**1918. gada 30. janvāra deklarācija par Latvijas Republikas izveidi** bija 1918. gada 30. (17.) janvārī Latviešu Pagaidu Nacionālās padomes (LPNP) otrajā sesijā Pēterpilī pieņemts lēmums par vienotas, patstāvīgas un demokrātiskas Latvijas Republikas dibināšanu, protestējot pret Brestļitovskas miera sarunās apspriesto Latvijas sadalīšanu, pārkāpjot tautu pašnoteikšanās principu, un nosodot tautas gribas viltošanu Vācijas impērijas okupētajā Latvijas daļā.

LPNP no 1918. gada jūlija izdotajos dokumentos dēvējās par "topošās Latvijas augstāko valsts iestādi" un tās Ārlietu nodaļas vadītājs Zigfrīds Anna Meierovics 1918. gada 23. oktobrī saņēma *de facto* Latvijas patstāvības atzīšanu no Apvienotās Karalistes ārlietu ministra Balfūra. 
Tā kā pēc 1918. gada augusta Berlīnes papildvienošanās noslēgšanas Vācijas impērijas un Padomju Krievijas varas iestādes aizliedza LPNP darbību un okupētajā Latvijā tās funkcijas lielā mērā pārņēma Demokrātiskais bloks, par Latvijas valsts pasludināšanas datumu uzskata 1918. gada 18. novembri, kad pēc Vācijas impērijas kapitulācijas un Tautas padomes dibināšanas Rīgā notika oficiālā Latvijas valsts pasludināšana.

Deklarācijas pieņemšana
-----------------------

1918. gada 1. janvārī (pēc vecā stila 19. decembrī) Latvijas Strādnieku, kareivju un bezzemnieku deputātu padomes izpildkomiteja (Iskolats) aizliedza Latviešu Pagaidu Nacionālās padomes darbību Valkā.
Tādēļ Latviešu Pagaidu Nacionālās padomes otrā sesija notika Pēterpilī 1918. gada 28.-31. (15.–18.) janvārī. Sēdes vadīja Arveds Bergs, Zigfrīds Meierovics un Jāzeps Rancāns.

Pēc plašām debatēm 30. (17.) janvāra sēdē ar 23 balsīm par un 1 (Krievijas domnieka Jāņa Zālīša) balsi pret Padome pieņēma sekojošu rezolūciju:

> 
> "Dibinādamās uz visas pasaules demokrātijas atzītām un pasludinātām tautu pašnoteikšanās tiesībām, Latviešu Pagaidu Nacionālā padome:
> 
> 
> 1. atzīst, ka Latvijai jābūt neatkarīgai, demokrātiskai republikai, kura apvienotu Kurzemi, Vidzemi un Latgali,
> 2. protestē pret jebkuru Latvijas sadalīšanas mēģinājumu, sevišķi pasvītrojot, ka latvju tautas pirmā un neatlaidīgā prasība ir Latvijas teritoriālā un etnogrāfiskā nedalāmība,
> 3. protestē pret katru miera noslēgšanas mēģinājumu, kurš mēģina pārkāpt tautu pašnoteikšanās, un pēdīgi
> 4. nosoda tautas gribas viltošanu zem okupācijas un kara apstākļu spiediena."
> 
> 
>

Tālākie notikumi
----------------

Tūlīt pēc Vācijas karaspēka uzbrukuma sākuma 1918. gada 19. februārī Iskolata varas iestādes ielauzās LPNP telpās, Voldemāru Zāmuēlu apcietināja un kopā ar citiem ķīlniekiem aizveda uz Pleskavu. Vācu karaspēks viņu atbrīvoja no lielinieku gūsta un LPNP valde 1. martā Valkā turpināja savu darbību. 
Kad 1918. gada 3. martā Vācijas impērija un Padomju Krievija noslēdza Brestļitovskas miera līgumu un 8. martā tika izziņota Kurzemes un Zemgales hercogistes atjaunošana, Latviešu Nacionālā padome 1918. gada pavasarī starptautiski izplatīja oficiālu protestu pret Brestļitovskas miera līgumu un Kurzemes aneksiju.
8. aprīlī LPNP nosūtīja oficiālu vēstuli Vācijas impērijas kancleram fon Hertlingam, paziņojot savu 30. janvāra lēmumu Latvijas neatkarības jautājumā un prasīja sev Kurzemes, Latgales un Vidzemes latviešu daļas pārvaldību līdz pagaidu valdības un nacionālās armijas nodibināšanai.

Pēc Padomju Krievijas atteikšanās no Kurzemes un vienošanās ar Vāciju, ka Vidzemes nākotne ir jānoteic tās iedzīvotāju gribai, Latvijā bija radies valsttiesisks vakuums.

Latviešu Pagaidu Nacionālās padomes trešajā sesijā, kas Jāņa Čakstes vadībā lielā slepenībā notika Pēterpilī, 1918. gada 26.-28. jūnijā LPNP nolēma griezties ar deklarāciju pie Eiropas un Amerikas tautām un valdībām norādot uz Latvijas nospiesto stāvokli vācu okupācijā un prasot atbalstu Latvijas patstāvībai. Valkā Oto Nonāca vadībā iznākošais laikraksts "Līdums" informēja par LPNP darbību, bet tad vācu cenzūra aizliedza lietot vārdu "Latvija". Latviešu Pagaidu Nacionālās padomes pēdējā 49. valdes sēde Valkā notika 1918. gada 8. augustā.
1918. gada 27. augusta Berlīnes papildvienošanās paredzēja, ka Vācija neatbalstīs Padomju Krievijai naidīgos spēkus, savukārt Krievija atteiksies "no suverēna tiesībām pār Igaunijas un Livonijas provincēm, kā arī no jebkādas iejaukšanās to iekšējās lietās". Apcietināto LPNP valdes priekšsēdētāja vietnieku Juri Palcmani lielinieki Krievijā 1918. gada oktobrī nošāva.

Atsauces
--------

1. 1 2  Ādolfs Šilde. Latvijas vēsture 1914 - 1940, valsts tapšana un suverēna valsts. Stokholma: Daugava, 1976. - 218 lpp.
2. ↑  Latviešu Nacionālās Padomes protests pret Brestļitovskas miera līgumu un Kurzemes aneksiju
3. ↑  E. D. Holtz. Das deutsche Siedlungswerk in Kurland. Disertācija, 40-41 lpp. citēts no: Ādolfs Šilde. Latvijas vēsture 1914 - 1940, valsts tapšana un suverēna valsts. Stokholma: Daugava, 1976. - 218 lpp.

Skatīt arī
----------

* Manifests visiem Igaunijas iedzīvotājiem
* Lietuvas Neatkarības akts

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
   Nozīmīgākie tiesību akti un starptautiskie līgumi Latvijas vēsturē   |
| --- |
|  |
| Par Senlatvijas valstīm | 
* Līvzemes dalīšanas līgums
* Līgums ar Jersikas ķēniņu Visvaldi
* Letijas dalīšanas līgums
* Jersikas miera līgums
* Tālavas dalīšanas līgums
* Rīgas miera līgums ar kuršiem
* Līgums ar Kursas ķēniņu Lamekinu
* Upmales dalīšanas līgums
* Zemgales dalīšanas līgums
* Kursas dalīšanas līgums
* Sēlijas dalīšanas līgums

 |
|  |
| Par Livonijas Konfederācijas valstīm | 
* Livonijas Konfederācijas līgums
* Melnas līgums
* Livonijas savienības līgums
* Salaspils līgums
* Viļņas ūnija
* Možaiskas līgums
* Grodņas ūnija
* Drohičinas līgums
* Jamas Zapoļskas miera līgums
* Livonijas konstitūcijas
* Livonijas ordinācijas

 |
|  |
| Par Latgali, Kurzemi un Vidzemi | 
* Stolbovas miera līgums
* Jelgavas pamiers
* Altmarkas pamiers
* Olivas miera līgums
* Kardisas miera līgums
* Andrusovas pamiers
* Rīgas kapitulācija
* Nīštates miera līgums
* Polijas dalīšanas
* Brestļitovskas miera līgums
* Berlīnes papildvienošanās (1918)

 |
|  |
| Par Latvijas valsti | 
* Deklarācija par Latvijas autonomiju
* Deklarācija par Latvijas Republikas izveidi
* Latvijas valsts pasludināšana
* Latvijas Padomju Republikas pasludināšana
* Latvijas valsts atzīšana de facto
* Latvijas—Vācijas līgums par sakaru atjaunošanu
* Latvijas—Krievijas miera līgums
* Latvijas valsts atzīšana de iure
* Latvijas un PSRS līgums par neuzbrukšanu
* Baltijas valstu sadarbības līgums
* Latvijas—Vācijas neuzbrukšanas līgums
* Molotova—Ribentropa pakts
* Savstarpējās palīdzības pakts starp Latviju un PSRS
* Deklarācija par valsts varu
* Par Latvijas iestāšanos PSRS sastāvā
* Latvijas Centrālās padomes memorands
* Deklarācija par Latvijas valsts atjaunošanu (1944)
* Latvijas PSR suverenitātes deklarācija
* Neatkarības atjaunošanas deklarācija
* Par Latvijas Republikas valstisko statusu
* PSRS Valsts domes lēmums par Latvijas Republikas neatkarības atzīšanu
* 2003. gada Eiropas Savienības paplašināšanās līgums

 |

 |