recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Viljams Moriss** (angļu: *William Morris*; dzimis 1834. gada 25. martā, miris 1896. gada 3. oktobrī) bija angļu mākslinieks, rakstnieks, dizainers un sociālists. Saistīts ar prerafaelītu brālību un angļu Mākslas un amatu kustību (*Arts and Crafts movement*).

1852. gadā iestājās Oksfordas Universitātē, kur iepazinās ar Edvardu Bērnu-Džonsu, un darbojās t.s. Birmingemas kopā. 1859. gadā Moriss apprecējās ar modeli, vēlāk arī Dantes Gabriēla Roseti mūzu Džeinu Morisu. 1861. gadā kopā ar domubiedriem Edvardu Bērnu-Džonsu un Danti Gabriēlu Roseti nodibināja dekoratīvās mākslas un mēbeļi ražošanas uzņēmumu *Morris & Co.*, kuras uzsvars uz viduslaiku mākslas paraugiem un amatniecības reabilitāciju būtiski ietekmējusi lietišķās mākslas attīstību 19. gadsimta beigās.

Viljams Moriss kā rakstnieks un grāmatu mākslinieks ietekmējis 20. gadsimta fantāzijas literatūras žanra rašanos un Tolkīna daiļradi. Angliski tulkojis islandiešu sāgas un citu seno literatūru.

1885. gadā Moriss kopā ar Kārļa Marksa meitu Eleonoru bija viens no kreisās "Sociālistu līgas" (*Socialist League*) dibinātājiem, tomēr desmitgades beigās, kad organizāciju pārņēma anarhisti, no organizācijas aizgāja.

Ārējās saites
-------------

* 

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Viljams Moriss***.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 22146194
* LNB: 000058820
* LCCN: n78095326
* ISNI: 0000 0001 2123 5747
* GND: 118584251
* SELIBR: 242690
* SUDOC: 027039218
* BNF: cb11916925b (data)
* BIBSYS: 90052726
* ULAN: 500030629
* NLA: 35363838
* NDL: 00450584
* NKC: jo20000080737
* SBN identifikators CFIV006211 nav derīgs.
* BNE: XX1059997
* CiNii: DA19063607
* KulturNav: id

 |

 |
***Sonepar SA*** ir Francijas uzņēmums, kas nodarbojas ar elektrokomponenšu vairumtirdzniecību. Tas ir dibināts 1969. gadā. Galvenais birojs atrodas Parīzē.

Vēsture
-------

1960. gadā *Coisne* un *Lambert* ģimeņu, kuras audumu biznesā darbojās kopš 1862. gada, vienpadsmit pārstāvji dibināja kapitālsabiedrību ***Société de Négoce et de Participation*** (saīsinājumā ***Sonepar***), lai pārvaldītu ģimenes īpašumus, kas iegādāti, lai diversificētu biznesu ārpus tekstila sfēras.

Uzņēmuma vadītājs *Henri Coisne* (kopš 1968. gada) *Sonepar* nākotni saskatīja elektrokomponenšu jomā, kur tirgus vēl nebija strukturēts.
1969. gadā tika iegādāts elektroaprīkojuma vairumtirgotājs *Comptoir d’Électricité Franco-Belge* (*CEFB*).
1973. gadā tika nopirkts uzņēmums *Comptoir Lyonnais d’Electricité* (*CLE*), 1974. gadā — *Sanelec*, 1977. gadā — *Groupe Marcel Tabur* (*GMT*).

1982. gadā no grūtības piedzīvojušā Nīderlandes uzņēmuma *Ogem Holding N.V.* tika nopirkti vairumtirgotāja *Otra N.V.* 50 % kapitāldaļu.
1984. gadā Kanādā tika iegādāts uzņēmums *Lumen*.

1998. gadā *Sonepar* izpletās ASV, iegādājoties *Eagle Electric Supply*.
1999. gadā *Otra NV* pārņēma *Sonepar Distribution*. *Otra* meitas uzņēmumi tika pakļauti tieši *Sonepar*, bet *Otra NV* likvidēts. *SLO*, ko 1993. gadā bija nopircis *Otra NV*, kļuva atbildīgs par *Sonepar* biznesu Somijā un Baltijas valstīs. 

2000. gadā tika nolemts *Sonepar* nosaukumu nodot tā vairumtirdzniecības meitas uzņēmumam *Sonepar Distribution*, bet pārvaldītājsabiedrībai dot nosaukumu ***Colam Entreprendre***.
Kopš 2000. gada uzņēmums iegāja Āzijas (Honkonga) un Latīņamerikas (Meksikā, Brazīlijā un Argentīnā) tirgos.

2007. gadā *Sonepar* un *Rexel* vienojās par 3,13 miljardiem eiro iegādāties Nīderlandes elektrokomponenšu izplatītāju *Hagemeyer* un to sadalīt. 2008. gada martā *Rexel* iegādājās *Hagemeyer*, un jūnijā *Sonepar* tika pārdota daļa *Hagemeyer* grupas uzņēmumu (ASV, Austrālijā, Austrijā, Kanādā, Ķīnā, Meksikā, Šveicē un Zviedrijā).

2012. gadā tika nopirkts Jaunzēlandes uzņēmums *Corys Electrical*.
2014. gadā *Sonepar North America* no investīciju uzņēmuma *LKCM Capital Group LLC* iegādājās rūpniecisko izplatītāju *Industrial Distribution Group* (*IDG*). 2016. gada oktobrī *IDG* tika pārdēvēts par *Vallen*.

*SLO* Latvijā
-------------

*Sonepar* Latvijā ir pārstāvēts ar *SIA SLO Latvia*, kuram ir filiāles Daugavpilī, Liepājā, Rēzeknē, Valmierā un Ventspilī.

2003. gadā *Sonepar* Latvijā nopirka elektromateriālu vairumtirdzniecības uzņēmumu *SIA MG Elektro*, kas dibināts 1988. gadā. Tas tika apvienots ar *SLO Latvia* un 2004. gada 20. aprīlī likvidēts.

Atsauces
--------

1. ↑  Sonepar S.A.
2. ↑  SLO Latvia Kontakti
3. ↑  MG ELEKTRO, SIA[novecojusi saite] Lursoft

Skatīt arī
----------

* *SLO (uzņēmums)*

Ārējās saites
-------------

* Sonepar vietne
* SLO Latvijā
**Viljams Veits** (angļu: *William Wayte*; 1829. gada 4. septembris Viltšīra — 1898. gada 3. maijs Londona) bija Lielbritānijas šahists.

Biogrāfija
----------

Piedzimis Viltšīras grāfistes pilsētā Kelnē. 1854. gadā Oksfordā kļuvis par Anglikāņu baznīcas garīdznieku. 1856. gadā Oksfordas Universitātē aizstāvējis maģistra grādu. No 1862. līdz 1875. gadam bijis mācītājs Kembridžas Universitātē. No 1876. gada kļuvis par grieķu valodas profesoru Londonas universitātes koledžā. Nodarbojies ar Platona un Dēmostena darbu tulkojumiem, kā arī sastādījis Senās Grieķijas un Senās Romas vārdnīcas.

Bijis arī pazīstams šahists, kas kopā ar Džordžu Elkoku Makdonnelu, Džonu Ouenu, Čārlzu Renkenu daudz izdarīja šaha attīstībai Anglijā karalienes Viktorijas valdīšanas laikā. Neraugoties uz lielo aizņemtību ar savu pamatdarbu, parādījis labus rezultātus Anglijas šaha turnīros 1870. un 1880. gados. 1879. gadā uzvarējis Londonas amatieru šaha turnīrā. 1880. gadā dalījis pirmo vietu Bostonas (Anglija) šaha turnīrā, bet 1884. gadā uzvarējis Bātas šaha turnīrā.

Atsauces
--------

1. ↑  «Boston (England) 1880». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 1. augustā. Skatīts: 2017. gada 27. janvārī.
2. ↑  «Bath 1884». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 1. augustā. Skatīts: 2017. gada 27. janvārī.

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
**Bazālā membrāna** ir šaurs, fibrozs, bezšūnu slānis, kas atdala epitēliju (ādā, elpceļos, gremošanas traktā u.c), mezotēliju (pleiras dobumā, perikarda dobumā u.c.), endotēliju (asinsvados, limfvados u.c.) no zemāk pieguļošajiem saistaudiem.

Funkcijas
---------

Bazālā membrāna savieno saistaudus ar citiem audiem, orientē un stabilizē šūnu slāņus un vienlaikus ietekmējot kaimiņšūnu polaritāti, dalīšanos, metabolismu, migrāciju un reģenerāciju. Šajā procesā aktīvi piedalās laminīna un perlekāna molekulas, mijiedarbojoties ar attiecīgajiem epiteliocītu receptoriem. Pie tam bazālā membrāna darbojas arī kā selektīva barjera starp blakusesošajiem audiem. Cauri tai starp epitēliju un saistaudiem notiek vielmaiņas procesi — vielu difūzija un filtrācija. Piemēram, acs lēcas bazālā membrāna ne tikai balsta, bet arī piešķir lēcas kapsulai elastību. Tādēļ lēca var mainīt formu.

Atsauces
--------

1. ↑  Kierszenbaum, Abraham; Tres, Laura (2012). *Histology and Cell Biology, An Introduction to Pathology* (3rd ed.). Elsevier. ISBN 978-0-323-07842-9.
2. ↑  Aina Dālmane (2004). Histoloģija. Rīga: LU Akadēmiskais apgāds. 319. lpp. ISBN 9984-770-42-7.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Bazālā membrāna***.
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
**Sopota** (poļu: *Sopot*, kašūbu: *Sopòtë*) ir pilsēta Polijas ziemeļos, Pomožes vojevodistē, Baltijas jūras krastā starp Gdaņsku un Gdiņu, ar ko kopā veido tā saukt Trīspilsētu (*trojmiasto*). Pazīstama kā kūrortpilsēta. Pilsētas robežās atrodas Sopotas mols — garākais koka mols Eiropā, kurš ir 515,5 metru garš.

Rakstos ciematiņš pirmoreiz minēts 1283. gadā. Pirmā ārstniecības iestāde tika atklāta 1819. gadā, kad Sopota bija Prūsijas sastāvā. XX gadsimta sākumā Sopota bija ķeizara Vilhelma II iecienīts kūrorts. Pēc Pirmā pasaules kara Sopota bija Dancigas brīvpilsētas sastāvā. Tik izbūvēts liels kazino, kurš deva lielus ienākumus Dancigas brīvpilsētas kasē.

Pilsētas Meža operā katru gadu notiek Sopotas Starptautiskais dziesmu festivāls, kas savulaik bija Intervīzijas organizēta alternatīva Eirovīzijas dziesmu konkursam. 1991. gadā par šī konkursa uzvarētāju kļuva grupa Jauns Mēness, bet 2006. gadā tajā piedalījās Brainstorm.

Vācu aktiera Klausa Kinska (*Klaus Kinski*, 1926—1991) dzimtā pilsēta.

Pilsētas basketbola komanda Sopotas "Prokom Trefl" spēlē Polijas basketbola augstākajā līgā.

Apskates objekti
----------------

* Sopotas *Grand Hotel* (*Grand Hotel w Sopocie*)
* Sopotas mols (*Molo w Sopocie*)
* Sopotas bāka (*Latarnia Morska Sopot*)
* Meža opera (*Opera Leśna*)

Galerija
--------

* Sopotas Grand HotelSopotas *Grand Hotel*
* Sopotas molsSopotas mols
* Sopotas bākaSopotas bāka
* Meža operaMeža opera

Skatīt arī
----------

* Sopotas mols
* Sopotas bāka
* Meža opera

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Sopota***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
* Sopotas mols Archived 2018. gada 20. decembrī, *Wayback Machine* vietnē.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 124302254
* LCCN: n50013319
* GND: 4079533-0
* NKC: ge130893

 |

 |


1. ↑  ; P2701: JSON; pārbaudes datums: 6 oktobris 2022.
Lietavas zemes ķēniņa Mindauga valdījumi ar pakļautajām aukstaišu zemēm (Deltuvu, Nalseni un Alseni) ap 1260. gadu. Dainavas zeme atrodama Mindaugam pakļautās teritorijas dienvidrietumos Nemunas labajā krastā.
**Dainava** (lietuviešu: *Dainava, Dainuva*) bija viens no jātvingu apdzīvotās zemes (latīņu: *terra Jatwesouie, Gretuesia*, baltkrievu: *Етвязь*, poļu: *Jaćwież*) nosaukumiem tagadējās Lietuvas (Dzūkijas rietumdaļas) un Baltkrievijas (Grodņas apgabala ziemeļdaļas) teritorijā.

Nosaukums
---------

Lietuvieši jātvingu apdzīvoto zemi Nemunas labajā krastā dēvēja par Dainavu (dziesmu zemi), bet prūši viņu zemes rietumu daļu Nemunas kreisajā krastā dēvēja par Sūdavu (purvaino zemi). 19. gadsimtā lietuviešu valodas apritē iegājās Dzūkijas nosaukums, norādot uz vietējo iedzīvotāju lietuviešu valodas īpatnējo "dzūkisko izrunu".

Vēsture
-------

Ap 1040. gadu jātvingu zemes ("Jotvu") mēģināja pakļaut Kijevas lielkņazs Jaroslavs Gudrais, bet 1253. gadā Lietuvas karalis Mindaugs Dainavu (*Deynowe, Dainowe, Denowe*) apsolīja Vācu ordenim. Liela daļa jātvingu gāja bojā Ziemeļu krusta karu laikā, bet atlikusī daļa saplūda ar lietuviešiem, baltkrieviem, poļiem un vāciešiem.

Lokalizācija
------------

Agrākās Dainavas teritorijā tagad atrodas Lietuvas Dzūkijas vidusdaļa (Alītas rajona, Prienu rajona austrumdaļa) un Baltkrievijas Voranavas un Ļidas rajoni.
Baltkrievu vēsturnieki apgalvo, ka tā atradusies Suvalkijas teritorijā.

Atsauces
--------

1. ↑  Где находилось Дайновское княжество? Archived 2016. gada 16. decembrī, *Wayback Machine* vietnē. Валерий Сливкин, "Лідскі Летапісец", № 2 (50), 2010, с. 24—29. Перевод и редакция А.Е. Тараса (krieviski)
2. ↑  Дайновское княжество: местоположение и расселение (1 часть) Archived 2019. gada 12. augustā, *Wayback Machine* vietnē. Сливкин Валерий Васильевич, старший научный сотрудник Лидского музея (krieviski)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Valstiskie veidojumi, novadi un zemes tagadējā Lietuvas teritorijā 13. gadsimtā |
| --- |
|  |
| Aukštaiču teritorijas | 
* Alsene
* Deltuva
* Lietava
* Nalsene
* Nere
* Upīte

 |
|  |
| Sēļu teritorijas | 
* Maleisine
* Medene
* Pelone
* Tovrakste

 |
|  |
| Žemaišu teritorijas | 
* Gaižuva
* Karšuva
* Knituva
* Medenike
* Saulene

 |
|  |
| Zemgaļu teritorijas | 
* Plāne
* Silene
* Upmale
* Žagare

 |
|  |
| Kuršu teritorijas | 
* Ceklis
* Duvzare
* Megava
* Pilsāts

 |
|  |
| Jātvingu teritorijas | 
* Dainava
* Sudava

 |
|  |
| Skalvju teritorijas | 
* Skalava
* Lamata

 |

 |
***Freescale Semiconductor, Inc.*** bija ASV uzņēmums, kas ražoja pusvadītāju komponentes. Galvenais birojs atradās Ostinā, Teksasā. Dibināts 2004. gadā, atdaloties no *Motorola*. 2015. gadā apvienojās ar *NXP Semiconductors*.

Uzņēmums ražoja mikroprocesorus, kontrolierus, sensorus un citas elektroniskās komponentes.

Vēsture
-------

400 MHz *Freescale PowerPC 5200* procesors
1949. gadā radioiekārtu ražotājs *Motorola* izveidoja pusvadītāju izstrādes nodaļu.
1955. gadā *Motorola* izlaida pasaulē pirmo jaudas tranzistoru, kuru izmantoja automašīnu radio.
1974. gadā izlaists *Motorola* pirmais mikroprocesors 8 bitu *MC6800*.
1984. gadā *Motorola* izlaida pasaulē pirmo 32 bitu mikroprocesoru *MC68020*.
Sadarbībā ar *Apple* un *IBM* (*AIM alliance*) 1991. gadā izstrādāta *PowerPC* mikroprocesoru arhitektūra.
1995. gadā izlaists telesakaru iekārtu procesors *PowerQUICC*.
1999. gadā *Motorola* par 100 miljoniem USD nopirka Kanādas programmatūras uzņēmumu *Metrowerks*, kurš bija izstrādājis integrēto izstrādes vidi *CodeWarrior*. *Metrowerks* tika pievienots pusvadītāju produktu sektoram (*Semiconductor Products Sector*).

2004. gadā *Motorola* *Semiconductor Products Sector* atdalīts atsevišķā uzņēmumā ***Freescale Semiconductor***.
2006. gadā ASV investīciju uzņēmums *Blackstone Group* veica *Freescale* izpirkšanu.

2011. gadā *Freescale Semiconductor* akcijas sāka kotēt Ņujorkas fondu biržā (kods *FSL*).
2015. gada martā tika panākta vienošanās par *Freescale Semiconductor* apvienošanos ar *NXP Semiconductors*. Darījums pabeigts 2015. gada 7. decembrī.

Atsauces
--------

1. ↑  Timeline of Motorola history since 1928 *Motorola Solutions*
2. ↑  A GLIMPSE OF WHAT WAS HAPPENING AT MOTOROLA *Motorola Mobility'*
3. ↑  Company Timeline

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Freescale Semiconductor*** |

* *Freescale Semiconductor* vietne
**Viligailis** (senkrievu: *Виликаилъ*, lietuviešu: *Viligaila*) bija viens no pieciem Lietuvas kunigaišiem (senkrievu tekstā: *кнѧзи Литовьскии*), kas 1219. gadā noslēdza miera līgumu ar bijušā Kijevas lielkņaza Romāna Mstislaviča dēliem Volīnijas kņaziem Daniēlu un Vasiļko. Hronikā minēts, ka viņa vecākais brālis ir Daujots.

Indriķa hronikas tekstā Viligaiļa vārds nav pieminēts, kas nozīmē, ka viņš nav piedalījies karagājienos uz Senlatviju, tomēr viņa tēvs un Nalsenes kunigaitis varētu būt šajā hronikā pieminētais Steksis.

Vārda cilme
-----------

Personvārda "Viligailis" cilme saistāma ar vārdiem **vil-'** (*viltis* - "cerība") + **-gailas** ("gailošais, spēcīgais"). Tātad senā vārda nozīme varētu būt skaidrojama kā "spožā cerība".

Izvilkums no hronikas
---------------------

>  Izvilkums no Volīnijas metrikas :  
> 
> 
> 
> "Въ лѣт̑. [6723 (1215)] Бж҃иимъ повелениемь. прислаша кнѧзи Литовьскии. к великои кнѧгини Романовѣ. и Данилови и Василкови. миръ да(р)юще бѧхоу же имена Литовьскихъ кнѧзеи се старѣшеи. Живинъбоудъ. Давъѧтъ. Довъспроункъ. братъ его Мидогъ. братъ. Довъӕловъ. **Виликаилъ**. а Жемотьскъıи кнѧз̑ Ерьдивилъ. Въıкъıнтъ. а Роушьковичевъ. Кинтибоуть. Вонибоут̑. Боутовить.
> Вижѣикъ. и сн҃ъ его Вишлии. Китении. Пликосова. а се Боулевичи. Вишимоут̑ егоже оуби Миндого тъ. и женоу его поѧлъ. и братью его побилъ. Едивила. Спроудѣика. а се кнѧзи. из Дѧвол̑твъı. Юдьки. Поукѣикъ. Бикши. Ликиикъ си же вси миръ даша. кн҃зю Данилови. и Василкоу. и бѣ землѧ покоина."  
> 
> 
> 
> ("[6723 (1215)] gadā Dievs vēlēja, ka Lietuvas kņazi ieradās pie lielkņaza Romāna dēliem Daņilo un Vasiļko mieru slēgt. Lietuvas kņazu vārdi bija: vecākais Živinbuds, Daujots, Dausprungs, viņa brālis Mindaugs, Daujota brālis Viligailis. Bet žemaišu kņazu: Gerdvils, Vikints, bet Ruškaiča dzimtas - Kintibuts, Vembuts, Butauts, Vižeiķis, un viņa dēls Velžis, Kitenis, Pliķa sieva, bet Buļa dzimta - Vismants, kuru nogalēja Mindaugs un viņa sievu atņēma, un viņa brāļus Gelvilu un Sprudeiķi nogalēja. Un šie kņazi no Deltuvas: Juodiķis, Buteiķis, Bikšis, Ligeiķis. Šie visi deva mieru kņazam Daņilo un Vasiļo un zeme bija mierīga.")
> 
> 
>

Atsauces
--------

1. ↑  «Baranauskas, Tomas. "Brandieji viduramžiai: II dalis (1183-1283 m.)». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2011. gada 25. jūlijā. Skatīts: 2011. gada 1. augustā.
2. ↑  «Древние литовские имена». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 6. jūlijā. Skatīts: 2011. gada 1. augustā.
3. ↑  ПОЛНОЕ СОБРАНІЕ РУССКИХЪ ЛЂТОПИСЕЙ Изданное по Высочайшему повелЂнію Императорскою Археографическою Коммиссіею. Томъ второй ИПАТЬЕВСКАЯ ЛЂТОПИСЬ. Изданіе второе. С.-ПЕТЕРБУРГЪ. Типографія М. А. Александрова (Надеждинская, 43). 1908

| Politiskie un sabiedriskie amati un pozīcijas |
| --- |
| Priekštecis: **Steksis?**  |  **Nalsenes kunigaitis** 1214. gads - pēc 1219. gada | Pēctecis: **Lengvīns** 
 |
**Mihails Antipovs** (krievu: *Михаил Александрович Антипов*; dzimis 1997. gada 10. jūnijā Maskavā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2013).

Biogrāfija
----------

Piecpadsmit gadu vecumā kļuvis par Krievijas sporta meistaru šahā. 2011. gadā uzvarējis Budapeštas starptautiskajā šaha turnīrā *First Saturday* un izpildījis pirmo lielmeistara normu. 2012. gadā Sarajevas izpildījis otro lielmeistara normu.
2013. gadā Rīgā starptautiskā šaha festivālā *Rīgas Tehniskās universitātes Open 2013* izcīnījis 3. vietu "A" turnīrā un izpildījis trešo lielmeistara normu. Par panākumiem turnīros FIDE 2011. gadā Antipovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2013. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Sešpadsmit gadu vecumā kļuvis par Krievijas tā brīža jaunāko šaha lielmeistaru. 

2015. gadā Hantimansijskā uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā un kvalificējies FIDE 2017. gada Pasaules šaha kausam pēc izslēgšanas sistēmas. 2020. gada septembrī uzvarējis Maskavas pilsētas šaha čempionātā. 2020. gada decembrī Maskavā pēc turnīra pirmās puses izstājies no Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfināla, jo turnīra gaitā saslimis ar COVID-19.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 46. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

Ir Krievijas valsts humanitārās universitātes (Maskava) students.

Atsauces
--------

1. ↑  Riga Technical University Open 2013 - Tournament A
2. ↑  Title Applications: Grand Master (GM)
3. ↑  FIDE World Junior U20 Championship (Open)
4. ↑  Чемпионат Москвы по шахматам 2020г. среди мужчин
5. ↑  Суперфинал чемпионата России. Москва
6. ↑  2021 FIDE Chess.com Grand Swiss

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Mihaels Hildebrands** vai **Miķelis Hildebrands** (vācu: *Michael Hildebrand*, latīņu: *Michael Hiltebrant*, 1433.-1509.) bija Rīgas arhibīskaps. Līdzsvarots un izglītots valdnieks, panāca izlīgumu ar Livonijas ordeni un piedalījās kopīgā karagājienā ar Livonijas ordeņa mestru Valteru fon Pletenbergu pret apvienoto Pleskavas-Maskavas-Smoļenskas krievu karaspēku 1502. gadā.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1433. gadā Tallinā kā tirgotāja dēls, mācījies turienes skolā. 1451. gadā sāka studēt Leipcigas universitātē, ieguvis kanonisko tiesību doktora grādu. 1477. gadā kļuva par Livonijas ordeņa mestra Bernarda Borha sekretāru. No 1478. līdz 1480. gadam uzturējās Romā.

1484. gadā pēc ordeņa mestra ieteikuma viņam piedāvāja kļūt par Rīgas arhibīskapu, tādēļ viņš devās uz Romu pie pāvesta. Sakarā ar mestra Bernarda krišanu nežēlastībā tika ieslodzīts pāvesta cietumā, tomēr beidzot apstiprināts par arhibīskapu un "prūšu, kuršu, latvju, līvu un igauņu zemes metropolītu". No 1484. līdz 1491. gadam uzturēja draudzīgas attiecības ar Livonijas ordeni un nostājās tā pusē strīdos ar Rīgas pilsētu.

1486. gadā bija spiests apstiprināt iepriekšējās Rīgas arhibīskapijas bruņniecības privilēģijas, ko tā bija panākusi virsbīskapa Silvestra laikā. 1494. gadā noslēdza līgumu ar saviem vasaļiem par aizbēgušo zemnieku izdošanu. 1502. gadā personīgi piedalījās Livonijas ordeņa mestra Valtera Pletenberga karagājienā pret Pleskavas un Maskavijas karaspēkiem, gūstot uzvaru kaujā pie Smoļinas ezera.

Dokumenti
---------

>  Rusova hronika:  
> 
> 
> 
> 
> 
> > 
> > "Valters Pletenbergs, 41. Vācu ordeņa mestris tapa ievēlēts 1495.gadā. [..] Pletenberga laikā bija sekošie pēc kārtas Rīgas virsbiskapi: **Miķelis Hildebrands**, Rēveles pilsoņa dēls, Kaspars Linde, Jānis Blankfelds, Tomāss Šenings, Rīgas birģermeistara dēls, un beidzot Brandenburgas markgrafs Vilhelms, kuŗš bija 19. un beidzamais Rīgas virsbiskaps ordeņa laikā".
> > 
> > 
> > 
> 
> 
>

Literatūra
----------

* Leonid Arbusow senior. *Livlands Geistlichkeit*.
* Leonid Arbusow senior. *Erzbischof Michael als Genealoge*. In: Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik. 1898/1899. Lk.-d 22—28.

Skatīt arī
----------

* Rīgas arhibīskapi

| Politiskie un sabiedriskie amati un pozīcijas |
| --- |
| Reliģiskie amati un pozīcijas |
| Priekštecis: **Stefans Grūbe**  |  **Rīgas arhibīskaps** 1484—1509 | Pēctecis: **Jaspers Linde**  |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 253211684
* GND: 1168465265

 |

 |
**Turkmēnijas kulāns** (*Equus hemionus kulan*) ir Āzijas savvaļas ēzeļu (*Equus hemionus*) viena no pasugām. Turkmēnijas kulāns savvaļā dzīvo Turkmenistānas stepēs un pustuksnešos. To skaits pagājušā gadsimta beigās bija apmēram 6000 dzīvnieku Turkmēnijas PSR un kādi 900 citur pasaulē. Sabrūkot Padomju Savienībai, kulānu skaits strauji samazinājās. Mūsdienās Turkmenistanā dzīvo vairs tikai apmēram 600 kulānu, kas mitinās Badkiz kulānu rezervātā. Klimats *Badkiz* reģionā ir salīdzinoši maigs un mitrs.
Turkmēnijas kulāns tiek aizsargāts arī Kazahstānas *Altin-Emeļ* dabas parkā. Kulānu izdzīvošanu Kazahstānā apdraud Arāla jūras izžūšana, kas ir traģiska dabas katastrofa šajā reģionā.

Izskats un īpašības
-------------------

Turkmēnijas kulāns ir vidēja auguma, salīdzinot ar citiem Āzijas savvaļas ēzeļiem, ķermeņa garums 2,10 m, astes garums 50 cm, augstums skaustā ir apmēram 1,20 m, masa apmēram 290 kg. Turkmēnijas kulāna apspalvojums ir gaišā smilšu krāsā, ar gandrīz baltu vēderu un kājām. Krēpes ļoti īsas, veidojot it kā kopīgu tumšu svītru, kas sākas uz pieres un stiepjas pāri ķermenim pa mugurkaulu līdz astes tumšajam pušķim. Salīdzinot ar zirgiem, tā galva ir liela, ausis garas, bet kājas īsas ar mazām pēdām, kas ļauj viegli pārvietoties pa akmeņainu augsni.

Uzvedība
--------

Turkmēnijas kulāni ir pieticīgi barības izvēlē un ir piemērojušies skarbiem dzīves apstākļiem. To pamatbarība ir zāle un krūmi, kulāni var dzert arī jūras ūdeni. Tie labprāt dodas kalnos un ganās kalnu pļavās. Kulāni veikli pārvietojas pa stāvām kalnu nogāzēm, bez ieskrējiena uzlecot 1,5 m augstumā un lecot lejup no 2,5 m augstām klintīm. Tie var ātri skriet, īsās distancēs sasniedzot 70 km/st.

Turkmēnijas kulāni dzīvo ģimenēs, kas sastāv no ērzeļa, dažām ķēvēm un jaunajiem kumeļiem. Ģimenes var apvienoties arī lielākos baros līdz 50 dzīvniekiem.
Turkmēnijas kulāna ienaidnieki savvaļā ir vilki un lielie, plēsīgie putni.

Atsauces
--------

1. ↑  Badkhyz Reserve
2. 1 2  Туркменский кулан
3. 1 2  Возвращение казахстанского кулана[novecojusi saite]
4. 1 2 3  Apus.ru: Кулан туркменский
5. ↑  Zoobratislava: Kulan turkménsky

Ārējās saites
-------------

* Zookosice: Kulan turkménsky
**Daiomīda** (angļu: *Diomede*) vai **Inalika** (iņupiatu: *Iŋaliq*) ir pilsēta ASV Aļaskas pavalstī Nomas cenza apgabalā. Izvietojusies Mazās Diomida salas rietumu krastā Beringa šaurumā. 95 % iedzīvotāju ir eskimosu tauta iņupiati.

Kā sezonāla (pavasara) medību apmetne apdzīvota jau vismaz 3000 gadus. Pirmais no eiropiešiem salu un tajā esošo ciematu apmeklēja Semjons Dežņovs 1648. gadā. 1867. gadā ciemats kopā ar pārējo Aļasku nonāca ASV īpašumā. 20. gadsimta pirmajā pusē uz Mazo Diomida salu pārcēlās daļa PSRS sastāvā nonākušās Ratmanova salas iedzīvotāju, kas lielākoties bija saistīti ar Mazās Diomida salas iedzīvotājiem ar radniecības saitēm. 1970. gadā ciematam tika piešķirts atsevišķas pilsētas statuss, iekļaujot tajā visu salu. Daļa iedzīvotāju pieprasa apdzīvotās vietas pārvietošanu — tā izvietojusies uz stāvas akmeņainas nogāzes mūžīgajā sasalumā — ciematā nav iespējams ne ierīkot kanalizāciju un ūdensvadu, ne ierīkot lidlauku.

Daiomīdā ir skola, slimnīca, bibliotēka, veikals, veļas mazgātava un heliports. Elektroapgādi nodrošina vietējā dīzeļelektrostacija.

Atsauces
--------

1. ↑  Kewrak. Inc. Diomede

Ārējās saites
-------------
Galvenais birojs Stambulā
***Turkish Airlines*** (turku: *Türk Hava Yolları*) ir Turcijas nacionālā lidsabiedrība. Tā dibināta 1933. gadā. Galvenais birojs atrodas Ataturka starptautiskajā lidostā Stambulā.

Lidsabiedrības mātes uzņēmuma *Türk Hava Yolları A.O.* akcijas tiek kotētas biržā *Borsa Istanbul* (kods *THYAO*). Lielākais akcionārs ir Turcijas valsts (49,12 %).

*Turkish Airlines* pieder 50 % Turcijā bāzētā lidsabiedrībā *SunExpress* (otrs īpašnieks ir *Lufthansa*).

Vēsture
-------

Lidsabiedrība dibināta 1933. gada 20. maijā kā Valsts aviācijas administrācija (turku: *Devlet Hava Yolları*) Aizsardzības ministrijas paspārnē. Sākotnēji flotē bija lidmašīnas: 2 *Curtiss Kingbird*, 2 *Junkers F.13* un 1 *ANT-9*. 1933. gada augustā sākti lidojumi starp Stambulu, Eskišehiru un Ankaru.
1935. gadā lidsabiedrību pārņēma Darba ministrija un tā tika pārdēvēta par Valsts aviācijas ģenerāldirektorātu.
1938. gada lidsabiedrība pārgāja Transporta ministrijas pakļautībā un jūnijā tika pārdēvēta par *Devlet Hava Yolları Umum Müdürlüğü* (*DHY*).

Pirmais starptautiskais regulārais lidojums veikts 1947. gadā uz Atēnām. 1951. gadā sākti lidojumi uz Nikosiju, Beirutu un Kairu.
1956. gadā veikta reorganizācija, izveidojot kapitālsabiedrību *Türk Hava Yollari A.O.* (*THY*; starptautiskais nosaukums *Turkish Airlines*). Lidsabiedrība pievienojās Starptautiskā gaisa transporta asociācijai.
1957. gadā *British Overseas Airways Corporation* (*BOAC*) ieguva 6,5 % *Turkish Airlines* kapitāldaļu.

1974. gadā ar 50 % dalību Kiprā izveidots kopuzņēmums *Cyprus Turkish Airlines*.
1977. gadā *THY* tika nacionalizēts, Finanšu ministrijai pārpērkot kapitāldaļas no *BOAC*.

1989. gadā kopā ar *Lufthansa* izveidota lidsabiedrība *SunExpress*.
1990. gadā sākta *Turkish Airlines* privatizācija, publiskā pārdošanā nododot 1,53 % akciju; uzņēmums nonāca Valsts līgumsabiedrību administrācijas pakļautībā.
1994. gada 27. novembrī lidsabiedrība ieguva valsts uzņēmuma statusu ar pārraudzību no privatizācijas administrācijas.

2004. gadā privatizācijai nodoti 23 % *Turkish Airlines* akciju.
2005. gadā izveidoti meitas uzņēmumi *THY HABOM A.S.*, *THY TEKNIK A.S.* un *THY EGITIM A.S.*
2006. gadā publiskā pārdošanā nodoti 28,75 % lidsabiedrības kapitāldaļu.
2008. gadā *Turkish Airlines* uzņemts *Star Alliance*.

Flote
-----

2015. gada decembrī *Turkish Airlines* flotē bija 299 gaisa kuģi, to skaitā 10 kravas lidmašīnas. 2021. gadā lidmašīnu skaits plānots palielināt līdz 433.

Atsauces
--------

1. 1 2  Turkish Airlines FACT SHEET 2016
2. ↑  Shareholding Structure Turkish Airlines

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Turkish Airlines*** |

* *Turkish Airlines*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 135236387
* LCCN: no2006035838
* ISNI: 0000 0001 2162 5876
* GND: 10036990-X

 |

 |
Divas bazīdijas hifu galos ar bazīdijsporām. Sarkanā krāsā iekrāsotas bazīdijas, zaļā - sporas.
Dārza atmatenes bazīdijsporas uz bazīdijām
**Bazīdijsporas** ir īpašas reproduktīvas šūnas, kuras veidojas bazīdijsēņu himēnija slānī uz īpašiem izaugumiem — bazīdijām. Bazīdijā parasti mejozes ceļā izveidojas četri šūnas kodoli. Seko bazīdijas gala izaugumu — sterigmu veidošanās, uz kurām aizplūst pa vienam no jaunveidotajiem 4 kodoliem, katrs no kuriem izveido vienu bazīdijsporu. Ja vienlaikus ar kodoliem dalās arī pati bazīdija, tad veidojas fragmobazīdija.

Bazīdiju galos vai retos gadījumos sānos veidojas šauri konusveida izaugumi — sterigmas, kuru galos izaug sporas, sauktas par bazīdijsporām. Pēc sporu nobriešanas tās ar sterigmās veidojošās grūdiena mehānisma palīdzību atraujas un tiek atgrūstas no bazīdijām par dažām milimetra daļām, tā attālinoties no himenofora sieniņām un uzsākot patstāvīgu lidojumu gravitācijas, bet pēc izslīdēšanas no himēnija - arī gaisa plūsmu ietekmē. Sterigmas un attiecīgi atgrūšanas mehānisms neveidojas tādām sēnēm kā zemestauku dzimtai, jo tās sporas pārnēsā nevis gaisa strāvas, bet kukaiņi. Parasti uz katras bazīdijas veidojas 4 sporas, taču ir iespējami jebkādi citi varianti gan dažādām sugām, gan vienas sēnes ietvaros.

Pēc nogatavošanās sporas izsējas, tiek izgrūstas vai kukaiņu iznestas no sporu veidojošā slāņa un gaida tādu vides apstākļu sasniegšanu, kuros tās varētu producēt jaunu sēņotni. Sasniedzot šādu augteni un piemērotus klimatiskos apstākļus, spora uzdīgst. Parasti, sporai izveidojot sēņotni, tā netraucētas augšanas gadījumā aug radiāli uz visām pusēm, veidojot raganu apļus.

Skatīt arī
----------

* Hifas
* Sēnes
* Sporas

Ārējās saites
-------------

* The Club Fungi: Basidiomycota Archived 2020. gada 26. novembrī, *Wayback Machine* vietnē.
* EMLab P&K: Basidiospores Archived 2016. gada 3. martā, *Wayback Machine* vietnē.
* Справочник экологии: Базидиоспора

Atsauces
--------

1. ↑  Зооинженерный факультет МСХА: Базидии грибов
2. ↑  Справочник экологии: Базидия
3. ↑  H.Doerfelt, H.Goerner, "Die Welt der Pilze", Urania-Verlag, Leipzig/Jena/Berlin, 1989, ISBN 3-332-00276-7.
Daisona sfēras ilustrācija
**Daisona sfēra** ir hipotētiska megastruktūra, kas pilnīgi apvij zvaigzni vai saules sistēmu, lai iegūtu lielu daļu zvaigznes izdalītās enerģijas. Tā būtu vislielākā un ambiciozākā cilvēku uzbūvētā lieta Visumā. Šobrīd tas ir domu eksperiments, lai pierādītu, kā civilizācija var iegūt vajadzīgo enerģijas daudzumu no kaut kā, kas nav mājplanēta. Šis ir ļoti labs enerģijas iegūšanas veids, jo tas ir ļoti efektīvs, salīdzinājumā ar to, ka mēs pašlaik saņemam ļoti mazu daļu no Saules enerģijas. Daisona sfēra dotu mums {\displaystyle 10^{19}} reižu vairāk enerģijas, nekā visefektīvākais kodolreaktors.

Daisona sfēras uzbūve aizņemtu daudz enerģijas un materiālus. Vislabākā vieta kur šos materiālus varētu iegūt ir no Merkura. Merkuru vajadzētu sadalīt, lai iegūtu nepieciešamos materiālus.

Jēdziena izcelsme
-----------------

Frīmens Daisons 2005.gadā
Daisona sfēras ideju radīja matemātiķis un fiziķis Frīmens Daisons. Viņš norādīja, ka drīz cilvēce pieprasīs tik lielu enerģijas daudzumu, ka tas līdzināsies visai Saules enerģijai. Daisons ierosināja ideju, kurā ap Sauli orbitēja dažādi objekti, un uzsūca tās izdoto enerģiju. Bija dots ļoti maz informācijas par Daisona sfēras uzbūvēšanu.

Variācijas
----------

Sfēras nav vienīgā šāda veida konstrukcija. Ir redzēti gredzenu, vairāku solāru paneļu (satelītu) kopa, burbuļveidīgu un gliemežvāku u.c. veida koncepti.

### Daisona satelītu kopa

Daisona satelītu kopa ir vairāku neatkarīgu satelītu kopa, kura absorbē Saules enerģiju un to aizvada uz vajadzīgām planētām, vai citiem debess ķermeņiem. Šis ir vislabākais veids, kā iegūt enerģiju saskaņā ar Frīmena dotajām idejām. 

Tas būtu veidots no vairākiem satelītiem. Satelīti būtu veidoti no spoguļiem, kuri Saules izdalīto enerģiju refokusētu uz centrālajām kolektoru stacijām. Ja paneļus būvētu, cik vien vieglus iespējams, tik un tā vajadzētu apmēram {\displaystyle 10^{19}} tonnas materiāla. Ja viens satelīts būtu 1 {\displaystyle km^{2}}, tad vajadzētu apmēram 30 000 000 000 000 000 000 paneļu.

Skatīt arī
----------

* Frīmens Daisons

Ārējas saites
-------------

* 
* 
*

Atsauces
--------

1. ↑  «Search for Artificial Stellar Sources of Infrared Radiation». 1960. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 14. jūlijā.
2. ↑  «Dyson Spheres around White Dwarfs». 2015.
3. ↑  «How to Build a Dyson Swarm». 2017.
4. ↑  «Eternity in six hours: intergalactic spreading of intelligent life and sharpening the Fermi paradox». 2012.
Senās Igaunijas zemes 13. gadsimta sākumā.
Senās Igauņu zemes karte Latviešu Indriķa laikā (Matīss Siliņš, 1890).
**Jervas zeme** vai **Jerva** (igauņu: *Järvamaa*, latīņu: *Jervia*, vācu: *Jerwen*) bija senās Igaunijas zeme līdz 13. gadsimta sākumam, kuras teritoriju tagad aizņem Jervas apriņķis ar galvaspilsētu Paidē. Kā galvenais ciems Indriķa hronikas tekstā minēta Kareda, kas tolaik bijis "ļoti skaists un liels ciems".

Novadi
------

* Lopegunde uz robežas ar Viruzemi.
* Apkārtējie novadi bija Mehu un Nurmegunde, kas arī izpostīti karagājienā uz Jervu, tādēļ var pieņemt, ka tie bijuši cieši saistīti novadi.

Vēsture
-------

Pirmais krusta karagājiens uz Jervu notika 1211./1212. gada ziemā un to organizēja Livonijas bīskaps Alberts fon Bukshēvdens un Igaunijas bīskaps Teoderihs no Turaidas. Tajā piedalījās aptuveni 4000 krustneši un Zobenbrāļu ordenis, kā arī viņu sabiedrotie līvu un letu karavīri. 

Otrais krusta karagājiens uz Jervu notika 1216./1217. gada ziemā un tajā bez krustnešiem piedalījās arī viņu sabiedrotie līvu, letu un ugauņu karavīri. Krustneši izpostīja Jervas un Virijas zemes. Pēc tam Jervas vecākie apsolīja pieņemt kristīgo ticību.

Pēc tam Jervas zeme tika iekļauta teritorijā, ko savā starpā sadalīja Livonijas bīskaps un Zobenbrāļu ordenis, vēlāk Livonijas ordenis, pēc Livonijas kara tā tika iekļauta Zviedru Igaunijas un krievu Igaunijas guberņas sastāvā.

Skatīt arī
----------

* Livonijas krusta kari
* Pirmais karagājiens uz Jervu (1212)
* Otrais karagājiens uz Jervu (1217)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Igaunijas senās zemes |
| --- |
|  |
| 
* Alempoisa
* Harija
* Jerva
* Jogentagana
* Ridala
* Mehu
* Nurmegunde
* Rēvele
* Sakala
* Sontagana
* Sobolica
* Sāmsala
* Ugaunija
* Vaiga
* Viruzeme

 |

 |
**Daivspurzivis** (*Sarcopterygii*) ir relikta kaulzivju (*Osteichthyes*) virsklase. Daivspurzivju ziedu laiki bija devona periodā, bet līdz mūsdienām ir saglabājušās 8 zivju sugas (divas otiņspures un sešas plaušzivis). Šai grupai pieder arī visi četrkājaiņi, tā kā arhaiskās daivspurzivis ir četrkājaiņu priekšteči.

Morfoloģija
-----------

Daivspurzivju morfoloģijā ir saglabājušās dažādas arhaiskas īpatnības. Ass skeletu veido nepārkaulojusies elastīga horda; nav mugurkaula skriemeļu. Galvaskauss ir amfistilisks vai autostilisks. No segkauliem attīstīts arī zvīņkauls. Aste dificerkāla (fosilajām formām arī heterocerkāla). Pāru peldspurām ir garas vai masīvas balsta daivas, kas apgādātas ar īpašu no iegareniem kauliem veidotu iekšējo skeletu. Ķermeni klāj īpašas kosmoīda tipa zvīņas, kuras veidojas saaugot kopā sīkām zobiņveida zvīņām.

Sirdij ir arteriālais konuss. Zarnā atrodas spirāliskais vārstulis. Zarna atveras kloākā. Kā barības vada sākumdaļas ventrālās sieniņas izaugums veidojas viens vai divi pūslīši, kuri pilda plaušu funkcijas.

Sistemātikas izmaiņas
---------------------

Daivspurzivju sistemātika nav līdz galam izstrādāta, tāpēc pastāv daudz dažādu grupas klasifikāciju. Tradicionāli daivspurzivis dala otiņspurēs jeb bārkšspurēs un divējādelpojošajās zivīs. Šajā rakstā attainota 2016. gada sistemātika, kas izveidota saskaņā ar jaunākajiem ģenētiskajiem pētījumiem. No otiņspurēm līdz mūsdienām ir saglabājusies latimēriju ģints ar 2 sugām, bet no divējādelpojošajām zivīm Austrālijas ragzobe, četras protopteru sugas no Āfrikas un Dienvidamerikas lepidosirens. Eirāzijā un Ziemeļamerikā dzīvojošu daivspurzivju nav. Savukārt, fosilā veidā daivspurzivis ir sastopamas arī Latvijas devona nogulumos (vairāk kā 40 sugas).

Sistemātika
-----------

* **Daivspurzivju virsklase** (*Sarcopterygii*)
Kārta: †Onihodveidīgās (*Onychodontiformes*)
Klase: Celakantveidīgās (*Coelacanthimorpha*)
Kārta: Celakantveidīgās (*Coelacanthiformes*)
Klase: Ripidistijas (*Rhipidistia*)
Apakšklase: Plaušzivjveidīgās (*Dipnomorpha*)
Virskārta: Divējādelpojošās zivis (*Ceratodontae*)
Kārta: Ragzobzivjveidīgās (*Ceratodontiformes*)
Apakškārta: Divplaušzivjveidīgās (*Lepidosirenoidei*)
Apakškārta: Vienplaušzivjveidīgās (*Ceratodontoidei*)
Kārta: †Dipterīdveidīgo (*Dipteridiformes*)
Apakšklase: Četrkājveidīgie (*Tetrapodomorph*)

(†) - izmirušu zivju grupa.

Atsauces
--------

1. 1 2 3 4  «Phylogenetic classification of bony fishes, 2016». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 22. martā. Skatīts: 2019. gada 17. februārī.

Ārējās saites
-------------

* Zivju ekoloģija un ihtioloģija
**Ģeolokācija** ir objekta reālās ģeogrāfiskās atrašanās vietas noteikšana. Objekts ģeolokācijā parasti ir kāda elektroniska ierīce, piemēram, mobilais telefons vai pie interneta pieslēgts dators. Par ģeolokāciju var saukt gan vietas noteikšanas procesu, gan noteikto atrašanās vietu. Ģeolokācija ir cieši saistīta ar pozicionēšanas sistēmas lietošanu, bet var atšķirties no tās, lielāku uzsvaru liekot uz jēgpilnu vietas apzīmējumu (piemēram, mājas adrese) pretstatā tikai ģeogrāfiskajām koordinātēm.

Gan ģeolokācijai, gan pozicionēšanai tiek izmantotas radiofrekvences lokācijas metodes, kas balstītas uz radiosignālu pienākšanas laika starpības noteikšanas.
Mobilajām ierīcēm aizvien biežāk izmanto GPS. Ja GPS nav pieejams, var izmantot arī signālus no bāzes stacijām, lai triangulētu aptuvenu atrašanās vietu.

Datorierīcēm, kuras pieslēgtas internetam, aptuvenai ģeolokācijai var izmantot IP adresi, MAC adresi, RFID, aparatūras atmiņā iestrādāto izstrādājuma, programmatūras, faktūras numuru, *Wi-Fi* pozicionēšanas sistēmu, ierīces ciparnospiedumu vai citu informāciju. Visbiežāk ģeolokācijai izmanto IP adresi, un pēc WHOIS pakalpojuma var noteikt IP adreses reģistrētāja fizisko adresi un citu informāciju.

Ģeolokācijai tiek izmantotas arī ne radiofrekvences metodes. Piemēram, savvaļas dzīvnieku sekošanai izmanto piestiprināmas ierīces, kuras uzkrāj datus par saules gaismas spožumu vai ūdens temperatūru un dziļumu, tādējādi pēc datu analīzes var spriest par dzīvnieka atrašanās vietu.

Terminu "ģeolokācija" izmanto arī telesakaru tīklu modelēšanā, tostarp trīs dimensijās.[1]

Atsauces
--------

1. ↑  3D Geolocation based planning and optimization Archived 2015. gada 26. septembrī, *Wayback Machine* vietnē. Nokia
**Jerve** (igauņu: *Järve*) ir dzelzceļa stacija Igaunijā, Tallinā, Kristīnes pilsētas daļā, dzelzceļa iecirknī Tallina—Keila un tā atrodas 5 km attālumā no Tallinas Baltijas stacijas, 6 km attālumā no Pēskilas un 21,8 km attālumā no Keilas. Jervē pietur lielākā daļa Pēskilas, Keilas, Paldiski, Rīziperes un Kloga-Rannas virzienā kursējošo elektrovilcienu (izņemot Keilas ekspresi).

Stacijas ēka
------------

Lai gan pieturas punkts pašreizējā vietā tika atklāts jau 1923. gadā, Jerves stacijas ēka tika pabeigta vien trīs gadus vēlāk. Saskaņā ar ievērojamā jūgendstila arhitekta Kārļa Burmaņa (igauņu: *Karl Burman*) ieceri ēka tika ieturēta nacionālā romantisma stilistikā. Oriģinālā stacijas ēka var lepoties ar izsmalcinātām fasādes aprisēm — augstiem pusaploces formas logiem un īpašas formas jumtu. 1999. gadā stacijas ēka tika iekļauta valsts kultūras pieminekļu sarakstā. Kopš 2008. gada vēsturiskajā stacijas ēkā darbojas jauniešu centrs.

Foto galerija
-------------

* PeronsPerons
* Stacijas ēkaStacijas ēka

Atsauces
--------

1. ↑  AS EVR Infra raudteerajatistel võimaldatavad operatsioonid 2011/2012
2. ↑  Muinas • Mälestised • 8740 Järve laiarööpmelise raudtee jaamahoone, 1926. a

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **uz Tallinu** |  | **uz Keilu** |
|  Tondi |  **Jerve** | Rahumē  |
|
Termoabrāzijas procesi Muostāhas salā Laptevu jūrā
**Ģeokrioloģija** vai **sasalumzinātne** ir ģeoloģijas un krioloģijas nozare, kas pēta litosfēras sasalušo daļu — kriolitozonu. Pēta sasalušos iežus un grunti, to veidošanos, izplatību, sastāvu un fizikālos procesus. Izšķir vispārējo ģeokrioloģiju un inženierģeokrioloģiju, kas pēta projektēšanu un būvniecību mūžīgā sasaluma apvidos.

Kā patstāvīga zinātne ģeokrioloģija izveidojās PSRS 1920. gados kā ģeoloģijas, ģeogrāfijas un ģeofizikas starpdisciplīna. Tās pamatlicēji bija Vladimirs Vernadskis, Vladimirs Obručevs, Mihails Sumgins un Pāvels Meļņikovs. Starptautiskā līmenī nozari koordinē Starptautiskā mūžīgā sasaluma asociācija (*International Permafrost Association*).

Atsauces
--------

1. ↑  Letonika.lv
2. ↑  KoNozime.lv Ģeokrioloģija
3. ↑  «International Permafrost Association». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2021. gada 27. janvārī. Skatīts: 2021. gada 29. janvārī.

Ārējās saites
-------------

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
Pravietis Jesaja, Ugolino di Nerio glezna (ap 1317.-1327.).
**Jesaja** ir Bībeles pravietis 8. gadsimtā p.m.ē. un tradicionāli tiek uzskatīs par Jesajas grāmatas autoru. Jūdaismā Jesaja tiek uzskatīts par pirmo no lielajiem praviešiem.

Bībelē teikts, ka Jesaja dzimis 8. g.s. p.m.ē. Viņa sieva Bībelē minēta vienīgi kā "praviete" un viņiem ir divi dēli.

Viņa pravietošanas laiks bija Jūdejas karalistes karaļu Uzija, Jotāma, Ahaza un Hezekijas valdīšanas laikā. Ņemot vērā karaļu valdīšanas laikus, iespējams, ka Jesajas pravietošanas laiks bija četrdesmit četri gadi.

Šajā laikā asīrieši vairākkārt uzbruka senajai Izraēlas karalistei, iekarojot tās teritoriju un aizvedot daļu iedzīvotāju trimdā. 722 gadā p.m.ē. asīrieši iekaroja un izpostīja Samariju.

Karaļa Ahaza valdīšanas laikā asīrieši Jūdejas karalisti militāri neapdraudēja, taču pēc tam, kad Jūdas karalis Hezekija izveidoja aliansi ar Ēģipti, Asīrijas karaspēks 700. gadā p.m.ē. iebrukā Jūdejas karalistē. Turpmākajos gados karš ar Asīriju noritēja vairākkārt, vienubrīd Asīriešu karaspēks pat aplenca Jeruzalemi, taču Dieva uzsūtīta slimība nonāvēja daudzus asīriešu kareivjus un aplenkums tika izbeigts.

Tradicionāli tiek uzskatīts, ka Jesaja mira mocekļa nāvē, kad elkdievji viņu pārzāģēja uz pusēm ar koka zāģi.

Ārējās saites
-------------

* Katoļu enciklopēdijas ieraksts (angliski)
* Jesajas grāmata, angliski Archived 2009. gada 25. maijā, *Wayback Machine* vietnē.
* Jesajas grāmata, latviski
* Ievads Jesajas grāmatā
* Par Jesajas grāmatu, Jewish Treats

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 143011742
* LCCN: n80109418
* ISNI: 0000 0000 9674 2658
* GND: 118639897
* SELIBR: 331926
* SUDOC: 033745625
* NKC: jx20120906004

 |

 |
**Daudzstublāju pameldrs** (latīņu: *Eleocharis multicaulis*) ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Rietumeiropā, kā arī Dienvideiropā. Latvijā šī suga ir sastopama ļoti reti, tikai Piejūras zemienes ziemeļu rietumu daļā, smilšainās ezeru palienēs, periodiski applūstošās vietās. Valstī zināmās atradnes ir noturīgas un atrodas nomaļās vietās, kur populācijas saimnieciskā darbība neapdraud.

Daudzstublāju pameldrs ir ierakstīts Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

Apraksts
--------

Daudzstublāju pameldrs ir viengadīgs, 10—30 cm garš lakstaugs. Augam ir blīvs cers, no kura atiet daudzi zaļganpelēki stublāji, kuri diametrā ir ap 0,1—0,15 cm plati. Apakšējo lapu makstis un stublāja pamats ir gaiši pelēkbrūns. Vārpiņas ir izvietotas pa vienai stublāja galotnē, lancetiskas, galā nosmailotas. Vārpiņā ir 10—30 ziedi ar 3 putekšņlapām un 3 drīksnām. Auglis ir ap 0,15 cm garš, trīsstūrains un gluds, dzeltenbrūns riekstiņš. Apziedņa matiņi 6 (dažreiz to nav), garāki nekā riekstiņš. Zied jūlijā.

Atsauces
--------

1. 1 2  «daudzstublāju pameldrs - Eleocharis multicaulis (Sm.) Desv. - Augi - Latvijas daba». *www.latvijasdaba.lv*. Skatīts: 2022-05-16.
**Ģeometriskā transformācija** ir jebkura ģeometriskas kopas bijekcija uz sevi vai uz citu šādu kopu.

Ģeometriskās transformācijas var klasificēt pēc kopu dimensiju skaita (tādējādi nošķirot, piemēram, transformācijas plaknē no transformācijām telpā). Tās var klasificēt arī pēc tā, kādas īpašības tiek saglabātas transformācijas laikā:

\* Pārneses saglabā attālumus un leņķu orientāciju;
\* Izometrijas (paralēlā pārnese, rotācija, atspoguļojums, vai slīdošā simetrija) saglabā attālumus un leņķus;
\* Līdzības transformācija saglabā attiecības starp attālumiem;
\* Afīnā transformācija saglabā paralēlismu;
\* Projekcijas saglabā kolinearitātes.
Katra no šīm klasēm ietver iepriekšējo.

\*Inversija saglabā visu plaknes līniju un riņķu kopu, bet Mēbiusa transformācija saglabā visas plaknes un trīsdimensiju sfēras.
* Oriģinālais attēls Oriģinālais attēls
* Izometrija (rotācija) Izometrija (rotācija)
* Līdzības transformācija Līdzības transformācija
* Afīnā transformācija Afīnā transformācija
* Projekcija Projekcija
* Inversija Inversija

Citi ģeometriskie pārveidojumi:

\* Difeomorfisms
\* Konformālā transformācija
\* Homeomorfisms
* Difeomorfisms Difeomorfisms
* Konformālā transformācija Konformālā transformācija
* Homeomorfisms Homeomorfisms

Šīs transformācijas veido transformāciju grupas.

Ģeometriskie pētījumi lielā mērā ir šo transformāciju pētījumi.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Ģeometriskā transformācija***.
* Kārlis Freivalds – Analītiskā ģeometrija, 14. Lekcija: Ģeometriskās transformācijas.
* Inese Bula – Fraktāļa ģeometrija, Nodaļa n. 6: Metrisku telpu transformācijas.
* Tatjana Soldatjonoka – Ešera fraktālo rakstu izveidošana grafiskajās lietotnēs.
**Bengts Gabrielsons Uksenšerna** (zviedru: *Bengt Gabrielsson Oxenstierna af Korsholm och Wasa*, 1623—1702) bija zviedru diplomāts un valstsvīrs. Zviedru okupētās Kulmas, Kujāvijas, Lielpolijas un Mazovijas gubernators (1655—1659), Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1662—1666), rezidēja Rīgas pilī. Aumeisteru muižas īpašnieks.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1623. gada 16. jūlijā Fasternā zviedru valstsvīra Gabriela Bengtsona Uksenšernas un viņa sievas Annas, dzimušas Baneres (*Banér*, 1585—1656), ģimenē.

Mācījās Obu ģimnāzijā, studēja Upsālas universitātē, bija tās *rector illustris* (1643—1644). Piedalījās Vestfālenes miera līguma sarunās 1648. gadā, pēc tam karalienes Kristīnes I valdīšanas laikā piedalījās diplomātiskās misijās vācu zemēs, bija Zviedru Pomerānijas tiesnesis Vismārā (1652—1654).

Kārļa X valdīšanas laikā piedalījās Otrajā Ziemeļu karā, bija zviedru okupētās Kulmas, Kujāvijas, Lielpolijas un Mazovijas gubernators (1655—1659), vadīja Tornas aizstāvēšanu. Piedalījās Olivas miera sarunās 1660. gadā.
Pēc Kārļa XI kļūšanas par karali tika iecelts par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru (1662—1666).
1674. gadā viņu iecēla par Zviedrijas karaļa sūtni pie Svētās Romas impērijas ķeizara Vīnē, kur viņš centās novērst impērijas karu ar Franciju. Pēc Holandes kara beigām piedalījās Neimegenas miera sarunās (1676—1679), sekmēja Zviedrijas un Nīderlandes politisku tuvināšanos.

1680. gadā karalis Kārlis XI viņu iecēla par valsts kancelejas vadītāju, līdztekus viņš bija arī Upsālas universitātes kanclers no 1686. gada.

Miris 1702. gada 12. jūlijā Stokholmā, apglabāts Upsālas Doma baznīcā.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Bengts Gabrielsons Uksenšerna*** |

| Politiskie un sabiedriskie amati un pozīcijas |
| --- |
| Priekštecis: **Aksels Lilijs**  |  **Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators** 1662—1666 | Pēctecis: **Klass Okesons Tots (jaunākais)**  |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 24941238
* LCCN: n2020068172
* ISNI: 0000 0000 5098 9401
* GND: 100127282
* SELIBR: 252414
* SUDOC: 242444636

 |

 |