recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Ar **importu** ekonomikā saprot citās valstīs saražotu preču ievešanu savā valstī un to pārdošanu vietējiem patērētājiem (vietējā tirgū). Līdz ar eksportu, imports ir svarīgākais starptautiskās tirdzniecības aspekts, kā arī katras valsts maksājumu bilances sastāvdaļa.

Valstis parasti kontrolē importu, īstenojot muitas un tarifu politiku. Īpaša uzmanība tiek pievērsta sabiedrības veselībai un valsts drošībai iespējami nelabvēlīgu preču importam, kā narkotikas, ieroči, sprāgstvielas un tml. Atsevišķas preču grupas, piemēram, alkoholiskie dzērieni vai tabakas izstrādājumi, kā arī dārglietas un citas veselībai kaitīgas vai plašam patēriņam mazāk nepieciešamas preces, tiek apliktas ar paaugstinātiem importa tarifiem. Vairumā valstu, ievedot to teritorijā preces, ir jāmaksā arī muitas nodevas. Latvijā muitas darbību ar dažādiem normatīviem aktiem regulē Finanšu ministrija, bet tieši uzrauga Valsts ieņēmumu dienests.

Aktuāls importa kontroles aspekts valsts kompetencē parasti ir kontrabandas apkarošana. Šajā jomā vairums valstu cieši sadarbojas, jo kontrabanda izkropļo katras valsts iekšējo preču un pakalpojumu tirgu, bet valsts budžetam iet secen daļa no nodokļu ieņēmumiem. Kontrabandas apkarošana ir arī viena no svarīgākajām robežapsardzes funkcijām.

Ievedot importu jāmaksā trīs veidu nodokļi — muitas nodoklis, akcīzes nodoklis un pievienotās vērtības nodoklis. Bez tam var būt noteikti atsevišķi maksājumi, piemēram, antidempinga vai kompensāciju maksājumi. 70% no iekasētā muitas nodokļa nonāk Eiropas Savienības kopējā budžetā.

Skatīt arī
----------

* Eksports
* Starptautiskā tirdzniecība

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Imports***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Latvijas Finanšu ministrija
* Valsts ieņēmumu dienests — muita
* Latvijas robežapsardze
**Magnētiskā konstante** ir fizikāla konstante un skalārs lielums, kas tiek izmantots elektromagnētisma likumu izteiksmēs. Tā ir reizinātājs visās formulās, pēc kurām aprēķina magnētiskā lauka indukciju vai magnētisko spēku atkarībā no strāvas stipruma strāvas kontūrā. 

Tā tiek apzīmēta ar {\displaystyle \mu \_{0}}, un tās vērtība ir 4π · 10−7 jeb 1,256 637 061... ·10−6 H/m (var izteikt arī kā N/А2).

Konstante un taisna vada magnētiskā indukcija
---------------------------------------------

Taisna strāvas vada magnētiskā lauka indukciju {\displaystyle B} vakuumā aprēķina pēc Bio—Savāra—Laplasa likuma:

{\displaystyle B={\frac {\mu \_{0}I}{2\pi r}}},

kur {\displaystyle \mu \_{0}} ir magnētiskā konstante, {\displaystyle I} ir strāvas stiprums, {\displaystyle \pi } ir pī, r ir attālums līdz strāvas vadam.

Konstante un paralēlu strāvu mijiedarbība
-----------------------------------------

Divu paralēlu strāvu mijiedarbību raksturo Ampēra likums:

{\displaystyle F\_{M}={\frac {\mu \_{0}I\_{1}I\_{2}l}{2\pi r}}},

kur {\displaystyle F\_{M}} ir Ampēra spēks, {\displaystyle \mu \_{0}} ir magnētiskā konstante, {\displaystyle I\_{1}} ir stiprums strāvai, kura rada magnētisko lauku ar indukciju {\displaystyle B\_{1}={\frac {\mu \_{0}I\_{1}}{2\pi r}}}, {\displaystyle I\_{2}} ir siprums strāvai, uz kuru iedarbojas {\displaystyle B\_{1}}, l ir strāvas kontūra garums, {\displaystyle \pi } ir pī, r ir attālums starp strāvas vadiem.

Konstante un vienkāršāko kontūru induktivitāte
----------------------------------------------

Garam un tievam solenoīdam induktivitāte

{\displaystyle L={\frac {\mu \_{0}\mu \_{r}N^{2}S}{l}}},

kur {\displaystyle \mu \_{0}} ir magnētiskā konstante, {\displaystyle \mu \_{r}} ir vides relatīvā magnētiskā caurlaidība, {\displaystyle N} ir vijumu skaits, S ir spoles šķērsgriezuma laukums, l ir spoles garums.

Divvadu līnijas induktivitāte

{\displaystyle L={\frac {\mu \_{0}l}{\pi }}(\ln {\frac {r}{R\_{0}}}+{\frac {\mu \_{r}}{4}})},

kur {\displaystyle \mu \_{0}} ir magnētiskā konstante, {\displaystyle \mu \_{r}} ir vides relatīvā magnētiskā caurlaidība, l ir līnijas garums, {\displaystyle \pi } ir pī, {\displaystyle \ln } ir naturāllogaritms, r ir attālums starp strāvas vadiem, {\displaystyle R\_{0}} ir vadu rādiuss.

Magnētiskā konstante un elektriskā konstante
--------------------------------------------

Elektrisko konstanti {\displaystyle \varepsilon \_{0}} un magnētisko konstanti {\displaystyle \mu \_{0}} saista šāda sakarība: {\displaystyle c={\frac {1}{\sqrt {\varepsilon \_{0}\mu \_{0}}}}}, kur {\displaystyle c} ir gaismas ātrums.

Atsauces
--------

1. 1 2 3 4  V. Fļorovs, I. Kolangs, P. Puķītis, E. Šilters. *Fizikas rokasgrāmata*. Zvaigzne, 1985.
**Magnuss Gabriēls Delagardijs** (zviedru: *Magnus Gabriel De la Gardie*, 1622–1686) bija Zviedrijas militārais un valsts darbinieks. Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1649–1651, 1655–1657).

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1622. gadā 15. oktobrī Tallinā jaunieceltā Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatora Jakoba Delagardija un viņa sievas Ebbas Brahes ģimenē kā vecākais dēls. Studēja Upsālas universitātē, 1639. gadā tika ievēlēts par universitātes rektoru (*rector illustris*), pēc tam apceļoja Franciju un Nīderlandi. 1643. gadā atgriezās dzimtenē un strauji izvirzījās karalienes Kristīnes valdīšanas laikā (1644–1654).
1647. gadā viņš bija Zviedrijas sūtnis tās sabiedrotās Francijas galmā, salaulājās ar Zviedrijas galma dāmu Mariju Eifrozīni no Cveibrikenes un ģenerāļa pakāpē piedalījās Trīsdesmitgadu kara noslēguma cīņās. Pēc kara beigām 1648. gadā viņu iecēla par Arensburgas grāfu un nākamajā gadā par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru (1649—1651). 

1651. gadā Delagradiju iecēla par Zviedrijas valsts māršalu un 1652. gadā par valsts mantzini. Pēc tēva nāves viņš mantoja Leko pili (*Läckö*) pie Vēnerna ezera, kurā 1654. gadā uzsāka grandiozu pārbūvi. 1655. gadā karalis Kārlis X Gustavs viņu no jauna iecēla par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru (1655—1657) un zviedru karaspēka pavēlnieku Otrā Ziemeļu kara (1655—1661) laikā pret Polijas-Lietuvas un Krievijas karaspēkiem. 1656. gadā viņš vadīja Rīgas pilsētas aizsardzību pret Krievijas cara uzbrukumu Rīgas aplenkuma laikā, 1657. gadā viņš ieņēma Pečoru klosteri un uzvarēja krievus kaujā pie Valkas. Kara beigās piedalījās Olivas miera līguma sarunās un to parakstīja jaunā Zviedrijas karaļa Kārļa XI vārdā.

1660. gadā viņš kļuva par Zviedrijas valsts kancleru, līdz Kārļa XI pilngadības saniegšanai Magnuss Gabriels Delagardijs kopā ar viņa māti un četriem augstākajiem valdības pārstāvjiem pārvaldīja Zviedrijas lielvalsti. 1672. gadā viņš noslēdza jaunu savienības līgumu ar Francijas karali Luiju XIV, kas izraisīja karu ar Brandenburgu un Dāniju (1674–1679). Pēc tam, kad zviedru karaspēks cieta zaudējumus, jaunais karalis atcēla Delagardiju un pats ķērās pie karaspēka vadīšanas. 1658. gadā par Vidzemes militāro gubernatoru tika iecelts Roberts Duglass.

1680. gadā M. G. Delagardiju atstādināja no ārpolitikas vadības un ar muižu redukciju viņš zaudēja savus zemes īpašumus. Miris Vengarnas pilī 1686. gada 26. aprīlī.

Atsauces
--------

1. ↑  *Latviešu konversācijas vārdnīca*. III. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 4995. sleja.

| Politiskie un sabiedriskie amati un pozīcijas |
| --- |
| Priekštecis: **Gabriels Bengtsons Uksenšerna**  |  **Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators** 1649-1651 | Pēctecis: **Gustavs Horns**  |
| Priekštecis: **Gustavs Horns**  |  **Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators** 1655-1657 | Pēctecis: **Aksels Lilijs**  |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 13111366
* LCCN: n81120158
* ISNI: 0000 0001 2121 2094
* GND: 119144646
* SELIBR: 183544
* SUDOC: 027347206
* BNF: cb119408702 (data)
* ULAN: 500316631
* NKC: xx0039058
* BNE: XX4923091

 |

 |
**Atlas V/401** ir ASV nesējraķetes Atlas V konfigurācija. Tajā izmantots standarta centrālais bloks ar Krievijā ražotu dzinēju RD-180. Otrajā pakāpē izmantota viena dzinēja versija Centaur SEC. Šajā konfigurācijā nav neviena cietās degvielas starta paātrinātāja. Derīgās kravas nosegšanai izmanto plūsmvirzi ar 4 m diametru.

*Atlas V/401* zemā orbītā spēj nogādāt 9800 kg kravas. Ģeostacionārajā pārejas orbītā var pacelt 4750 kg kravas.

Nesējraķetes izgatavošanu un palaišanu nodrošina United Launch Alliance (Lockheed Martin un Boeing kopuzņēmums); līdz 2006. gadam — *Lockheed Martin*.

Līdz 2012. gada oktobrim *Atlas V/401* veikusi 14 startus, no kuriem viens bijis daļēji veiksmīgs. 

2007. gada 15. jūnijā tika palaista ASV Nacionālās izmeklēšanas biroja (NRO) derīgā krava USA-194 (divi pavadoņi). Augšējās pakāpes *Centaur* dzinēja priekšlaicīgas apstāšanās dēļ otrajā manevrā derīgo kravu sākotnēji nevarēja ievadīt paredzētajā orbītā. Plānoto orbītu pavadoņi sasniedza ar savu dzinēju palīdzību.

NRO pavadoņu USA-238 palaišanas reizei (startēja 2012. gada septembrī) speciāli tika modificētas *Centaur* raķešpakāpes hēlija tvertnes, lai pakāpes apakšējā daļā ievietotu iekārtu *OUTsat* (*Operationally Unique Technologies Satellite*) ar astoņām pavadoņu palaišanas ierīcēm *P-POD*, kurās ievietoti 11 CubeSat pavadoņi. Pēc *USA-238* izlaišanas orbītā *Centaur* veica divus manevrus, lai samazinātu orbītu un izlaistu nanopavadoņus.

Atsauces
--------

1. ↑  Atlas V User's Guide Archived 2012. gada 8. jūnijā, at WebCite (PDF)
2. ↑  Atlas V Archived 2014. gada 30. martā, *Wayback Machine* vietnē. United Launch Alliance
3. ↑  ULA Atlas V finally launches with NROL-36 William Graham, NASASpaceflight, 2012-09-13, (angliski)

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Atlas V 401*** |

* Atlas-5(401) Günter Dirk Krebs

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Atlas V |
| --- |
|  |
| 400. sērija | 
* 401
* 411
* 421
* 431

 |
|  |
| 500. sērija | 
* 501
* 511
* 521
* 531
* 541
* 551

 |

 |
Magnēta logo
**Magnēts** ir lielākais un senākais orientēšanās sporta tautas sacensību seriāls Latvijā un Baltijā, ko Rīgā un tās apkārtnē organizē orientēšanās klubs *IK "Auseklis"*. Tas ilgst lielāko gada daļu (no marta beigām līdz oktobra sākumam) un sacensības notiek katru nedēļu darba dienu pēcpusdienās un vakaros (otrdienā — ceturtdienā). Sezonas kopvērtējums tiek noteikts daudzās dzimumu, vecumu un meistarības grupās, vērtējot rezultātus 30 labākajās aizvadītajās kārtās (kopējais kārtu skaits pārsniedz 80). Atsevišķs vērtējums ir Pārdaugavas jeb Daugavas rietumkrasta sacensībām (katru nedēļu vienas sacensības notiek Daugavas kreisajā krastā, bet divas — labajā).

Vēsture
-------

Sacensību aizsākums ir meklējams 1969. gadā, kad pirmo reizi tika rīkotas iesācēju sacensības "Magnēts-69" desmit kārtās. Vislielāko dalībnieku skaitu "Magnēts" piedzīvoja 1980. gados.[*nepieciešama atsauce*] Pēdējā desmitgadē sacensības atkal kļūst arvien populārākas, pie tam ir būtiski pieaudzis sacensību kārtu skaits.

Pēdējos gados jau tradicionāli vienam "Magnēta" dalībniekam sezonas kopvērtējumā ir iespēja kļūt par jaunas automašīnas īpašnieku. Šo balvu saņem nevis kopvērtējuma uzvarētājs kādā no grupām, bet tā sezonas noslēguma pasākumā tiek izlozēta starp dalībniekiem, kas ir finišējuši kvalifikācijai nepieciešamajā skaitā kārtu, neatkarīgi no ieņemtās vietas.

Ziemas sezonā tiek rīkots atsevišķs sacensību seriāls "Ziemas Magnēts", kura kārtas notiek no oktobra līdz martam, brīvdienās.

Uzvarētāji spēcīgākajās grupās
------------------------------

"Magnēta" kopvērtējuma uzvarētāji spēcīgākajās grupās (kopš 2008. gada).

| Gads | Uzvarētājs M21AL | Uzvarētāja W21A |
| --- | --- | --- |
| 2008 | Oskars Rencis (*Meridiāns*) | Alīda Ābola (*A2*) |
| 2009 | Oskars Rencis (*Meridiāns*) | Baiba Ozola (*Mona*) |
| 2010 | Oskars Rencis (*Meridiāns*) | Brigita Bergmane (*IK Auseklis*) |
| 2011 | Oskars Rencis (*Meridiāns*) | Baiba Ozola (*Mona*) |
| 2012 | Uldis Klepers | Linda Katlapa (*Ozons*) |
| 2013 | Ivars Žagars (*Ozons*) | Aiva Freiberga (*OK Ziemeļkurzeme*) |
| 2014 | Uldis Klepers (*OK Ziemeļkurzeme*) | Aiga Kalniņa |
| 2015 | Uldis Klepers (*OK Ziemeļkurzeme*) | Aiga Kalniņa |
| 2016 | Uldis Klepers (*OK Ziemeļkurzeme*) | Aiga Kalniņa |
| 2017 | Uldis Klepers (*OK Ziemeļkurzeme*) | Gunta Lebedoka (*OK Kurmis*) |
| 2018 | Uldis Klepers (*OK Ziemeļkurzeme*) | Aiva Klepere (*OK Ziemeļkurzeme*) |
| 2019 | Uldis Klepers (*OK Ziemeļkurzeme*) | Baiba Ozola (*Mona*) |

Atsauces
--------

1. ↑  Orientēšanās sporta vēsture Archived 2016. gada 4. martā, *Wayback Machine* vietnē. Orient.lv

Ārējās saites
-------------

* "Magnēta" mājas lapa
* "Magnēta" kopvērtējumi (kopš 2008. gada)
***S60*** (līdz 2005. gadam ***Series 60***) ir programmatūras platforma viedtālruņiem, kas bāzēta uz *Symbian* operētājsistēmu. To *Nokia* izstrādāja 2001. gadā, un pirmais tālrunis (*Nokia 7650* ) ar *S60* izlaists 2002. gadā. Izlaistas piecas *S60* paaudzes. 2011. gadā *Nokia* nolēma pārtraukt izmantot *Symbian*, tā vietā izvēloties *Windows Phone*.

*S60* satur standarta lietojumprogrammu un bibliotēku komplektu, piemēram, telefonijas, personālā informācijas menedžera rīkus, uz *Helix* bāzētus multimediju atskaņotājus. Operētājsistēma ļauj instalēt arī citu izstrādātāju lietojumprogrammas.
*S60* atbalsta tādas programmēšanas valodas un tehnoloģijas kā *Java*, *MIDP*, *C++*, *Python* (*Python for S60*) un *Adobe Flash*.
Sākotnēji *S60* grafikai tika izmantota rīkkopa *AVKON*, bet vēlākās versijās *Qt*.

*S60* galvenokārt tikusi uzstādīta *Nokia* ierīcēs, bet to izmantoja arī *Lenovo*, *LG Electronics*, *Panasonic*, *Samsung Electronics*, *Sendo* un *Siemens Mobile*.

Pēdējais tālrunis ar *S60* bija *Nokia 808 PureView*.

Atsauces
--------

1. ↑  Nokia Confirms The PureView Was Officially The Last Symbian Phone
Elektrodinamika| Maksvela diferenciālvienādojumi |
| --- |
| * Integrālie Maksvela vienādojumi
 |
| Elektriskais lauks |
| * Gausa teorēma (elektriskā lauka plūsma)
* Elektriskā lauka cirkulācija
* Kulona likums
* Elektriskā strāva
* Strāvas nepārtrauktības vienādojums
* Pilnās strāvas nepārtrauktības vienādojums
* Nobīdes strāva
* Elektriskā lādiņa nezūdamības likums
* Elektromagnētiskās indukcijas likums
 |
| Magnētiskais lauks |
| * Magnētiskās indukcijas plūsma
* Magnētiskās indukcijas cirkulācija
* Lorenca spēks
 |
| Elektromagnētiskā lauka avoti |
| Elektromagnētiskā lauka enerģija |
| Delta funkcija |
| * s
* d
* l
 |

**Magnētiskās indukcijas cirkulāciju** fizikā apzīmē ar {\displaystyle \oint \_{l}{\vec {B}}\mathrm {d} {\vec {r}}\ }.

{\displaystyle \oint \_{l}{\vec {B}}\mathrm {d} {\vec {r}}=\mu \_{0}(I+I\_{D})\ }
kur
{\displaystyle \mu \_{0}\ } - magnētiskā konstante (1.256637×10-6 H/m)
{\displaystyle I\ } - strāvas stiprums vadā, ap kuru ir apvilkts kontūrs l\  (A)
{\displaystyle I\_{D}\ } - nobīdes strāva (A)
Ja elektriskais lauks laikā nemainas, tad:

{\displaystyle \oint \_{l}{\vec {B}}\mathrm {d} {\vec {r}}=\mu \_{0}I\ }

Magnētiskās indukcijas cirkulācijas pierādījums
-----------------------------------------------

{\displaystyle {\vec {B}}\mathrm {d} {\vec {r}}=B\mathrm {d} r\cos \alpha \ }
Līdz ar to, cirkulācija ir:

{\displaystyle \oint \_{l}{\vec {B}}\mathrm {d} {\vec {r}}=\oint \_{l}B\mathrm {d} r\cos \alpha \ }
kur
{\displaystyle B\ } - magnētiskā lauka indukcija (T)
{\displaystyle \mathrm {d} r=r\_{0}-r\ }
{\displaystyle \alpha \ } - leņķis starp {\mathrm {d}}{\vec {r}}\  un {\displaystyle {\vec {B}}\ } (rad)

Savukārt 

{\displaystyle \mathrm {d} r=r\mathrm {d} \varphi \ }
kur
{\displaystyle r\ } - attālums no strāvas vada
{\displaystyle \varphi \ } - leņķis starp diviem rādiusvektoriem {\displaystyle {\vec {r}}\ } un {\displaystyle {\vec {r}}\_{0}\ }
Tādēļ

{\displaystyle \oint \_{l}{\vec {B}}\mathrm {d} {\vec {r}}=\oint \_{l}Br\mathrm {d} \varphi \cos \alpha =Br\oint \_{l}\mathrm {d} \varphi \cos \alpha \ }
{\displaystyle \oint \_{l}\mathrm {d} \varphi \cos \alpha =2\pi \ }
{\displaystyle \oint \_{l}{\vec {B}}\mathrm {d} {\vec {r}}=2\pi Br\ }
Lai cirkulāciju pabeigtu aprēķināt pa noslēgtu kontūru l\ , kurš aptver strāvu {\displaystyle I\ } tai perpendikulārā plaknē, izmanto Bio-Savāra-Laplasa likumu.

{\displaystyle B=\mu \_{0}{\frac {I}{2\pi r}}\ }
No tā izriet, ka

{\displaystyle \oint \_{l}{\vec {B}}\mathrm {d} {\vec {r}}={\frac {2\pi \mu \_{0}rI}{2\pi r}}=\mu \_{0}I\ }
### Nobīdes strāva

Jāņem vērā vēl nobīdes strāva {\displaystyle I\_{D}\ }, kuru rada mainīga elektriskā lauka intensitātes plūsma. Tādā gadījumā

{\displaystyle \oint \_{l}{\vec {B}}\mathrm {d} {\vec {r}}=\mu \_{0}(I+I\_{D})\ }
**Atlass** (berberu: *idurar n Waṭlas*, arābu: جبال الأطلس, *Jibāl al Aţlas*) ir kalnu sistēma, kas atrodas Āfrikas ziemeļrietumos un stiepjas aptuveni 2100 km garumā gar Vidusjūras piekrasti caur Marokas, Alžīrijas un Tunisijas teritorijām. Dienvidos no Atlasa atrodas Sahāras tuksnesis. Augstākā virsotne ir Tūbkals (4165 m), kas atrodas Augstā Atlasa kalnu grēdā Marokas dienvidrietumos. Atlasa kalnos galvenokārt dzīvo berberu tautas.

Āfrikas ziemeļrietumi. Atlasa kalnu grēda iekrāsota sarkanā krāsā
Lielākās kalnu grēdas, kas veido Atlasa kalnu sistēmu ir Rīfs, Augstais Atlass, Vidusatlass, Antiatlass, Sahāras Atlass, Tella Atlass un Auress.

Atlasa kalnos valda subtropu klimats, bet virs 1500 m augstuma sniegs ir 4—5 mēnešus gadā. Ziemeļu un rietumu nogāzēs līdz 800 m cietlapju meži un mūžzaļie krūmāji, līdz 1200 m — mūžzaļie meži, līdz 1700 m — jaukti mūžzaļu un vasarzaļu koku (kļava, ozols) un skujkoku meži, līdz 2200 m — Atlasa ciedru audzes. Kalnu virsotnēs pļavas un paegļi. Iekšējos, sausajos rajonos un dienvidu nogāzēs — pustuksnesis un tuksnesis. Vairāki nacionālie parki.

Atsauces
--------

1. ↑  *Ģeogrāfijas vārdnīca Pasaules zemes un tautas*. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 1978. 65. lpp.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Atlass***.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 315125605
* LCCN: sh85009230
* GND: 4003394-6
* BNF: cb13319258b (data)
* NKC: ge311219

 |

 |
**Atlas V/501** ir ASV nesējraķetes Atlas V konfigurācija. Tajā izmantots standarta centrālais bloks ar Krievijā ražotu dzinēju RD-180. Otrajā pakāpē izmantota viena dzinēja versija Centaur SEC. Šajā konfigurācijā nav neviens cietās degvielas starta paātrinātājs. Derīgās kravas nosegšanai izmanto plūsmvirzi ar 5,4 m diametru.

*Atlas V/501* zemā orbītā (28,5° slīpumā) spēj nogādāt 8123 kg kravas. Ģeostacionārajā pārejas orbītā var pacelt 3775 kg kravas.

Nesējraķetes izgatavošanu un palaišanu nodrošina United Launch Alliance (Lockheed Martin un Boeing kopuzņēmums); līdz 2006. gadam — *Lockheed Martin*.

Līdz 2012. gada septembrim *Atlas V/501* veikusi 2 startus, abi veiksmīgi.

Atsauces
--------

1. ↑  Atlas V User's Guide Archived 2012. gada 8. jūnijā, at WebCite (PDF)

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Atlas V 501*** |

* Atlas-5(501) Günter Dirk Krebs

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Atlas V |
| --- |
|  |
| 400. sērija | 
* 401
* 411
* 421
* 431

 |
|  |
| 500. sērija | 
* 501
* 511
* 521
* 531
* 541
* 551

 |

 |
**Mutvārdu tradīcija** ir tautas, novada vai ļaužu grupas kultūras mantojuma sastāvdaļa, kuru veido no paaudzes uz paaudzi nodotais mantojums. Mutvārdu vai orālo tradīciju veido ticējumi, reliģiski vai mitoloģiski stāsti, tautas dziesmas (dainas) pasakas, anekdotes u.c. 20.gs. uzsākta intensīva dažādu vēl mutvārdu vidē dzīvojošu tautu un cilšu kultūru pētniecība. Pazīstamākie pētnieki Milmans Perijs (Milman Parry), Alberts Lords (Albert Lord) un Valters Ongs (Walther J.Ong). Apkopotie dati norāda uz vairākām mutvārdu tradīcijas pazīmēm.

Mutvārdu tradīcija un Bībele
----------------------------

Senākās Bībeles, gan Vecās Derības, gan Jaunās Derības tapšanas liecības ir jaunākas par faktoloģiski apstiprināmiem faktiem, tādēļ starpība starp senākajiem dokumentiem un iespējamo oriģinālu izcelsmi, vai pat pirms tās, tiek pierkastīta mutvārdu tradīcijai. Atkarībā no dažādām teorijām un pētnieku grupu uzskata Vecās Derības mutvārdu tradīcija tiek rēķināta no vairākiem gadu simtiem līdz pat gandrīz tūkstoš gadiem (ap 1400 - 600 pirms Kristus). Jaunās Derības mutvārdu tradīcija tiek pieļauta laikā kopš Jēzus zemes dzīves un kalpošanas kulminācijas (Debesbraukšanas) līdz Jaunās Derības grāmatu pierakstīšanai.
**Atlas V/551** ir ASV nesējraķetes Atlas V konfigurācija. Tajā izmantots standarta centrālais bloks ar Krievijā ražotu dzinēju RD-180. Otrajā pakāpē izmantota viena dzinēja versija Centaur SEC. Šajā konfigurācijā ir pieci cietās degvielas starta paātrinātāji. Derīgās kravas nosegšanai izmanto plūsmvirzi ar 5,4 m diametru.

*Atlas V/551* zemā orbītā (28,5° slīpumā) spēj nogādāt 18 810 kg kravas. Ģeostacionārajā pārejas orbītā var pacelt 8900 kg kravas.

Nesējraķetes izgatavošanu un palaišanu nodrošina United Launch Alliance (Lockheed Martin un Boeing kopuzņēmums); līdz 2006. gadam — *Lockheed Martin*.

Līdz 2012. gada septembrim *Atlas V/551* veikusi 3 startus, visi veiksmīgi. Nozīmīgākie bijuši starpplanētu zonžu New Horizons un Juno palaišana.

Atsauces
--------

1. ↑  Atlas V User's Guide Archived 2012. gada 8. jūnijā, at WebCite (PDF)
2. ↑  Atlas V Archived 2014. gada 30. martā, *Wayback Machine* vietnē. United Launch Alliance

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Atlas V 551*** |

* Atlas-5(551) Günter Dirk Krebs

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Atlas V |
| --- |
|  |
| 400. sērija | 
* 401
* 411
* 421
* 431

 |
|  |
| 500. sērija | 
* 501
* 511
* 521
* 531
* 541
* 551

 |

 |
Mežatundra Tuktutnogaitas nacionālajā parkā Kanādā
**Mežatundra** ir pārejas bioma starp arktisko tundru un taigu; tajā mijas meža un tundras veģetācija. Mežatundras ainavām raksturīga nenoteikta robeža, tā stiepjas 30—300 km platā joslā Eirāzijas un Ziemeļamerikas ziemeļos. Eirāzijā mežatundra stiepjas no Kolas pussalas rietumos līdz Indigirkas baseinam austrumos, Ziemeļamerikā — no Aļaskas rietumos līdz Labradoras pussalai austrumos.

Klimats vēss, vidējā gaisa temperatūra jūlijā no +10 līdz +14 °C, bet janvārī atkarībā no jūras tuvuma — −10° līdz −40 °C. Nokrišņu daudzums neliels (200—300 mm), bet sakarā ar mitruma akumulācijas lielo pārsvaru pār iztvaikošanu raksturīga pārpurvošanās. Izplatīti ezeri — tie aizņem 10—60 % no biomas teritorijas. Augsnes pārsvarā kūdras gleju, purva augsne, zem skrajmežiem — podzolētā gleja augsne. Gruntī lielākoties mūžīgais sasalums.

Augu valstī pārsvarā tundras augājs, ko papildina pundurbērzs un pundurvītols, nereti lapegle, bērzs, priede, egle. Mežu augājs tundrā bieži iestiepjas pa upju ielejām. Mīt ziemeļbriedis. alnis, vilks, baltais zaķis, lemings, polārlapsa, lapsa, āmrija. No putniem mīt baltā pūce, baltirbe, vasarās atlido zosis, pīles u.c. ūdensputni.

Saimnieciski izmanto galvenokārt kā ziemeļbriežu ganības.

Atsauces
--------

1. ↑  Tezaurs.lv Mežatundra
2. ↑  Dendrology.ru ЛЕСОТУНДРА

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Mežatundra***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Biomas (dabas zonas) |
| --- |
|  |
| 
* Arktiskais tuksnesis
* Tundra
* Mežatundra
* Okeāniskā pļava
* Taiga
* Jauktais mežs
* Platlapju mežs
* Mūžzaļo cietlapju mežs
* Mežastepe
* Stepe
* Pustuksnesis
* Tuksnesis
* Savanna
* Skrajmežs
* Sezonāli mitrais mežs
* Mūžzaļais mežs
* Augstumjoslojuma apgabals

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* GND: 4129568-7

 |

 |
|  |
| --- |
| **Artikulācijas vietas** |
| Labiāla |
| Bilabiāla |
| Labiāli velāra |
| Labiāli alveolāra |
| Labiodentāla |
| Bidentāla |
| Koronāla |
| Lingvolabiāla |
| Interdentāla |
| Dentāla |
| Alveolāra |
| Apikāla |
| Lamināla |
| Postalveolāra |
| Alveopalatāla |
| Retrofleksa |
| Dorsāla |
| Palatāla |
| Labiāli palatāla |
| Velāra |
| Uvulāra |
| Uvulāri epiglotāla |
| Radikāla |
| Faringāla |
| Epiglotāli faringāla |
| Epiglotāla |
| Glotāla |
| Šī lapa, iespējams, satur informāciju fonētiskajā alfabētā, kuru dažas pārlūkprogrammas var attēlot nekorekti. |

**Faringāli līdzskaņi** tiek artikulēti ar mēles sakni pret rīkles galu. Sekundāro artikulāciju, kad primārās artikulācijas laikā tiek sasprindzināts rīkles gals, sauc par faringalizāciju.

Piemēri
-------

Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā iekļautie faringālie līdzskaņi ir:

| IPA | Apraksts | Paraugs |
| --- | --- | --- |
| Valoda | Ortogrāfija | IPA | Tulkojums |
|  | faringāls spraudzenis | arābu | عشرة | [ʕɑʃɑrɑ] | desmit |
|  | nebalsīgs faringāls berzenis | kabardiešu | щхьэ | [ɕħæ] | galva |

* Faringālie slēdzeņi tiek uzskatīti par neiespējamiem, bet ja rodas vajadzība tos norādīt, dažkārt tiek lietots mazais kapitālraksta [Q].
* Kaut arī [ʕ] tradicionāli tiek pozicionēts IPA tabulās pie berzeņiem, tas parasti ir spraudzenis. Pats IPA simbols ir pārprotams, kā arī nevienā valodā nav atsevišķu berzeņa un spraudzeņa šajā artikulācijas vietā. Dažkārt, lai uzsvērtu, ka tas ir spraudzenis, tiek lietota nolaistas skaņas diakritiskā zīme: [ʕ̞].

Izplatība
---------

Faringālie līdzskaņi pamatā ir izplatīti divos pasaules reģionos: Ziemeļāfrika - Tuvie Austrumi - Kaukāzs (semītu, berberu, kušītu, čerkesu un dagestāņu valodas) un Britu Kolumbija Kanādā (vakašu un sališu valodas). Ir daži atsevišķi gadījumi citviet, tādi kā Nilo-Sahāras Tamas valoda un ņencu valoda Krievijas ziemeļos. Somu valodā vājš faringāls berzenis izrunājas /h/ pozīcijā pēc patskaņa /a/, bet tā kā tā ir vairāk alofonija, tad šī skaņa tiek transkribēta ar /h/.

Jāpiezīmē, ka vairākos gadījumos par faringāliem atzīti līdzskaņi tiek pārkvalificēti par epiglotāliem. Tā bija gadījumos, piemēram, ar dahalo un ziemeļu haidas valodām un iespējams arī daudzos citos gadījumos. Tas iespējams ir tāpēc, ka *epiglotālā* tikai nesen tika izdalīta kā atsevišķa artikulācijas vieta, nevis kā *faringālās* variants. Vienīgā valoda, kurā ir zināmi kontrastējoši faringāli un epiglotāli līdzskaņi ir agulu valoda Dagestānā.

Pēdējā laikā ir ziņots par jaunu, epiglotāli faringālu artikulācijas vietu.

Atsauces
--------

1. ↑  Ladefoged, Peter; Maddieson, Ian (1996). The Sounds of the World's Languages. Oxford: Blackwell. ISBN 0-631-19814-8 (angliski)

Skatīt arī
----------

* Artikulācijas vieta
Elektrodinamika| Maksvela diferenciālvienādojumi |
| --- |
| * Integrālie Maksvela vienādojumi
 |
| Elektriskais lauks |
| * Gausa teorēma (elektriskā lauka plūsma)
* Elektriskā lauka cirkulācija
* Kulona likums
* Elektriskā strāva
* Strāvas nepārtrauktības vienādojums
* Pilnās strāvas nepārtrauktības vienādojums
* Nobīdes strāva
* Elektriskā lādiņa nezūdamības likums
* Elektromagnētiskās indukcijas likums
 |
| Magnētiskais lauks |
| * Magnētiskās indukcijas plūsma
* Magnētiskās indukcijas cirkulācija
* Lorenca spēks
 |
| Elektromagnētiskā lauka avoti |
| Elektromagnētiskā lauka enerģija |
| Delta funkcija |
| * s
* d
* l
 |

**Magnētiskās indukcijas plūsmu** fizikā apzīmē ar {\displaystyle \Phi \ }.

Magnētiskās indukcijas plūsma {\displaystyle \Phi \ } caur jebkuru patvaļīgu, slēgtu, viensakarīgu virsmu {\displaystyle S\ } vienmēr ir vienāda ar nulli.

{\displaystyle \Phi =\oint \_{S}{\vec {B}}\mathrm {d} {\vec {S}}=0\ }
Šis integrālais vienādojums ir Gausa teorēmai analoģiska izteiksme magnētiskajam laukam. Tas nozīmē, ka magnētiskās indukcijas līnijas, būdamas noslēgtas, virsmas {\displaystyle S\ } ierobežotajā tilpumā nesākas un nebeidzas; tās tikai šķērso to.

Plūsmas būtības paskaidrojums
-----------------------------

Atšķirībā no stacionāra elektriskā lauka intensitātes {\vec {E}}\  līnijām, kurām ir avoti - elektriskie lādiņi, magnētiskās indukcijas {\displaystyle {\vec {B}}\ } līnijas vienmēr ir noslēgtas. Tas tā ir tāpēc, ka dabā nepastāv atdalīti vienas "zīmes" (polaritātes) magnētiskie lādiņi - indukcijas līniju avoti. Piemēram, patstāvīga magnēta ziemeļpolu nevar atdalīt no dienvidpola tā, lai katrs no tiem radītu savu magnētisko lauku. Indukcijas līnijas (ārpus magnēta) vienmēr izplūst no ziemeļpola un ieplūst dienvidpolā, noslēdzoties magnētā (no dienvidpola uz ziemeļpolu).

Ja indukcijas līnijas izplatas tikai vienā virzienā
---------------------------------------------------

Ja indukcijas līnijas izplatas tikai vienā virzienā un tās caur konkrēto laukumu {\displaystyle S\ } neatgriežas, tad plūsmu {\displaystyle \Phi \ } var aprēķināt pēc formulas:

{\displaystyle \Phi ={\vec {B}}\mathrm {d} {\vec {S}}\ }
{\displaystyle {\vec {B}}\mathrm {d} {\vec {S}}=B\mathrm {d} S\cos \alpha \ }
kur
{\displaystyle \alpha \ } - leņķis starp plūsmas virzienu un laukuma perpendikulu (rad)
Tādēļ sanāk, ka

{\displaystyle \Phi =B\mathrm {d} S\cos \alpha \ }

Magnētiskās indukcijas plūsmas mērvienība
-----------------------------------------

Magnētiskās indukcijas plūsmas mērvienība ir vēbers (Wb).

1 Wb = 1 T × 1 m2, ja virsma ir novietota perpendikulāri indukcijas līnijām.

Elektromagnētiskās indukcijas likums
------------------------------------

Elektromagnētiskās indukcijas likums ir

\epsilon \_{i}={\frac {\Delta \Phi }{\Delta t}}\ 
kur
\epsilon \_{i}\  ir indukcijas elektrodzinējspēks, kuru rada mainīga magnētiskā plūsma (V)
\Delta \Phi \  ir magnētiskās plūsmas izmaiņa (Wb)
\Delta t\  ir laiks, kurā notiek magnētiskās plūsmas izmaiņa (s)
*Vairāk par elektromagnētiskās indukcijas likumu skatīt šeit*
**Evgenijs Ioannidis** (grieķu: *Ευγένιος Ιωαννίδης*; dzimis 2001. gada 12. janvārī) ir Grieķijas starptautiskais meistars šahā (2018).

Biogrāfija
----------

Daudzkārtējais Grieķijas jauniešu šaha čempionātu uzvarētājs dažādās vecuma grupās. Pārstāvējis Grieķiju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvis 2011. gadā, kad uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā. Par šo panākumu saņēmis FIDE meistara (FM) nosaukumu. 2016. gadā pārstāvējis Grieķijas komandu pasaules jauniešu U16 komandu šaha olimpiādē. 2010. gadā uzvarējis Eiropas individuālajā skolēnu šaha čempionātā U11 vecuma grupā. 2017. gadā Upsālā uzvarējis starptautiskajā jauniešu šaha turnīrā. 2018. gada augustā Rīgā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā O18 vecuma grupā. Par šo panākumu FIDE viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Atsauces
--------

1. ↑  6th Greek Indiv. Championship open U08 2009
2. ↑  13th Greek Indiv. Championship open U10 2010
3. ↑  European Youth Chess Championship Albena 2011 - Boys Under 10
4. ↑  OlimpBase :: World Youth U16 Chess Olympiads :: Evgenios Ioannidis
5. ↑  EUROPEAN INDIVIDUAL SCHOOL CHAMPIONSHIPS 2010 OPEN 11
6. ↑  UPPSALA YOUNG CHAMPIONS 2017
7. ↑  European Youth Chess Championship O-18 - 2018

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Tīna Džordža** (angļu: *Tina George*; dzimusi 1978. gada 5. novembrī) ir bijusī amerikāņu brīvā stila cīkstone, Pasaules čempionātu medaļniece, 2003. gada Panamerikas spēļu čempione, Panamerikas čempionātu medaļniece.

Biogrāfija
----------

Ar cīņas sportu Tīna Džordža sāka nodarboties 1996. gadā. Viņa sacensībās pārstāvēja ASV armijas sporta klubu. Treneris - Džeisons Lukidess.

Tīna Džordža iekļuva ASV izlasē un bija divu pasaules čempionātu medaļniece, pirms vēl sieviešu cīņa kļuva par olimpisko sporta veidu. Viņas sportiskās karjeras kulminācija bija tieši tajā laikā, kad leģendārā japāniete Saori Jošida savā sieviešu brīvās cīņas svara kategorijā kļuva par līderi. Tieši viņai Tīna Džordža zaudēja abus pasaules čempionāta finālus. 2008. gadā ASV atlases sacensībās Tīnai Džordžai neizdevās kvalificēties 2008. gada vasaras olimpiskajām spēlēm, un, neapmierināta ar tiesāšanu, viņa uz ilgu laiku pameta sportu. Viņa pusotru gadu dienēja ASV Armijā Irākā, kur tika nopietni ievainota. Viņai vairākus mēnešus vajadzēja staigāt ar medicīnisko spieķi. 2012. gadā viņa atgriezās uz cīņas paklāja, lai atkal sacenstos par tiesībām pārstāvēt ASV 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Londonā, taču cieta divus zaudējumus. Pēc šīs neveiksmes viņa pārtrauca savu cīkstones karjeru.

Atsauces
--------

1. ↑  Tim Warsinskey (April 23, 2012) "It'll be tough to loosen Iowa's grip on U.S. Wrestling Trials". Cleveland.com (angliski)
2. ↑  Tina George after last match. Youtube (angliski)

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Tīna Džordža***.
* FILA profils (angliski)
**Tīruma gaurs** (latīņu: *Spergula arvensis*) ir neļķu dzimtas suga, kurai ir gandrīz kosmopolītisks izplatības areāls. Suga ir bieži sastopama Eiropā, tostarp visā Latvijā, kur tā aug sausos mežos un to izcirtumos, nezālienēs, smiltājos, arī dārzos kā nezāle.

Apraksts
--------

Tīruma gaurs ir viengadīgs, 10—40 cm garš lakstaugs ar stāvu, zarotu, kailu vai ar dziedzermatiņiem skraji klāts stumbrs. Lapas ir lineāras, 1—3 garas un aptuveni 0,1 cm platas, kopā ar lapveidīgajiem dzinumiem uz stublāja visā tā garumā veido šķietamus mieturus. Lapas apakšpuse ar rievu, lapas lipīgas. Ziedi skrajā dihāzijā stublāja un zaru galā. Vainaglapas un kauslapas ir aptuveni vienāda garuma vai vainaglapas mazliet garākas. Vainaglapas baltas, kauslapas zaļas. Kauslapām ir šaura, balta apmale un kauslapas parasti ir klātas ar dziedzermatiņiem. Auglis ir pogaļa, kas atveras ar 5 atliektiem zobiņiem. Sēklas ir blāvas, lēcveida. Zied no maija līdz septembrim.

Atsauces
--------

1. 1 2  «tīruma gaurs - Spergula arvensis L. - Augi - Latvijas daba». *www.latvijasdaba.lv*. Skatīts: 2023-05-10.
|  |
| --- |
| 

 |

**Lubē krasts** (franču: *Terre Loubet*, angļu: *Loubet Coast*, spāņu: *Costa Loubet*) ir Antarktīdas piekrastes daļa Greiema Zemes rietumos. Stiepjas no Buržuā fjorda augšgala dienvidos līdz Beljē ragam ziemeļos. Dienvidos robežojas ar Faljēra krastu, ziemeļos — ar Greiema krastu. Krasta kopējais garums ir ap 200 km. Krasta līnija stipri izrobota, daudz līču un pussalu. Krasta dienvidos ievērojamu daļu aizņem Erousmaitas pussala, ko no pārējās piekrastes atdala 55 km garais Lalemāna fjords, bet krasta ziemeļu piekrasti aizņem Darbela līcis. Līdz 40 km no piekrastes atrodas vairākas salas, ievērojamākās no kurām ir Adelaidas sala dienvidos un Bisko salas ziemeļos, ko no krasta atdala Kristela šaurums.

Krastu pirmā pētīja franču ekspedīcija Žana Batista Šarko vadībā un nosauca par godu bijušajam Francijas prezidentam (1899—1906) un ekspedīcijas aizgādnim Emīlam Lubē par **Lubē Zemi**.[1][2] Uz nelielas saliņas pie ieejas Lalemāna fjordā no 1956. līdz 1959. gadam darbojās britu polārstacija Detaijailenda.[3]

Atsauces
--------

1. ↑  ASV Ģeoloģijas dienesta Ģeogrāfisko nosaukumu informācijas sistēma *(USGS GNIS)*: Lubē krasts
2. ↑  SCAR Composite Gazetteer
3. ↑  Detaille Island Station W — History

Koordinātas: 67°00′S 66°00′W﻿ / ﻿67.000°S 66.000°W﻿ / -67.000; -66.000
Koordinātas: 61°12′32″S 54°05′07″W﻿ / ﻿61.20889°S 54.08528°W﻿ / -61.20889; -54.08528

**Ērvinga kalns** (angļu: *Mount Irving*) ir kalns Dienvidšetlendas salās Antarktikā, Klerensas salas un Piloto Pardo salu augstākā virsotne. Izvietojies salas dienvidu galā. Bijis zināms salu piekrastē kuģojušajiem roņu medniekiem jau no 1820. gadiem un saukts par **Boulsa kalnu** *(Mount Bowles)* pēc netālā Boulsa raga. 1974. gadā, lai izvairītos no nosaukumu dublēšanās (cits Boulsa kalns atrodas Livingstona salā), kalns pārdēvēts par godu britu admirālim, flotes hidrogrāfam (1960-1966) seram Edmundam Džordžam Ērvingam *(Edmund George Irving)*.[2]

Kalnā pirmoreiz uzkāpa Britu Apvienoto dienestu alpīnistu komanda Malkolma Barlija *(Malcolm Burley)* vadībā 1970. gada 6. decembrī.[3]

Atsauces
--------

1. ↑  «SOUTH SHETLAND ISLANDS Misc 14A and 14B». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 18. maijā. Skatīts: 2013. gada 24. februārī.
2. ↑  «United States Board on Geographic Names». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 8. aprīlī. Skatīts: 2013. gada 24. februārī.
3. ↑  Exploring Polar Frontiers: A Historical Encyclopedia[novecojusi saite]
**Ērnsts Lāšons** (zviedru: *Ernst Larsson*; 1897. gads — 1963. gads) bija Zviedrijas šahists.

Biogrāfija
----------

1936. gadā Burosā uzvarējis Zviedrijas šaha čempionātā. Piedalījies šaha turnīros Fālunā 1934. gadā (dalīta 3.-4. vieta), Gēteborgā 1935. gadā (2. vieta), 1938. gadā Kalmarā (dalīta 3.-4. vieta) un 1938. gadā Erebrū (dalīta 8.-9. vieta). 1935. gadā Sopotā piedalījies Vācijas un Zviedrijas šahistu mačā, bet 1938. gadā Brēmenē — Vācijas un Skandināvijas šahistu mačā.

Pārstāvējis Zviedrijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:

* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1935. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1936. gadā.

Atsauces
--------

1. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Olympiads :: Ernst Larsson
2. ↑  OlimpBase :: unofficial Chess Olympiads :: Ernst Larsson

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
**Atmosfēra** (apzīmējums **atm**) ir ārpussistēmu spiediena mērvienība, kas vienāda ar normālu atmosfēras spiedienu uz Zemes jūras līmenī, t.i. spiediens atbilst 760 mm augstam dzīvsudraba stabiņam 0°С temperatūrā ar dzīvsudraba blīvumu 13595,1 kg/m³ un normālu brīvās krišanas paātrinājumu 9,80665 m/s².

1 atm = 1013,25 hPa = 1013,25 mbar
1 atm = 101,325 kPa
1 atm = 760 tori
Pielieto arī mērvienību "**tehniskā atmosfēra**" ar apzīmējumu **at**, kas ir vienāda ar spiedienu, ko rada 1 kgf spēks, vienādi sadalīts uz plakanu virsmu ar laukumu 1 cm².

1 at = 98066,5 Pa
1 at = 0,967841 atm

*Spiediena mērvienības*|   | Paskāls(Pa) | Bārs(bar) | Tehniskā atmosfēra(at) | Fiziskā atmosfēra(atm) | Dzīvsudraba staba milimetrs(dz. st. mm; mm Hg; Torr) | Ūdens staba metrs(ūd. st. m; m H2O) |
| 1 Pa | ― |  10−5 |  10,197×10−6 |  9,8692×10−6 | 7,5006×10−3 |  1,0197×10−4 |
| 1 bar |  105 | ― |  1,0197 |  0,98692 |  750,06 |  10,197 |
| 1 at |  98066,5 |  0,980665 | ― |  0,96784 |  735,56 |  10 |
| 1 atm |  101325 |  1,01325 |  1,033 | ― |  760 |  10,33 |
| 1 mm Hg |  133,322 |  1,3332×10−3 |  1,3595×10−3 |  1,3158×10−3 | ― |  13,595×10−3 |
| 1 m H2O |  9806,65 |  9,80665×10−2 |  0,1 |  0,096784 |  73,556 | ― |
Danevirkes valnis *Carta marina* atlantā (sarkanā krāsā).
**Danevirke** (dāņu: *Danevirke*, vācu: *Danewerk*, sennorvēģu: *Danavirki* — 'dāņu darbs') ir svarīga militārās aizsardzības celtne, kas uzcelta Dānijā Vikingu laikā, pēdējo reizi militāriem mērķiem izmantota 1864. gadā.

Danevirke ir zemes nocietinājumu sistēma Dānijas dienvidos, kas stiepjas no Jitlandes purviem līdz Šlēsvigai netālu no Šleinas (*Slien*) pie Baltijas jūras, netālu no Heidebejas — kādreizējā vikingu tirdzniecības centra. Starp Šleinas un Egenfordes (*Egernførde*) pilsētām atradās vēl viens aizsardzības valnis, kas aizsargāja Švansenas (*Schwansen*) pussalu.

Pirmie rakstītie avoti par Danevirki vēsta, ka to būvēt uzsāka dāņu karalis Godfreids (*Godfred*) 808. gadā. Darbu pie milzīgās celtnes karalis Godfreids uzsāka, lai aizsargātu savu galmu un nošķirtu Jitlandes pussalu no Franku impērijas dienvidos.

No 1969 līdz 1975. gadam veiktajos arheoloģiskajos izrakumos Danevirkes galvenajos rajonos ar dendrohronoloģijas metodi tika noteikts, ka vaļņu vecākās daļas celtas aptuveni starp 737. un 968. gadu.

Danevirkes valnis kopumā ir apmēram 30 km garš un vidēji 3,6 līdz 6 m augsts. Viduslaikos būve tika papildināta ar palisādēm un sienām, tā tika izmantota gan dažādām militārām operācijām, gan krusta karagājienos, kā arī atsevišķos sirojumos pret slāviem.

12. gadsimtā karalis Valdemārs Lielais pastiprināja Danevirki ar ķieģeļu sienām, kas ļāva turpināt lietot Danevirkes nocietinājumu sistēmu kā stratēģiski svarīgu fortifikāciju arī turpmāk — viduslaikos. Dāņu valodā nocietinātās vaļņa daļas tiek sauktas par *Valdemarsmuren* — "Valdemāra mūriem".

Pēdējo reizi militāriem mērķiem Danevirke tika izmantota 1864. gadā, 2. Šlēzvigas kara laikā.

Otrais pasaules karš
--------------------

Drīz pēc sabiedroto iebrukuma Normandijā vācu militārā virspavēlniecība nolēma pastiprināt Danevirkes valni ar prettanku tranšejām, baidoties no otra — varbūtējā sabiedroto desanta Dānijā. Šie darbi būtu iznīcinājuši lielu daļu no fortifikācijās esošā kultūrvēsturiskā mantojuma. Kad par to uzzināja dāņu arheologs Sorens Tellings, viņas telefonsarunā ar Heinrihu Himleru pārliecināja pēdējo, ka prettanku tranšeju celtniecība iznīcinās "āriešu civilizācijas" atstāto kultūrvēsturisko mantojumu. Rezultātā Himlers pavēlēja pārtraukt nocietinājumu darbu veikšanu, jo arī arheoloģijas jautājumi atradās viņa kompetencē.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Danevirke***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
**Diana Baču** (rumāņu: *Diana Baciu*; dzimusi 1994. gada 26. martā) ir Moldovas starptautiskā meistare šahā (2013).

Biogrāfija
----------

Vairākkārt piedalījusies Eiropas un Pasaules jauniešu šaha čempionātos. Lielāko panākumu guvusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā, kurā 2011. gadā uzvarējusi meiteņu U18 vecuma grupā. Tāpat izcīnījusi divas bronzas medaļas Pasaules jauniešu šaha čempionātos: 2006. gadā meiteņu U12 vecuma grupā un 2008. gadā meiteņu U14 vecuma grupā.

Sekmīgi piedalījusies Moldovas sieviešu šaha čempionātos, kuros 2007. gadā dalījusi 2.—3. vietu, 2008. gadā bijusi otrā, 2009. gadā kļuvusi par čempioni, bet 2010. gadā izcīnījusi trešo vietu.

Pārstāvējusi Moldovas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 5 reizes (2010-2018).

Par panākumiem turnīros FIDE 2013. gadā Baču piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Atsauces
--------

1. ↑  OlimpBase :: Women's Chess Olympiads :: Diana Baciu
2. ↑  42nd Olympiad Baku 2016 Women
3. ↑  43rd Olympiad Batumi 2018 Women
4. ↑  1st quarter PB 2013, Yerevan, ARM, 18-20 January 2013

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
***Diaphorencyrtus aligarhensis*** ir *Encyrtidae* parazītiskā suga. Ir viens no *Diaphorina citri* lapblusiņas galvenajiem parazītiem, kas arī parazitē uz citām lapblusiņām un ozolu augutīm. Sākotnēji izplatīta Āzijā, kā arī ir introducēta (ievesta) Reinjonas salā, Taivānā un ASV.

Izplatīšanās
------------

Sākotnēji *Diaphorencyrtus aligarhensis* bija izplatīta Āzijā (Indijā, Filipīnās, Vjetnamā un Ķīnā). *Diaphorina citri* lapblusiņas bioloģiskās kontroles programmā *Diaphorencyrtus aligarhensis* plēvspārnis ir ievests Reinjonas salā, Taivānā un ASV.

Pieaugušo īpatņu apraksts
-------------------------

Pieaugušās *Diaphorencyrtus aligarhensis* ir mazi kukaiņi (ķermeņa garums 1—1,5 mm), ar dzeltenām kājām un ūsām, melnu krūškurvi un galvu. Dzimumdimorfisms izpaužas ar nelielu atšķirību ūsu un vēdera morfoloģijā. Mātīšu ūsas ir gludas un ar vāli, bet tēviņiem ūsas ir garākas, bez ūsu vāles un ar īsām spalviņām. Mātītēm ir liels, apaļš dzeltens vēders ar melnu mugurējo daļu, bet tēviņiem vēders ir mazāks, viendabīgi melns un vairāk cilindrisks.

Preimaginālo stadiju apraksts
-----------------------------

Ola ir ovāla, 130 µm ± 10 µm garumā un 100 µm ± 1 µm diametrā. Tikko dētas olas ir pienbaltas, bet turpmāk paliek tīras 12—24 stundu laikā. Kad olas paliek ar tīru gludu horiju tajās var redzēt embriju attīstīšanos.

Kāpuri ir himenopteriformi ar slikti attīstītu galvas kapsulu. Kāpuram nav spalviņu vai elpošanas atveru (latīņu: *spiracle*), bet ir īsas, mazas, sarkani oranžas mandibulas, kas veido aptuveni 20% no kopējas ķermeņa masas. Pirmās stadijas kāpurs ir 410 µm ± 7 µm garš, ceturtajā stadijā kāpurs sasniedz 1190 µm ± 10 µm garumā un 400 µm ± 20 µm diametrā.

Pirms iekūņošanās kāpurs samazinās, pateicoties ķermeņa konstrikcijai (saraušanai). Iekūņojušamies kāpuram pirmās vietas, kas sāk pārveidoties pieaugušā īpatņa formās, ir galva un vēders, tālāk attīstās kājas, mutes orgāni un ūsas, pēc tām sākas krūškurvja, sarežģīto un parasto acu melanizācija.

Atsauces
--------

1. 1 2  *Diaphorencyrtus aligarhensis Shafee, Alam & Agarwal, 1975*. NHM: Natural History Museum
2. 1 2 3 4 5 6  Eric Rohrig. *An Asian Citrus Psyllid Parasitoid: Diaphorencyrtus aligarhensis (Shafee, Alam and Agarwal) (Insecta: Hymenoptera: Encyrtidae)*. UF: IFAS Extension.
**Atlas V/521** ir ASV nesējraķetes Atlas V konfigurācija. Tajā izmantots standarta centrālais bloks ar Krievijā ražotu dzinēju RD-180. Otrajā pakāpē izmantota viena dzinēja versija Centaur SEC. Šajā konfigurācijā ir divi cietās degvielas starta paātrinātāji. Derīgās kravas nosegšanai izmanto plūsmvirzi ar 5,4 m diametru.

*Atlas V/521* zemā orbītā (28,5° slīpumā) spēj nogādāt 13 490 kg kravas. Ģeostacionārajā pārejas orbītā var pacelt 6475 kg kravas.

Nesējraķetes izgatavošanu un palaišanu nodrošina United Launch Alliance (Lockheed Martin un Boeing kopuzņēmums); līdz 2006. gadam — *Lockheed Martin*.

Līdz 2012. gada septembrim *Atlas V/521* veikusi 2 startus, abi veiksmīgi.

Atsauces
--------

1. ↑  Atlas V User's Guide Archived 2012. gada 8. jūnijā, at WebCite (PDF)

Ārējās saites
-------------

* Atlas-5(521) Günter Dirk Krebs

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Atlas V |
| --- |
|  |
| 400. sērija | 
* 401
* 411
* 421
* 431

 |
|  |
| 500. sērija | 
* 501
* 511
* 521
* 531
* 541
* 551

 |

 |
**Latvijas Sarkanā Krusta Jaunatne** (LSKJ) ir daļa no vispasaules Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness kustības un kopš 1923. gada Paula Gailīša vadībā darbojās kā Latvijas Sarkanā Krusta organizācija jauniešiem. Šobrīd Latvijā ir 23 Latvijas Sarkanā Krusta Jaunatnes nodaļas, tādējādi tā ir viena no lielākajām jaunatnes organizācijām Latvijā.

Darbības jomas
--------------

Latvijas Sarkanā Krusta Jaunatne darbojas vairākās jomās: 

* Sociālā integrācija;
* HIV/AIDS izplatības samazināšana;
* Asinsdonoru kustības un humāno vērtību popularizēšana;
* Pirmās palīdzības apmācība;
* Iecietības veicināšana;
* Cīņa pret vienaudžu vardarbību;
* Cīņa pret atkarībām un nabadzību.

Sarkanais Krusts ir brīvprātīga kustība, kas nozīmē, ka ikvienam ir iespēja palīdzēt tiem, kam tas visvairāk vajadzīgs un ziedot savu laiku un prasmes. Organizācijas mērķis ir palīdzības sniegšana cilvēkiem, neatkarīgi no viņu reliģiskās piederības, politiskās pārliecības, nacionalitātes vai citiem faktoriem.

LSKJ aktīvi darbojas Bebrenē, Valkā, Daugavpilī (LSKJ Daugavpils LTSTS nodaļa , LSKJ Daugavpils DPCĢ nodaļa , LSKJ Daugavpils DCPV nodaļa), Dobelē, Cēsīs, Jumpravā, Ogrē , Krāslavā, Liepājā, Limbažos, Olainē, Pļaviņās, Rēzeknē, Rīgā (LSKJ Rīgas Centra Nodaļa] , Rīgas rajona Pārdaugavas nodaļa ), Saldū, Smiltenē, Talsos un Valmierā.

Skatīt arī
----------

* LSK Rīgas pilsētas Centra komitejas Jaunatnes nodaļa

Ārējās saites
-------------

* Latvijas Sarkanā Krusta Jaunatnes mājas lapa
* Latvijas Sarkanā Krusta aktualitātes
* Latvijas Sarkanā Krusta Jaunatne
* Latvijas Sarkanā Krusta Jaunatne portālā "Jaunatnes lietas"
* Latvijas Sarkanā Krusta Jaunatne Latvijas jaunatnes padomes mājaslapā Archived 2007. gada 8. novembrī, *Wayback Machine* vietnē.