**Ungāri** jeb **maģāri** (ungāru: *magyarok*) ir ugru tauta un Ungārijas valsts nācija, lielākā skaitā mīt arī citās Centrāleiropas valstīs bijušās Austroungārijas teritorijā. Kopējais skaits pasaulē apmēram 14 miljoni.

Izcelsme un valoda
------------------

Ungāri cēlušies no vairākām Āzijas cilmes klejotāju tautām, kas pirmā gadu tūkstoša beigās iebruka Centrāleiropā. Ungāru invāzija daļēji izskaidrojama ar sava veida ķēdes reakciju, ko izraisīja pečeņegu iebrukums viņu apdzīvotajās teritorijās tagadējās Ukrainas dienvidos un austrumos. Ungāri bija spiesti migrēt rietumu virzienā, tie šķērsoja Karpatus un tad tie arī nonāca Panonijas līdzenumā.

Ungāru valoda pieder pie somugru valodas grupas. Šo grupu uzskata par plašākas kopas — Urāliešu valodu saimes atzaru. Ugru valodu grupu pārstāv ungāru (maģāru) valoda Ungārijā un tās dialekti, kā arī hantu un mansu valodas, Obas upes baseinā Sibīrijā. Cits urāliešu valodu grupas atzars ir samojedu valodu apakšgrupa, kas sastopama Eiropas un Sibīrijas ziemeļu daļā.

Vēsture
-------

Ungāru ierašanās pāri Karpatu kalniem 895. gadā (fragments no panorāmas gleznas, 1895)
Pēc apmešanās Panonijas līdzenumā apmēram sešdesmit gadus (895—955) ungāri nepārtraukti uzbruka Karolingu impērijas zemēm. Pirms tam šajā reģionā jau bija pabijušas citas klejotāju ciltis — huņņi, avāri un morāvi (slāvu cilts). Laiku pa laikam Panoniju tur iebrukušajiem stepju klejotājiem atņēma ģermāņi vai franki. Arī pirms ungāru ierašanās apmēram gadsimtu to kontrolēja franku karaļvalsts. Pēc Panonijas pakļaušanas ungāri sava leģendārā valdnieka un karavadoņa Ārpāda (869—907) vadībā sagrāba arī Morāviju un iebruka Apenīnu pussalā un Burgundijā. Iekarojot un pakļaujot Morāviju, ungāri ieguva sava veida centrālo placdarmu, no kura bija ērti uzbrukt apkārtējām zemēm — Bohēmijai, Polijai, Horvātijai, Serbijai, Austrijai un lielai daļai Vācijas teritoriju. Pateicoties šai ģeogrāfiskajai priekšrocībai un savām visai agresīvajām aktivitātēm, ungāri būtiski ietekmēja visa Donavas baseina ģeopolitiskās struktūras veidošanos. Viņi norobežoja slāvus Centrāleiropas ziemeļos no slāviem dienvidos, veicinot visai atšķirīgus to tālākās vēsturiskās attīstības ceļus.

Ungāru agresija piespieda vāciešus nostiprināt Ostmarkas reģionu ("Austrumu pierobežu") ar cietokšņiem un citām aizsardzības būvēm, ko savā laikā bija iesācis vēl franku karalis Kārlis Lielais, lai aizsargātos no avāriem. Vācu karalis Otto I tai piešķīra markgrāfistes statusu, līdz ar to padarot to par politisku veidojumu, kas vēlāk sāka saukties par *Österreich* (Austriju). Šajā Austrumu pierobežā, Ostmarkā, tika veicināta arī vācu kolonistu ieceļošana, lai pēc iespējas vairāk to nostiprinātu ar draudzīgu iedzīvotāju atbalstu. Ostmarkas robeža pakāpeniski tika virzīta arvien tālāk uz austrumiem un ziemeļiem, līdz tā 11. gadsimtā sasniedza mūsdienu Morāviju Čehijā.

955. gadā viņus pie Lehfeldas (apmēram 20 kilometrus no mūsdienu Augsburgas) sakāva austrumfranku karalis Otto I (912-973). Šī bija viena no slavenākajām viduslaiku kaujām, kas gandrīz bez pārtraukuma turpinājās trīs dienas. Lielākā daļa ungāru karapulku šajā kaujā tika iznīcināti. Pēc šīs sakāves ungāri pievērsās kristīgajai ticībai un pakāpeniski pārņēma Rietumu kultūru. Zīmīgi, ka Lehfeldas kaujas beigās uzvaras apreibinātie vācu karapulki Saksijas karali Otto I pasludināja par savu imperatoru (oficiāli par imperatoru viņš tika kronēts Romā 962. gadā).

Ungāru skaita izmaiņas Latvijā (1897—2011)
------------------------------------------

| **Deklarētā tautība**  | 1897 | 1920 | 1925 | 1930 | 1935 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2000 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ungāri | 64 | nez. | 50 | 74 | 49 | 68 | 164 | 219 | 347 | 290 | 225 |

Skatīt arī
----------

* Ungārija
* Ungāru valoda
* Urāliešu valodas

Atsauces
--------

1. ↑  "Comunicat de presă privind rezultatele definitive ale Recensământului Populaţiei şi Locuinţelor – 2011" Arhivēts 2020. gada 9. maijā, *Wayback Machine* vietnē. at the 2011 Romanian census site; accessed July 11, 2013
2. ↑  2001 Slovakian Census
3. ↑  2011 Serbian Census
4. ↑  National composition of population Arhivēts 23.03.2008, *Wayback Machine* vietnē.
5. ↑  2001 Austrian census
6. ↑  . Arhivēts no oriģināla, laiks: 16.05.2007. Skatīts: 15.07.2018. Ignorēts nezināms parametrs `|titel=`; Tukšs vai neesošs `|title=`
7. ↑  . Arhivēts no oriģināla, laiks: 19.09.2006. Skatīts: 15.07.2018. Ignorēts nezināms parametrs `|titel=`; Tukšs vai neesošs `|title=`
8. 1 2  *Bund Ungarischer Organisationen in Deutschland* Arhivēts 06.02.2006, *Wayback Machine* vietnē.
9. ↑  Národnost ve sčítání lidu v českých zemích
10. ↑  «CSO Emigration». Census Office Ireland. Skatīts: 2013. gada 29. janvāris.
11. 1 2 3  «2006 community survey». Factfinder2.census.gov. 2010-10-05. Skatīts: 2013-08-22.
12. ↑  Russia Report to COE
13. ↑  Republic of Macedonia – State Statistical Office Arhivēts 21.06.2004, *Wayback Machine* vietnē.
14. ↑  «The 2006 census». 2.statcan.ca. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2009-06-25. Skatīts: 2013-08-22.
15. ↑  Revista Época Edição 214 24 June 2002 Arhivēts 03.07.2013, *Wayback Machine* vietnē.
16. ↑  «Hungarian Immigration in Latin America». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 4. augustā. Skatīts: 2021. gada 21. decembrī.
17. ↑  «Hungarian Embassy in Buenos Aires 20 June 2009». Mfa.gov.hu. 2007-03-14. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2009-02-01. Skatīts: 2013-08-22.
18. ↑  «Australian Bureau of Statistics (Census 2006)». Abs.gov.au. 2013-04-03. Skatīts: 2013-08-22.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Ungāri***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)