijas valsts civilās aizsardzības plānos militāra apdraudējuma gadījumā uzsvars tiek likts uz iedzīvotāju apziņošanu un evakuāciju, nevis patvertnēm. Tātad – par vietu, kur droši sagaidīt evakuāciju, katram jāparūpējas pašam.

Skatīt vēl
----------

* Kara stāvoklis

* Policijas stunda

Atsauces
--------

1. ↑  «Latvijā nav bumbu patvertņu, krīzes situācijā par savu drošību jārūpējas pašiem». *www.lsm.lv* (latviešu). Skatīts: 2023-08-12.

Ārējās saites
-------------
Referenduma biļetenu paraugi Doneckas Tautas Republikā
Referenduma biļetenu paraugi Hersonas apgabalā
**2022. gada aneksijas referendumi Krievijas okupētajās Ukrainas teritorijās** ir Krievijas Federācijas kontrolēto Hersonas un Zaporižjas apgabala teritorijās un pašpasludināto Doneckas un Luhanskas Tautas Republikas teritorijās organizētie starptautiski neatzītie "referendumi par šo teritoriju pievienošanos Krievijai".

Referendumi sākās 2022. gada 23. septembrī un noslēdzās 27. septembrī. Pēc visu balsu saskaitīšanas Krievijas Centrālā vēlēšanu komisija paziņoja, ka Zaporižjas apgabalā pievienošanos Krievijai esot atbalstījuši 93%, Hersonas apgabalā 87%, DTR 99%, bet LTR – 98% vēlētāju.

Referendumu rezultātā Krievijas prezidents Vladimirs Putins var pasludināt ieņemto teritoriju aneksiju un pāriešanu Krievijas Federācijas sastāvā. 30. septembrī viņš kopā ar ieņemto reģionu vietvalžiem parakstīja rīkojumu par teritoriju iekļaušanu Krievijas sastāvā.

Referendumu sākuma posmā Krievijas Federācija bija ieņēmusi ap 15% no starptautiski atzītās Ukrainas teritorijas. OSCE, Ukrainas, kā arī daudzu pasaules valstu vadītāji jau pirms referendumu uzsākšanas ir tos nosodījuši un paziņojuši, ka neatzīs to rezultātus. Arī Latvijas Saeima nosodīja šos referendumus.

Atsauces
--------

1. ↑  What Russia wants from the votes in occupied Ukraine // BBC News
2. ↑  В самопровозглашенных ДНР и ЛНР и на оккупированных территориях Украины объявлены результаты референдумов
3. ↑  Putins parakstījis rīkojumu par okupēto Ukrainas apgabalu iekļaušanu Krievijas sastāvā
4. ↑  Russia believes occupied territories of Ukraine are de facto part of Russia's territory, they want sham referendum as soon as possible
5. ↑  OSCE heads condemn plan to hold illegal "referenda" in occupied territories of Ukraine
6. ↑  The world condemns sham referendum in occupied territories of Ukraine // Euromaidan Press 2022-09-21
7. ↑  «Saeima nosoda Krievijas plānotos referendumus okupētajās Ukrainas teritorijās». *Lsm.lv*. 2022. gada 22. septembrī.
8. ↑  «Par Krievijas Federācijas organizētajiem referendumiem okupētajās Ukrainas teritorijās». *LIKUMI.LV* (latviešu). Skatīts: 2022-10-22.
**Aina Kraujiete** (īstajā vārdā **Aina Asja Kraujīte**; dzimusi 1923. gada 15. augustā Varakļānos, mirusi 2007. gada 11. novembrī Ņujorkā) bija latviešu dzejniece, kas lielāko dzīves daļu aizvadīja ASV.

Biogrāfija
----------

Aina Kraujiete beigusi Rīgas 1. valsts ģimnāziju (1940), studējusi LU Medicīnas fakultātē. 1944. gadā devusies bēgļu gaitās uz Vāciju, studējusi medicīnu J. V. Gētes Universitātē. 1948. gadā izceļojusi uz Kanādu. 1953. gadā pārcēlusies uz Ņujorku, ASV. Strādājusi vēža pētniecības institūtā, kā arī Kolumbijas un Ņujorkas pilsētas universitātē par elektronmikroskopisti. No 1975. gada piedalījusies žurnāla "Jaunā Gaita" veidošanā. Viņas dzīvesbiedrs bija latviešu trimdas žurnālists un publicists Viktors Neimanis (1921—1994).

30. gadu beigās pirmās publikācijas žurnālā "Skolu Dzīve". Regulāri publicējusi dzeju no 1951. gada trimdas izdevumos "Laiks", "Jaunā Gaita", "Latvija Amerikā" un citos. Izdotas sešas dzejoļu grāmatas, Latvijā publicēta neliela izlase "Jau čūsku ritulis ris...". Saņēmusi Zinaīdas Lazdas balvu (1965), PBLA Kultūras fonda balvu (1975, 1987). Atdzejojusi latviski amerikāņu modernisma autoru dzeju.

Dzejas grāmatas
---------------

* "Es esmu vasara". Shippenville: Upeskalns, 1963.
* "No aizpirktās paradīzes". Shippenville: Upeskalns, 1966.
* "Kristalls un māls". Stokholma: Daugava, 1970.
* "Ne bungas, ne trompetes". Bruklina: Grāmatu draugs, 1974.
* "Spoguli, spoguli atklājies". Toronto: Ziediņš, 1986.
* "Somnabulists" un "Stikla sieviete" [divas poēmas]. Newton: LaRAs Grāmatu klubs, 1995.
* "Jau čūsku ritulis ris..." [izlase]. Rīga: Preses nams, 1998.

Atsauces
--------

1. ↑  Vallena, Dagmāra. Klusē dzejas kokle... *Latvija Amerikā*, 2007, 17. nov.
2. ↑  *Latviešu rakstniecība biogrāfijās* (otrais izd.). LU Literatūras, folkloras un mākslas institūts. 2003. 311.—312. lpp. ISBN 9984-698-48-3.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 70759676
* LCCN: n2002160377
* ISNI: 0000 0000 3435 1686

 |

 |
**Natālija Edzgveradze** (gruzīnu: ნატალია ეძგერაძე; dzimusi 1975. gada 23. jūlijā) ir Gruzijas starptautiskā lielmeistare šahā (1999).

Biogrāfija
----------

1990. gadā piedalījusies PSRS junioru šaha čempionāta finālā U20 meiteņu vecuma grupā. Četras reizes pārstāvējusi Gruziju Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos, kuros labākos panākumus guvusi 1994. gadā, kad Pasaules junioru šaha čempionātā U20 meiteņu vecuma grupā izcīnījusi bronzas medaļu. 1995. gadā Lāzne Bohdanečā izcīnījusi otro vietu starptautiskajā šaha turnīrā, kā arī Kišiņevā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 30. vietu. 1996. gadā Maskavā uzvarējusi starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā, apsteidzot Jekaterinu Kovaļevsku. 1996. gadā Tbilisi kopā ar Maiju Lomineišvili dalījusi pirmo vietu Gruzijas sieviešu šaha čempionātā, taču pēc papildu rādītājiem bijusi otrā. 1999. gadā beigusi savu aktīvās šahistes karjeru. Vēlākajos gados strādājusi Singapūrā par šaha treneri.

Par panākumiem turnīros FIDE 1999. gadā viņai piešķīra starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2005. gadā saņēmusi FIDE trenera (FT) nosaukumu.

Atsauces
--------

1. ↑  1995 Kishinev Interzonal Tournament

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Tintiņš** (franču: *Tintin*) ir beļģu rakstnieka un karikatūrista Žorža Remī jeb Eržē veidotās komiksu sērijas "Tintiņa piedzīvojumi" galvenais varonis. Tintiņš ir jauns reportieris un piedzīvojumu meklētājs, kurš ceļo pa pasauli kopā ar savu suni foksterjeru Mīļuku (*Milou*). Varoni izveidoja 1929. gadā un pirmo reizi tas parādās avīzes *Le Vingtième Siècle* iknedēļas pielikumā *Le Petit Vingtième*. Viņš parādās kā jauns vīrietis, kura vecums nav precīzi nosakāms, ar apaļu seju un uz augšu saslietiem matiem. Katrs komikss iesākas ar kādu problēmu, visbiežāk tā ir zādzība, nolaupīšana vai cita veida noslēpums, kas jāatklāj. Katrā komiksā ir arī kāds galvenais ļaundaris vai ļaundaru grupa, kas cenšas Tintiņu apturēt. Tintiņam ir ass prāts, viņš spēj sevi aizstāvēt un ir godīgs, pieklājīgs, līdzjūtīgs un laipns. Pateicoties saviem izmeklējošajiem ziņojumiem, ātrai domāšanai un vispusīgajai labestībai, Tintiņš vienmēr spēj atrisināt noslēpumu un pabeigt piedzīvojumu.

Atšķirībā no stereotipiskākajiem varoņiem, ar kuriem viņš sastopas, Tintiņa personība ir neitrāla, kas ļauj lasītājam ne tikai sekot līdzi piedzīvojumiem, bet arī ieņemt Tintiņa pozīciju stāstā, kam vēl vairāk palīdz Eržē raksturīgo *ligne claire* ("skaidro līniju") stils. Interesanti, ka Eržē bieži pats iezīmēja sevi savos komiksos.

Tintiņa radītājs Eržē nomira 1983. gadā, tomēr varonis joprojām ir atpazīstams. 2011. gadā Stīvens Spīlbergs uzņēma filmu "Tintiņa piedzīvojumi: Vienradža noslēpums".

Atsauces
--------

1. ↑  «Tintin - Official site». *www.tintin.com*. Skatīts: 2021-11-04.
2. ↑  «Tintin — Tintin.com». *www.tintin.com*. Skatīts: 2021-11-09.
3. ↑  «Tintinologist.org: The Tintin fan's resource». *www.tintinologist.org*. Skatīts: 2021-11-09.
4. ↑  Aphoristical. «Tintin Books: Ranked From Worst To Best». *Aphoristic Album Reviews* (en-US). Skatīts: 2021-11-04.
5. ↑  «Best Tintin books (36 books)». *www.goodreads.com*. Skatīts: 2021-11-04.
6. ↑  «The characters of the Adventures of Tintin». *www.tintin.com*. Skatīts: 2021-11-04.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Tintiņš***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
**Kviteja** (norvēģu: *Kvitøya* — ‘Baltā sala’) ir Norvēģijai piederoša neapdzīvota sala Arktikā, piektā lielākā no Svalbāras arhipelāga salām.

Ģeogrāfija
----------

Kviteja izvietojusies arhipelāga ziemeļaustrumos un ir Norvēģijas tālākais austrumu punkts. 99% no salas teritorijas aizņem 410 m augsts ledus kupols. No ledus brīvajos apgabalos salas dienvidrietumos un ziemeļaustrumos valda arktiskais tuksnesis. Visu salas teritoriju aizņem Ziemeļaustrumu Svalbāras dabas rezervāts.

Vēsture
-------

Salu atklāja holandiešu jūrasbraucējs Korneliss Giless *(Cornelis Giles)* 1707. gadā un ilgu laiku tā tika dēvēta par Gilesa Zemi. Tagadējā vārdā to nosauca norvēģu vaļu mednieks Juhans Hjellsens no Trumses 1876. gadā (sākotnēji — *Hvidøen*).

Memoriāls par godu Andrē ekspedīcijai
Kviteja ir Salomona Andrē 1897. gada gaisa balona ekspedīcijas bojāejas vieta. Ekspedīcija ar ūdeņradi pildītā gaisa balonā plānoja no Svalbāras sasniegt Ziemeļpolu.

1897. gada 11. jūlijā Andrē kopā ar diviem pavadoņiem — fiziķi un fotogrāfu Nilsu Strindbergu un inženieri Knutu Frenkelu — pacēlās no Danskejas arhipelāga ziemeļrietumos paša konstruētā ar ūdeņradi pildītā gaisa balonā *Örnen* (‘Ērglis’). Ekspedīciju atbalstīja Zviedrijas Karaliskā zinātņu akadēmija un tā bija izraisījusi lielu sabiedrības uzmanību. 14. jūlijā, pēc trīs dienu grūta ceļojuma aptuveni 475 km garumā, gaisa balons tika nosēdināts uz pakledus Ziemeļu Ledus okeānā, jo tālāk lidot vairs nespēja dēļ apledojuma un ūdeņraža zuduma. Lai gan ekspedīcija bija labi sagatavota šādai situācijai un iespējamajai ceļošanai pa okeāna ledu, atpakaļceļš līdz sauszemei izvērtās sarežģīts. Tikai 6. oktobrī viņi sasniedza Kviteju, kur spēja izveidot nelielu nometni vienīgajā no ledus brīvajā vietā.

Domājams, ka ekspedīcijas dalībnieki turpat arī gāja bojā tuvāko nedēļu laikā. Par iespējamajiem nāves cēloņiem tiek minēta trihineloze, leduslāču uzbrukumi un saindēšanās ar ogļskābo gāzi no petrolejas prīmusa, ko izmantoja telts apsildīšanai. Viņu nometne, tostarp Andrē dienasgrāmatas atliekas un fotouzņēmumu negatīvi, tika atrasta 1930. gadā norvēģu polārpētnieku ekspedīcijā. Tāpat tika atrasti visu tās dalībnieku līķi, kas ar godu tika pārvesti un apbedīti Zviedrijā.

Salā par godu ekspedīcijas dalībniekiem uzstādīts piemiņas memoriāls.

Atsauces
--------

1. ↑  NPDC. Kvitøya
2. ↑  "ORŁEM" DO BIEGUNA. ANDRZEJ M. KOBOS

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* NKC: ge1022789

 |

 |
Jēdziens **ģeometriskais primitīvs** datorgrafikā un datorizētājā projektēšanā (CAD) tiek izmantots dažādos veidos, taču kopējā nozīme tam ir: vienkāršākie ģeometriski objekti, kurus sistēma var apstrādāt (zīmēt, glabāt). Dažreiz subrutīnas, kas ir atbildīgas par attiecīgā objekta uzzīmēšanu tiek sauktas par ģeometriskajiem primitīviem. Visvairāk "primitīvie" ģeometriskie primitīvi ir punkts un taisnas līnijas segments, kas bija viss, ko agrākās vektoru grafikas sistēmas sevī iekļāva.

Konstruktīvi cietajā ģeometrijā (angļu: *constructive solid geometry*) primitīvi ir vienkāršas ģeometriskas figūras, kā piemēram, kubs, cilindrs, sfēra, konuss, piramīda.

Modernas 2D datorgrafikas sistēmas var strādāt ar primitīviem, kas ir līnijas (taisnu līniju segmenti, apļi un sarežģītākas līknes), kā arī ar figūrām - kvadrātiem, daudzstūriem, apļiem u.c.

Vispārpieņemti divdimensiju primitīvi ir līnijas, punkti un daudzstūri. Taču pastāv arī uzskats, ka arī trijstūri ir primitīvi, jo katrs daudzstūris var tikt izveidots no vairākiem trijstūriem. Visi pārējie grafiskie elementi tiek izveidoti balstoties uz šiem primitīviem. 3D vidē trijstūri vai daudzstūri var tikt izmantoti kā primitīvi, lai modelētu sarežģītākus 3D objektus. Dažos gadījumos līknes (apļi u.c.) var tikt uzskatītas par primitīviem, taču ir gadījumi, kad līknes ir sarežģītākas formas, kas izveidotas no vairākām primitīvām figūrām.

Biežāk lietotie primitīvi
-------------------------

* punkti
* līnijas un līniju segmenti
* plaknes
* apļi un elipses
* trijstūri, četrstūri un daudzstūri

3D aplikācijās, pamata ģeometriskās figūras un formas tiek uzskatītas par primitīviem. Šīs figūras un formas ir sekojošas:

* sfēras
* kubi
* toroīdi
* cilindri
* piramīdas
* trijstūru vai daudzstūru režģi (angļu: *mesh*) - vispārpieņemtas vienības no kurām tiek veidotas ainas, kas savukārt tiek veidotas no savstarpēji savienotām virsotnēm

Šīs figūras un formas tiek uzskatītas par primitīviem 3D modelēšanā, jo tās kalpo kā pamats daudzām citām figūrām un formām. Dažādas 3D pakotnes var iekļaut sevī dažādus citus "paplašinātus" primitīvus, kas ir sarežģītākas formas. Piemēram 3D modelēšanas programmā 3D Studio Max pie primitīviem tiek pieskaitīta tējkanna.

Ģeometriskie primitīvi 3D modelēšanā
------------------------------------

Datorizētās projektēšanas (CAD) vai 3D modelēšanas programmās lietotāja interfeiss var dot iespēju lietotājam izveidot primitīvus, kas vēlāk var tikt modificēti, tos labojot.  
Piemēram, cietvirsmu modelēšanā lietotājs savu modeli sāk veidot ar kubu, tad izmanto ekstrūziju (angļu: *extrusion*) un citas manipulācijas, lai iegūtu sev vēlamu rezultātu. Šajā gadījumā primitīvu izmantošana ir ērts veids 3d modeļa izveidošanas uzsākšanai.

Atsauces
--------

1. ↑  «3d studio primitives».