**Džemma Lija Skulme** (dzimusi 1925. gada 20. septembrī Rīgā, mirusi 2019. gada 9. novembrī) bija latviešu gleznotāja, politiķe, sabiedriskā aktīviste. Viena no nozīmīgākajām un aktīvākajām padomju laika Latvijas kultūras dzīves veidotājām. Māksliniece veicinājusi Trešās atmodas kustību. Džemmai Skulmei ir nepārvērtējama loma 20. gadsimta otrās puses Latvijas mākslas attīstībā un sabiedriskajā dzīvē.

2019. gadā Džemma Skulme saņēma Purvīša balvu par mūža ieguldījumu.

Biogrāfija
----------

Džemma Skulme dzimusi Rīgā 1925. gada 20. septembrī gleznotāja Oto Skulmes un tēlnieces Martas Skulmes ģimenē. Glezniecību apguvusi Latvijas Mākslas akadēmijas glezniecības nodaļā (beigusi 1949) un Repina mākslas institūtā (beigusi 1955). Strādājusi par dekoratoru palīgu Dailes un Valsts Leļļu teātrī. Ir Mākslinieku savienības biedre no 1956. gada, bijusi tās valdes priekšsēdētāja vietas izpildītāja (1977—1982) un priekšsēdētāja (1982—1992). 1976. gadā atzīta par Latvijas PSR Tautas mākslinieci. No 1993. gada ir Jaunrades fonda prezidente. Latvijas Zinātņu akadēmija māksliniecei piešķīrusi Goda locekles nosaukumu (1992), ir Latvijas Mākslas akadēmijas Goda doktore (1998). Latvijas Mākslas Augstskolu asociācija, novērtējot gleznotājas darbu, piešķīrusi *Dr. honoris causa* grādu par izcilu ieguldījumu Latvijas kultūrā. Džemma Skulme saņēmusi "Autortiesību bezgalības balvu 2017" par personālizstādes "Krāsas garša" darbu demonstrēšanu televīzijā; par gleznu "Skice Ojāra Ābola portretam", "Mēs", "Studija ar Ojāru Ābolu", "Pie galda", "Divi", "Sēdošā", "Rīts", "Kārtis", "Atgriešanās" un "Antīks motīvs" reproducēšanu izstāžu katalogā "Džemma Skulme. Ojārs Ābols. Klīga. Klātbūtne"; par gleznu "Tautumeita" un "Abstrakta kompozīcija" tālākpārdošanu izsolēs; par darbu publiskošanu internetā un retranslēšanu Francijā un Vācijā.

Džemma Skulme bijusi precējusies ar aktieri Artūru Dimiteru (1947—1953) un gleznotāju Ojāru Ābolu (no 1953), ir divi bērni — dēls plakātists Juris Dimiters (1947; mazdēls Arturs Dimiters) un meita gleznotāja Marta Skulme (1962; mazdēls Jānis Skulme).

Pēc gūžas operācijas māksliniece pārvietojās ar grūtībām. 2019. gada 8. jūlijā sekoja kritiens un gūžas locītavas lūzums. Vēlreiz Dž. Skulme slimnīcā nonāca 21. augustā, kad savās mājās, zaudējot līdzsvaru, krita un guva traumu, un piedzīvoja jau otro operāciju ar mazliet vairāk nekā mēneša starpību.

Mirusi 2019. gada 9. novembrī.

Politiskā darbība
-----------------

Džemma Skulme bijusi sabiedriski aktīva jau padomju laikā, bijusi arī LPSR Augstākās Padomes deputāte.

Nozīmīga ir Džemmas Skulmes darbība Atmodas laikā. 1988. gadā viņa bija Latvijas Tautas frontes veidotāju skaitā un 1989. gadā kā LTF pārstāve ievēlēta PSRS Tautas deputātu kongresā. Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas politikā nav darbojusies, tomēr 1998. gadā Džemma Skulme bija Andra Šķēles veidotās Tautas partijas dibināšanas manifesta parakstītāju skaitā.

Mākslinieciskā darbība
----------------------

Džemma Skulme, alegoriski attēlojot pagātni un tagadni, runā par savas un visas tautas likteni, izcelsmi un pēctecību. Mākslinieces darbus raksturo monumentalitāte un vērienīgums formā un saturā. Darbojas monumentālajā glezniecībā, grāmatu un plakātu mākslā, ir rakstu un apceru autore. Darbi veidoti lielākoties eļļas, akrila un akvareļa tehnikās. Mākslinieces radīto darbu tēli — mātes, pūrs, tautasdziesmas, kariatīdes, strēlnieki tiek tuvināti simbolam ar filozofisku vispārinājumu.

Izstādes
--------

Izstādēs piedalījās kopš 1949. gada. Ir bijušas daudzas personālās, grupu un dzimtas izstādes.

### Personālizstādes

Māksliniece sarīkojusi personālizstādes Rīgā (1968, 1985, 1992, 1994, 1995); Šveicē un Milānā (1971); Viļņā (1976); Kalē (Francija, kopā ar O. Ābolu); Fredrikstādē (Norvēģija, 1994, 1995); Cēsīs (1996); Kijevā (1997), arī galerijās Vācijā, Austrijā, Kanādā un ASV.

### Skulmju dzimtas izstādes

Tikušas organizētas dzimtas izstādes Rietumberlīnē (1981); Pitsburgā (ASV, 1986); Bergamo (Itālija, 1987) un Rīgā (1998—1999).

### Grupu izstādes

Regulāri piedalījusies grupu izstādēs Latvijā, Itālijā, Zviedrijā, Vācijā (Starptautiskais mākslas gadatirgus, 1991), ASV (Starptautiska mākslas izstāde *Art Expo* Čikāgā, 1984). Grupu izstādes norisinājušās arī Ņujorkā (1989), Minhenē, Bonnā, Pitsburgā (1993).

### Darbi

Mākslinieces darbi atrodas Latvijas Valsts Mākslas muzeja, *Zimmerly* Mākslas muzeja (ASV), Tretjakova galerijas (Krievija) kolekcijā. Viņas darbi atrodas arī personu privātkolekcijās, kuru vidū ir minami Krievijas prezidents un Dānijas karaliene.

Veltījums māksliniecei
----------------------

1986. gadā tika uzņemta Rīgas Kinostudijā dokumentālā filma "Džemma", veltīta māksliniecei. Tās režisore — Laima Žurgina.

Darbu galerija
--------------

* "Kāzu motīvs", akvarelis, papīrs, 1966."Kāzu motīvs", akvarelis, papīrs, 1966.
* "Latviešu godu motīvs", akvarelis, koks, 1966."Latviešu godu motīvs", akvarelis, koks, 1966.
* "Abrenes meitene", jaukta tehnika, koks, 1963."Abrenes meitene", jaukta tehnika, koks, 1963.
* "Kāzu motīvs", jaukta tehnika, dēlis,1960. gadi."Kāzu motīvs", jaukta tehnika, dēlis,1960. gadi.

Atsauces
--------

1. ↑  www.delfi.lv intervija ar Skulmi
2. 1 2  , Arhivēts 2009. gada 11. novembrī, *Wayback Machine* vietnē.
3. ↑  ««Purvīša balvai 2019» astoņi kandidāti; balva par mūža ieguldījumu - Džemmai Skulmei». lsm.lv. 2019. gada 15. janvārī. Skatīts: 2019. gada 15. janvārī.
4. 1 2 3  Skulme Džemma — piedāvājumā 5 darbi — Glezniecība — KLASISKĀS MĀKSLAS GALERIJA "ANTONIJA"
5. 1 2   Skulme&id=958496&&g=1
6. ↑  Sandis Reinvalds — Džemma Skulme Kariatīde Latvija.jpg
7. ↑  «Autortiesību bezgalības balva 2017 — Laureāti». AKA/LAA. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 6. decembrī. Skatīts: 2017. gada 10. decembrī.
8. ↑  Smalko aprindu modiste
9. ↑  «Mirusi Dž. Skulme (jauns.lv)».
10. ↑  «Tautas partijas manifests». diena.lv. 1998-04-21. Skatīts: 2013-03-07.
11. 1 2 3  «Dzemma Skulme». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 2. novembrī. Skatīts: 2010. gada 27. oktobrī.

Ārējās saites
-------------

* Biogrāfija un darbi Arhivēts 2018. gada 2. novembrī, *Wayback Machine* vietnē.
* Intervija ar Džemmu Skulmi[novecojusi saite]
* Biogrāfija un darbi
* Džemma Skulme pret varu ar brīvas mākslas garu

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Valsts karogs: Latvijas PSR PSRS tautas deputāti no Latvijas Valsts karogs: Latvija(1989—1991) |
| --- |
|  |
| No teritoriālajiemvēlēšanu apgabaliem | 
* Čepānis
* Gorbunovs
* Grinovskis
* Kuzmins
* Ķezbers
* Vagris
* Vanags
* Zaķis

 |
|  |
| No nacionāli teritoriālajiemvēlēšanu apgabaliem | 
* Alksnis
* Avotiņš
* Bišers
* Bojārs
* Bresis
* Cīrulis
* Dandzbergs
* Eizāns
* Geiba
* Inkēns
* Īvāns
* Janeks
* Kalniņš
* Kauls
* Klaucēns
* Kosteņecka
* Kukaine
* Kurdjumovs
* Ločmelis
* Lucāns
* Neilands
* Ozoliņš
* Pauls
* Peters
* Petkevičs
* Plotnieks
* Rubiks
* Skudra
* Soboļevs
* Šļakota
* Tolpežņikovs
* Vulfsons

 |
|  |
| Ievēlēti no sabiedriskajāmorganizācijām | 
* Blūms
* Bruss
* Dambis
* Klibiķe
* Krūmiņš
* Laucis
* Ņukša
* Skulme
* Strautiņš
* Šamihins
* Vilcāns
* Zariņš

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 95744315
* LNB: 000026207
* LCCN: n83064107
* ISNI: 0000 0000 7856 3939
* GND: 110028570
* BNF: cb16577589z (data)
* ULAN: 500010372

 |

 |