**Gaileņu dzimta** (*Cantharellaceae*) ir sēņu dzimta, kas pieder gaileņu rindai. Saskaņā ar *Catalogue of Life*, 2021. gada augustā tajā ietilpa 26 ģintis, no kurām Latvijā atrastas, lietojot *Catalogue of Life* 2021. gada vasarā pieņemto klasifikāciju, sešu ģinšu pārstāves: adatenes (*Hydnum*), daudzvālītes (*Multiclavula*), gailenes (*Cantharellus*), vārpstenes (*Clavulina*), pataurenes (*Pseudocraterellus*) un taurenes (*Craterellus*).

Gaileņu dzimtas sugas ir ektomikorizālas, veidojot abpusēji izdevīgas attiecības ar koku un citu augu saknēm. Dažas no šīm sugām, īpaši parastā gailene, ir ne tikai ēdamas, bet tiek arī eksportētas kā pārtika.

Taksonomija
-----------

Rudens taurene (*Craterellus cornucopioides*)
Sekstainā gailene (*Craterellus tubaeformis*)
Zeltkāta gailene (*Craterellus lutescens*)
Dzimtu aprakstīja vācu mikologs Jozefs Šrēters 1888. gadā. Tolaik to uzskatīja par pārejas posmu starp primitīvākajām teleforu sēnēm un lapiņu sēnēm. 1903. gadā franču mikologs Renē Mairs ierosināja jaunu klasifikācijas sistēmu, kurā kā svarīga pazīme uzsvērtas bazīdijas ar gareniski izvietotām kodolu vārpstām, kas raksturīga *Cantharellaceae*. Šī sistēma saistīja gailenes ar adateņu dzimtu (*Hydnaceae*) un vārpsteņu dzimtu (*Clavulinaceae*). 1964. gadā holandiešu mikologs Marinuss Antons Donks aprobežoja dzimtu ar *Cantharellus* un *Craterellus* sugām, pievienojot dažas tropu ģintis, un šis variants tika plaši pieņemts.

Vēlākie molekulāri ģenētiskie pētījumi, kuru pamatā ir DNS secību kladistiskā analīze, visumā apstiprinājuši Donka uzskatu par *Cantharellaceae*, lai gan mazākās ģintis vēl nav izpētītas. Saskaņā ar 2008. gada datiem, dzimtā bija 5 ģintis un vairāk nekā 90 sugu.

Pēdējo desmitgažu pētījumi, tāpat kā pārējā mikoloģijā, ģinšu un sugu skaitu radikāli palielinājuši, un uz 2021. gada vasaru tajā bija 26 ģintis ar 369 sugām, no kurām 179 pārstāvēja gaileņu ģinti — *Cantharellus*. Dzimtā tika atgrieztas adatenes un vārpstenes, kuras līdz tam pārstāvēja atsevišķas dzimtas. Turpinās biežas sugu pārbīdes no gaileņu ģints uz taurenēm un atpakaļ, tāpēc latviešu valodā ierastie nosaukumi pašlaik netiek mainīti.

Apraksts
--------

Pastāvīgās jaunu ģinšu iekļaušanas dēļ vienots dzimtas apraksts pastāvīgi saīsinās. Attiecībā uz klasiskā tipa dzimtas sēnēm — gailenēm, pataurenēm un taurenēm tas 1960. gados norādīja, ka parasti pieaugusi sēne ir piltuves vai trompetes veida, ar sporu nesošām virsmām (himēniju), kas ir gludas, grumbuļainas, dzīslotas vai lapiņām līdzīgas un parasti ir nolaidenas gar kātiņu. Cepurīte jeb kātiņa augšgals gaļīgs. Bazīdijas salīdzinoši lielas un tām bieži ir vairāk nekā parastās 4 sporu nesējas sterigmas. Sporas ir gludas un to birumraksts no balta līdz dzeltenīgam vai sārtam. Citas ģintis ir redzami ārēji atšķirīgas — kliņģerenei ir parastas cepurīšu sēnes izskats, vārpstenes ir krūmveidīgas, bet daudzvālītes vālesveida.

Izplatība
---------

Sastopamas visos kontinentos, ieskaitot Antarktīdu.

### Latvijā atrastās sugas

Latvijā atrasto sugu nosaukumi norādīti pēc LMB 2002. gada saraksta, ar 2020. un 2021. gada Latvijas mikologu papildinājumiem un pēc *Catalogue of Life* 2021. gada ģinšu klasifikācijas.

* | Latviskie nosaukumi | Latīniskie nosaukumi |
| --- | --- |
| **Gļotainā daudzvālīte** | *Multiclavula mucida* |
| **Ametista gailene** | *Cantharellus amethysteus* |
| **Bālā gailene** | *Cantharellus ferruginascens* |
| **Parastā gailene** | *Cantharellus cibarius* |
| **Pelēkā gailene** | *Cantharellus cinereus*,*Craterellus cinereus* |
| **Sekstainā gailene** | *Craterellus tubaeformis*,*Cantharellus tubaeformis* |
| **Zeltkāta gailene**,**iedzeltenā gailene** | *Craterellus lutescens*,*Cantharellus lutescens* |
| **Viļņotā pataurene** | *Pseudocraterellus undulatus*,*Pseudocraterellus sinuosus* |
| **Rudens taurene,miroņu taurene** | *Craterellus cornucopioides* |
| **Krokainā vārpstene** | *Clavulina rugosa* |
| **Pelēkā vārpstene** | *Clavulina cinerea* |
| **Sekstainā vārpstene** | *Clavulina coralloides**Clavulina cristata* |

Nozīme
------

Gailenes ir ar koku saknēm, reti arī ar augiem mikorizu veidojošas sēnes.

### Lietošana pārtikā

Visas Latvijā sastopamās gailenes, kliņģerene, pataurene un taurene ir ēdamas un tiek uzskatītas par augstvērtīgām ēdamām sēnēm, dažām ir komerciāla nozīme. Vārpstenes tiek uzskatītas par neēdamām; gļotainā daudzvālīte Latvijā ir aizsargājama suga.

Mazāk pazīstamo gaileņu dzimtas Latvijas sugu attēli
----------------------------------------------------

* Viļņotā pataurene (Pseudocraterellus undulatus)Viļņotā pataurene (*Pseudocraterellus undulatus*)
* Pelēkā gailene (Cantharellus cinereus)Pelēkā gailene (*Cantharellus cinereus*)
* Gļotainā daudzvālīte (Multiclavula mucida)Gļotainā daudzvālīte (*Multiclavula mucida*)
* Krokainā vārpstene (Clavulina rugosa)Krokainā vārpstene (*Clavulina rugosa*)
* Pelēkā vārpstene (Clavulina cinerea)Pelēkā vārpstene (*Clavulina cinerea*)
* Sekstainā vārpstene (Clavulina coralloides)Sekstainā vārpstene (*Clavulina coralloides*)

Atsauces
--------

1. 1 2  Catalogue of Life: Cantharellaceae, skatīts 2021-08-06
2. 1 2  I.Dāniele, D.Meiere "*Lielā Latvijas sēņu grāmata*", Karšu izdevniecība Jāņa sēta, Rīgā, 2020, 330.-334. lpp.
3. ↑  Hawksworth DL, Kirk PM, Sutton BC, Pegler DN, eds. (1995). *Dictionary of the Fungi (8th ed.).* Wallingford, Oxford: CABI. ISBN 0-85198-885-7.
4. ↑  Moncalvo J-M; et al. (2006). "The cantharelloid clade: dealing with incongruent gene trees and phylogenetic reconstruction methods". Mycologia. 98 (6): 937—948. doi:10.3852/mycologia.98.6.937. PMID 17486970.
5. ↑  Kirk PM, Cannon PF, Minter DW, Stalpers JA, eds. (2008). *Dictionary of the Fungi (10th ed.).* Wallingford, Oxford: CABI. ISBN 978-0-85199-826-8.
6. ↑  Latvijas daba. Sistemātiskais rādītājs, Bazīdijsēņu nodalījums, Himēnijsēņu klase
7. ↑  Corner EJH. (1966). *A monograph of cantharelloid fungi.* Oxford University Press.
8. ↑  «*Грибы СССР*», Мысль, Москва, 1980. 134. lpp.
9. ↑  GBIF izplatības karte
10. ↑  «Latvijā konstatētās sēņu sugas — Citas sēnes». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2021. gada 6. augustā. Skatīts: 2021. gada 6. augustā.
11. ↑  senes.lv - Bālā gailene
12. ↑  A.Balodis, "*Rokasgrāmata sēņotājiem*", Avots, 1980. 22. lpp.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Gaileņu dzimta***.
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
* Mycobank (angliski)
* Index Fungorum (angliski)