recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kokneses nodedzināšana (1208)** bija Livonijas krusta karu konflikta rezultāts, kas notika drīz pēc Kokneses ķēniņa Vetsekes savienības noslēgšanas pret lietuviešiem ar Livonijas bīskapu Albertu 1207. gada vasarā. Par konflikta iemeslu kalpoja Lielvārdes bruņinieka Daniela uzbrukums sava kaimiņa pilij, kaut arī tobrīd abi bija bīskapa Alberta vasaļi. Tādēļ bīskaps nosodīja uzbrukumu, lika atbrīvot sagūstīto ķēniņu un apdāvināt viņu. Kā atlīdzību viņš nosūtīja arī 20 bruņiniekus, stopniekus un mūrniekus pils nostiprināšanai.
Ķēniņš nolēma atriebties vāciešiem un aicināja Polockas kņazu Vladimiru uzbrukt Rīgai, jo domāja, ka bīskaps Alberts ar krustnešiem ir devies prom uz Vāciju un pilsēta ir neaizsargāta. Viņš lika nogalināt pilī esošos vāciešus un gaidīja papildspēku ierašanos. Tomēr bīskaps Alberts, kas pretvēja dēļ bija aizkavējies Daugavgrīvā, mobilizēja vairāk kā 300 krustnešu un kristīto līvu karaspēku prettriecienam. Kokneses ķēniņš nevēlējās uzsākt kauju, pats lika nodedzināt pili un kopā ar savu karadraudzi devās uz Polocku, vēlāk uz Pleskavu. 1223. gadā viņš kļuva par Tērbatas ķēniņu un krita kaujā ar krustnešiem 1224. gadā.

Skatīt arī
----------

* Livonijas krusta kari
Viduslaikos dibinātās Revēnas pilsētiņas apkaimes (kvartāli) Francijā
**Apkaime** ir pilsētbūvniecībā lietots apzīmējums funkcionāli nodalītai pilsētas daļai.[*nepieciešama atsauce*] Apkaimes jēdziens ir līdzīgs kvartāla vai mikrorajona jēdzienam. Plašākā nozīmē ar apkaimi saprot apkārtējo teritoriju, apkārtni, tā var arī nebūt blīvi apdzīvotā (pilsētas) teritorijā,

2008. gadā Rīgas domes pilsētas attīstības departaments aizsāka Rīgas apkaimju izveidi.

Vēsture
-------

Jau Senās Romas laikā pilsētu daļas, ko nodalīja galvenās ielas vai upes, dēvēja par kvartāliem (latīņu: *quartus* — 'ceturtdaļa')‚ šis nosaukums saglabājās arī viduslaiku Itālijas (*quartiere*) un Francijas (*quartier*) pilsētās, piemēram, Parīzes Latīņu kvartāls (*Quartier latin*). 
Daļā seno Eiropas pilsētu izveidojās īpaši izolēti kvartāli ebreju kopienām, ko dēvēja par geto, bija arī funkcionāli nodalīti ostas kvartāli, izpriecu kvartāli, amatnieku un tirgotāju kvartāli, kas pastāvēja arī senajā Rīgā. 

19. gadsimtā pilsētas strauji paplašinājās, izveidojas priekšpilsētas, tās sadalīja administratīvajos rajonos. ASV lielpilsētās izveidojās dažādu mazākumtautību kvartāli, piemēram, ķīniešu kvartāli (*Chinatown*) un itāļu kvartāli (*Little Italy*). 
Funkcionālisma iedibinātais princips par dzīvojamo un citu funkcionālo zonu savstarpēju nodalīšanu kļuva par pamatu 20. gadsimta otrās puses dzīvojamo rajonu izveidei. PSRS laikā standartizētus daudzstāvu dzīvojamo ēku kompleksus lielo pilsētu perifērajās daļās dēvēja par mikrorajoniem (krievu: *микрорайон*).

Atsauces
--------
**Steisija Anna Fergusone** (angļu: *Stacey Ann Ferguson*) (dzimusi 1975. gada 27. martā), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu ***Fergie***, ir amerikāņu popmūzikas/ritmblūza dziedātāja, dziesmu autore un aktrise. Viņa ir pazīstama kā grupas *The Black Eyed Peas* dalībniece un arī kā solomāksliniece.

Biogrāfija
----------

Savu dziedātājas karjeru Fergusone sāka 1991. gadā kā viena no meiteņu grupas *Wild Orchid* dalībniecēm. *Wild Orchid* izdeva divus albumus, taču pēc trešā albuma pabeigšanas, kad ierakstu kompānija atteicās to izdot, Fērgija pameta grupu. 2003. gadā viņa pievienojās hiphopa grupai *The Black Eyed Peas*, aizstājot grupas iepriekšējo solisti Kimu Hilu. Fergusone kopā ar grupu ierakstīja 5 dziesmas, līdz tika pieņemta kā pastāvīga dalībniece. 2003. gadā grupa ieguva starptautisku popularitāti ar savu albumu *Elephunk* un tā dziesmām "Where Is The Love?" un "Shut Up". Albums tika pārdots gandrīz 7 miljonos eksemplāru pasaulē. Nākamais *The Black Eyed Peas* albums, 2005. gada *Monkey Business*, guva vēl lielākus panākumus, tas tika pārdots vairāk nekā 12 miljonos eksemplāru pasaulē.

Pēc diviem veiksmīgajiem albumiem kopā ar *The Black Eyed Peas* Fērgija nolēma uzsākt savu solokarjeru. Viņas debijas solo albums *The Dutchess* tika izdots 2006. gada septembrī. Arī tas guva ļoti labus panākumus, pieci albuma pirmie singli iekļuva pirmajā pieciniekā gan ASV topā, gan Apvienotajā pasaules topā. No visiem albuma singliem visveiksmīgākais bija "Big Girls Don't Cry", kas kļuva par viņas pirmo Apvienotā pasaules topa nr. 1 dziesmu, dziesma tika atzīta par 2007. gada 3. populārāko pasaulē. Šobrīd albums ir pārdots gandrīz 6 miljonos kopiju visā pasaulē.

Turpinājās sadarbība ar *The Black Eyed Peas*, izdodot studijas albumus *The E.N.D.* (2009) and *The Beginning* (2010), lai arī Fērgija sāka koncertēt kopā ar savu grupu 2009. gadā. Viņas otrais soloalbums *Double Dutchess* tika izdots 2017. gadā.

Fērgija ir filmējusies vairākās filmās, tostarp "Poseidons" (2006), "Maltuve" (2007) un "Deviņi" (2009). Viņa uzsāka arī sadarbību ar kosmētikas kompāniju *Avon*. 2010. gada maijā tika laistas apgrozībā viņas pirmās smaržas *Outspoken* un kopš tā laika izlaistas vēl četras.

Diskogrāfija
------------

### Ar "Wild Orchid"

* "Wild Orchid" (1996)
* "Oxygen" (1998)

### Ar "The Black Eyed Peas"

* "Elephunk" (2003)
* "Monkey Business" (2005)
* "The E.N.D (Energy Never Dies)" (2009)
* "The Beginning" (2010)

### Solo karjera

* "The Dutchess" (2006)
* "Double Dutchess" (2017)

Atsauces
--------

1. ↑  2007. gada dziesmu tops

Ārējās saites
-------------

* Oficiālā mājaslapa
* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Fergie***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *IMDb* profils (angliski)

* *AllMovie* profils (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 24900845
* LCCN: no2006105880
* ISNI: 0000 0001 1439 909X
* GND: 135465265
* SUDOC: 163216010
* BNF: cb15126364z (data)
* BIBSYS: 8023628
* NKC: xx0053443

 |

 |
**Ferhats Karmils** (agrāk — **Ferads Kakabadze**; dzimis 1958. gada 3. oktobrī) ir turku, pirms tam padomju un gruzīnu, šaha problēmists.

Biogrāfija
----------

Ferhats Karmils ir dzimis Gruzijas PSR Ureki ciemā. Viņa tēvs bijis celtnieks, māte — krievu valodas skolotāja. Ģimene tikusi divreiz izsūtīta uz Kirgīzijas PSR Kizilkijas pilsētu, kur 1966. gadā Ferhats ir sācis mācīties A. Čehova vārdā nosauktajā vidusskolā № 3.

Gruzijā ģimene atgriezās 1967. gadā un, sociālu problēmu dēļ, bija spiesta mainīt uzvārdu. Pēc vidusskolas beigšanas iestājies politehniskā institūtā, kur apguvis "mašīnbūves darba galdu un instrumentu tehnoloģijas" specialitāti. Institūtu beidzis 1987. gadā un gadu strādājis Batumi elektromehāniskajā rūpnīcā. Pēc tam sācis nodarboties ar mūziku, neilgu laiku bijis kāda ansambļa ģitārists. Strādā biznesa sfērā.

Šaha kompozīcija
----------------

F. Karmils iepazinis šahu jau agrā bērnībā. Ar šaha kompozīciju sācis nodarboties daudz vēlāk. Pirmās kompozīcijas publicējis 1986. gadā Rīgā iznākošajā žurnālā "Šahmati". Savas daiļrades sākumposmā sastādījis galvenokārt čehu skolas miniatūras. Vērā ņemamus panākumus guvis 20. gadsimta deviņdesmito gadu otrajā pusē, kad sācis sastādīt loģiskās skolas daudzvilčus.

### Piemērs

**Ferhats Karmils**  
 *Probleemblad*, 2001**Mats 14 gājienos**
**Uzdevuma risinājums:**

Galvenais plānu: 1.Zd8+? Kc5 2.La7+ Kd6 3.Ld4 Le8!? 4.Tb6+ Lc6 5.Txc6+ Ke7 6.Lc5+ Ke8 7.Te6#/Lg6# atspēko 3...cxd3+!
Tāpēc, vispirms jānovērš iespēja melno bandiniekam sist balto laidni.
**1.Zd4+ Kc5 2.La7+ Kd6 3.Zf5+ Kc6 4.Tb6+ Kc5 5.Lc2! Txc2** Tagad visas balto figūra atgriežas savās izejas pozīcījas —
**6.Tb7+ Kc6 7.Zd4+ Kd6 8.Lb8+ Kc5 9.Ze6+ Kc6** — un izpildās modificēts galvenais plāns:
**10.Zd8+ Kc5 11.La7+ Kd6 12.Ld4 Le8 13.Te7! Kxe7 14.Lc5# (13...Ld7+ 14.Txd7#)**

Atsauces
--------

1. ↑  Ferhata Karmila profils vietnē *superproblem.ru*

Ārējās saites
-------------

* Ferhata Karmila šaha kompozīcijas vietnē PDB
* Ferada Kakabadzes (Ferhata Karmila) šaha kompozīcijas vietnē PDB
* Ferhata Karmila profils vietnē Chess Composers (angliski)
**Ferdinands Lasalls** (vācu: *Ferdinand Lassalle*; dzimis 1825. gada 11. aprīlī, miris 1864. gada 31. augustā) bija ebreju izcelsmes vācu jurists, viens no Vācijas sociāldemokrātijas pamatlicējiem.

Dzimis Breslavā, Prūsijā (mūsdienās Vroclava, Polijā) bagāta ebreju tirgotāja ģimenē. Lai arī tēvs gribēja sūtīt dēlu mācīties komerciju Leipcigā, tomēr Ferdinands Lasalls izvēlējās studēt filoloģiju un filozofiju Breslavas, vēlāk Berlīnes universitātēs. 1845. gada beigās Lasalls satika kādu bagātu šķirtu grāfieni, kurai kā jurists palīdzēja desmit gadus ilgā tiesas prāvā par īpašuma tiesībām.

1848. gadā Lasalls jau bija redzams sabiedrisks darbinieks, radikālās avīzes *Neue Rheinische Zeitung* līdzstrādnieks (tajā darbojās arī Kārlis Markss un Frīdrihs Engelss). Piedalījās 1848. gada revolūcijā Vācijā, tāpēc vēlāk viņam tika liegta iespēja uzturēties Berlīnē.

1859. gadā atgriezās Berlīnē, kur iesaistījās Prūsijas politiskajā dzīvē, iestādamies par vispārējām vēlēšanu tiesībām. Kaut arī Lasalls bija Komunistu savienības biedrs, viņš bija opozīcijā Marksa un Engelsa uzskatiem. 1863. gadā Leipcigā Lasalls nodibināja Vispārējo Vācu strādnieku asociāciju (*Allgemeiner Deutscher Arbeiterverein*, ADAV), kas bija pirmā Vācijas strādnieku politiskā partija un Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas priekštece.

1864. gadā, atrazdamies Šveicē, iemīlējās kādā 16 gadus vecā meitenē, vācu diplomāta meitā. Tomēr tēvs pretojās laulībām, par līgavaini izvēlēdamies kādu Valahijas augstmani - Rakovicas princi. Lasalls izsauca princi uz dueli. Duelis notika 1864. gada 31. augustā Ženēvas pievārtē un Ferdinands Lasalls tajā tika nošauts. Apglabāts dzimtajā Breslavā.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Ferdinands Lasalls***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Herdera enciklopēdijas raksts (spāņu)
* Ferdinands Lasalls *Zeno.org* (vāciski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 12310979
* LNB: 000177130
* LCCN: n50037732
* ISNI: 0000 0001 0870 0747
* GND: 118569910
* SELIBR: 263940
* SUDOC: 026967618
* BNF: cb11911199g (data)
* BIBSYS: 90360375
* NLA: 35510736
* NDL: 00446938
* NKC: jn20000603668
* SBN identifikators CFIV030457 nav derīgs.
* BNE: XX1084247
* CiNii: DA00494046

 |

 |
Cikliska termodinamisks procesa piemērs - Stērlinga dzinējs. Iekrāsotais laukums ir lietderīgais darbs.
**Termodinamisks process** ir termodinamiskas sistēmas makroskopisko parametru izmaiņu virkne.

Pamatā termodinamiskos procesus iedala līdzsvarotos un nelīdzsvarotos. Vēl izšķir atgriezeniskus (vienmēr līdzsvaroti) un neatgriezeniskus procesus (vienmēr nelīdzsvaroti). Izšķir dažādus izoparametriskos procesus: adiabātisks, izobārisks, izohorisks, izotermisks, izoentropisks, izoentalpisks, politropisks process. Nemainīgi var būt vairāki procesa parametri, tāpēc tas var tikt nosaukts, piemēram, par izobāriski izotermisku procesu.

Cikliski procesi
----------------

Ja procesu var vairākkārt atkārtot, tad to sauc par ciklisku procesu. Cikliskiem procesiem sākumstāvoklis ir vienāds ar beigustāvokli – visi sistēmas parametri (spiediens, temperatūra, tilpums, u.c.) ir sākumvērtībās. Lai gan process atgriežas sākumstāvoklī, apkārtējās vides stāvoklis ir mainījies, piemēram, tikts padarīts darbs.

Atsauces
--------

1. ↑  «Fizikas rokasgrāmata | LNB Digitālā bibliotēka - DOM PIEEJA». *dom.lndb.lv*. 106. lpp. Skatīts: 2023-06-20.
**Teritoriālais tīkls** (angļu: *wide area network, WAN*) ir datortīkls, kas nosedz plašu ģeogrāfisku platību, iesaistot lielu datoru daudzumu. Tas atšķiras no lokāliem tīkliem, kas parasti ir ierobežoti līdz vienai telpai vai ēkai. Labākais teritoriālā tīkla piemērs ir Internets.

Teritoriālos tīklus izmanto lai savā starpā savienotu vairākus lokālos tīklus, ļaujot viena lokālā tīkla datoriem sazināties ar citu lokālo tīklu datoriem. Daudzi teritoriālie tīkli ir veidoti kādas organizācijas vajadzībām un ir privāti, savukārt citi, ko veido Interneta Pakalpojumu Sniedzēji nodrošina organizāciju lokālajiem tīkliem pieeju Internetam. Teritoriālos tīklus parasti veido izmantojot nomātās līnijas. Katras nomātās līnijas galā, maršrutētājs savieno vienas puses lokālo tīklu ar teritoriālā tīkla centrmezglu. Pamata transporta mehānisms var balstīties uz dažādiem protokoliem, piemēram, TCP/IP. Kā citus plaši lietotus protokolus var minēt X.25, ATM un kadru retranslēšanu.

Mūsdienās, kad Internets nodrošina lielas ātrdarbības teritoriālo tīklu, ir samazinājusies vajadzība pēc privātiem tīkliem, kas ir veidoti izmantojot organizācijai piederošas nomātās līnijas. Tā vietā bieži lieto virtuālos privātos tīklus. Tie izmanto datu šifrēšanu un citas tehnoloģijas, lai veidotu organizācijas privāto tīklu izmantojot koplietošanas teritoriālā tīkla infrastruktūru.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh91002469
* GND: 4294149-0
* NKC: ph135588

 |

 |
**Terminoloģija** ir mācība par terminiem un to lietošanu. Termins ir jēdziens un tā valodiskais apzīmējums. Specifiskiem jēdzieniem noteiktos laukos ir noteikti apzīmējumi, kas materiāli atspoguļo zināšanu sistēmas. Terminoloģija kā zinātnes nozare pēta, kā termini rodas un kāda ir to savstarpējā saistība.

Terminoloģija ir formāla zinātnes nozare, kas sistemātiski pēta jēdzienu apzīmēšanu vai veidošanu, kas raksturīgs vienam vai vairākiem laukiem vai cilvēka darbības jomām. Terminoloģijas teorija pamatojas uz jēdzieniem un virzās uz piemērotu termina definīcija. Tas tiek veikts, pētot un analizējot terminus kā daļu no jēdzieniskas sistēmas un veicinātu pareizu lietošanu. Pētniecība var notikt vienas valodas robežās vai aptvert vairākas valodas vienlaikus, kā arī tā var pētīt terminus dažādu nozaru ietvaros.

Pārskats
--------

Terminoloģija kā zinātne balstās uz saviem teorētiskajiem principiem un sastāv galvenokārt no šādiem aspektiem:

* nozarē vai darbības jomā lietoto jēdzienu un jēdzienu struktūru analīze;
* jēdzieniem atbilstošo terminu identificēšana;
* divvalodu vai daudzvalodu terminoloģijas gadījumā saistības noteikšana starp terminiem dažādās valodās;
* terminoloģijas sistematizācija datubāzēs;
* terminoloģijas datubāžu pārvaldīšana;
* jaunu terminu veidošana (terminrade).

Terminoloģijas tipi
-------------------

Var izšķirt divu veidu terminoloģiju:

* Speciālā terminoloģija, kas nodarbojas ar vienu terminu vai ierobežotu terminu skaitu
* Sistemātiskā terminoloģija, kas nodarbojas ar visiem terminiem noteiktā nozarē vai darbības jomā.

Speciālā terminoloģija dominē tulkotāju profesijā, kur noteiktu terminu (vai terminu grupas) tulkojums ir nepieciešams, lai ātri atrisinātu noteiktu tulkojuma problēmu.

Terminoloģija kā zinātnes nozare
--------------------------------

Kā zinātnes nozare terminoloģija ir saistīta ar tulkošanu un tādēļ bieži tiek pasniegta universitātē un tulkotāju skolās. Lieliem tulkošanas uzņēmumiem bieži vien ir terminoloģijas nodaļa vai arī tie lūdz tulkotājiem veikt terminoloģijas pētījumus.

Tipoloģija
----------

Terminoloģiju var definēt arī pēc konteksta, pētot terminus, kas saistīti ar noteiktu kontekstu. Šādi konteksti var būt:

* Militārā terminoloģija;
* Sporta terminoloģija;
* Reliģiskā terminoloģija;
* Zinātniskā terminoloģija;
* Tehniskā terminoloģija.

Ārējās saites
-------------

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls
* Terminoloģijas portāls

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* LNB: 000092392
* GND: 4246651-9
* NKC: ph138997

 |

 |
**Ernsts Frīdrihs Nauks** (vācu: *Ernst Friedrich Nauck*, 1819—1875) bija Rīgas Politehniskās augstskolas dabaszinātņu profesors (no 1862. gada) un pirmais direktors (1862—1875).

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1819. gada 14. februārī Saksijas pilsētā Auerštetē luterāņu mācītāja ģimenē.
Mācījās Naumburgas ģimnāzijā, pēc tam Erfurtes skolotāju seminārā (1838—1840). Studēja dabaszinātnes Berlīnes Universitātē (1846—1849), ieguva zinātņu doktora grādu Halles Universitātē. Strādāja par fizikas un ķīmijas skolotāju Berlīnē, vēlāk par Krēfeldes amatniecības skolas direktoru (1852—1862).

1862. gadā pārcēlās uz dzīvi Rīgā, kur bija Rīgas politehniskās augstskolas ķīmijas, fizikas un mineraloloģijas profesors un augstskolas direktors. Viņa vadībā izveidoja augstskolas pirmās studiju programmas un uzbūvēja pirmo korpusu tagadējā Raiņa bulvārī 19 (1866—1869).

Miris pēkšņi, spēlējot šahu, 1875. gada 14. janvārī.

Atsauces
--------

1. ↑  Zigmunde A. Mūsu augstskolas pirmā rektora E. Nauka darbība. *Jaunais Inženieris*. 2002, Nr.12.
2. ↑  
*Baltiešu biogrāfiskais leksikons digitāli*.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Priekštecis: **nav**  |  **Rīgas Politehniskās augstskolas direktors** 1862. gads — 1875. gads | Pēctecis: **Gustavs Kīzerickis**  |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 792711
* LNB: 000013951
* ISNI: 0000 0000 2010 2347
* GND: 117548146

 |

 |
Gaisa balona palaišana
**Ernests Johans Bīnemanis** (1753—1806) bija latviešu cilmes izgudrotājs, *Academia Petrina* mehāniķis (1778—1788), skolotājs. Izgatavoja astronomijas instrumentus, globusus, aerostatus un zibensnovedējus.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1753. gada 27. (16.) janvārī Vilces pagasta Blankenfeldes muižas pavāra Ērmaņa un viņa sievas Līzes ģimenē. Viņa tēvs pēc brīvlaišanas pieņēma Bīnemaņa uzvārdu un pārcēlās uz dzīvi Jelgavā. Ernests Johans Bīnemanis mācījās Jelgavas Svētās Trīsvienības baznīcas skolā, no 1775. līdz 1778. gadam bija viens no pirmajiem Pētera akadēmijas studentiem (imatrikulēts ar kārtas numuru 2). Pēc akadēmijas beigšanas viņš strādāja par profesora Vilhelma Beitlera palīgu, konstruēja astronomijas instrumentus, globusus un mašīnu modeļus. 1779. gadā Londonā papildināja savas zināšanas mehānikā un matemātikā.

Jau pāris gadu pēc sensacionālajiem brāļu Mongolfjē lidojumiem Francijā 1785. gada 26. jūnijā notika viņa izgatavotā aerostata pirmā publiskā demonstrēšana Jelgavā. Tas bija apmēram 54 cm diametrā ar uzrakstu *Vivat P. et D.! Et Mitavia missus sum die XXVI to mensis Junii MDCCLXXXV* (latīniski — "Lai dzīvo Kurzemes un Zemgales hercogs Pēteris Bīrons un viņa sieva hercogiene Doroteja! No Jelgavas esmu palaists 1785. gada 26. jūnijā"). 1785. gada oktobrī viņš palaida gaisa balonu apmēram divu metru diametrā, bet 1786. gada 26. jūnijā ar ūdeņradi pildītu balonu 5,2 m diametrā ar uzrakstu "Tas dodas uz zvaigznēm".
1786. gada 28. aprīlī viņš veica arī publiskus elektrības demonstrējumus un reklamēja paša izgudrotos zibensnovedējus.

Sakarā ar apsūdzību nepiedienīgās attiecībās 1788. gadā hercogs Pēteris atlaida Bīnemani no darba akadēmijā un viņš kļuva par Jelgavas pilsētas skolas kantoru (priekšdziedātāju) un baznīcas ērģelnieku. 1792. gadā izdeva Bīnemaņa no angļu valodas tulkoto viņa drauga Jelgavas mehāniķa Džozefa Mēdžera uzrakstīto brošūru par pilsētas ūdensvada modernizēšanas projektu.

Pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes inkorporācijas Krievijas impērijā E. J. Bīnemanis pārcēlās uz Pēterburgu, strādāja par uzraugu Petrozavodskas pogu rūpnīcā. 1801. gadā atgriezās Pēterburgā, kur bija mājskolotājs, vēlāk skolotājs Gatčinas pilsētas skolā.

Miris 1806. gada 17. februārī Gatčinā.

Atsauces
--------

1. ↑  «altius.lv». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 21. jūlijā. Skatīts: 2014. gada 13. janvārī.
2. ↑  Stradiņš J. Zinātnes un augstskolu sākotne Latvijā. Rīga: Latvijas vēstures institūta apgāds, 2009. 287 lpp.

Literatūra
----------

* Jānis Stradiņš, Heinrihs Strods. "Ernestam Johanam Bīnemanim — 250". Dabas un vēstures kalendārs, 2003.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 49149542635300301000
* LNB: 000259395
* GND: 1268152722

 |

 |
**Ernests Nagobads** (dzimis 1883. gada 7. jūnijā, miris 1949. gada 2. decembrī) bija latviešu skolotājs, Rīgas 2. ģimnāzijas direktors, Eslingenas latviešu ģimnāzijas direktors.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1883. gada 7. jūnijā Litenes pagastā. Studēja tautsaimniecību Rīgas Politehniskā institūta Komercijas (Tirdzniecības) nodaļā un Pēterpils Neiroloģijas institūtā. Pēc Februāra revolūcijas 1917. gadā atgriezās Latvijā, darbojās Valkas pilsētas valdē un Vidzemes zemes padomē. Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā bija atbrīvotā
Ziemeļlatvijas apgabala Valdes priekšsēdētājs, piedalījās Ziemeļlatvijas bruņoto spēku organizēšanā, tad pārcēlās uz Rīgu, strādāja dažādos amatos.

Aprecējās ar Emmu Brūniņu, bērni — Aina Nagobads-Ābola (1920—2021), Visvaldis Georgs Nagobads (1921—2023), Ilgvars Nagobads (1927—2003).
1930. gadā kļuva par Rīgas 2. ģimnāzijas direktoru.
Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, bija Eslingenas latviešu ģimnāzijas direktors.

Miris 1949. gada 2. decembrī Eslingenā.

Apbalvojumi
-----------

* Triju Zvaigžņu ordenis

Darbi
-----

* Frīdis Zālītis, Ernests Nagobads. Latvijas vēsture skolām un pašmācībai. Grāmatu Draugs, 1947. — 290 lpp.

Atsauces
--------

1. ↑  biblioteka.valka.lv
2. ↑  timenote.info

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 289169047
* LNB: 000017139
* LCCN: no2014117435
* ISNI: 0000 0003 9465 3741

 |

 |
**Eveni** (pašnosaukums: *эвэсэл*, vienskaitlī — *эвэн*) ir tauta Āzijā, viena no Krievijas Federācijas Tālo Austrumu un Galējo Ziemeļu tautām. Apdzīvo pamīšus ar citām tautām plašu teritoriju taigas un mežatundras joslās no Jeņisejas rietumos līdz Kamčatkai austrumos un no Ziemeļu Ledus okeāna ziemeļos līdz Stanovojam dienvidos.

Etnonīms
--------

Evenu apdzīvotības areāls Krievijas Tālo Austrumu federālajā apgabalā
Līdz 20. gadsimta pirmajai pusei evenus dēvēja par **lamutiem** no evenku valodas *lamu* — ‘jūra’. Mūsdienu etnonīms ieviests 1930. gados no evenu pašnosaukuma, kas dažādi tiek tulkots kā ‘vietējais’, ‘šejienietis’, ‘no kalniem nokāpušais’. Ohotskas jūras piekrastes eveni sevi dēvē arī par oročiem — briežu cilvēkiem, bet par oročiem oficiāli sauc radniecīgu tautu Tatāru šauruma piekrastē.

Vēsture
-------

Līdz 17. gadsimta vidum eveni apdzīvoja Ohotskas jūras piekrasti un areālu līdz Verhojanskas grēdājam rietumos, Kolimas, Indigirkas un Omolonas baseinus. Krievu kolonistu ieceļošana un ar to saistītā epidēmiju izplatīšanās spieda evenus pārcelties uz Udas un Amguņas baseiniem dienvidos, kā arī uz korjaku un jukagiru zemēm ziemeļaustrumos līdz pat Kamčatkai. No 1930. līdz 1934. gadam Ohotskas jūras rietumu krastā pastāvēja Ohotskas Evenu nacionālais apvidus ar centru Nagajevas ciematā; likvidēts sakarā ar Daļstroja darbību.

Mūsdienās lielākā daļa no aptuveni 22 000 evenu dzīvo Sahas Republikā (ap 15 000). 1989. gadā Jakutijā nodibināja vienīgo evenu rajona līmeņa nacionālo administratīvo vienību — Evenu Bitantajas ulusu — 53 % no tā 2900 iedzīvotājiem ir eveni. Pavisam Sahas Republikā dažādos ulusos pastāv 20 nacionālo evenu naslegu (pagastu), vairāki kopīgi ar evenkiem un jukagiriem.

Magadanas apgabalā dzīvo ap 2555 eveni, Kamčatkas novadā — 1848 (no tiem 800 Bistrajas rajonā — bijušajā evenu nacionālajā rajonā), Čukotkas autonomajā apvidū — 1392, Habarovskas novadā — 1104.

Valoda
------

Eveni runā tungusu valodu saimei piederošajā evenu valodā. Ap 50 % evenu brīvi pārvalda krievu valodu, 27 % uzskata to par dzimto valodu. Sadzīvē liela daļa Jakutijas evenu izmanto jakutu valodu. Rakstība evenu valodā kopš 1930. gadiem.

Atsauce
-------

1. ↑  «Eveni». *Ģeogrāfijas vārdnīca Pasaules zemes un tautas*. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 1978. 204. lpp.
2. ↑  «Ассоциация коренных малочисленных народов Севера, Сибири и Дальнего Востока Российской Федерации. Эвены». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2021. gada 26. janvārī. Skatīts: 2021. gada 7. martā.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh97005034
* BNF: cb119828277 (data)
* NKC: ph117538

 |

 |
**Evelina Pruško** (poļu: *Ewelina Pruszko*; dzimusi 1978. gada 3. aprīlī ir bijusī poļu brīvā stila cīkstone, sudraba medaļas ieguvēja 2003. gada pasaules čempionātā, 1998. gada Eiropas čempione.

Sporta karjera
--------------

1995. gadā Evelina Pruško piedalījās Eiropas junioru čempionātā un svara kategorijā līdz 65 kg izcīnīja bronzas medaļu. Nākamajā gadā viņa uzvarēja Eiropas junioru čempionātā svarā līdz 70 kg, bet Eiropas pieaugušo čempionātā šajā svarā bija piektā. 1997. gadā Pruško otrreiz uzvarēja Eiropas junioru čempionātā (svarā līdz 68 kg). 

1998. gadā šajā svarā viņa izcīnīja zelta medaļas gan pasaules junioru čempionātā, gan Eiropas junioru čempionātā, gan Eiropas pieaugušo čempionātā, tā finālā pieveicot bulgārieti Gaļinu Ivanovu. Tuvu medaļai viņa bija arī pasaules čempionātā, kur pusfinālā zaudēja Kanādas cīkstonei Kristīnei Nordhagenai, pēc tam gandarījuma cīņā arī amerikānietei Sandrai Bečerei un palika 5. vietā. 

Gadu vēlāk viņa ieguva sudraba medaļu 1999. gada Eiropas čempionātā, bet pasaules čempionātā bija sestā. 2000. gada Pruško ieguva 7. vietu Eiropas čempionātā un 9. vietu pasaules čempionātā. 2002. gadā viņa bija ceturtā gan pasaules, gan Eiropas čempionātos. 

Veiksmīgs Pruško bija 2003. gads, kad svara kategorijā līdz 67 kg viņa izcīnīja sudraba medaļu pasaules čempionātā un bronzas medaļu Eiropas čempionātā. 2004. gadā viņa ieņēma 4. vietu Eiropas čempionātā.

1996. gadā Evelina Pruško bija Polijas čempione svara kategorijā līdz 70 kg , 1999. gadā — līdz 75 kg , 2002. gada un 2003. gada — līdz 67 kg un 2006. gadā — līdz 72 kg, kā arī 2004. gadā vicečempione svara kategorijā līdz 67 kg. un 2005. gadā — līdz 72 kg.

Atsauces
--------

1. 1 2 3 4  *Historia polskich zapasów 1922-2012* (poļu). Warszawa : Polski Związek Zapaśniczy. 2012. Skatīts: 2021. gada 5. maijs.
2. 1 2  «Pruszko, Ewelina (POL)» (angļu). iat.uni-leipzig.de. Skatīts: 2021-05-05.

Ārējās saites
-------------

* FILA profils (angliski)
**Daugavmala** ir Ikšķiles pilsētas daļa Ogres novadā. Izvietojies Ikšķiles pilsētas dienvidu daļā Daugavas krastā 1 km no pilsētas pārvaldes Ikšķiles centrā un 30 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies 20. un 21. gadsimtu mijā kā Ikšķiles piepilsētas privātmāju apbūves apvidus. Tā teritorija sastāvēja no divām atsevišķām daļām, ko vienu no otras atdalīja Ikšķiles pilsētas teritorija. Ciema teritorijā bija iekļauti dažkārt par atsevišķiem ciemiem uzskatītie Elkšņi un Zušugals. Daugavmalas austrumdaļā atrodas bērnudārzs «Ķiparu nams», Ikšķiles lidlauks un Elkšņu motosporta trase, kā arī vairāki uzņēmumi; rietumdaļā — Ikšķiles Karmela (karmelītu) ordeņa klosteris un metālapstrādes uzņēmums. Rīgas HES ūdenskrātuvē iepretī Daugavmalas austrumu daļai atrodas Svētā Meinarda sala ar Meinarda baznīcas drupām. 2012. gadā, paplašinot Ikšķiles pilsētas robežas, ciems tika iekļauts pilsētas teritorijā.

Atsauces
--------

1. 1 2  Ikšķiles novada teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts
2. ↑  Ikšķilē iesvētīs Karmela klostera baznīcu
3. ↑  Ikšķiles pilsētas robeža Archived 2015. gada 20. februārī, *Wayback Machine* vietnē. ikskile.com. Atjaunināts: 2016. gada 5. septembrī.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Ikšķiles pilsētas daļas Ikšķiles karogs |
| --- |
|  |
| 
* Ādamlauks
* Daugavmala
* Elkšņi
* Jaunikšķile
* Zušugals

 |

 |
**Evenu valoda** (agrāk — **lamutu valoda**) ir viena no tungusu valodu saimes valodām, ko lieto daļa evenu Sibīrijā Krievijā. No 22 383 eveniem (2010) valodu lieto 5538 cilvēki (25,8%), un tā tiek uzskatīta par nopietni apdraudētu. No 1970. līdz 2011. gadam korjaku valodā izdotas 2 grāmatas. Valodu apgūst ap 250 skolēnu septiņās Kamčatkas novada skolās (2012).

Izplatība
---------

Evenu valodu lieto plašā areālā Jakutijā, Magadanas apgabalā, Čukotkā, Kamčatkā un Habarovskas novadā. Jakutijā evenu valoda vietējā līmenī ir viena no oficiālajām valodām. Apmācība skolās evenu valodā nenotiek, bet valoda tiek pasniegta kā priekšmets evenu bērniem. 2012. gadā valodu apguva 1180 skolnieki 25 skolās Jakutijā (888 skolnieki 22 skolās), Habarovskas novadā (99 skolnieki 1 skolā), Magadanas apgabalā (13 skolnieki 1 skolā), Čukotkā (98 skolnieki 2 skolās) un Kamčatkā (76 skolnieki 2 skolās).

Ortogrāfija
-----------

Pirmā rakstība evenu valodai izveidota 1932. gadā uz latīņu alfabēta pamata. 1937. gadā pārcelta uz kirilicu. 1958. gadā alfabētā papildus standarta krievu alfabēta burtiem tika ieviesti burti ***ӈ, ө, ӫ***. Mūsdienu evenu alfabēts:

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Б б | В в | Г г | Д д | Е е | Ё ё | Ж ж |
| З з | И и | Й й | К к | Л л | М м | Н н | Ӈ ӈ |
| О о | Ө ө | Ӫ ӫ | П п | Р р | С с | Т т | У у |
| Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Ш ш | Щ щ | Ъ ъ | Ы ы |
| Ь ь | Э э | Ю ю | Я я |   |   |   |   |

Atsauces
--------

1. ↑  UNESCO Atlas of the World's Languages in Danger
2. ↑  О языках в Республике Саха (Якутия)
3. ↑  «А.Л. Арефьев ЯЗЫКИ КОРЕННЫХ МАЛОЧИСЛЕННЫХ НАРОДОВ СЕВЕРА, СИБИРИ И ДАЛЬНЕГО ВОСТОКА В СИСТЕМЕ ОБРАЗОВАНИЯ: ИСТОРИЯ И СОВРЕМЕННОСТЬ». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2022. gada 2. februārī. Skatīts: 2022. gada 16. februārī.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* NKC: ph401822

 |

 |
|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| 2016. gada Parīze—Rubē |  |

 |
|  |
| Sacensību informācija |
| Sacensības | 114. Parīze—Rubē |
| Kategorija | 2016. gada UCI Pasaules tūre 1.UWT |
| Datums | 2016. gada 10. aprīlis |
| Distance | 257,5 km |
| Valsts | FRA Francija |
| Starts | Kompjeņa |
| Finišs | Rubē |
| Komandas | 25 |
| Braucēji startā | 198 |
| Braucēji finišā | 119 |
| Vidējais ātrums | 43,907 km/h |
| Rezultāti |
| Uzvarētājs | AUS Metjū Heimens (Orica-GreenEDGE) |
| Otrais | BEL Toms Bonens (Etixx-Quick Step) |
| Trešais | GBR Ians Stenards (Sky) |
| ◀ 2015 | 2017▶ |
|  | Dokumentācija  |

**2016. gada Parīze—Rubē** bija viendienas klasiskās riteņbraukšanas sacensības, kas 2016. gada 10. aprīlī notika Francijas ziemeļdaļā. Tā bija 114. reize, kad notika Parīze—Rubē sacensības, desmitās sacensības 2016. gada UCI *World Tour* kalendārā un trešais no sezonas klasiku "pieminekļiem".

Sacensību distance bija 257,5 kilometri, distances sarežģītību papildināja bruģētu ceļu 27 segmenti, kuru kopējais garums bija 52,8 kilometri. Bruģēto posmu radītās papildu grūtības sacensībām devušas iesauku "Ziemeļu elle". Tās noslēdza bruģēto klasiku sezonu, notiekot nedēļu pēc 2016. gada Flandrijas tūres. Par favorītiem pirms starta tika uzskatīti Peters Sagans (*Tinkoff*), kā arī Fabians Kančellāra (*Trek–Segafredo*) un Toms Bonens (*Etixx-Quick Step*).

Sacensības bija smagas jau no paša sākuma, nopietnākie atrāvienu mēģinājumi notika vairāk kā 100 kilometrus pirms finiša līnijas. Kančellāru un Saganu aizkavēja kritieni distancē un pēdējos 20 kilometros izveidojās piecu braucēju grupa un par spīti vairākiem atraušanās mēģinājumiem sacensību noslēdzošajā daļā, Rubē velodromā ieradās kopā. Sprinta finišā uzvarēja Metjū Heimens (*Orica–BikeExchange*), kurš pārspēja Bonenu un Ianu Stenardu (*Team Sky*).

Latvijas sportists Aleksejs Saramotins (*IAM Cycling*) finišēja astotajā vietā, lielu sacensību daļu atrodoties vadošo braucēju grupā.

Rezultāti
---------

Rezultāti (pirmie 10)| Rangs | Braucējs | Komanda | Laiks |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Metjū Heimens (AUS) | Orica–BikeExchange | 5h 51' 53" |
| 2 |  Toms Bonens (BEL) | Etixx-Quick Step | + 0" |
| 3 |  Ians Stenards (GBR) | Team Sky | + 0" |
| 4 |  Seps Vanmarke (BEL) | LottoNL-Jumbo | + 0" |
| 5 |  Edvalls Boasons Hāgens (NOR) | Team Dimension Data | + 3" |
| 6 |  Heinrihs Hauslers (AUS) | IAM Cycling | + 1' 00" |
| 7 |  Marcels Zībergs (GER) | Lotto-Soudal | + 1' 00" |
| 8 |  Aleksejs Saramotins (LAT) | IAM Cycling | + 1' 00" |
| 9 |  Imanols Erviti (ESP) | Movistar Team | + 1' 07" |
| 10 |  Adriens Ptī (FRA) | Direct Énergie | + 2' 20" |

Atsauces
--------

1. ↑  Matt Westby. «Paris-Roubaix: What is so special about the 'Hell of the North'?». *Sky Sports*, 2016. gada 7. aprīlis. Skatīts: 2016. gada 8. aprīlis.
2. ↑  «Paris - Roubaix (result)». *ProCyclingStats*. 2016. gada 10. aprīlis.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***2016. gada Parīze—Rubē***.
* Oficiālā tīmekļa vietne
*Silja Festival* Rīgas ostā
*Silja Festival* Rīgas pasažieru ostā 2008. gadā
***Silja Festival*** ir Francijas un Itālijas kuģniecības *Corsica Ferries Sardinia Ferries* kruīza prāmis. Uzbūvēts 1986. gadā Somijas uzņēmuma *Wärtsilä* Hietalahti kuģu būvētavā.

Sākotnēji tas ar nosaukumu ***Wellamo*** bija Somijas uzņēmuma *Effoa* īpašumā.
1992. gadā pārbūvēts Vācijā, ieguva nosaukumu *Silja Festival* un pārgāja bijušā *Effoa* meitas uzņēmuma *Silja Line* īpašumā.

2006. gadā *Silja Line* ar visiem kuģiem nopirka Igaunijas uzņēmums *Tallink*. *Silja Festival* kursēja maršrutā Turku—Mariehamna/Longnesa—Stokholma. 2008. gada jūlijā to šajā līnijā nomainīja prāmis *Galaxy*.

*Silja Festival* 2008. gada 2. augustā uzsāka kursēt līnijā Rīga—Stokholma, nomainot līdz šim šajā līnijā kursējošo prāmi *Vana Tallinn*. Prāmis *Silja Festival* tajā laikā bija lielākais pasažieru kuģis, kāds jebkad ir kursējis pastāvīgā maršrutā no Rīgas līdz brīdim, kamēr to nomainīja kuģis *Isabelle*,[*nepieciešama atsauce*] kaut gan neregulāri Rīgā ir piestājuši arī lielāki kruīza kuģi.
*Silja Festival* kursēja līnijā Rīga—Stokholma paralēli ar pasažieru prāmi *Romantika*.

2013. gada maijā *Silja Festival* līnijā Rīga—Stokholma aizstāja ar kuģi *Isabelle*, kas līdz šim ar nosaukumu *Isabella* piederēja kuģniecībai *Viking Line*.

2014. gada janvārī uz deviņiem mēnešiem *Silja Festival* tika iznomāts Kanādas uzņēmumam *Rio Tinto Alcan*. Tas bija noenkurots pie Kitimatas Britu Kolumbijā Kanādā un kalpoja kā darbinieku apmešanās vieta.

2015. gada maijā *Silja Festival* pārdots Francijas un Itālijas kuģniecībai *Corsica Ferries Sardinia Ferries*. Jauna pieraksta osta — Dženova Itālijā.

Atsauces
--------

1. Corsica Ferries buys cruise ferry from Silja Archived 2015. gada 31. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē. Andrew Spurrier, 05 May 2015

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Silja Festival***.
* *Silja Festival* *Tallink* mājaslapā
Impērijas brīvpilsētas 18. gadsimtā
**Impērijas brīvpilsēta** (vācu: *Reichsstadt* vai *Freie Reichsstadt*) bija pilsētas juridiskā forma Svētās Romas impērijā, kas parasti norādīja uz to, ka pilsēta pakļaujas tieši imperatoram (nevis vietējiem augstmaņiem). Nosaukums arī varēja norādīt, ka pilsēta dibināta uz imperatoram piederošās zemes. Nosaukumu "Brīvā impērijas pilsēta" (*Freie Reichsstadt*) precīzi varēja attiecināt tikai uz septiņām pilsētām: Bāzeli, Strasbūru, Špeijeru, Vormsu, Maincu, Ķelni un Regensburgu, kuras bija izcīnījušas brīvību no baznīcas augstmaņu varas. 1422. gada sarakstā minētas 75 brīvpilsētas, 1521. gada sarakstā ir jau 84 brīvpilsētas, bet 18. gadsimta beigās to skaits bija samazinājies līdz 51.

Daudzas pilsētas Impērijas brīvpilsētas statusu ieguva mierīgā ceļā, izmantojot politiskās jukas impērijā, vai ar kukuļu palīdzību. Šo statusu varēja arī zaudēt. Maincas brīvpilsētu 1462. gadā iekaroja un pakļāva vietējais arhibīskaps. Trīre no brīvpilsētas statusa atteicās pati, lai atbrīvotos no augstajām izmaksām. Dažreiz imperatori statusu atņēma kā sodu dumpīgajiem pilsētniekiem. Bezansona nonāca Spānijas un vēlāk Francijas pakļautībā. Bāzele pievienojās Šveices konfederācijai. Strasbūru, Kolmaru, Hāgenavu un vairākas citas brīvpilsētas iekaroja Francija.

Bagātākās brīvpilsētas, tādas kā Lībeka, Nirnberga un Augsburga darbojās gandrīz kā neatkarīgas valstis. Tās sāka karus, slēdza līgumus un veidoja pilsētu savienības. Brīvpilsētas sadalījās divos lielākos grupējumos — Reinas un Švābijas. 1489. gada impērijas parlaments Frankfurtē nolēma, ka brīvpilsētām ir tiesības piedalīties impērijas parlamentā. Vestfālenes miera līgums 1648. gadā apstiprināja brīvpilsētas kā trešo politisko spēku impērijā.

1815. gadā, izveidojoties Vācu savienībai, vienīgi Hamburga, Lībeka, Brēmene un Frankfurte pie Mainas saglabāja brīvpilsētas statusu. 1866. gadā Frankfurti pie Mainas anektēja Prūsijas karaliste. Nacistiskās Vācijas laikā Lībeka zaudēja brīvpilsētas statusu un mūsdienās vienīgi Hamburga un Brēmene oficiāli saglabā brīvpilsētas statusu un neatkarīgu pašpārvaldi.

Atsauces
--------

1. 1 2 3  Imperial city
**Skābeņlapu sūrene** (latīņu: *Polygonum lapathifolium*) ir mainīga izskata augu suga sūreņu dzimtā. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp visā Latvijas teritorijā, un Ziemeļamerikā.

Apraksts
--------

Skāpeņlapu sūrene ir ļoti mainīga izskata augs, ko dažreiz iedala sīkākās sugās. Tas ir viengadīgs, 20—100 cm garš lakstaugs, kura stublājs ir stāvs vai gulošs un izpleties, parasti zarains, reti vienkāršs. Auga stublājs var būt arī intensīvi sarkans, mezglu vietās jūtami resnāks. Lapas ir iegareni eliptiskas līdz lancetiskas, 3—12 cm garas un 0,5—3 cm platas. Apziednis, vārpas kātiņš un lapas apakšpuse parasti ir klāti ar punktveida dziedzeriem. Lapas virspusē mēdz būt tumšs pusmēness veida plankums. Lapām ir īss kāts, gluda mala, strups vai smails kāts. Turzīte ir kaila vai klāta ar tīmekļmatiņiem, tās mala ir ar 0,05 cm īsiem matiņiem.

Ziedi ir neīstā vārpa — to forma var būt no slaidas līdz strupi cilindriskai, tās garums ir 1—5 cm, un tā nereti galā nolīkst. Apziednis balts, zaļganbalts vai dažādas intensitātes sārts. Auglis ir tumšs, spīdīgs riekstiņš. Zied no jūnija līdz oktobrim.

Pasugas
-------

Atkarībā no stublāja formas, atsevišķo auga daļu apmatojuma un citām morfoloģiskajām īpatnībām daži autori skābeņlapu sūreni uzskata par kopsugu un tās ietvaros Latvijas teritorijā nodala šādas potenciālās pasugas vai atsevišķas sugas:

* **Britingera sūreni** (*Polygonum brittingeri* Opiz),
* **Skarbo sūreni** (*Polygonum scabrum Moench,* sinonīms*. Polygonum pallida* With.),
* **Mezglaino sūreni** (*Polygonum nodosum* Pers*.*),
* **Linu sūreni** (*Polygonum linicola* Sutulov).

Atsauces
--------

1. 1 2 3  «skābeņlapu sūrene - Polygonum lapathifolium L. s.l. - Augi - Latvijas daba». *www.latvijasdaba.lv*. Skatīts: 2022-03-19.
*VSS Enterprise* (vidū) zem nesējlidmašīnas *WhiteKnightTwo* (*VMS Eve*)

***VSS Enterprise*** (astes numurs ***N339SS***) bija suborbitālā kosmoplāna *SpaceShipTwo* *Model 339* klases pirmais eksemplārs. To pēc *Virgin Galactic* pasūtījuma izgatavoja uzņēmums *The Spaceship Company*. *VSS Enterprise* iznīcināts katastrofā 2014. gada 31. oktobrī, kurā gāja bojā viens pilots, bet otrs tika nopietni ievainots.

Raķešplāns ieguvis nosaukumu, iedvesmojoties no televīzijas seriāla *Star Trek*, kurā figurēja kosmosa kuģis *USS Enterprise*. Arī *Space Shuttle* prototipa kosmoplānam bija nosaukums *Enterprise*.

*VSS Enterprise* publiski pirmoreiz demonstrēts 2009. gada decembrī. Pirmais lidojums (bez pilotiem, pievienots nesējlidmašīnai *White Knight Two*) notika 2010. gada 22. martā. Pirmais lidojums ar pilotiem (pievienots nesējlidmašīnai) veikts 2010. gada 15. jūlijā. Pirmais autonomais pilotējamais lidojums notika 2010. gada 10. oktobrī.
2013. gada 29. aprīlī, pēc 25 planēšanas režīma lidojumiem, veikts pirmais lidojums ar iedarbinātu raķešdzinēju.

NTSB grupa apskata astes daļu
2014. gada 31. oktobrī *VSS Enterprise* virs Mohaves tuksneša veica lidojumu ar raķešdzinēju. Lidojuma mērķis bija izmēģināt modificētu dzinēju. Raķešplānu pilotēja Pīts Sībolds (*Pete Siebold*) un Maikls Olsberijs (*Mike Alsbury*). Pēc atvienošanās no nesējlidmašīnas, autonomā lidojuma laikā kosmoplāns izjuka. Vienam pilotam izdevās katapultēties, un ar nopietniem ievainojumiem viņš nogādāts slimnīcā. Otrs pilots Maiks Olsberijs gāja bojā.

Avārijas izmeklēšanu veica Nacionālā transporta drošības padome (NTSB). 2015. gada 28. jūlijā tika sniegts izmeklēšanas komisijas atzinums. Avārijas cēlonis bijis cilvēciskais faktors. Pilots, kurš gāja bojā, par agru ir atbrīvojis astes daļu, laikā, kad darbojās raķešdzinējs un tika pārsniegta skaņas barjera. Rezultātā lidaparāts tika strauji nobremzēts. Tika atzīmēts, ka konstrukcijā nebijusi paredzēta aizsardzība pret šādiem gadījumiem, tāpat arī piloti nav bijuši pienācīgi apmācīti.

Atsauces
--------

1. ↑  SpaceShipTwo: On a Flight Path to Space Tourism Elizabeth Howell, SPACE.com, 2014-10-02
2. ↑  Pilot killed in spaceship crash identified Trevor Hughes, USATODAY, 2014-11-01
**VSAC "Zemgale" filiāle "Ķīši"** ir Valsts sociālās aprūpes centra (VSAC) "Zemgale" filiāle, kas atrodas Tukuma novada Jaunsātu pagastā. Tajā dzīvo personas ar garīga rakstura traucējumiem. Klientiem nodrošina sociālo aprūpi, ēdināšanu, sociālo rehabilitāciju un medicīnisko aprūpi. Sociālās aprūpes centram ir sava bibliotēka.

Vēsture
-------

Dibināta pēc Otrā pasaules kara, 1975. gadā pansionātam uzbūvēja jaunu korpusu. 2004. gadā iestādi pārdēvēja par Sociālās aprūpes centru "Ķīši".
2010. gadā to iekļāva Labklājības ministrijas pakļautībā esošajā Valsts sociālās aprūpes centrā „Zemgale", kurā ietilpst arī sociālās aprūpes centrs (SAC) "Iecava", SAC "Īle" Lielbērzē, SAC "Jelgava" un SAC "Ziedkalne" Mūrmuižā.

Atsauces
--------

1. ↑  «Filiāle "Ķīši"». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2021. gada 26. februārī. Skatīts: 2020. gada 9. decembrī.
2. ↑  «vsaczemgale.gov.lv». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2020. gada 27. novembrī. Skatīts: 2020. gada 9. decembrī.

Koordinātas: 56°56′9″N 22°58′18″E﻿ / ﻿56.93583°N 22.97167°E﻿ / 56.93583; 22.97167
**Zaļās vārnas** jeb **zilvārnas** (*Coracias*) ir zaļvārnveidīgo kārtas (*Coraciiformes*) zaļvārnu dzimtas (*Coraciidae*) putnu ģints.

Lielākā daļa sugu no zaļo vārnu ģints dzīvo silta klimata zonās Eirāzijā un Āfrikā. Zaļā vārna (*Coracias garrulus*) ir vienīgā zaļo vārnu suga, kas ir sastopama Eiropā, kur tā ligzdo, bet ziemas periodā tā migrē uz Āfriku.  Latvijā no zaļvārnu dzimtas ir sastopama viena suga - zaļā vārna (*Coracias garrulus*). Tās ir retas ligzdotājas, kuru skaits pēdējos gados samazinās. Latvijā 2010. gadā ligzdoja 24 pāri.

Izskats un īpašības
-------------------

Zaļās vārnas ir krāšņi putni. Lielākajai daļai ir zilizaļš apspalvojums, ar sārtiem laukumiem, bet cekulainajai zaļvārnai (*Coracias naevia*) apspalvojums pamatā ir rozīgi kanēļbrūns, un zaļimelna ir tikai aste.

Tie mājo atklātās ainavās, kurās ir daži koki, vai skrajos mežos. Zaļās vārnas parasti nosēžas kādā koka zarā vai uz staba gala un vēro, un gaida, kad tām garām lidos vai rāpos kāds medījums. Kad medījums veiksmīgi noķerts, tas tiek aiznests atpakaļ uz zaru un tur sadalīts. Tās barojas ar visāda veida bezmugurkaulniekiem, kā arī ar vardēm, ķirzakām, grauzējiem un citu sugu putnēniem.

Klasifikācija
-------------

* ģints Zaļās vārnas (*Coracias*)
	+ Cekulainā zaļvārna (*Coracias naevia*)
	+ Garastes zilvārna (*Coracias abyssinica*)
	+ Indijas zilvārna (*Coracias benghalensis*)
	+ Raketastes zaļā vārna (*Coracias spatulata*)
	+ Sarkankrūts zaļā vārna (*Coracias caudatus*)
	+ Zaļā vārna (*Coracias garrulus*)
	+ Zilspārnu zaļvārna (*Coracias temminckii*)
	+ Zilvēdera zaļvārna (*Coracias cyanogaster*)

Atsauces
--------

1. 1 2 3  Fry, C. Hilary; Fry, Kathie; Harris, Alan (1992). Kingfishers, Bee-eaters and Rollers. Christopher Helm. ISBN 0-7136-8028-8.
2. ↑  «Zaļās vārnas Latvijā». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 23. maijā. Skatīts: 2010. gada 8. decembrī.
**Kravšeja zebra** (*Equus quagga crawshayi*) ir līdzenumu zebras (*Equus quagga*) viena no pasugām. Kravšeja zebras dzīvo nelielā teritorijā Dienvidluangvas Nacionālajā parkā Zambijas ziemeļu austrumos. Nevienā citā vietā savvaļā tās nav sastopamas.

Izskats
-------

Kāju svītrojums ir ar sīkām, blīvām un intensīvi melnām līnijām līdz pat nagiem, attēlā kumeļš
Kravšeja zebru augstums skaustā ir apmēram 1,22—1,30 m, svars 270—310 kg. Apspalvojums izteikti melni—balts. Melnās līnijas ir šaurākas nekā citām zebrām, un tās ir gandrīz vienādā platumā ar baltajām līnijām. Tām nekad starp melni-baltajām svītrām nav brūnās līnijas. Kāju svītrojums ir ar sīkām, blīvām un intensīvi melnām līnijām līdz pat nagiem, jo svītrojums zemāk, jo blīvākas paliek melnās līnijas. Krēpes stāvas, melni-balti svītrains, kas turpina kakla strīpu rakstu, bet krēpju gali ir koši melni. Ikvienai zebrai ir savs individuālais svītru raksts.

Uzvedība
--------

Kravšeja zebras barojas ar zāli, tās ir pieticīgas un var labi iztikt arī sausajā sezonā ar izkaltušo veģetāciju. Zebras vienīgi nevar iztikt bez ūdens, tās parasti uzturas ūdens tuvumā. Kravšeja zebras veido nelielus barus, līdz 15 dzīvniekiem, kas sastāv no ērzeļa un viņa harēma. 

Kravšeja zebru galvenie ienaidnieki ir lauvas un hiēnas, reizēm zebrām uzbrūk hiēnsuņi un leopardi. Kad plēsēji uzbrūk Kravšeja zebrām, tās parasti sastājas aplī ar galvām uz ārpusi un vēro uzbrucēju. Zebras ir gatavas kost un sist ar priekškājām. Ja kādu no zebrām plēsoņa ievaino, ļoti bieži veselās zebras sastājas ap ievainoto, un turpina aizsargāties, cenšoties padzīt uzbrucēju.

Atsauces
--------

1. ↑  Crawshay's Zebra
2. ↑  Zebra Family | Flickr - Photo Sharing!
3. ↑  «AfricaAway • Information on the Crawshay’s Zebra found in the South Luangwa National Park». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2008. gada 22. septembrī. Skatīts: 2008. gada 20. decembrī.

Ārējās saites
-------------

*
**Kronekera simbols** jeb **Kronekera delta** ir divu argumentu funkcija, kas ir vienāda ar 1, ja abi argumenti sakrīt; pretējā gadījumā tā ir vienāda ar 0. Parasti to apzīmē ar *δ**ij* un definē kā

{\displaystyle \delta \_{ij}=\left\{{\begin{matrix}1,&{\mbox{ja }}i=j,\\0,&{\mbox{ja }}i\neq j,\end{matrix}}\right.}
kur *i* un *j* parasti ir veseli skaitļi. Šī funkcija ir nosaukta par godu vācu matemātiķim Leopoldam Kronekeram.

Īpašības
--------

Summu, kas satur Kronekera simbolu, var aizstāt ar attiecīgo summas locekli:

{\displaystyle \sum \_{i=-\infty }^{\infty }a\_{i}\delta \_{ij}=a\_{j}.}
Līdzīga īpašībai piemīt Diraka delta funkcijai attiecībā pret integrāli:

{\displaystyle \int \_{-\infty }^{\infty }\delta (x-y)f(x)dx=f(y).}

Pielietojumi
------------

Lineārajā algebrā summu pār abiem Kronekera simbola argumentiem sauc par matricas pēdu:

{\displaystyle \sum \_{i,j=1}^{n}a\_{ij}\delta \_{ij}=\sum \_{i=1}^{n}a\_{ii}=\mathrm {tr} (A).}
Lai noskaidrotu, vai reāli vektori *v**i* veido ortonormētu bāzi, ir jāpārbauda, ka

{\displaystyle v\_{i}^{\mathrm {T} }\cdot v\_{j}=\delta \_{ij}.}
Furjē analīzē bieži noder sakarība

{\displaystyle \sum \_{y=0}^{n-1}e^{{\frac {2\pi i}{n}}(x-x')y}=\delta \_{xx'}.}

Skatīt arī
----------

* Diraka delta funkcija
* Levi-Čivita simbols

Ārējās saites
-------------

* Eric W. Weisstein, Kronecker Delta, MathWorld.
**Maksimiliāns Feigls** (vācu: *Maximilian Israel Feigl*; dzimis 1871. gada 5. martā, miris 1942. gada 30. novembrī) bija austriešu šahists un šaha problēmists.

Bijis tirgotājs. Miris Terezinas koncentrācijas nometnē.

Šaha kompozīcija
----------------

Šaha kompozīcijā bijis Vīnes skolas pārstāvis. Vairāki no viņa uzdevumiem ir kolektīvi darbi. Biežākie līdzautori — Rihards Teihmans un Otomārs Veiss. Dažreiz lietojis pseidonīmu *Mephisto*. 

### Piemērs

**№ 1. M. Feigls**  
 *Rivista Scacchistica Italiana*, 1907  
1. godalga**Mats 3 gājienos**
**Uzdevuma risinājums:**

1.♗h7! (draud 2.♕c4 ♔×f6 3.♘e8#)
1. ... ♘e3 2.♘c4+ ♔d4 3.♗e5#
1. ... ♘×f2 2.♘c4+ ♔d4 3.♗e5#
1. ... ♘h2 2.♘c4+ ♔d4 3.♗e5#
1. ... ♘×f6 2.♘c4+ ♔d4 3.♗e5#
1. ... ♖a6 2.b6 ~ 3.♘b5#
1. ... c4 2.♘e4+ ♔d4 3.♕d7#

Atsauces
--------

1. ↑  M. Feigla profils vietnē *Chess Composers* (angliski)
2. ↑  M. Feigla miršanas apliecība (vāciski)

Ārējās saites
-------------

* M. Feigla šaha kompozīcijas vietnē PDB