**Čerņivci** (ukraiņu: *Чернівці*) ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Čerņivcu apgabala administratīvais centrs. Izvietojusies apgabala vidienē Prutas upes krastos 540 km no valsts galvaspilsētas Kijivas. Administratīvi pilsēta iedalās trijos rajonos. Kopā apkārtējiem rajoniem veido monocentrisku Čerņivcu aglomerāciju ar 720 tūkstošiem iedzīvotāju.

Čerņivci ir Bukovinas vēsturiskā galvaspilsēta un līdzās Ļvivai ir viens no Rietumukrainas kultūras centriem. Arhitektūras ansamblis «Bukovinas un Dalmācijas metropolīta rezidence» ir iekļauts UNESCO pasaules mantojuma sarakstā.

Vēsture
-------

Nocietinātu apdzīvotu vietu tagadējās pilsētas vietā ap 12. gadsimtu dibinājis Galīcijas kņazs Jaroslavs Osmomisls. Cietoksni ar amatnieku ciematu ap to caukuši par Černu vai Černu pie Prutas (*Чернъ на Прутѣ*). Cietoksnis nopostīts 1259. gadā pēc Zelta ordas tumenbaši Boroldaja pavēles. Jauna pilsēta uzbūvēta Prutas augstajā krastā. Pēc Galīcijas—Volīnijas kņazistes sabrukuma 14. gadsimta vidū Čerņivci nonāk Ungārijā un Polijā, līdz 1359. gadā tos iekļauj Moldāvijas kņazistē.

Vēstures avotos Čerņivci pirmo reizi minēti 1408. gadā (rumāņu: *Cernăuți*). Stefana III laikā Čerņivci jau bijuši pilsēta. 1488. gadā tiem piešķirtas Magdeburgas tiesības. 1538. gadā pilsētu iekaroja Osmaņu impērija, bet 1774. gadā pakļāva Austrijas Impērija. 19. gadsimta vidū sākās strauja pilsētas saimnieciskā un kultūras attīstība; 1875. gadā dibināta Čerņivcu Universitāte. Apmēram trešā daļa iedzīvotāju bija ebreji, kam bija nozīmīga loma pilsētas un apgabala pārvaldē un kultūras dzīvē. 1908. gadā Čerņivcos notika pirmā starptautiskā jidiša konference.

Pēc Austroungārijas sabrukuma un Pirmā pasaules kara Bukovina tika pievienota Rumānijas Karalistei, bet palika ukraiņu kultūras centrs. Pēc Besarābijas un Bukovinas aneksijas 1940. gadā pilsēta nonāca Padomju Savienībā Ukrainas PSR sastāvā. Pēc Otrais pasaules kara Čerņivci kļuva par apgabala centru.

Cilvēki
-------

Pēc 2001. gada tautas skaitīšanas datiem, pēc nacionālā sastāva Černivcu iedzīvotāji bija ukraiņi (79,9 %), krievi (11,3 %), rumāņi un moldāvi (kopā 6,1 %).

Černivci ir dzejnieka Paula Cēlana (*Paul Celan*, 1920—1970), politiķa Arsdēnija Jaceņuka (*Арсеній Яценюк*, 1974) un amerikāņu aktrises Milas Kūnisas (*Mila Kunis*, 1983) dzimtā pilsēta. Černicos dzīvojuši rakstnieks Hermanis Bārs (*Hermann Bahr*, 1863—1934), dzejnieks Mihajs Eminesku (*Mihai Eminescu*, 1850—1889), komponists Čiprians Porumbesku (*Ciprian Porumbescu*, 1853—1883), psihoanalītiķis Vilhelms Reihs (*Wilhelm Reich*, 1897—1957), dziedātāja Sofija Rotaru (*Софія Ротару*, 1947) un ekonomists Jozefs Šumpēters (*Joseph Schumpeter*, 1883—1950).

Atsauces
--------

1. ↑  Q107450340.
2. ↑  Склад адміністративно-територіальної одиниці. Чернівецька область, м Чернівці

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Čerņivci***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Ukrainas Interneta enciklopēdijas raksts (angliski)
* Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski)
* Ebreju enciklopēdijas Austrumeiropā raksts (angliski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Čerņivcu apgabala pilsētas  |
| --- |
|  |
| 
* **Čerņivci**
* Herca
* Hotina
* Kicmaņa
* Novodņistrovska
* Novoselicja
* Sokirjani
* Storožineca
* Vaškivci
* Vižnicja
* Zastavna

 |

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 138394113
* LCCN: n82045086
* GND: 63628-9
* SUDOC: 181728656
* BNF: cb121814071 (data)
* NKC: ge480819

 |

 |