**Nere** (IPA: [nære]) jeb **Vilija** ir upe Lietuvā (lietuviešu: *Neris*) un Baltkrievijā (baltkrievu: *Вілія*). Upes izteka atrodas Baltkrievijas ziemeļos, tek rietumu virzienā caur abām lielākajām Lietuvas pilsētām Viļņu un Kauņu, kurā upe ietek Nemunā. Otra Lietuvas garākā upe aiz Nemunas, tās garums ir 510 km (Lietuvā — 228 km, Baltkrievijā — 264 km).

Nere savieno bijušo Lietuvas galvaspilsētu Kernavi ar pašreizējo galvaspilsētu Viļņu. Tās krastos atrodas pagānu lietuviešu apbedījumu vietas. 25 km no Viļņas atrodas vecie Karmazinu kapu kalniņi ar daudziem mitoloģiskiem akmeņiem un svētozolu.

Lielākās pietekas (no iztekas)
------------------------------

Labā krasta:

* Servača (85 km)
* Narača (75 km)
* Strača (59 km)
* Žeimena (80 km)
* Muse (62 km)
* Šventoja (246 km)

Kreisā krasta:

* Dzvinasa (54 km)
* Iļija (62 km)
* Uša (75 km)
* Ašmjanka (105 km)
* Viļņa (80 km)

No 11 kilometru garās Neres labā krasta pietekas Lietavas nosaukuma, iespējams, cēlies Lietuvas vārds.

Nosaukuma izcelšanās
--------------------

Upes nosaukums ir senas baltu cilmes un saistāms ar lietuviešu vārdu *nerti*, kas nozīmē *nirt*. Slāvu nosaukums *Vilija* cēlies no bijušās formas *Velja*, kura saistīta ar senu slāvu īpašības vārdu *велья* (dižs). Tomēr senāks apzīmējums ir šeit senāk dzīvojošo baltu dotais apzīmējums.[*nepieciešama atsauce*]

Etimoloģiski līdzīgus vārdus plaši izmanto mūsdienu un vēsturiskajās baltu teritorijās, lai veidotu hidronīmus, piemēram Lietuvā Narote, Narasa (upes), Narača ezers, senprūšu Nareva un netālu no Maskavas esošā Nara.

Viļņā sastopami toponīmi, kas ietver abus vārdus, piemēram *Neris* saglabājies Paneres (*Paneriai*) un Panerišķu (*Paneriškės*) pilsētas apkaimju nosaukumos, savukārt *Velja* ir daļa no vārda *Valakampiai*, kas lietuviski nozīmē "Vilijas leņķis". Kauņā pilsētas daļa pie Neres upes, kas agrāk bija atsevišķa pilsēta, saucas Vilijampole (*Vilija* + *polis*, kas nozīmē "pilsēta pie Vilijas").

Lai gan uzskatīta, ka Nere ir upes pirmatnējais nosaukums un Vilijas nosaukums radies vēlāk, dubultnosaukums, visticamāk, radies no Neres upes (mūsdienās zināmas kā Naračas upes iztekas no Narača ezera) ietekas Vilijā, vēsturiskajā slāvu/baltu pierobežā, un katrs etnoss izvēlējies savu nosaukumu upei, kas sākas no satekas. Par to liecina arī tas, ka Vilijas upes nosaukšanai līdz šai satekai nekad nav lietots vārds Nere. Tāpēc tiek uzskatīts, ka Naračas upi balti senatnē uzskatīja par Neres augšteci.

Pagānu pasaules redzējumā upe ieņēmusi nozīmīgu vietu, gar tās krastiem līdz šodienai ir saglabājušies ievērojams skaits apbedījuma vietu, kapukalnu, svēto ozolu biržu, kā arī svētakmeņu.

Atsauces
--------

1. 1 2  Zigmas Zinkevičius. *Senosios Lietuvos valstybės vardynas*. Vilnius : Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 45. lpp. ISBN 978-5-420-01606-0.
2. ↑  V. Mažiulis, Prūsų kalbos etimologijos žodynas, L-P, V. 1996, t. 3, p. 178-179
3. 1 2  Vykintas Vaitkevičius Mysterious Neris, *Šiaurės Atėnai*. 2005-07-23 nr. 758 Archived July 22, 2011, *Wayback Machine* vietnē.
4. ↑  S. Kolupaila, *Narutis ir Neris*, *Kosmos*, 1940, Nr. 1/3, p. 52

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Nere***.
* Upes baseins Archived 2007. gada 13. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē.
* Neres reģionālais parks