Cilvēka mute
**Mute** ir ķermeņa atvere, caur kuru tiek uzņemta barība, daudzos gadījumos notiek arī elpošana. Mutes atvere (*rima oris*) savieno mutes dobuma priekštelpu ar ārējo vidi. Mutes atveri norobežo augšlūpa un apakšlūpa. Tās savienojas ar lūpu saikni un izveido mutes kaktiņu.

Funkcijas
---------

Mutei ir svarīga loma mutvārdu komunikācijās (tā ir balss aparāta daļa), sejas izteiksmēs, skūpstos, ēšanā, dzeršanā (sevišķi ar salmiņu), elpošanā un smēķēšanā. 
Bērni piedzimst ar zīšanas refleksu, ar kura palīdzību, lietojot lūpas un žokļus, tie instinktīvi barojas zīžot.

Kulturālie aspekti
------------------

Sekojot vispārējiem etiķetes principiem, mutei ir jābūt aizvērtai, sevišķi košļājot. Lūpas bieži tiek izrotātas ar lūpu krāsu vai lūpu spīdumu, kaut gan lielākajā daļā cilvēku kopienu tas ir raksturīgi tikai sievietēm.

Jaunākās paaudzes vidū populārs ir kļuvis pīrsings, lai gan daudzām tautām (sevišķi Āfrikā un Āzijā) tas tiek lietots jau sen. Lūpas, mēles un 'Monro' (Monro pīrsings ir pīrsinga paveids, kad tas tiek veikts tajā vietā uz sejas, kur Merilinai Monro bija dzimumzīme) pīrsingi tiek lietoti ļoti daudzveidīgi. Dažāda veida pīrsingi un mazītiņi auskari daudzās rietumu kultūrās tiek uzskatīti par dumpinieciskuma pazīmi.

Mutes mikroflora
----------------

Pārsvarā mutē dzīvo anaerobās baktērijas, kas gaisa vidē iet bojā. Zoba aplikumā ir ~ 200 sugu mikroorganismu. Daudzas sugas nav identificētas, jo laboratorijas apstākļos tās grūti kultivēt. Ja netīra zobus, baktēriju daudzums ļoti strauji palielinās – parādās aerobas un anaerobas patogēnas baktērijas. Katru dienu cilvēks ar siekalām norij 1 g baktēriju. Baktērijas barojas ar barības atlikumiem, kas palikuši mutē pēc ēšanas, neiztīrot zobus, un kā atkritumvielas izdala dažādas skābes, kas rada plaisas zoba emaljā. Plaisās savairojas baktērijas, tās padziļina plaisas – veidojas zobu kariess.

Attīstība
---------

Augšlūpas vertikālā rieva formējas embrija stadijā, un ja šis process pilnībā nebeidzas, veidojas zaķa lūpa vai vilka rīkle.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Mute***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Anatomija |
| --- |
|  |
| Orgānu sistēmas | 
* Asinsrites orgānu sistēma
* Balsta un kustību orgānu sistēma
* Elpošanas orgānu sistēma
* Endokrīnā sistēma
* Gremošanas orgānu sistēma
* Imūnsistēma
	+ Limfātiskā sistēma
* Izvadorgānu sistēma
* Maņu orgānu sistēma
* Nervu sistēma
* Reproduktīvā sistēma
* Segaudi
* Urīnorgānu sistēma

 |
|  |
| Orgāni | 
* Acs
* Aknas
* Auss
* Āda
* Balsene
* Deguns
* Dzimumorgāni
* Kuņģis
* Liesa
* Mēle
* Nieres
* Olnīca
* Placenta
* Plaušas
* Sirds
* Smadzenes
* Vairogdziedzeris
* Virsnieres
* Zarnas

 |
|  |
| Kauli | 
* Atslēgas kauls
* Augšdelma kauls
* Augšstilba kauls
* Elkoņa kauls
* Galvaskauss
* Gūžas kauls
* Krūšu kauls
* Lāpstiņa
* Lielais lielkauls
* Mugurkauls
* Ribas
* Skriemeļi
* Spieķkauls

 |
|  |
| Dziedzeri | 
* Aizkuņģa dziedzeris
* Dzimumdziedzeri
* Epifīze
* Epitēlijķermenīši
* Hipofīze
* Siekalu dziedzeri
* Vairogdziedzeris
* Virsnieres

 |
|  |
| Audi | 
* Epitēlijaudi
* Muskuļaudi
* Nervu audi
* Saistaudi

 |
|  |
| Ķermeņa daļas | 
* Galva
* Iegurnis
* Kakls
* Kāja
* Krūškurvis
* Mugura
* Mute
* Roka
* Seja
* Vēders

 |
|  |
| Citas vienības | 
* Artērijas
* Diafragma
* Gremošanas trakts
* Lūpas
* Mati
* Nervs
* Pleira
* Skelets
* Vēdera dobums
* Vēderplēve
* Vēnas

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* GND: 4170746-1
* NDL: 00567069
* NKC: ph173824
* BNE: XX525803

 |

 |