Vācu zemessardzes pēdējā parāde Latgales frontē 1920. gada 30. martā pirms pārdēvēšanas par 13. Tukuma kājnieku pulku.
**13. Tukuma kājnieku pulks** bija no Baltijas landesvēra izveidota un no 1920. gada 1. aprīļa līdz 1922. gada 21. aprīlim pastāvoša Latvijas Bruņoto spēku 1. Kurzemes kājnieku divīzijas vienība.

Izveide
-------

Pēc sakāves Cēsu kaujās no Baltijas landesvēra izslēdza vācu algotņus, kuriem bija jāatstāj Latvija, un par tā komandieri iecēla britu pulkvežleitnantu Haroldu Aleksanderu. Vienības tika nosūtītas uz Austrumu fronti, kur tās piedalījās Latgales atbrīvošanas kaujās.

1920. gada 1. aprīlī no Landesvēra daļām izveidoja 13. Tukuma kājnieku pulku un iekļāva 1. Kurzemes kājnieku divīzijā kā ceturto pulku. No 1920. gada 3. marta līdz pat izformēšanai to komandēja vēlākais Latvijas armijas ģenerālis Aleksandrs Kalējs.

Izformēšana
-----------

1922. gada 21. aprīlī 13. Tukuma kājnieku pulku izformēja un kā 3. bataljonu iekļāva 7. Siguldas kājnieku pulkā.

Simbolika
---------

Pulka krūšu nozīmes pamatā bija Ruperta tipa krusts, nedaudz izliekts, virsma balti emaljēta ar gaiši zilām emaljētam malas joslām un sudraba svītriņām ierobežotu malu. Centra uzlikts sudrabots metāla gotiskais vairogs ar melni emaljētu burtu "T" virs tā. Uz burta kajas uzlikts mazāks gotiska tipa vairogs, emaljēts sarkanbaltsarkanā krāsā. Virs krusta, zem sudrabota vairoga, vertikāli novietots šķēps ar asmeni uz leju. Uz vertikālajiem krusta zariem emaljā: augšējā — cipars "13", apakšējā — gada skaitlis "1920" melnā krāsā. Nozīme apstiprināta 1922. gada 22. martā.

Zaudējumi un apbalvojumi
------------------------

Latvijas vācu zemessargi Brīvības cīņās kā kritušus zaudēja 139 karavīrus, ievainotus 84 karavīrus, ar Lāčplēša Kara ordeni apbalvoti 38 karavīri.

Atsauces
--------

1. ↑  Latvijas Valsts Vēstures arhīvs — turpmāk LVVA, — 6033. f. 1. apr. 107. 1. 212. lp.
2. ↑  «Latvijas armija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2009. gada 26. jūnijā. Skatīts: 2009. gada 11. aprīlī.
3. ↑  Kurzemes divīzijas krūšu zīmes

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
 Latvijas Republikas Bruņotie Spēki (1919—1940) |
| --- |
|  |
| 1. Kurzemes kājnieku divīzija | 
* 1. Liepājas kājnieku pulks
* 2. Ventspils kājnieku pulks
* 3. Jelgavas kājnieku pulks
* 13. Tukuma kājnieku pulks (1920—1922)
* Latgales partizānu pulks (1919—1922)
* Kurzemes artilērijas pulks

 |
|  |
| 2. Vidzemes kājnieku divīzija | 
* 4. Valmieras kājnieku pulks
* 5. Cēsu kājnieku pulks
* 6. Rīgas kājnieku pulks
* Vidzemes artilērijas pulks

 |
|  |
| 3. Latgales kājnieku divīzija | 
* 7. Siguldas kājnieku pulks
* 8. Daugavpils kājnieku pulks
* 9. Rēzeknes kājnieku pulks
* Latgales artilērijas pulks

 |
|  |
| 4. Zemgales kājnieku divīzija | 
* 10. Aizputes kājnieku pulks
* 11. Dobeles kājnieku pulks
* 12. Bauskas kājnieku pulks
* Zemgales artilērijas pulks

 |
|  |
| 
* Armijas štāba bataljons
* 1. Jātnieku pulks
* Aviācijas pulks
* Kara flote
* Kara skola
* Robežsargu brigāde

 |
|  |
| Tehniskā divīzija | 
* Atsevišķais artilērijas divizions
* Autotanku brigāde
* Bruņoto vilcienu pulks
* Krasta artilērijas pulks
* Sakaru bataljons
* Sapieru pulks
* Smagās artilērijas pulks
* Zenītartilērijas pulks

 |

 |