recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Šarls Šampo** (vācu: *Charles Champaud*, bulgāru: *Шарл Шампо*; dzimis 1865. gadā, miršanas gads *nav zināms*), arī **Šarls Šampovs** (bulgāru: *Шарл Шампов*) bija šveiciešu vingrotājs. Viņš 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs bija pirmais Bulgāriju pārstāvošais sportists, kurš startēja vasaras olimpiskajās spēlēs.

Viņš 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja trijās vingrošanas disciplīnās — atbalsta lēcienā, līdztekās un vingrošanas zirgā. Diemžēl viņa iegūtie rezultāti šajās disciplīnās nav zināmi.

Šampo bija Šveices valstspiederīgais, kurš brīdī, kad piedalījās pirmajās mūsdienu olimpiskajās spēlēs, strādāja par vingrošanas skolotāju Bulgārijas galvaspilsētā Sofijā. Tādējādi Bulgārija bieži tiek iekļauta 1896. gada olimpisko spēļu pārstāvēto valstu skaitā.

Šarlam Šampo Bulgārijā bija nozīmīga loma futbola popularizēšanai valstī.

Olimpisko spēļu rezultāti
-------------------------

| Sporta veids | Disciplīna | Rezultāts | Vieta |
| --- | --- | --- | --- |
|  Vingrošana | Atbalsta lēciens |  | — |
| Līdztekas |  | — |
| Vingrošanas zirgs |  | — |

Atsauces
--------

1. ↑  Charles Champaud Archived 2020. gada 18. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē. *Sports Reference*
2. ↑  «Archived copy». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2011-09-28. Skatīts: 2006-12-28.

Ārējās saites
-------------

* *Olympedia* profils (angliski)
* Šarls Šampo (SOK profils) (angliski)
* Šarls Šampo (Sports Reference profils) (angliski)
**SkyTerra 1** (sākotnējais nosaukums **MSV 1**) ir ASV kompānijas LightSquared (SkyTerra) mobilo sakaru pavadonis. To izgatavojusi kompānija Boeing Space and Intelligence Systems uz platformas Boeing 702GEM bāzes. *SkyTerra 1* ir līdz šim lielākais komerciālais kosmosā izmantotais antenas reflektors (22 m diametrā).
Pavadonis palaists 2010. gada 14. novembrī. 2011. gada janvāra vidū tas sasniegs pastāvīgo vietu ģeostacionārajā orbītā

Šis ir pirmais no diviem *SkyTerra* pavadoņiem (*SkyTerra 2* paredzēts palaist 2011. gadā), kas būs daļa no unikāla hibrīda ceturtās paaudzes mobilo sakaru tīkla, kas izmanto *Ancillary Terrestrial Component* (ATC) tehnoloģiju. Šajā tīklā pamatsistēma būs uz Zemes bāzēta, līdzīga kā parasto mobilo telefonu tīkls. Tajā lietotāji varēs izmantot parasta izmēra mobilos tālruņus un citas mobilās ierīces, kas apgādāti ar *LightSquared* mikroshēmojumu. Ja mobilā ierīce atradīsies ārpus virszemes tīkla zonas, tā automātiski pieslēgsies pavadonim.

*SkyTerra 1* paredzēts ievadīt ģeostacionārajā orbītā punktā 101,3° rietumu garuma. Tas pārklās Ziemeļameriku: kontinentālo ASV, Kanādu, Aļasku, Havajas, Puertoriko, Virdžīnu Salas, Meksiku un Karību reģionu. Pavadoņa izmēri starta konfigurācijā 9 × 3 × 4 m, darba konfigurācijā 22 × 29 × 41 m. *SkyTerra* izmanto 22 m diamatra L joslas antenu, kā arī 2 m Ku joslas antenu. 
Plānotais darbības laiks būtu 15 gadi.

30. novembrī sākās antenas reflektora izvēršana, tomēr līdz 2. decembrim tas nebija atvēries pilnībā. Inženieri pētīja iespējas atvērt antenu paredzētajā konfigurācijā, kā arī iespējas to ekspluatēt daļēji atvērtā stāvoklī.
*SkyTerra 1* bija apdrošināts par 268 miljoniem USD.
Otra, identiska pavadoņa SkyTerra 2 izgatavošana ir gandrīz pabeigta, un to varētu palaist gada laikā.

14. decembrī *Boeing* paziņoja, ka izdevies pilnībā izvērst antenu. 2011. gada 14. februārī *Boeing* pēc testēšanas pabeigšanas pavadoņa vadību nodeva *LightSquared*.

Atsauces
--------

1. ↑  Boeing Ships LightSquared’s SkyTerra 1 Mobile Communications Satellite to Launch Site Archived 2010. gada 31. martā, *Wayback Machine* vietnē. Press Release, SkyTerra, 2010-10-19
2. 1 2  Boeing Space Wrestling with Antenna Glitch on SkyTerra 1 Archived 2012. gada 26. maijā, at Archive.isPeter B. de Selding, spacenews.com, 2010-12-03
3. ↑  Boeing unfurls enormous antenna on SkyTerra satellite STEPHEN CLARK, SPACEFLIGHT NOW, 2010-12-14
4. ↑  Boeing-built LightSquared Space-Based Network Ready to Begin Service Boeing, 2011-02-14 (angliski)

Ārējās saites
-------------

* *SkyTerra* paredzētais pārklājums (angliski)
* *SkyTerra 1* izgatavotāja *Boeing* lapā (angliski)
* *SkyTerra 1* starta nodrošinātāja ILS lapā (angliski)
Šis raksts ir par kulta vietu Abavas pagastā. Par citām jēdziena **Baznīckalns** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.
Šis raksts ir par kulta vietu Abavas pagastā. Par citām jēdziena **Baznīcas kalns** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

**Baznīckalns** (arī **Baznīcas kalns**) ir, domājams, sena kulta vieta. Atrodas Kurzemē, Talsu novada Abavas pagastā, Valgales upes kreisajā krastā, pie Milzavas upes ietekas, apmēram 1 kilometru uz ziemeļrietumiem no Valgales. Starp Baznīckalnu un Valgales upi atrodas Valgales senkapi. Upes pretējā, labajā krastā atrodas Valgales pilskalns.

Baznīckalns ir 10 - 15 metrus augsts, ovāls paugurs, ar 20 x 30 metru lielu plakumu. Kalna dienvidaustrumu daļā izveidojies apmēram 20 metrus plats nobrukums. Teika apgalvo, ka kalnā bijusi baznīca, kurai sabrūkot tās zvans noripojis no kalna lejā un pēc tam pārvests uz Sabili.  Cita teika apgalvo, ka kalnā pa Vasarsvētkiem nogrimusi baznīca. Vēl cita, ka no kalna izripojuši divi zvani, kas skanējuši "Sabile, Sabile".

Atsauces
--------

1. ↑  «http://www.talsitourism.lv». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 28. jūnijā. Skatīts: 2018. gada 19. jūnijā.
2. ↑  «http://www.latvijas-pilskalni.lv». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 6. jūnijā. Skatīts: 2018. gada 19. jūnijā.

Ārējās saites
-------------

* «Informācija par objektu: Baznīckalns». *LĢIA vietvārdu datubāze*. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Skatīts: 2018. gada 19. jūnijā.
**Leo Paiders** (dzimis 1926. gada 27. augustā, Balvos, Latvijā, miris 1991. gada 2. novembrī, Balvos, Latvijā) bija lauksaimnieks, šoferis, sabiedriskais darbinieks (LPSR Augstākās Padomes deputāts (1975—1985), Sociālistiskā Darba varonis (1966)).

Biogrāfija
----------

L. Paiders ir dzimis 1926. gada 27. augustā Balvos. Bērnību pavadījis pie vecākiem — Jura un Bertas, un 6 gadu vecumā sācis iet ganos pie saimniekiem uz algotu darbu. 1941. gadā pabeidza Balvu stacijas septiņgadīgo skolu. Vācu okupācijas laikā strādā pie tēva nelielajā jaunsaimniecībā Alūksnes rajonā, Annas pagastā "Bērzupļavās". 1944. gada augustā iesaukts Padomju armijā. 1945. gadā, pēc ievainojumiem Otrajā pasaules karā, atbrīvots no armijas kā invalīds. No 1945. līdz 1947. gadam dzīvojis vecāku mājās. No 1947. līdz 1950. gadam strādāja kā šoferis Lubānas un Gulbenes MTS (Mašīnu-traktoru stacija). No 1950. līdz 1976. gadam strādā kā vecākais vienkausa ekskavatora mašīnists Madonas CMP (Celtniecības montāžas pārvalde). No 1976. gada strādā kā mašīnists-instruktors Madonas PMK-19 (Pārvietojamā mehanizētā kolonna). PSKP iestājās 1966. gadā.

Paiders bija pirmais mūsu republikas meliorators, kam piešķirts Sociālistiskā Darba Varoņa nosaukums. No 1978. gada — pirmrindas metožu ieviešanas instruktors. Paidera darba laikā Madonas PMK-19 iecirknī ieviesti 27 racionalizācijas priekšlikumi, kā arī sagatavoti 22 vienkausa ekskavatora mašīnisti.

Leo Paiders divas reizes ievēlēts par Latvijas PSR Augstākās Padomes deputātu. Bija Madonas rajona komitejas loceklis, izpildu komitejas loceklis un Madonas rajona darbaudzinātāju padomes priekšsēdētājs.

Grāmatas "Nenovelkot karavīra šineli" (1985) apraksts "Saknes nedrīkst būt kailas" veltīts L. Paideram.

Miris Balvos 1991. gadā 2. novembrī no sirdslēkmes. Apbedīts Skāķu kalnā, Aronas pagastā.

Apbalvojumi
-----------

* 1954. g. izcīna Komunistiskā darba trieciennieka nosaukumu.
* 1958. g. apbalvots ar ordeni "Goda Zīme".
* 1960. g. iegūst LPSR Labākā ekskavatorista nosaukumu.
* 1965. g. saņem Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija Goda rakstu.
* 1966. g. par pašaizliedzīgu darbu piešķir Sociālistiskā darba Varoņa nosaukumu, pasniedzot Ļeņina ordeni un zelta medaļu "Sirpis un Āmurs". Ir piešķirti seši valsts apbalvojumi un trīs VDNH sudraba medaļas.
* Par sekmīgu darbu jaunatnes audzināšanā Leo Paiders 1977. g. apbalvots ar VĻKJS (Vissavienības Ļeņina Komunistiskās Jaunatnes Savienība) CK nozīmīti "Jaunatnes audzinātājs".
* 1984. g. piešķirts "Nopelniem bagātais jaunatnes darbaudzinātājs".

Atsauces
--------

1. ↑  , Latgales Pētniecības Institūts
2. 1 2  L. Paidera autobiogrāfija
3. ↑  "Cīņa", Nr.228 (28.09.1975)
4. ↑  Latvijas Padomju enciklopēdija, 7 sējums, 1 izd. Galvenā enciklopēdiju redakcija, Rīga, 1986, - 752.lpp
5. ↑  No Kusas pamatskolas arhīva materiāliem
[Bilde]: Apkopējs, kurš uzkopj grīdu.Apkopējs, kurš uzkopj grīdu
**Apkopējs** (arī zināms kā **uzkopšanas darbinieks**) ir profesija, kurā strādājošie uzkopj netīras vietas un savāc atkritumus. Šī ir viena no izplatītākajām profesijām pasaulē.[*nepieciešama atsauce*]

Grīdas mehanizēta uzkopšana

Vēsture
-------

Tiek uzskatīts, ka apkopēja profesijas pirmsākumi meklējami Senās Ēģiptes (ap 3150. gadu p.m.ē,) un Mezopotāmijas jeb Senās Divupes laikā (ap 4000. gadu p.m.ē.), kad jau tika algoti cilvēki, kas palīdzētu uzkopt mājas.

Darba pienākumi
---------------

Apkopēja darba pienākumi var atšķirties atkarībā no vienošanās ar darba devēju vai pasūtītāju. Visbiežāk apkopēja darba pienākumos ietilpst sekojošie:

* regulāri uzkopt iestādes vai dzīvojamās ēkas telpas, koridorus, kāpnes, telpu koplietošanas priekšmetus u.c.;
* tīrīt logus un palodzes, mēbeles, grīdas, sienas, durvis, labierīcības priekšmetus u.tml.;
* iztukšot papīrgrozus, higiēnas priekšmetu novietnes labierīcību telpās un citus atkritumus saturošus priekšmetus;
* nodrošināt nepārtraukti pieejamus citus koplietošanas priekšmetus (salvetes, tualetes papīrs, ziepes u.tml.);
* telpu uzkopšanas laikā ievērot higiēnas un sanitārās normas;
* laistīt telpaugus un nodrošināt atbilstošu augu kopšanu u.c.

Profesijas tēls kultūrā
-----------------------

"Virtuves apkopēja" (itāliski: *La sguattera*) ir itāļu baroka mākslinieka Džuzepes Krespi (*Giuseppe Crespi*) glezna, kurā ir attēlota apkopēja, kura uzkopj virtuvi. Glezna veidota 1725. gadā ar eļļas krāsām uz audekla. Sieviete atrodas virtuvē kopā ar strīpainu kaķi, kas guļ uz krēsla. Virtuve un tās grīda ir tīra un uzkopta – attēlotā apkopēja ir strādīga, kārtīga un uz detaļām orientēta. Gleznas kreisajā pusē redzami tīri trauki, kuri maigi vizuļo gaismā.

"Apkopēja" (franciski: *La Femme de Menage*) ir franču mākslinieka Alfrēda Andrē Geniole (*Alfred André Géniole*) darbs, kurā ir attēlota apkopēja, kurai rokās ir putekļu slotiņa, krūze un zābaki. Mākslas darbs ir veidots 1963. gadā kā ilustrācija grāmatā "Parīzes sievietes" (*Les Femmes de Paris*), tas ir radīts litogrāfijas tehnikā.

Profesija Latvijā
-----------------

2021. gada septembrī Latvijā apkopēja profesijā reģistrēti 25 740 strādājošie.

Atsauces
--------

1. ↑  «Women's work in ancient Egypt».
2. ↑  «The history of maids and housecleaning». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2021. gada 22. novembrī. Skatīts: 2021. gada 22. novembrī.
3. ↑  «"The Scullery Maid" Giuseppe Maria Crespi - Oil On Canvas».
4. ↑  «Les Femmes de Paris: La Femme de Menage».
5. ↑  «Informācija par darba vietām 2021.gadā atbilstoši profesiju klasifikatoram».

Skatīt arī
----------

* Sētnieks
Senās Igaunijas zemes 13. gadsimtā. Sontagana atradās Lēnes zemes dienvidos (kartē - *Läänemaa*).
Senās Igauņu zemes karte Latviešu Indriķa laikā (Matīss Siliņš, 1890).
**Sontagana** (igauņu: *Soontagana*, no soo - "purvs" un tagana - "aiz") bija sens igauņu novads tagadējā Pērnavas apriņķī, uz rietumiem un ziemeļrietumiem no Pērnavas, kas pirmo reizi 1210. gadā pieminēts Indriķa hronikas aprakstīto Livonijas krusta karagājienu sakarā.

Galvenais pilskalns
-------------------

Galvenais pilskalns Mālinna (Maalinn) atradās ap 40 km uz ziemeļrietumiem no Pērnavas pie Mihkli, tagadējā Kongas pagastā. Pilskalnam ir 3000 m2 liels plakums, kur no 1965.gada līdz 1971.gadam veiktajos izrakumos (Tenisons, 1972) arheoloģiski izpētīts no akmeņiem krautais aizsargvalnis, koka tornis, dzīvojamās un saimniecības ēkas.

Skatīt arī
----------

* Pirmais karagājiens uz Sontaganu (1211)
* Otrais karagājiens uz Sontaganu un Sāmsalu (1216)

  


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Igaunijas senās zemes |
| --- |
|  |
| 
* Alempoisa
* Harija
* Jerva
* Jogentagana
* Ridala
* Mehu
* Nurmegunde
* Rēvele
* Sakala
* Sontagana
* Sobolica
* Sāmsala
* Ugaunija
* Vaiga
* Viruzeme

 |

 |
**Lenčica** (poļu: *Łęczyca*) - sena pilsēta Polijas centrālajā daļā, Lodzas vojevodistē uz ziemeļiem no Zgežas. Sena pilsēta, pirmoreiz minēta XII gadsimtā. 1182. gadā šeit sanāca pirmais rakstos pieminētais Polijas Sejms karaļa Kazimira II vadībā. XIII gadsimtā bija kņazistes centrs. 1331. gadā to nopostīja Teitoņu ordeņa bruņinieki, vēlāk Kazimirs Lielais pilsētu atjaunoja un uzcēla pili. Pilsēta savu nozīmi zaudēja XVII gadsimtā, kad to Plūdu laikā nopostīja zviedri. Polijas kampaņas laikā apkārtnē norisinājās Bzuras kauja.

Pilsētā atrodas bijušais dominikāņu klosteris, tagad cietums, kurā savulaik bija ieslodzīts Vladislavs Gomulka. Pilsētā saglabājusies viduslaiku pils un aizsardzības mūru paliekas.

Futbolista Pšemislava Kazmerčaka (*Przemysław Kaźmierczak*, 1982 - ) dzimtā pilsēta

Rātsnams

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Lenčica*** |

1. ↑  ; Q11687304; P1653: 1004011; pārbaudes datums: 18 augusts 2022.
Ekskursija katoļu baznīcā Čehijā
Tamilu bērnu ansambļa uzstāšanās Reliģiju namā Hannoverē.
**Baznīcu nakts** ir ikgadējs reliģisks un kultūras festivāls, ko organizē dažādas kristiešu baznīcas. Galvenā pasākuma ideja ir, ka apmeklētāji bez reliģiskas iesaistes un bez maksas var apskatīt kulta celtnes (baznīcas vai kapelas), kā arī iespēja pašiem kristiešiem satikt citu konfesiju ticīgos. Pasākums tiek organizēts līdzīgi Muzeju naktij un Zinātnieku naktij. Dažkārt baznīcās bez maksas tiek rīkoti arī koncerti, ekskursijas gida pavadībā, darbnīcas un teātra izrādes. Dažādās valstīs to organizē dažādās dienās, bet parasti maija beigās vai jūnija sākumā.

Vēsture
-------

### Vācijā

Pirmā lielā baznīcu nakts notika Vācijā (Frankfurtē un Hannoverē) 2003. gadā, lai gan līdzīgus mazākus pasākumus Frankfurtē rīkoja kopš 1995. gada un Hallē un Āhenē kopš 2001. gada, tādēļ par precīzu sākuma gadu ir strīdi. Kopš tā laika to organizē katru gadu un tā ieviesta arī citās pilsētās. 2004. gadā tām pievienojās Hamburga. Trīs gadus vēlāk Hannoverē jau tika atvērtas 70 baznīcas, kurās apmeklēja aptuveni 47 000 apmeklētāju.

### Citās zemēs

2005. gadā baznīcu nakts ierobežotā apmērā notika Austrijā un Nīderlandē. Pēc četriem gadiem tai pievienojās Plzeņas un Brno diecēzes Čehijā, nākamajā gadā — pārējās Čehijas diecēzes. Nākamajos gados pasākums izvērsās vairākās citās Eiropas valstīs, vēlāk arī Argentīnā.

Latvijā
-------

Latvijā Baznīcu nakts kopš 2014. gada notiek sestdienās, to organizē starpkonfesionāls nodibinājums „Baznīcu Nakts fonds". Katru gadu citā baznīcā notiek svinīga Baznīcu nakts atklāšana. 2023. gadā tika plānota vismaz 180 baznīcu piedalīšanās. Vienlaikus ar to 27. maijā notika arī "Atvērto baznīcu diena", kad ikvienu draudzi aicina turēt savu baznīcu atvērtu ekskursijām un apskatei no 10.00 rītā.

Atsauces
--------

1. ↑  Die lange Nacht voll Abwechslung und Überraschung Archived 2016-03-04 *Wayback Machine* vietnē. Evangelisch-lutherischer Stadtkirchenverband Hannover, 9 September 2006.
2. 1 2  «In Europa». *www.langenachtderkirchen.at*. Skatīts: 2023-05-20.
3. ↑  Noc kostelů, Jiří Doffek. «Noc kostelů». *nockostelu.cz* (čehu), 2009. Skatīts: 2023-05-20.
4. ↑  «Presse». *www.langenachtderkirchen.at*. Skatīts: 2023-05-23.
5. 1 2  Mārcis. «Nedēļas nogalē desmito reizi notiks „Baznīcu nakts" un trešo reizi – „Atvērto baznīcu diena"». *Baznīcu Nakts* (en-GB), 2023-05-22. Skatīts: 2023-05-23.

Ārējās saites
-------------

Baznīcu nakts Latvijā
**Sopio Gvetadze** (gruzīnu: სოფიო გვეტაძე; dzimusi 1983. gada 15. novembrī Tbilisi) ir Gruzijas starptautiskā lielmeistare šahā (2006).

Biogrāfija
----------

Vairākkārt pārstāvējusi Gruziju Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātā dažādās vecuma kategorijās, kurās lielāko panākumu guvusi 2001. gadā, kad uzvarējusi Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā. Tajā pašā gadā uzvarējusi Gruzijas junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā. 2002. gadā kopā ar Nanu Dzagnidzi dalījusi pirmo vietu Gruzijas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā un kopā ar Maiju Lomineišvili dalījusi 2. vietu Melnās jūras valstu individuālajā šaha čempionātā sievietēm. 2004. gadā Izmirā uzvarējusi Eiropas sieviešu šaha kausa izcīņā Tbilisi komandas *NTN* sastāvā. 2006. gadā ierindojusies 10. vietā Eiropas individuālajā šaha čempionātā. 2007. gadā izcīnījusi bronzas medaļu Gruzijas sieviešu šaha čempionātā. 2020. gada augustā ierindojusies 5. vietā Gruzijas sieviešu šaha čempionātā.

2008. gadā iekļuvusi Krievijas pilsētā Naļčikā notiekošajā Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas, taču Krievijas—Gruzijas kara dēļ kopā ar citām Gruzijas šahistēm šajā čempionātā piedalīties atteikusies. 2017. gadā Teherānā Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas 1. kārtā zaudējusi Nino Baciašvili.

Pārstāvējusi Gruzijas komandu Pasaules komandu šaha čempionātā 2007. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2001. gadā Gvetadzei piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2006. gadā — starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2007. gadā saņēmusi starptautiskā meistara nosaukumu vīriešiem (IM).

Atsauces
--------

1. ↑  OlimpBase :: 9th European Chess Club Cup (women), Izmir 2004, NTN Tbilisi
2. ↑  «7th European Individual Women's Chess Championship 2006». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 3. augustā. Skatīts: 2017. gada 10. februārī.
3. ↑  GEO Women 77th Ch
4. ↑  «Appeal to FIDE: move the Women's World Championship». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 4. martā. Skatīts: 2017. gada 10. februārī.
5. ↑  «FIDE Women's World Chess Championship 2017». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 21. februārī. Skatīts: 2017. gada 13. februārī.
6. ↑  OlimpBase :: World Women's Team Chess Championship :: Sopio Gvetadze
7. ↑  Title Applications (WGM): Gvetadze, Sopio
8. ↑  Title Applications (IM): Gvetadze, Sopio

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
VIA TwinTurbo logotips**VIA TwinTurbo** ir VIA Technologies patentēta un VIA Technologies mobilajos procesoros izmantota tehnoloģija, kas nodrošina procesora taksts frekvences maiņu vienas takts laikā no energotaupīgā ātruma uz pilnvērtīgu darbības ātrumu, tādejādi nodrošinot tūlītēju piekļuvi pilnai procesora skaitļošanas jaudai, kā arī otrādi. TwinTurbo darbība ir cieši integrēta ar cita VIA Technologies energotaupīguma risinājuma - VIA PowerSaver - darbību.

Procesoros, kuros ir īstenots TwinTurbo atbalsts, ir uzstādīti divi procesora takts frekvences automātiskās pielāgošanas bloki, kas nodrošina procesora pārslēgšanos vienas takts laikā no energotaupīgā uz pilnas jaudas režīmu un otrādi. Divu procesora takts frekvences automātiskās pielāgošanas bloku izmantošana ļauj procesoriem, kuros ir realizēta TwinTurbo tehnoloģija, "lēkt" no vienā procesora takts frekvences automātiskās pielāgošanas blokā fiksētas takts frekvences uz otrā procesora takts frekvences automātiskās pielāgošanas blokā fiksētu takts frekvenci viena takts laikā. 

Šāda pārslēgšanās notiek, izmantojot procesora iekšējo nepieciešamās veiktspējas stāvokļu analīzes funkciju (angliski:P-state, performance state) un pārslēdzoties no P0 stāvokļa, kad tiek nodrošināta maksimāla jauda, maksimālā takts frekvence un patērēts visvairāk elektroenerģijas, uz P1 un Pn (Pn = n-1) stāvokļiem, kad vienmērīgi, konstanti un paātrināti tiek samazināta jauda, takts frekvence un energopatēriņš līdz zemākajiem iespējamajiem rādītājiem. 

Zīmīgi, ka TwinTurbo tehnoloģijas gadījumā, procesors ļoti ātri nonāk dziļākajā Pn stāvoklī (vai otrādi - no energoefektīvā Pn stāvokļa uz augstražīgo P0 stāvokli), jo pārslēgšanās no viena režīma otrā notiek vienas takts laikā. Intel Pentium M procesori, kuros ir realizēta līdzīga Intel SpeedStep tehnoloģija, atbilstoši pašas VIA Technologies veiktajiem mērījumiem, dziļākajā Pn stāvoklī nonāk vien pēc 15000 izpildītām taktīm. Tāpēc TwinTurbo šobrīd var uzskatīt par šobrīd visagresīvāko un efektīvāko x86 procesoros realizēto procesora takts frekvences maiņas tehnoloģiju, kas ievērojami ļauj samazināt procesora energopatēriņu. 

* Low Power by Design (angliski)
**Vilhelms Heinrihs Martins Reimerss** (*Wilhelm Heinrich Martin Reimers*, 1857—1934) bija vācbaltiešu sabiedriskais darbinieks, Rīgas Lielās ģildes vecākais. Baltiešu-vācu Nacionālās komitejas (*Baltisch-Deutsches Nationalausschuss*) priekšsēdētājs (1918—1919).

Dzīvesgājums
------------

Dzimis Bartā 1857. gada 6. martā. Pēc pārcelšanās uz dzīvi Rīgā darbojās kā zeltkalis un juvelieris, vēlāk 1. Rīgas savstarpējo kredītu biedrības prezidents, Biržas komitejas valdes loceklis, Lielās ģildes vecākais. Rīgas Vācu teātra biedrības prezidents.

Pirmā Pasaules kara laikā pēc tam, kad Vācijas karaspēks ieņēma Rīgu, V. Reimerss 1917. gadā vadīja Rīgas un Vidzemes uzticības padomi (*Vertrauensrat für Stadt und Land*).
1918. gada 8. novembrī V. Reimersa vadībā tika nodibināta Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja, kas 13. novembrī publicēja aicinājumu iestāties Latvijas zemessardzē ("Baltijas landesvērā"). Pēc Latvijas Republikas proklamēšanas Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja uzņēmās arī vācbaltiešu starptautisko interešu pārstāvniecību.

Miris Rīgā, 1934. gada 8. decembrī.

Sabiedriskā darbība
-------------------

Šveicē uzņemts Šo-de-Fonas brīvmūrnieku ložā *L’Amitie* (1891). Vācu karaspēka lauka ložas "Hanseatentreue" brālis (1918—1919). Rīgas ložas „Jāņuguns" dibinātājs un pirmais ložas meistars (1924—1929). Mēmeles ložas *Memphis* un Liepājas ložas „Enkurs" (1929) goda loceklis. Andreja ložas meistars Rīgā (1931). 

Herdera biedrības dibinātājs un valdes loceklis, Vācu slimnīcu biedrības prezidents, Rīgas dziesmu vainaga (*Liederkranz*) goda biedrs.

Atsauces
--------

1. ↑  Nekrologs *Rigaer Rundschau* 4. 12. 1934. (A. K.); *Wilhelm Reimers's letzte Fahrt* 7. 12. 1934.
2. ↑  Masoni neatkarīgajā Latvijā[novecojusi saite] Māris Mičerevskis, Latvijas Avīze, 2007. gada 14. augusts
3. ↑  
*Baltiešu biogrāfiskais leksikons digitāli*.
VIA PadLock logotips 2010. gadā**VIA PadLock** drošības risinājums ir VIA Technologies patentēta un VIA Technologies procesoros izmantota tehnoloģija, kas nodrošina plašu datu aizsardzības funkcionalitāti. Šī funkcionalitāte sevī ietver nejaušo skaitļu kvantu ģeneratoru (Quantum-based VIA PadLock RNG), augstražīgo šifrēšanas dzinēju VIA PadLock ACE, kas nodrošina ASV valdības standarta AES šifrēšanai atbilstošu šifrēšanu, Secure Hash SHA-1/SHA-256 šifrēšanu un paātrinātu RSA šifrēšanu, izmantojot Montgomerija algoritmu, kā arī atmiņas bufera pārpildes pretvīrusu aizsardzību NX execute.

Šo drošības un šifrēšanas līdzekļu izmantošana ir realizēta pasaules vadošajās drošības lietotnēs. 

Pateicoties tam, ka VIA PadLock drošības risinājums ir realizēts atsevišķā procesora blokā, šifrēšanas ātrdarbība lielākoties ir vairākus simtus reižu ātrāka nekā konkurentu procesoriem, kā arī ļauj ietaupīt ievērojamu daudzumu procesora jaudas. 

* VIA PadLock (angliski)
* VIA Security Application Note (angliski)
* VIA PadLock Security Engine - The World’s Fastest x86 Military-Grade Security Engine - Technology Brief (angliski)
* VIA PadLock izmantošana Linux vidē (krieviski)
**Vilhelms Masmanis** (vācu: *Wilhelm Karl Heinrich Maßmann*; dzimis 1895. gada 6. jūlijā, miris 1974. gada 17. decembrī) bija vāciešu šaha kolekcionārs un šaha problēmists.

Dzīves gaitas
-------------

Masmanis bija mūrnieka dēls. Pēc Pirmā pasaules kara viņš studēja tiesības, vēlāk kļuva par advokātu un 1929. gadā ieguva doktora grādu jurisprudencē. Pēc Otrā pasaules kara viņš bija advokāts Ķīlē.

Šaha kompozīcija
----------------

Bērnībā Masmanis šahu iemācījās no sava tēva. Vietējos turnīros viņš piedalījās tikai divas vai trīs reizes, viņa aizraušanās bija šaha kompozīcija. Viņa īpašā mīlestība bija miniatūra, uzdevumi ar ne vairāk kā septiņām figūrām. Šajā jomā viņš guva vissvarīgākos sasniegumus. Viņš pirmās šaha miniatūras sastādīja ap 1914. gadu, kopā zināmas 646 viņa miniatūras. 1959. gadā viņam tika piešķirts starptautiskā tiesneša tituls šaha kompozīcijā.

### Piemērs

**Vilhelms Masmanis**  
 *Neue Leipziger Zeitung*, 1935  
2. godalga**Mats 3 gājienos**
**Uzdevuma risinājums:**

Mēģinājumi:
1. ♘e3? draud 2. ♘f5# un 2. ♖g4#, atspēko 1. ... ♗d7!;
1. ♘e7? draud 2. ♘f5# un 2. ♘g6#, atspēko 1. ... ♗c2!;
Īstenais risinājums:
1.♖g2! draud 2.♘g6+ ♔h5 3.♘f4#/3.♘f6#; 2. ... ♔h3 3.♘f4#
1. ... ♗c2 2.♘e3 ~ 3.♖g4#; 2. ... ♗d1 3.♘f5#; 2. ... ♗f5 3.♘×f5#
1. ... ♗e8 2.♘e7 ~ 3.♘f5#; 2. ... ♗d7 3.♘g6#; 2. ... ♗g6 3.♘×g6#
Loģiskās skolas uzdevums. Romiešu tēma.

Bibliogrāfija
-------------

* Alain Campbell White: *Sam Loyd und seine Schachaufgaben*. Autorisierte Übersetzung von Wilhelm Maßmann. Schachverlag Hans Hedewig's Nachf. Curt Ronniger, Leipzig, 1926.
* Franz Palatz, Wilhelm Maßmann, Werner Speckmann, Karl Fabel: *Kleinkunst im Schachproblem*. Walter Rau Verlag, Düsseldorf 1967, 2. Aufl. (Südwestschach-Reihe, Band 7)

Atsauces
--------

1. ↑  V. Masmaņa profils mājaslapā *Chess Composers* Archived 2017. gada 31. martā, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
2. ↑  Hartmut Laue und Horst Lüders: Wilhelm Maßmann und seine Sammlungen. In: Horst Lüders: *Schachbibliothek Maßmann*. Kiel, Schleswig-Holsteinische Landesbibliothek, 1995, S.VII-VIII
3. ↑  «Starptautiskie tiesneši šaha kompozīcijā.». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 1. jūlijā. Skatīts: 2017. gada 26. oktobrī.

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Vilhelms Masmanis*** |

* V. Masmaņa šaha kompozīcijas vietnē PDB

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 60074267
* ISNI: 0000 0003 9782 8711
* BNF: cb167152125 (data)

 |

 |
**Hīms**[1][2] jeb **himuss**[3] (grieķu: *χυμός* (*hymos*) — 'sula') ir kuņģa un tievās zarnas pusšķidrais vai šķidrais saturs, kas sastāv no daļēji sagremotas pārtikas, kuņģa un zarnu gremošanas sulām, dziedzeru sekrētiem, žults, zarnu epitēlija šūnām un mikroorganismiem. 

Hīms formējas kuņģī tā motorā un sekretorā darbībā. Kad tā konsistence kļūst līdzīga šķidrai putriņai, hīms caur kuņģa vārtnieka sfinkteru nonāk divpadsmitpirkstu zarnā. Visātrāk no kuņģa evakuējas ar ogļhidrātiem bagāta barība, olbaltumvielas saturoši produkti zarnās nonāk lēnāk. Vislēnāk kuņģī tiek pārstrādāti taukus saturoši produkti. 

Divpadsmitpirkstu zarnā skābais kuņģa hīms tiek neitralizēts un kļūst par duodenālo hīmu. Tas notiek 14—16 sekunžu laikā, iedarbojoties žults, kā arī divpadsmitpirkstu zarnas un aizkuņģa dziedzera sekrētu bikarbonātiem. Kuņģa proteolītiskie fermenti tiek inaktivēti un sāk darboties aizkuņģa dziedzera fermenti. Tālākā barības sagremošana notiek tievajā zarnā.

Kad hīms caur ileocekālo vārstu nonāk aklajā zarnā un tālāk resnajā zarnā, no tā tiek uzsūkts ūdens un hīms pamazām pārveidojas par izkārnījumu masām. No 0,5 līdz 4 litriem hīma, kas katru dienu nonāk resnajā zarnā, veidojas 150—200 g fekāliju.

Atsauces
--------

1. ↑  L. Ceplītis, A. Miķelsone, T. Porīte, S. Raģe. *Latviešu valodas pareizrakstības un pareizrunas vārdnīca*. 2. izdevums. Rīga : Avots, 2007, 266. lpp. ISBN 978-9984-800-23-3
2. ↑  «Hīms». tezaurs.lv. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013-02-26. Skatīts: 2017-10-01.
3. ↑  «Himuss». tezaurs.lv. Skatīts: 2017-10-01.[novecojusi saite]
***Wizz Air*** (pilns nosaukums ***Wizz Air Hungary Légiközlekedési Kft.***) ir Ungārijas zemo cenu lidsabiedrība. Tā dibināta 2003. gadā. Galvenais birojs atrodas Budapeštas Ferenca Lista starptautiskā lidostā Budapeštā.

*Wizz Air* mātes uzņēmums *Wizz Air Holdings Plc* ir reģistrēts Džērsijā, un tā akcijas tiek kotētas biržā *London Stock Exchange*.

Vēsture
-------

*Wizz Air* logotips līdz 2015. gadam
Lidsabiedrība dibināta 2003. gada septembrī. Lielākais investors bija ASV privāto ieguldījumu uzņēmums *Indigo Partners*.
Pirmais lidojums notika 2004. gada 19. maijā no Katovices.

Desmit gados *Wizz Air* kļuva par Centrālās un Austrumeiropas lielāko zemo cenu lidsabiedrību.

2015. gada 25. februārī mātes uzņēmums *Wizz Air Holdings* pabeidza sākotnējo publisko piedāvājumu un tā akcijas sāka kotēt Londonas Fondu biržā.

2015. gada maijā *Wizz Air* paziņoja par pilnīgu zīmola atjaunināšanu un lidmašīnu apdrukas dizaina maiņu.

Flote
-----

*Wizz Air* galvenā mītne Budapeštā.
2016. gada janvārī *Wizz Air* flotē bija 63 *Airbus A320-200* un 4 *Airbus A321 CEO*.

 Wizz Air galamērķi

Rīgas bāze
----------

2017. gadā Rīgas starptautiskajā lidostā bāzējās divas *Wizz Air* lidmašīnas un vairāk nekā 70 apkalpes locekļu darbojās klientu apkalpošanā, nodrošinot no Latvijas galvaspilsētas lidojumus uz 13 galamērķiem.
Lidsabiedrība 2016. gadā no Rīgas pārvadāja 476 200 pasažieru, kas bija par 0,7% vairāk nekā 2015. gadā.

No 2015. līdz 2020. gadam lidsabiedrības tirgus daļa Rīgas lidostā veidoja no 8 līdz 9%, tomēr 2021. gada 3. oktobrī "Wizz Air" slēdza savu bāzi Rīgā. 2023. gada vasarā tā lidoja no Rīgas uz Kutaisi un uz Lutonas lidostu Londonā.

Atsauces
--------

1. ↑  INFORMATION & SERVICES
2. ↑  INFORMATION & SERVICES
3. ↑  «Wizz Air Online Booking». *Wizz Air* (angļu).
4. ↑  «Wizz Air Map». *Wizz Air* (angļu).
5. ↑  diena.lv
6. ↑  «Wizz Air» pakāpeniski atstāj Rīgas lidostu lsm.lv 2023. gada 12. jūnijā

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Wizz Air*** |

* *Wizz Air*
* *Wizz Air* latviešu valodā

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 168526675

 |

 |
**Polijas Stanislava Sedlecka Hūrnsunnas polārstacija** (poļu: *Polska Stacja Polarna Hornsund im. Stanisława Siedleckiego*), dažkārt arī **Īsbjērnhamna** (norvēģu: *Isbjørnhamna*), ir vissezonas polārstacija Arktikā. Izvietojusies Svalbāras arhipelāga lielākās salas Špicbergenas dienvidrietumos Hūrnsunna fjorda ziemeļu krastā pie Īsbjērnhamnas līča. Stacija izveidota 1957. gadā Starptautiskā ģeofizikas gada programmas ietvaros ģeologa Stanislava Sedlecka vadībā.

Vēsture
-------

Pirmā stacija tika izbūvēta 1957. gada vasarā laika periodā no jūlija līdz septembrim. Pārziemotāju komandā bija 10 dalībnieki, kas līdz 1958. gada septembrim realizēja Starptautiskajam ģeofizikas gadam paredzēto programmu, pēc kā stacija tika nodota Svalbāras gubernatora pārvaldē.

1959. 1960. un 1962. gada vasarās stacijā strādāja nelielas poļu ekspedīcijas Sedlecka vadībā, kas turpināja SĢG iesākto programmu. Nākamos piecus gadus stacija stāvēja tukša, bet laika periodā no 1967. līdz 1971. gadam to kā bāzi izmantoja norvēģu kažokzvēru mednieki. 1972. gadā tika izveidots Dienvidšpicbergenas nacionālais parks, kur medības tika aizliegtas.

No 1970. līdz 1975. gadam vasaras sezonās staciju sadarbībā ar Polijas Zinātņu akadēmijas Ģeofizikas institūtu izmantoja Vroclavas universitātes pētnieku ekspedīcijas.

1978. gadā tika veikta nolietotās stacijas kapitāla atjaunošana, to atkal pielāgojot ziemošanas ekspedīcijām. Tika atjaunota galvenā ēka, kā arī izbūvētas jaunas ēkas elektrostacijai un darbnīcām, degvielas noliktava.

1992. gada pavasarī Hūrnsunnas stacijā notika 1. Starptautiskais glacioloģijas simpozijs, kas aizsāka jaunu ēru starptautiskajā sadarbībā. 2007.—2009. gadā tika ierīkotas jaunas sakaru iekārtas (satelītsavienojums, televīzija, internets), kā arī papildināts zinātniskais aprīkojums (AWS, jonosfēras zondes, GPS termināls, seismoloģiskā aparatūra).

Zinātniskā darbība
------------------

Galvenās izpētes jomas ir meteoroloģija, seismoloģija, Zemes magnētisms, jonosfēras pētniecība, glacioloģija, atmosfēras fizika un optika, vides zinātnea, kā arī bioloģija, ģeoloģija, ģeodēzija, ģeomorfoloģija un okeanoloģija.

Atsauces
--------

1. ↑  «O Stacji». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 25. martā. Skatīts: 2019. gada 25. martā.
2. ↑  «Scope of research». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 25. martā. Skatīts: 2019. gada 27. martā.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Polijas polārstacijas Valsts karogs: Polija |
| --- |
|  |
| Antarktiskās stacijas | 
* **Arctovska**
* *Dobrovolska*

 |
|  |
| Arktiskās stacijas | 
* Baranuvka
* Hahuta
* **Hūrnsunna**
* Kalipsobīene
* Petuniabukta

 |

 |
Virziens no punkta A uz punktu B ir pozitīvs, bet no B uz A — negatīvs
**Orientēta taisne** jeb **ass** ir taisne, kurai ir noteikts virziens. Uz katras taisnes eksistē divi savstarpēji pretim vērsti virzieni. Orientētai taisnei vienu no tiem uzskata par pozitīvu, otru par negatīvu. Taisnes orientāciju zīmējumos parasti norāda ar bultu. Bultas vērsums uz ass parāda pozitīvo virzienu.

Vektors
-------

*Pamatraksts: Vektors* 
Analītiskajā ģeometrijā orientēts taisnes nogrieznis ir vektors. Vektors, kas savieno divus punktus A un B, ir orientēts, ja ir norādīts, kurš no šiem punktiem tiek uzskatīts par nogriežņa sākumu un kurš par gala punktu.

### Ass vektors

Vektora ass ir orientēta vektora pamats. Visi vektori, kuri ir kolineāri ar kādu doto ortu, ir šī orta ass vektori. Starp kādas ass vektoriem un reāliem skaitļiem pastāv savstarpēja atbilstība. Tas nozīmē, ka katram ass vektoram atbilst viens noteikts reāls skaitlis, un otrādi — katram reālam skaitlim atbilst noteikts ass vektors. Šo lielumu sauc par vektora algebrisko lielumu jeb koordinātu.

Ja vektors ir apzīmēts ar simbolu {\displaystyle {\vec {AB}}}, tad tā algebrisko lielumu apzīmē ar {\displaystyle AB\ }. Savukārt, ja vektors apzīmēts ar simbolu {\displaystyle {\vec {a}}\ } un tā asi ar {\displaystyle l\ }, tad tā algebrisko lielumu apzīmē ar {\displaystyle a\_{l}\ }. Ass vektora algebriskais lielums ir vienāds ar tā moduli, t.i. {\displaystyle a\_{l}=|a|\ }, ja vektoram un tā asij ir vienādi vērsumi, un {\displaystyle a\_{l}=-|a|\ }, ja vektora vērsums ir pretējs tā ass virzienam.

### Šala teorēma

*Šala teorēma*: lai kāds būtu punktu A, B un C novietojums uz ass, vektoru {\displaystyle {\vec {AB}}\ }, {\displaystyle {\vec {BC}}\ } un {\displaystyle {\vec {CA}}\ } algebriskie lielumi vienmēr izpilda identitāti:

{\displaystyle AB+BC+CA=0\ }

Skatīt arī
----------

* Vektors
* Vienības vektors
**2021. gada tautas skaitīšana Latvijā** bija viena no regulārajām Latvijas tautskaitēm ar mērķi iegūt detalizētus visaptverošus datus par Latvijas pastāvīgajiem iedzīvotājiem, viņu ģimenēm un mājokļiem. Informāciju Centrālā statistikas pārvalde vāc un apkopo pēc stāvokļa valstī 2021. gada 1. janvārī.

2021. gada tautas skaitīšanā apkopoja iedzīvotāju demogrāfiskos datus, migrāciju, ekonomisko aktivitāti, augstāko iegūto izglītības līmeni, ģimenes un mājsaimniecības, kā arī mājokļus un to labiekārtotību raksturojošos rādītājus. Plānots pilnībā atteikties no iedzīvotāju aptaujas internetā un viņu dzīvesvietās, kas tikušas izmantotas iepriekšējās tautskaitēs.

Demogrāfiskos rādītājus plānots publicēt 12 mēnešu laikā pēc tautas skaitīšanas, bet ekonomiskos rādītājus vēlāk.

Atsauces
--------

1. ↑  Ministru kabineta rīkojums Nr. 766 Ministru kabineta rīkojums Nr. 766 2017. gada 19. decembrī
2. ↑  «Par 2021. gada tautas skaitīšanu». *csb.gov.lv* (latviešu). Skatīts: 2018. gada 16. decembrī.

Skatīt arī
----------

* 2011. gada tautas skaitīšana Latvijā
**Kemerons Aleksanders** (angļu: *Cameron Alexander*; dzimis 1997. gada 31. maijā) ir Kanādas kalnu slēpotājs, 2023. gada Pasaules čempionāta bronzas medaļas ieguvējs nobraucienā.

Karjera
-------

2017. gada Pasaules čempionātā junioriem ieņēma 44. vietu nobraucienā. Pēc gada Pasaules čempionātā juniorem Davosā labāko rezultātu sasniedza supergigantā, ieņemot 5. vietu. Nobraucienā ieņēma 17. vietu, bet kombinācijā ierindojās 13. vietā.

Pasaules kausa sacensībās debitēja 2019. gada 30. novembrī Leikluisā ar 48. vietu nobraucienā. Pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē ieguva 2020. gada janvārī Vengenē, ieņemot 19. vietu nobraucienā. 2022. gada 4. martā uzvarēja Pasaules kausa posmā Kvitfjellā, dalot pirmo vietu nobraucienā ar Šveices kalnu slēpotāju Nīlsu Hintermani. Tas bija Aleksandera pirmais pjedestāls Pasaules kausa posmos.

Savā debijas Pasaules čempionātā 2023. gadā Kurševelā izcīnīja bronzas medaļu nobraucienā.

Rezultāti
---------

### Pasaules čempionāts

| Gads | Vieta | Slaloms | Milzu slaloms | Supergigants | Nobrauciens | Kombinācija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | Valsts karogs: Francija Kurševela/Meribela | — | — | — | **3.** | — |

Atsauces
--------

1. ↑  «Tied first for Alexander and Hintermann». *fis-ski.com* (angļu). 2022. gada 4. marts. Skatīts: 2023. gada 21. februārī.
2. ↑  «'Perfect' Odermatt roars to men’s downhill gold». *fis-ski.com* (angļu). 2023. gada 12. februāris. Skatīts: 2023. gada 21. februārī.

Ārējās saites
-------------

* FIS profils (kalnu slēpošana) (angliski)
**Gvido Šneiders** (vācu: *Guido Alexander Johann Schneider*, 1866—1948) bija vācbaltiešu izcelsmes zoologs un pasniedzējs, Rīgas Politehniskā institūta, vēlāk Latvijas Universitātes (1907—1921) un Tartu Universitātes (1921–1923) profesors.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1866. gada 30. septembrī Tallinā (toreizējā Rēvelē). 
Pēc Rēveles ģimnāzijas beigšanas (1886) viņš studēja medicīnu un zooloģiju Tērbatas Universitātē (1886–1891). 
Pēc tam strādāja Neapoles Zooloģiskajā stacijā (1896–1897), vadīja Sevastopoles Bioloģisko staciju (1897–1900), un darbojās Krievijas impērijas Izglītības ministrijā Sanktpēterburgā (1900–1907). 1896. gadā viņš ieguva maģistra grādu Sanktpēterburgas universitātē un 1903. gadā doktora grādu Helsinku universitātē. Kopš 1901. gada G. Šneiders bija Rīgas Dabaspētnieku biedrības (*Naturforscher-Verein zu Riga*) biedrs.

1907. gadā Šneiders sāka strādāt par mācībspēku Rīgas Politehniskajā institūtā, 1911. gadā viņu ievēlēja par profesoru. 1920.–1921. gadā profesors Šneiders vadīja Latvijas Universitātes Zooloģijas kabinetu, pēc tam strādāja Tartu Universitātē (1921–1923). 
Vēlāk G. Šneiders pārcēlās uz dzīvi Zviedrijā. Otrā pasaules kara laikā dzīvoja Pozenē, Vācijas okupētajā Polijā. Miris 1948. gada 31. maijā Greifsvaldē, PSRS okupācijas zonā Vācijā.

Darbi
-----

G. Šneidera publikācija par nematodēm.
Gvido Šneideram bija plašas zooloģiskās intereses, viņš bija atzīta autoritāte nematožu (*Nematoda*) pētījumos, viņam par godu nosauktas nematodes *Chromadorita guidoschneideri* (*Filipjev*, 1929), *Elaeophora schneideri* (*Wehr & Dikmans*, 1935) un *Eleutherolaimus schneideri* (*Turpeenniemi*, 1997). Viņa vārdā nosaukts arī hidrozojs *Perarella schneideri* (*Motz-Kossowska*, 1905). 

* Einiges über Resorption und Excretion bei *Amphioxus lanceolatus Yarrel*. Jena: Fischer, 1899
* *Caryophyllaeus fennicus*, 1902
* Beitrag zur Kenntnis der im Uferschlamm des finnischen Meerbusens frei lebenden Nematoden. Helsingfors : Societas pro fauna et flora Fennica, 1906
* Süsswassernematoden aus Estland. Leipzig, 1906
* Der Obersee bei Reval. Berlin: R. Friedländer & Sohn, 1908
* Dogma und Problem: Vortrag gehalten im Naturf.-Verein zu Riga am 2. Februar 1909 zur Feier des 100-jährigen Geburtstages von Charles Darwin. Riga: Jonck & Poliewsky, 1909
* Über den Sprottenfang in der Umgegend von Domesnäs im Jahre 1908. Dorpat: Laakman, 1910
* Eine Karpfenseuche in Kurland, 1912
* Die Seefischerei von Lettland und Estland. Stuttgart: Schweizerbart, 1928

Atsauces
--------

1. ↑  Latvijas Universitātes Zooloģijas muzejs LATVIJAS UNIVERSITĀTES RAKSTI. 2017, 815. sēj. ZINĀTŅU VĒSTURE UN MUZEJNIECĪBA 178.–199. lpp.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 287265090
* LNB: 000221477
* ISNI: 0000 0003 9308 2473
* GND: 116825030
* SUDOC: 254215076
* BIBSYS: 1062129
* NKC: mub2010587704

 |

 |
**Svētais Maksimiliāns Marija Kolbe** (latīņu: *Sanctus Maximilianus Maria Kolbe*, poļu: *Święty Maksymilian Maria Kolbe*; dzimis 1894. gada 8. janvārī, miris 1941. gada 14. augustā) bija poļu franciskāņu mūks, kurš ieslodzījumā izvēlējās brīvprātīgi mirt cita, nepazīstama ieslodzītā vietā. 1982. gadā pāvests Jānis Pāvils II Kolbi kanonizēja un atzina par "mūsu grūtā gadsimta svēto aizbildni".

Dzimis kā Rajmunds Kolbe (poļu: *Rajmund Kolbe*) Zduņska Volā (toreiz Krievijā) etniska vācieša un polietes ģimenē. Tēvs vēlāk krita cīņās par Polijas neatkarību. 1907. gadā Kolbe nelegāli pārgāja Krievijas un Austroungārijas robežu un iestājās garīgajā seminārā Ļvivā. Vēlāk studēja Romā. Pēc Polijas neatkarības nodibināšanas atgriezās dzimtenē, kur nodibināja un vadīja klosteri Ņepokalanovā (*Niepokalanów*). Vadīja arī reliģisku izdevniecību un radiostaciju. 1930. un 1936. gadā devās misijā uz Japānu, kur Nagasaki nodibināja klosteri, kurš pārdzīvoja atombombardēšanu un darbojas vēl šodien.

Otrā pasaules kara laikā Kolbes klosteris kļuva par bēgļu (tajā skaitā ebreju) patvērumu. Kolbe bija arī aktīvs radioamatieris (kods SP3RN) un raidīja pretvāciskas ziņas. 1941. gada 17. februārī Gestapo Kolbi arestēja un 28. maijā ieslodzīja Aušvicas nāves nometnē. 1941. gadā pazuda kāds Kolbes barakas biedrs (vēlāk viņu atrada mirušu), tāpēc nometnes administrācija par sodu izvēlējās desmit ieslodzītos, lai uz nāvi ievietotu barakā bez pārtikas un ūdens. Maksimiliāns Kolbe brīvprātīgi pieteicās mirt ieslodzītā Francišeka Gajoņičeka vietā, kuram bija ģimene. Gajoņičeks un viņa sieva pārdzīvoja karu, bet bērni gāja bojā padomju uzlidojuma laikā. Trīs nedēļas Kolbe bez pārtikas un ūdens pavadīja lūgšanās savā kamerā, līdz ar injekcijas palīdzību tika nogalināts.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Maksimiliāns Kolbe***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Par Kolbi lapā Saints.SQPN.com (angliski)
* www.kolbe.pl (poliski), (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 44302147
* LNB: 000072634
* LCCN: n79065287
* ISNI: 0000 0001 0892 6332
* GND: 11856479X
* SELIBR: 194073
* SUDOC: 027003442
* BNF: cb11914054z (data)
* BIBSYS: 90520294
* NLA: 35638253
* NDL: 00446055
* NKC: jn20000700932
* SBN identifikators CFIV026882 nav derīgs.
* BNE: XX1724621
* CiNii: DA08359951

 |

 |
**Kembridžbeja** (angļu: *Cambridge Bay*) vai **Ikaluktūtiaka** (inuinnaktuna: *Iqaluktuuttiaq*, inuītu: ᐃᖃᓗᒃᑑᑦᑎᐊᖅ — ‘laba zvejas vieta’) ir inuitu ciems Kanādā, Nunavutas teritorijā, Kitirmiutas reģiona centrs. Izvietojusies Viktorijas salas dienvidaustrumos Kembridžas līča krastā. Nozīmīgs reģiona transporta un pētniecības centrs; šeit atrodas Kanādas Augstās Arktikas pētniecības centrs, lidosta, komunikāciju centrs.

Vēsture
-------

Reģions bijis apdzīvots vismaz 4000 gadu tālā senatnē. 19. gadsimtā un 20. gadsimta sākumā salas dienvidu krastā medīja un zvejoja tā dēvēto «vara inuitu» saimes, bet pastāvīgas apmetnes neveidoja. Mūsdienu apdzīvotā vieta sāka veidoties 1921. gadā pie līča, kas nosaukts britu karaļa Džordža III dēla prinča Adolfusa, Kembridžas hercoga vārdā. Vecajā ciema vietā līča austrumu krastā sākotnēji tika izveidots Kanādas Karaliskās jātnieku policijas postenis un *Hudson's Bay Company* faktorija. 1947. gadā uzbūvēja LORAN staciju ar 189 m augstu torni (nojaukts 2014. gadā). 1954. gadā uzbūvēta mūra katoļu baznīca. 1955. gadā Kembridžbejā izveidoja Tālās agrīnās brīdināšanas līnijas (*Distant Early Warning Line'*, DEW) staciju. Militārās struktūras kalpoja par grūdienu ciema izaugsmei. 1960. gados ciemu pārcēla uz tagadējo vietu līča pretējā krastā. 1984. gadā piešķirts oficiāls ciema statuss, bet kopš 2011. gada Kembridžbeja ir reģiona centrs.

Infrastruktūra
--------------

Kembridžbejā ir sākumskola, vidusskola, Arktikas koledžas filiāle, slimnīca, sporta centrs, veikali, pasts, policijas iecirknis, viesnīcas, katoļu, anglikāņu un pentekostu baznīcas, muzejs. Elektrību nodrošina dīzeļelektrostacija.

Atsauces
--------

1. ↑  CANADIAN HIGH ARCTIC RESEARCH STATION
2. ↑  CBC News. Last call for tallest tower in western Nunavut

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Kembridžbeja***.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 138706455
* LCCN: no2001102290
* SUDOC: 204489784

 |

 |
**Čeņeks Kainers** (čehu: *Čeněk Kainer*; dzimis 1883. gada 22. maijā, miris 1945. gada 22. martā) bija čehoslovāku šaha problēmists.

Šaha kompozīcija
----------------

Tiek uzskatīts par Havela tuvāko sekotāju. Sastādījis vairāk nekā 300 šaha uzdevumus, galvenokārt čehu skolas trīsvilčus.

### Uzdevuma piemērs

**Č. Kainers**  
 *Prager Presse*, 1924  
1. godalga**Mats 3 gājienos**
**Uzdevuma risinājums:**

**1. ♗c8!** draud **2. ♕c3 ♕e3 3. ♘h3#**
**1. ... ♘b4 2. ♕×c7 ♕e3 3. ♘e4#**
**1. ... ♔f6 2. ♕c3+ ♕d4 3. ♘g4#**
Čehu skolas uzdevums. Risinājumā uzrādīti tikai tematiskie varianti: tajos baltie veido pareizu matu, izmantojot melno dāmas saistību.

Bibliogrāfija
-------------

Čenek Kainer. Valašské dumky. Soukup, Praha, 1937

Atsauces
--------

1. ↑  Č.Kainera dati WFCC datubāzē.
2. ↑  Е. И. Умнов. *Шахматная задача XX века 1901—1944 гг*. Москва : Физкультура и спорт, 1960. 14. lpp. (krieviski)

Papildu literatūra
------------------

* I Mikan. *Čeněk Kainer*. Galerie Československých skladatel°u (čehu) 8. ZK Kotva, 1971.

Ārējās saites
-------------

* V. Kainers šaha kompozīcijas vietnē PDB

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 285155909
* ISNI: 0000 0003 9131 0479
* BNF: cb16720785r (data)

 |

 |
**Astrāpijas** (*Astrapia*) ir paradīzes putnu dzimtas (*Paradisaeidae*) ģints, kas apvieno 5 sugas. Visas astrāpijas ir endēmas Jaungvinejas putnu sugas.

Kopīgās iezīmes
---------------

Astrāpiju tēviņu apspalvojums ir izteikti metāliski spīdīgs un tiem ir ļoti garas astes spalvas. Mātītes ir blāvākas, nedaudz vieglākas un to astes spalvas īsākas. Visgarākā aste ir lentastes astrāpijai (*Astrapia mayeri*), kuras aste, salīdzinot ar ķermeņa garumu, ir visgarākā no visiem putniem pasaulē. Tā ir trīs reizes garāka nekā ķermenis (ķermeņa garums apmēram 32 cm, astes 100 cm).

Ja salīdzina ķermeņa garumus, neņemot vērā astes garumu, tad lielākā ģintī ir Huonas astrāpija (*Astrapia rothschildi*), kuras tēviņa ķermeņa garums ir 69 cm, bet mazākā lentastes astrāpija, kuras tēviņu ķermeņa garums nepārsniedz 32 cm.

Bioloģija
---------

Astrāpijas barojas galvenokārt ar augļiem, īpaši iecienīti ir šeflēras augļi. Barojas arī ar posmkājiem, kukaiņiem, zirnekļiem, vardēm un scinkiem.

Sistemātika
-----------

**Astrāpiju ģints** (*Astrapia*)

* Huonas astrāpija (*Astrapia rothschildi*)
* Krāšņā astrāpija (*Astrapia splendidissima*)
* Lentastes astrāpija (*Astrapia mayeri*)
* Melnkakla astrāpija (*Astrapia nigra*)
* Stefānijas astrāpija (*Astrapia stephaniae*)

Atsauces
--------

1. 1 2  World Bird List: Crows, mudnesters & birds-of-paradise, 2018
2. ↑  Top 10 Birds With Amazing Tails
3. ↑  Alive: Huon Astrapia (Astrapia rothschildi)
4. 1 2  Alive: Ribbon-tailed Astrapia (Astrapia mayeri)
5. ↑  Birds of Paradise
6. ↑  Alive: Stephanie's Astrapia (Astrapia stephaniae)

Ārējās saites
-------------

* Britannica: Bird-of-paradise
* iNaturalist: Astrapias Genus Astrapia