recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Soņa Grafa** (vācu: *Sonja Graf*; arī Grafa-Stīvensone; 1908. gada 16. decembris, Minhene - 1965. gada 6. marts, Ņujorka) bija vācu izcelsmes ASV šahiste. FIDE starptautiskā meistare (WIM, 1950).

Biogrāfija
----------

1930. gados bija viena no vadošajām šahistēm un praktiski vienīgā, kura spēja izrādīt konkurenci tālaika neapšaubāmajai sieviešu šaha līderei Verai Menčikai. 1934. un 1937. gadā nospēlēja divus mačus ar Menčiku, kuros abos gan cieta zaudējumus ar attiecīgi 1:3 un 4½:11½. 1936. gadā uzvarējusi sieviešu šaha turnīrā Zemmeringā. 1937. gadā Stokholmā kopā ar Mildu Lauberti dalījusi 3.-4. vietu Pasaules sieviešu šaha čempionātā aiz uzvarētājas Veras Menčikas un otrās vietas ieguvējas Klaričes Benini. 1937. gadā turnīrā Prāgā nospēlējusi neizšķirti ar spēcīgo Igaunijas lielmeistaru Paulu Keresu. 1939. gada Pasaules sieviešu šaha čempionātā Buenosairesā kļuvusi par vicečempioni, ieņemot 2. vietu aiz Menčikas. Tajā laikā antinacistisku uzskatu dēļ atteikusies spēlēt zem nacistiskās Vācijas karoga un palikusi uz dzīvi Argentīnā.

1947. gadā apprecējusies ar amerikāņu jūrnieku Vernonu Stīvensonu un pārcēlusies uz dzīvi Losandželosā. 1951. gadā pārim piedzimis dēls Aleksandrs. 1950. gadu otrajā pusē Grāfa atgriezusies šaha turnīros. Pēc dalītas 2.-3. vietas ASV zonas turnīrā 1954. gadā izcīnījusi tiesības piedalīties pretendentu turnīrā, kur 1955. gadā Maskavā palikusi 13. vietā. Divas reizes uzvarējusi ASV sieviešu šaha čempionātos (1957, 1964). Pāragri mirusi pēc smagas aknu slimības.

2016. gadā iekļauta "Pasaules šaha slavas zālē".

Atsauces
--------

1. ↑  Campeonato del mundo femenino
2. ↑  Campeona del Mundo Estocolmo 1937
3. ↑  «1955 Candidates Tournament». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 12. jūnijā. Skatīts: 2013. gada 11. jūlijā.
4. ↑  U.S. Women's Champions
5. ↑  World Chess Hall of Fame (Pasaules šaha slavas zāle) (angliski)

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
* "Kā spēlē pasaules meistarības kandidāte Soņa Grāf?". *Šacha Māksla* (Latvijas Šaha savienība) (Nr. 6/1937): 91. lpp.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 288189731
* ISNI: 0000 0003 9379 1886

 |

 |
**Pirrs** (312 p.m.ē. — 272 p.m.ē.) bija Senās Grieķijas valsts Epīras valdnieks. Viņš vairākkārt zaudēja troni, tad atkal atguva to. Līdzīgi gāja ar viņa iekarotajām teritorijām. Tā viņš sākotnēji sagrāba daļu Senās Maķedonijas un Tesālijas rietumu teritoriju, taču vēlāk nespēja tās noturēt un bija spiests tās atstāt.

Ne visi Pirra pasākumi bija tik neveiksmīgi. Tā 281. gadā grieķu kolonijas Tarentas (mūsdienu Dienviditālijas pilsēta Taranto) iedzīvotāji lūdza Pirram palīdzību karā pret romiešiem. Enerģiskais Pirrs lūgumu pieņēma un ar 25 tūkstošu vīru un 20 ziloņu lielu karaspēku pārcēlās pāri Adrijas jūrai un divās kaujās, 280. un 279. gadā p.m.ē. viņš romiešus sakāva. Tomēr arī Pirra karaspēks šajās kaujās cieta tik lielus zaudējumus, ka viņš bija spiests izmest savu slaveno frāzi — vēl viena tāda uzvara un mūsu vairs nebūs, kas iegāja vēsturē kā teiciens „Pirra uzvara".

Droši vien Pirrs ar sava karaspēka atliekām būtu devies atpakaļ uz Epīru, bet te viņš saņēma arī Sicīlijas grieķu lūgumu palīdzēt cīņā pret kartāgiešiem, kuri bija aplenkuši Sirakūzas. Viņš pārcēlās uz Sicīliju un patrieca kartāgiešus gandrīz no visām vietām, kur tie bija nostiprinājušies. Taču grieķi, tikuši vaļā no kartāgiešiem, nosprieda, ka tagad arī atbrīvotāji viņiem vairs nav nepieciešami un pieprasīja lai Pirrs aizvācas no Sicīlijas. To gan veicināja arī paša Pirra despotiskās tendences. Pirrs atgriezās Itālijā izsaucies — "tad, lūk, kāda ir maksa par manu cīņu ar Romu un Kartāgu!"

Itālijā Pirrs 275. gadā p.m.ē. atkal sastapās ar romiešu armiju, šoreiz daudz spēcīgāku, nekā iepriekšējās kaujās un šoreiz romieši Pirra krietni sarukušo armiju smagi sakāva. Viņam nekas cits vairs neatlika kā atgriezties Epīrā ar armiju, kurā bija palikusi vairs tikai kāda trešdaļa sākotnējo karotāju. Pēc 2 gadiem Pirrs zaudēja kaujā ar spartiešiem, viņa armija tika sagrauta un viņš aizbēga uz Argosu Grieķijas vidusdaļā, kur tika nogalināts.

Neskatoties uz savām neveiksmēm un traģisko bojāeju, Pirrs iegāja vēsturē kā izcils un novatorisks karavadonis. Kāds cits, daudz slavenāks karavadonis — Hanibals, Pirru īpaši cildināja par viņa mākslu izmantot kaujā ziloņus. Arī pats Hanibals pārņēma šo Pirra karamākslu un veiksmīgi izmantoja daudzās cīņās ar romiešiem.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 53033223
* LNB: 000088803
* LCCN: n82074292
* ISNI: 0000 0003 7385 2266
* GND: 118743058
* SELIBR: 357139
* SUDOC: 034244379
* BNF: cb125019690 (data)
* ULAN: 500354262
* NKC: jn20000701458
* BNE: XX1281191

 |

 |
Pārpilnības rags Rubensa gleznā ar romiešu dievieti Abundanciju (ap 1630. gadu)
**Pārpilnības rags** (latīņu: *cornu copiae*) vai **Amaltejas rags** (grieķu: *κέρας Ἀμαλθείας*) ir pārpilnības un pārticības simbols. Parasti tiek attēlots kā raga formas trauks, pilns ar augļiem, ziediem un riekstiem. Cēlies no sengrieķu mitoloģijas, ko vēlāk pārņēmuši romieši un plaši lietots arī mūsdienās, sevišķi tēlotājā mākslā, arhitektūrā, heraldikā.

Izcelsme
--------

Mitoloģijā ir vairāki skaidrojumi par pārpilnības raga izcelsmi.

Viszināmākā ir saistīta ar Zeva zīdīšanu, kurš kā mazulis tika noslēpts no sava tēva Krona alā Idas kalnā, kur to pieskatīja vairākas dievišķās aukles, tajā skaitā nimfa Amalteja kazas izskatā. Amalteja mazuli Zevu zīdīja ar savu pienu. Zevam jau zīdaiņa vecumā bijis liels spēks un, spēlējoties ar Amalteju, tas viņai nolauzis vienu ragu, bet ar savām dievišķajām spējām devis tam spēju uz nebeidzamu barošanu.

Citā mītā pārpilnības rags radies, Hēraklam cīnoties ar upju dievību Akeloju un nolaužot tam vienu no ragiem.

Pārpilnības rags bija vairāku grieķu un romiešu ar ražas novākšanu, pārticību un garīgumu saistīto dievību atribūts: Zemes dieviete Gaja vai Terra, bagātības dievs Pluts, nimfa Maja, veiksmes dieviete Fortūna.

Skatīt arī
----------

* Skalsa

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Pārpilnības rags***.
**Karavadžo Bergamo — Orio al Serio starptautiskā lidosta** (*Il Caravaggio Bergamo Orio al Serio International Airport*), dažkārt saukta **Milānas Bergamo lidosta** (itāļu: *L’Aeroporto di Milano Bergamo*), ir starptautiska lidosta Itālijas ziemeļos. Trešā noslogotākā valsts starptautiskā lidosta, viena no lidostām, kas apkalpo Milānas aviācijas mezglu.

Izvietojusies 3,5 km uz dienvidaustrumiem no Bergamo pilsētas un 45 km uz ziemeļaustrumiem no Milānas Orio al Serio komūnā. Lidlauks izveidots 1937. gadā militārām vajadzībām. 1949. gadā pārņemts civilā pārvaldē. 1970. gadā nodibināta biedrība lidostas ekspluatēšanai (SACBO) un kopš 1972. gada tiek veikti regulārie reisi. Kopš 2003. gada viena no *Ryanair* bāzes lidostām. 2011. gadā nosaukta itāļu mākslinieka Karavadžo vārdā.

Lidostai ir divi asfaltēti skrejceļi.

Ārējās saites
-------------

* 

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Bergamo lidosta***.

Atsauces
--------

1. ↑  «CENNI STORICI». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 17. jūlijā. Skatīts: 2019. gada 14. februārī.
**Gerhards Dēnhofs** (vācu: *Gerhard Dönhoff*, poļu: *Gerard Denhoff*; ap 1554—1602) bija Polijas—Lietuvas kopvalsts armijas pulkvedis, Durbes stārasts. Kā Tērbatas vaivads vadīja Pārdaugavas Livonijas hercogistes aizsardzību pret Zviedrijas karaļa Gustava Ādolfa uzbrukumu.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis ap 1554. gadu Livonijas ordeņa Durbes pilskunga Hermaņa Dēnhofa un viņa sievas Annas, dzimušas Jodes (*Joede*), ģimenē. Viņam bija vismaz pieci brāļi Ernests, Kristaps, Oto, Teodors, Heinrihs un māsa Elizabete. 
Piedalījās Livonijas karā, 1581. gadā aprecējās ar Margaritu fon Cveifelnu (*Zweiffeln*). 1598. gadā tika iecelts par Tērbatas vaivadu. 

Poļu—zviedru karu sākumā 1600. gadā zviedriem izdevās iekarot lielu daļu Pārdaugavas Livonijas hercogistes. Tomēr pēc uzvaras Kokneses kaujā 1601. un 1602. gadā poļiem un lietuviešiem atgūt lielu daļu no zaudētajām teritorijām. 

Uzskata, ka pulkvedis Dēnhofs miris karos ar zviedriem starp 1598. un 1602. gadu.

Atsauces
--------

1. ↑  Denhoffowie
2. ↑  geni.com
"**Gandrīz tautasdziesma**" ir grupas "Pērkons" dziesma no albuma "Labu vakar!". Mūzikas autors ir Juris Kulakovs, bet vārdu autors — Māris Melgalvs.

Vēsture
-------

Dziesma tika sacerēta 1987. gadā, kad "Pērkons" atsāka uzstāties pēc otrā aizlieguma 1985. gadā. Sākotnēji bija paredzēts, ka dziesmu izpildīs grupas dalībnieks Nauris Puntulis, bet "No naktssargu būšanām" dziedās Raimonds Bartašēvics. Mēģinājumu laikā tika izlemts, ka "Gandrīz tautasdziesma" satura dēļ solisti samainīsies ar dziesmām. Ierakstā arī ir dzirdama grupas basģitārista Jura Sējāna balss. "Gandrīz tautasdziesma" temps ir 136 sitieni minūtē, ierakstā dziesmas tonalitāte ir starp mi bemola mažoru un mi mažoru.

Dziesmai tika nofilmēts arī videoklips, kurā piedalās visi grupas dalībnieki un dziesmas vārdu autors Māris Melgalvs. Video tiek izmantots atšķirīgs ieraksts nekā tiek izmantots albumos — ar atšķirīgu aranžējumu, vokāla frāzējumu un panta melodiju. Video ir redzams, kā Raimonda Bartašēvica tēls staigā pa vairākiem kabinetiem, vairākkārtīgi tiekot pāradresēts vai izraidīts. Iespējams, tā ir atsauksme uz PSRS laikā ierasto praksi, kad, lai publicētu kādu tekstu, nācās iegūt apstiprinājumu no komisijas.

Popularitāte
------------

"Gandrīz tautasdziesma" ieņēma otro vietu 1987. gada "Mikrofona aptaujā". Dziesma ir iekļauta albumā "Labu vakar!", ko 1989. gadā kasetē "Pērkons '85 - '87" oficiāli izdeva ASV latviešu mūzikas izdevniecībā *Plate Records*. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas albums 1996. gadā tika izdots kasetē, visas tā dziesmas iekļautas diskā "Labu Vakar. Klusā Daba Ar Perspektīvu. Dziesmu izlase #2".

2018. gadā "Gandrīz tautasdziesma" ieguva 46. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

Kad "Pērkons" izpilda dziesmu koncertos, visbiežāk izpildījumu pavada kustības no latviešu tautas dejas "Gatves deja". Šāds izpildījums bija jau 1987. gada "Mikrofona aptaujā", kad Ieva Akuratere pārvietojās pa skatuvi ar trijdeksni garās starpspēles laikā.

Atsauces
--------

1. ↑  Dziesmas videoklips *YouTube*
2. ↑  «Pērkons ‎– '85 Pērkons '87». *discogs.com*. Discogs. Skatīts: 2018. gada 25. decembrī.
3. ↑  «Pērkons ‎– Labu Vakar. Klusā Daba Ar Perspektīvu. Dziesmu Izlase #2 1985-1987». *discogs.com*. Discogs. Skatīts: 2018. gada 25. decembrī.
4. ↑  Jānis Šipkēvics, Daiga Mazvērsīte. *LVtop100: sirdī kaltas notis, kas vieno tautu*. Rīga : Apgāds "Zvaigzne ABC", 2018. gadā. 189. lpp. ISBN 978-9934-0-7979-5. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 31. decembrī. Skatīts: 2018. gada 25. decembrī.
5. ↑  Dziesmas izpildījums 1987. gada "Mikrofona aptaujā" *YouTube*

Ārējās saites
-------------

* Dziesmas vārdi
* Dziesmas videoklips
**Jeļena Zajaca** (krievu: *Елена Евгеньевна Заяц*; dzimusi 1969. gada 16. jūnijā Baranavičos) ir Baltkrievijā dzimusi Krievijas starptautiskā lielmeistare šahā (1992).

Biogrāfija
----------

PSRS junioru šaha čempionātos izcīnījusi zelta (1987) un sudraba (1986) medaļas. Pasaules junioru šaha čempionātos U20 vecuma grupā divas reizes izcīnījusi bronzas medaļas (1986, 1987). 1988. gadā dalījusi pirmo vietu Baltkrievijas sieviešu šaha čempionātā. Pasaules šaha čempiones nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīrā 1990. gadā Kualalumpurā ierindojusies 8. vietā. 1992. gadā uzvarējusi starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā Alustā.

Pārstāvējusi Baltkrievijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:

* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 2 reizes (1994-1996);
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījusies 1992. gadā;

Kopš 1998. gada pārcēlusies uz dzīvi Kazaņā un šaha turnīros turpmāk pārstāvējusi Krieviju. 1999. gadā kopā ar Svetlanu Matvejevu un Jūliju Djominu dalījusi pirmo vietu Krievijas sieviešu šaha čempionātā. 2000. gada Krievijas sieviešu šaha čempionātā dalījusi 2.-4. vietu (uzvarējusi Jekaterina Kovaļevska). 2001. gadā dalījusi 2.-4. vietu ar Olgu Ziminu un Natāliju Pogoņinu Krievijas šaha kausa izcīņā sievietēm. 2005. gadā Kišiņevā ieņēmusi 5. vietu Eiropas sieviešu individuālajā šaha čempionātā.

Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:

* 2000. gadā Ņūdelī 2. kārtā uzvarējusi Pīa Kramlingu, bet 3. kārtā zaudējusi Sje Dzjuņai;
* 2006. gadā Jekaterinburgā 1. kārtā zaudējusi Marijai Sebagai.

Par panākumiem turnīros FIDE 1992. gadā Zajacai piešķīra starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu, bet 2005. gadā - starptautiskā meistara nosaukumu vīriešiem (IM).

Atsauces
--------

1. ↑  1990 Genting Interzonal Tournament
2. ↑  OlimpBase :: Women's Chess Olympiads :: Elena Zayats
3. ↑  OlimpBase :: European Women's Team Chess Championship :: Elena Zayats
4. ↑  6th European Individual Women's Chess Championship 2005
5. ↑  2000 FIDE Knockout Matches
6. ↑  «2010 FIDE Knockout Matches». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 5. martā. Skatīts: 2017. gada 10. februārī.

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
***Hakuna matata*** ir svahili valodas frāze no Austrumāfrikas, kas nozīmē "nav nepatikšanu" vai "nav problēmu". Vārda *hakuna* aptuvenā nozīme ir "šeit nav", bet *matata* apzīmē nepatikšanas, raizes vai problēmas. Frāze ir guvusi lielu popularitāti, jo izmantota *Walt Disney Animation Studios* filmā *"Karalis Lauva".* Filmā, pēc kuras motīviem tapis arī Brodvejas mūzikls, ir arī dziesma ar šādu nosaukumu, kurā frāzi tulko kā "bez raizēm". Dziesmu bieži atskaņo kūrortos, viesnīcās un citās ar tūrisma industriju saistītās vietās. Kad *The Walt Disney Company* 2018. gadā reģistrēja frāzi kā oficiālu preču zīmi ASV, tas izraisīja plašu ažiotāžu Austrumāfrikā un sašutumu to personu, kurām svahili ir dzimtā valoda, vidū.

*Jambo Bwana*
-------------

1982. gadā *"Them Mushrooms"* — mūzikas grupa no Kenijas — izlaida dziesmu "Jambo Bwana" svahili valodā (nosaukums tulkojas kā *"Hallo, Mister"*), kas izmanto frāzi *"Hakuna matata"* piedziedājumā. Dziesmu sarakstījis grupas vadītājs Džons Katana.

*Jambo — Hakuna Matata*
-----------------------

Gadu pēc *"Them Mushrooms"* sarakstītās dziesmas iznākšanas vācu grupa *"Boney M."* izlaida minētās dziesmas versiju angļu valodā ar nosaukumu *"Jambo — Hakuna Matata".* Singlu bija paredzēts iekļaut grupas septītajā, beznosaukuma albumā, kura izlaišana tika plānota 1983. gada rudenī, bet sakarā ar sliktajiem dziesmas reitingiem (tā bija 48. Vācijas topā), dziesma galu galā netika iekļauta albumā, dziesmu pilnībā pārstrādāja un izlaida tikai 1984. gada maijā ar nosaukumu *"Ten Thousand Lightyears"*.

Dziesma no filmas *"Karalis Lauva"*
-----------------------------------

1994. gadā *Walt Disney Animation Studios* animācijas filma *„Karalis Lauva"* nopelnīja frāzei starptautisku slavu. Tai bija nozīmīga loma sižetā un dziesma ar tādu pašu nosaukumu. Filmā surikats Timons un kārpcūka Pumba stāsta lauvēnam Simbam, ka viņam vajadzētu aizmirst savu uztraucošo pagātni un dzīvot ar skatu nākotnē. Dziesmai ir Eltona Džona mūzika un Tima Raisa, kurš atrada frāzi kādā svahili sarunvalodas vārdnīcā, vārdi. 1995. gadā to nominēja ASV kinoakadēmijas balvai labākās dziesmas kategorijā. Amerikas Kinoinstitūts to atzina par 99. labāko dziesmu kino mūzikas vēsturē savā 100 labāko kino mūzikas darbu sarakstā.

Atsauces
--------

1. ↑  «The Lion King Musical».
2. ↑  «Hakuna Matata Trademark».
3. ↑  «Hakuna Matata Trademark Controversy».
**Džalalabadas apgabals** (kirgīzu: *Жалал-Абад облусу*) ir viena no Kirgizstānas pirmās pakāpes administratīvajām vienībām. Izvietojusies valsts rietumos kalnainā apvidū. Ziemeļos robežojas ar Talasas un Čujas apgabaliem, austrumos — Narinas apgabalu, dienvidaustrumos — Ošas apgabalu, dienvidos un rietumos — Uzbekistānas Taškentas, Namanganas un Andidžonas vilajetiem. Apgabala centrs ir Džalalabadas pilsēta. Iedzīvotāju lielākā daļa ir kirgīzi (71,8%; 2009) un uzbeki (24,8%), kā arī krievi (0,9%) u.c.

Ģeogrāfiski lielu daļu apgabala teritorijas aizņem rietumu Tjanšana grēdas un to atzari: Fergānas grēda, Talasas Alatau, Čatkalas grēda, Piskomas grēda. Dienvidrietumos apgabala teritorija piekļaujas Fergānas ielejas ziemeļaustrumu malai. Apgabala ziemeļdaļā uz Narinas upes uzbūvēta Toktogulas ūdenskrātuve.

Apgabals pirmoreiz izveidots 1938. gadā kā Džalalabadas apvidus *(Джалал-Абадский округ)*, bet 1939. gadā pārdēvēts par apgabalu. 1959. gadā apgabalu likvidēja, tā teritoriju pievienojot Ošas apgabalam. 1990. gada 14. decembrī apgabalu atjaunoja, tajā iekļaujot lielāko daļu bijušās tā teritorijas.

Atsauces
--------

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Džalalabadas apgabals***.

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Kirgizstānas administratīvais iedalījums Valsts karogs: Kirgizstāna |
| --- |
|  |
| Apgabali | 
* Batkenas apgabals
* Čujas apgabals
* Isikula apgabals
* Džalalabadas apgabals
* Narinas apgabals
* Ošas apgabals
* Talasas apgabals

 |  |
|  |
| Republikas pilsētas | 
* Biškeka
* Oša

 |

 |



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* GND: 7518190-3

 |

 |
**Gerhards Kaizers** (vācu: *Gerhard Kaiser*; dzimis 1890. gada 11. oktobrī, miris 1966. gada 13. jūnijā) bija vāciešu šaha problēmists.

Dzīves gājums
-------------

Kaisers studēja tieslietas Jenā, Leipcigā un Berlīnē. No 1919. līdz 1921. gadam viņš strādāja par stažieri Drēzdenes tiesās. Pēc tam nolika otro valsts pārbaudījumu un ieguva doktoru (Dr. jur.) grādu. Kā palīgs viņš pievienojās valsts pārvaldei un vēlāk bija valdības padomes loceklis Dēbelnē un valdības padomnieks Pirnā.

Šaha kompozīcija
----------------

Drēzdenes šaha savienībā Gerhards Kaisers tikās ar Frīdrihu Paliču un Rūdolfu Leopoldu, kuri viņu mudināja uz aktīvāku darbu. Viņš sastādījis vairāk nekā 100 miniatūras. Viņa miniatūru kolekcija aptvēra gandrīz 10 000 uzdevumu, un vēlāk to pārņēma Klauss Cunke.

1958. gada 18. janvārī Kaisers nodibināja šaha stūrīti laikrakstā *Sächsischen Zeitung*, kurā šaha kompozīcijas parādījās katru otro nedēļu. No 1961. gada oktobra līdz 1964. gada beigām Kaisers rediģēja šaha kompozīcijas nodaļu žurnālā *Schach*.

Kaisers bija starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā.

Kā piemērs dota Kaizera "laikam gan pazīstamākā miniatūra" no FIDE albuma 1945/1955.

### Piemērs

**Gerhards Kaizers**  
 *Leipziger Volkszeitung*, 1954**Mats 3 gājienos**
**Uzdevuma risinājums:**

Mēģinājums:
1. Db6–b8? Zc7–e8!
Patiesais risinājums:
1. Db6–b7! (draud 2. Db7–h1+ Le5–h2 3. Dxh2#)
1. ... Le5–h2 2. Db7–b8! Zc7–e8 3. Db8xh2#.

Atsauces
--------

1. ↑  Gerharda Kaizera profils mājaslapā *Chess Composers* (angliski)
2. ↑  Manfred Zucker: *Problemschach in Sachsen*. Unveröffentlichtes Manuskript für: Sächsische Schachgeschichte - Ein Überblick. Chemnitz, Dresden, Leipzig, 2002 (vāciski)
3. ↑   Archived 2017. gada 1. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē. Starptautiskie tiesneši šaha kompozīcijā.]
4. ↑  Karl-Heinz Siehndel (Gesamtred.): *Problemschach. 407 Aufgaben und Studien*. Sportverlag Berlin, 1987, S. 130. (vāciski)

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Gerharda Kaizera šaha kompozīcijas vietnē PDB

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 130948852
* ISNI: 0000 0000 8979 1160
* GND: 142278246

 |

 |
**Jeļena Fataļibekova** (krievu: *Елена Абрамовна Фаталибекова*; dzimusi kā Jeļena Rubcova 1947. gada 4. oktobrī, Maskavā) ir Krievijas starptautiskā sieviešu lielmeistare šahā (WGM, 1977).

Biogrāfija
----------

4. Pasaules čempiones šahā Olgas Rubcovas un šaha meistara Ābrama Poļaka meita. Pirmais lielākais panākums - dalīta 1. vieta PSRS junioru čempionātā 1963. gadā.

1970. gadā ieguvusi 2. vietu Tbilisi starptautiskajā šaha turnīrā, bet 1971. gadā izcīnījusi 1. vietu Čeļabinskas starptautiskajā šaha turnīrā. 1970. gadā FIDE Fataļibekovai piešķīrusi starptautiskās meistares nosaukumu (WIM). 1974. gadā kļuvusi par PSRS sieviešu šaha čempionāta uzvarētāju. Sekmīgi piedalījusies 1976.-78. Pasaules sieviešu šaha čempionāta ciklā. 1976. gadā uzvarējusi Tbilisi starpzonu turnīrā, apsteidzot nākamo Pasaules sieviešu šaha čempionāta cikla uzvarētāju Maiju Čiburdanidzi. 1977. gadā pretendentu maču ceturtdaļfinālā Sočos uzvarējusi Valentīnu Kozlovsku ar 6 : 2 (+4 −0 =4), bet pusfinālā Rietumberlīnē zaudējusi Allai Kušnirai ar 3½ : 6½ (+2 −5 =3). 1977. gadā FIDE Fataļibekovai piešķīrusi starptautiskās lielmeistares nosaukumu (WGM). Vēlākajos Pasaules sieviešu šaha čempionātos šos panākumus vairs nav izdevies atkārtot. 1979. gadā starpzonu turnīrā Alikantē ieņēmusi 6. vietu,, bet 1982. gadā Badkisingenā ieņēmusi 8. vietu.

Lieliskus rezultātus uzrādījusi Pasaules senioru čempionātos sievietēm, kuros uzvarējusi 2000. 2001. un 2004. gadā. Tāpat šajos turnīros izcīnīta sudraba medaļa (2009) un trīs bronzas medaļas (1998, 2002, 2012]). Tāpat Fataļibekova ir divkārtējā Eiropas senioru čempionātu sievietēm uzvarētāja (2007, 2008), kā arī Eiropas senioru čempionātu sievietēm vicečempione (2010).

Atsauces
--------

1. ↑  12 Championship of USSR juniors - Moscow January 1963
2. ↑  «1976 Tbilisi Interzonal Tournament». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2020. gada 23. jūnijā. Skatīts: 2013. gada 1. jūlijā.
3. ↑  1977-78 Candidates Matches
4. ↑  1979 Alicante Interzonal Tournament
5. ↑  1982 Bad Kissingen Interzonal Tournament
6. ↑  World Senior Chess Champions

Ārējās saites
-------------

* Jeļena Fataļibekova šahista profils vietnē fide.com
* Jeļena Fataļibekova šahista profils vietnē chessgames.com
* Jeļena Fataļibekova šahista profils vietnē 365chess.com
* Jeļena Fataļibekova šahista profils vietnē chesstempo.com
* Jeļena Fataļibekova šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
* Jeļena Fataļibekova šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
**Džons Pīrponts "Dž P." Morgans** (angļu: *John Pierpont "J. P." Morgan*; dzimis 1837. gada 17. aprīlī, miris 1913. gada 31. martā) bija amerikāņu finansists, baņķieris, filantrops un mākslas kolekcionārs. Viens no redzamākajiem ASV finansistiem 19. gadsimta beigās—20. gadsimta sākumā.

Dzimis velsiešu izcelsmes amerikāņu finansista ģimenē. Apguvis izglītību Eiropā. Pēc tēva nāves 1890. gadā pārņēma tēva biznesu. 1892. gadā veica vairāku uzņēmumu konsolidāciju, izveidojot kompāniju *General Electric*. 1901. gadā konsolidācijas rezultātā izveidoja *U.S. Steel*. 1907. gada oktobrī ASV sākās biržas panika. Krīzei padziļinoties, Dž. P. Morganam, ieguldot personīgos līdzekļus un pārliecinot citus finansistus darīt to pašu, izdevās pārvarēt šo krīzi. Lielā mērā reaģējot uz šo krīzi 1913. gadā ASV tika izveidota Federālo rezervju sistēma. 1913. gadā Morgans atstāja biznesu dēlam Dž. P. Morganam jaunākajam.

Morgans dibinājis kopš 1924. gada publisko Morgana bibliotēku un muzeju (*Morgan Library & Museum*) Ņujorkā.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Dž. P. Morgans***.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 57410770
* LNB: 000158095
* LCCN: n85073820
* ISNI: 0000 0000 8385 399X
* GND: 118784889
* SELIBR: 322705
* SUDOC: 027708330
* BNF: cb11969305t (data)
* BIBSYS: 98006523
* ULAN: 500322851
* NLA: 49283422
* NDL: 00621163
* NKC: xx0042557
* BNE: XX1450400
* CiNii: DA0577307X

 |

 |
Šis raksts ir par Kirgizstānas pilsētu. Par Afganistānas pilsētu skatīt rakstu Džalālābāda.

**Džalalabada** (kirgīzu: *Жалал-Абад* vai *Жалалабат*) ir apgabala pakļautības pilsēta Kirgizstānā, Džalalabadas apgabala administratīvais centrs. Izvietojusies apgabala dienvidos Fergānas ielejas austrumu malā Kekartas upes krastā pie Uzbekistānas robežas. Pilsētas iedzīvotāju skaits ap 89 tūkstoši (2009), kopā ar pilsētai pakļautajām lauku apdzīvotajām vietām — ap 97 tūkstoši. Lielākā daļa iedzīvotāju ir kirgīzi (54,7%) un uzbeki (38%), kā arī krievi (3,4%), tatāri (1,2%), uiguri u.c.

Vēsture
-------

Apdzīvotā vieta veidojusies kā kišlaks pie dziednieciskajiem minerālūdeņu avotiem Ajubto kalnā. 19. gadsimta sākumā Kokandas haniste šeit uzbūvēja cietoksni. Vietējie iedzīvotāji nodarbojās galvenokārt ar lauksaimniecību un svētceļnieku apkalpošanu. 1870. gadā šeit tika izvietots Krievijas garnizons un kopā ar to ieradās ieceļotāji no Krievijas. 1877. gadā Džalalabadai piešķirts pilsētas statuss. 1915. gadā savienota ar privātu dzelzceļa līniju no Andidžonas. No 1939. līdz 1959. gadam apgabala centrs, līdz 1991. gadam — rajona centrs. Pilsētā vairāki pārtikas rūpniecības un minerālu pārstrādes uzņēmumi, kā arī trīs universitātes. Darbojas balneoloģiskais kūrorts.

Atsauces
--------

1. ↑  Q4350755.
2. ↑  «Добро пожаловать в Жалалабат!». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2014. gada 13. decembrī. Skatīts: 2015. gada 18. martā.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Džalalabada***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 139762792
* LCCN: n2004150953
* GND: 4801825-9

 |

 |
**Dijans Kostadinovs** (bulgāru: *Диян Костадинов*, dzimis 1982. gada 21. janvārī) ir bulgāru šaha problēmists.

Dzīves gājums
-------------

Šahu viņš spēlē kopš 1997. gada un vēlāk kļūst par pilsētas studentu vicečempionu. Sastādīt šaha uzdevumus sācis 2000. gadā, un viņa pirmais trīsvilcis ieguvis 2. vietu Bulgārijas šaha žurnālā „Шахматна мисъл"". Kopš tā laika sacerējis un publicējis aptuveni 300 visu žanru šaha kompozīcijas un ieguvis lielu skaitu balvu turnīros visā pasaulē, ieskaitot olimpisko sudraba medaļu 2010. gadā (par pašmata uzdevumu), olimpiskā zelta medaļu 2016. gadā (par pašmata uzdevumu), 2.vieta Pasaules kausa 2010. gadā (par pasaku šaha uzdevumiem), 2.vieta Pasaules kausa 2011. un 2013. gadā (par pašmatiem) un bronzas medaļu Pasaules čempionātā (2010-2012) pašmatu grupā. Kostadinovam piešķirts Bulgārijas sporta meistara tituls šaha kompozīcijā. No 2015. gada viņš ir arī FIDE starptautiskais meistars šaha kompozīcijā. Viņš ir ieguvis 28 FIDE Albuma punktus. No 2010. gada viņš ir Starptautiskā tiesnesis šaha kompozīcijā pašmatu un pasaku šaha žanros. Kostadinovs ir autors daudziem rakstiem starptautiskos žurnālos par šaha kompozīciju, 2006.gadā izdevis grāmatā apkopotu savu šaha kompozīciju izlasi.

Dijans Kostadinovs, izmantojot māksliniecisko vārdu "Hektors", ar labiem panākumiem piedalījies profesionālos burvju mākslas festivālos.

Viņš strādā par ģenerālmenedžeri kazino "Hrisantema" (Saulainais Krasts, Bulgārija) un ir arī projekta *ChessComposer* (operatīvā sistēmā *Adroid* strādājošs šaha kompozīcijas pielikums mobiliem telefoniem un planšetēm) projekta vadītājs.

Šaha uzdevums
-------------

**№ 1.** A. Autors  
 *Medijs*, GGGG**Palīgmats 5,5 gājienos  
3 risinājumi**
**Risinājums**

1. ... c3 2. Ke6 c4 3. Kd6 c5+ 4. Kc7 c6 5. Kb8 c7+ 6. Ka8 c8D#
1. ... c4 2. Ke4 c5 3. Kd4 c6 4. Kc3 c7 5. Kb2 c8D 6. Ka1 Dc1#
1. ... cxd3 2. Kf6 d4 3. Kg7 dxe5 4. Zf6 exf6+ 5. Kh8 f7 6. Th7 f8D#

Atsauces
--------

1. 1 2 3 4  «IM Diyan Kostadinov» (angļu).. Skatīts: 2016-05-25.
2. ↑  «Starptautiskie tiesneši šaha kompozīcijā». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 1. jūlijā. Skatīts: 2016. gada 25. maijā.

Ārējās saites
-------------

* Kostadinova šaha kompozīciju izlase (angliski)
* D. Kostadinova šaha kompozīcijas PDB vietnē
Tollensa reakcija: kreisajā pusē esošajā mēģenē radies t.s. „sudraba spogulis"
**Tollensa reaģents** ir reaģents, ko izmanto karbonilgrupu saturošu savienojumu piederības noteikšanai aldehīdu vai ketonu klasei. Visbiežāk tas ir sudraba nitrāta un piesātināta amonjaka šķīdums, tomēr iespējami arī citu vielu šķīdumi, ja vien tajos ir diamīnsudraba komplekss ([Ag(NH3)2]+). Reaģents nosaukts tā atklājēja vācu ķīmiķa Bernarda Tollensa vārdā.

Ja šķīdumā ir aldehīdi, uz mēģenes sieniņām izgulsnējas atomārs sudrabs, radot spogulim līdzīgu atspīdumu, tāpēc šo aldehīdu pierādīšanas reakciju nereti sauc arī par **sudraba spoguļa reakciju**.[1] Sudraba spoguļa reakcija pieder pie oksidēšanās-reducēšanās reakcijām, tās gaitā sudraba joni reducējas par metālisko sudrabu, bet aldehīdi oksidējas par karbonskābēm (to amonija sāļiem):

R−CH=O + 2[Ag(NH3)2]OH → RCOONH4 + 2Ag + 3NH3 + H2O
Lai reakcija izdotos, šķīdums nedrīkst būt pārāk lielā koncentrācijā un mēģenei jābūt pilnīgi tīrai. Pretējā gadījumā sudrabs veidos nevis „spoguli", bet gan irdenas nogulsnes.

Iegūšana
--------

Tollensa reaģenta darbīgās sastāvdaļas — diamīnsudraba(I) katjona, [Ag(NH3)2]+ bumbiņu un stienīšu modelis
Reaģents nav komerciāli pieejams tā īsā derīguma termiņa dēļ, tāpēc tas jāiegūst uz vietas. Vispirms sudraba nitrāta šķīdumam pievieno pāris pilienus atšķaidīta nātrija hidroksīda šķīduma. Sudraba nitrāta šķīdumā sudraba joni atrodas hidrāta formā kā [Ag(H2O)4]+ kompleksi jeb tetraakvosudraba(I) joni. Pievienotā nātrija hidroksīda OH− joni saistās ar Ag+ joniem un veido sudraba(I) oksīdu (Ag2O), kas šķīdumā veido brūnas nogulsnes. Kā blakusprodukts reakcijā rodas arī ūdenī šķīstošais nātrija nitrāts:

2AgNO3 + 2NaOH → Ag2O↓ + 2NaNO3 + H2O
Tad pievieno atšķaidītu amonjaka šķīdumu, līdz visas sudraba(I) oksīda nogulsnes ir izšķīdušas un šķīdums kļūst pilnībā dzidrs. Sudraba joni ir saistījušies ar amonjaku, šķīdumā veidojot [Ag(NH3)2]+ kompleksu, kas ir Tollensa reaģenta darbīgā sastāvdaļa. Reakcijas beigās rodas arī sākotnējais nātrija hidroksīds.

Ag2O + 4NH3 + 2NaNO3 + H2O → 2[Ag(NH3)2]NO3 + 2NaOH
Vēl viens veids, kā iegūt reaģentu no mazāka vielu skaita, ir sākotnējam sudraba nitrātam pievienojot vairāk amonjaka šķīduma. Rodas sudraba(I) oksīda nogulsnes, kas, turpinot pievienot amonjaku, ar laiku izšķīst un šķīdums kļūst dzidrs, jo radies diamīnsudrabs(I). Šajā brīdī reaģents ir iegūts un amonjaka pievienošana jāpārtrauc.[2]

Iegūto reaģentu nedrīkst ilgstoši uzglabāt, jo var veidoties sprādzienbīstamais sudraba nitrīds.

Skatīt arī
----------

* Fēlinga šķīdums

Atsauces
--------

1. ↑  Aldehīdu un ketonu oksidēšana Archived 2014. gada 10. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
2. ↑  Fontana-Masson Silver Method — Melanin Archived 2014. gada 11. februārī, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)

Ārējās saites
-------------

* Sudraba spoguļa reakcijas videoieraksts
**Marks Lorenss Peitī** (*Mark Laurence Pathy*, dzimis 1969. gada jūlijs) ir Kanādas uzņēmējs, filantrops. 2022. gadā Peitī kā kosmiskais tūrists veica kosmisko lidojumu ar kosmosa kuģi *Ax-1*.

Dzīves sākums un izglītība
--------------------------

Marks Peitī piedzima 1969. gada jūlijā. Viņa māte Konstance dzimusi Nīderlandē. Tēvs Lorenss Peitī dzimis Ēģiptē ungāru vecākiem un ir bijušā Kanādas premjerministra Pola Mārtina tuvs draugs un bijušais biznesa partneris.

Peitī uzauga Monreālā un mācījās *Selwyn House School*, kur starp klasesbiedriem bija nākamais politiķis Gregs Fērguss un uzņēmēji Vinčenzo Guco un Maikls Penners.
1993. gadā viņš Toronto Universitātē ieguva bakalaura grādu, un 1998. gadā *INSEAD* ieguva maģistra grādu.

Uzņēmējdarbība un filantropija
------------------------------

Peitī strādāja reklāmas nozarē Toronto.

1999. gadā viņš pārgāja darbā beramkravu kuģniecības uzņēmumā *Fednav International Ltd.*, kur bija valdes priekšsēdētājs un direktors, kā arī tā mātes uzņēmuma *Fednav Ltd.* priekšsēdētājs, līdzdirektors un direktors.

2015. gadā Marks Peitī kļuva par Monreālā bāzētā mūzikas, mediju un tehnoloģiju uzņēmuma *Stingray Group, Inc.* padomes locekli. 2017. gadā viņš kļuva par *Stingray Group* padomes priekšsēdētāju.
Peitī ir investīciju uzņēmuma *Mavrik Corp.* priekšsēdētājs. Viņš ir arī 5 citu uzņēmumu valdes loceklis.

Peitī ģimenes fondam (*Pathy Family Foundation*), ko viņš vada kā sekretārs, ir vairāk nekā 252 miljonu Kanādas dolāru vērti aktīvi (2018. gadā). Marks Peitī un viņa sieva Džesika veica līdzekļu vākšanas kampaņu Monreālas Ebreju galvenās slimnīcas fondam, kas sasniedza 5,5 miljonus dolāru.
Viņš ir arī *Dans la Rue* un Monreālas Bērnu slimnīcas fonda valdes un izpildkomitejas loceklis.

Kosmiskais lidojums
-------------------

2021. gada 26. janvārī Hjūstonā bāzētais uzņēmums *Axiom Space* paziņoja, ka Marks Peitī dosies uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS) ASV uzņēmuma *SpaceX* kosmosa kuģa *Crew Dragon* misijas *Ax-1* (*Axiom Mission 1*) četru cilvēku daudznacionālās apkalpes sastāvā. 

Marka Peitī kosmiskais lidojums sākās 2022. gada 8. aprīlī, esot kosmosa kuģa *Endeavour* misijas speciālistam misijā *Ax-1*. Kopā ar viņu kosmosā devās Maikls Lopess-Alegrija (komandieris), Lerijs Konors un Eitans Stibe. Šī bija pirmā pilnībā privātā apkalpe, kas apmeklējusi SKS. Nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 25. aprīlī, kosmosā pavadot 17 dienas.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

| Kosmosa kuģis | Starts | Nolaišanās | Apkalpes biedri | Pozīcija | Ilgums | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Endeavour**Ax-1* | 08.04.2022. | 25.04.2022. | Maikls Lopess-AlegrijaLerijs KonorsEitans Stibe | Misijas speciālists | 17 d 1 h 49 min | Lidojums uz SKS |

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Marks Peitī***.
* Mark Pathy, CEO & CHAIRMAN MAVRIK (angliski)
* Mark Pathy| Ax-1 Mission Specalist Axiom Space (angliski)
* Марк Лоренс Пати astronaut.ru (krieviski)
Livonijas konfederācijas karte 13. gadsimta vidū. Hronikā aprakstītie notikumi notika uz dienvidrietumiem no Rīgas.
**1281. gada Tērvetes aplenkums** notika 1281. gada augustā pēc neveiksmīgā uzbrukuma Dobeles pilskalnam 1280. gada rudenī. Livonijas ordeņa mestram izdevās mobilizēt 14 000 vīru lielu Livonijas, Rēveles un Rīgenes kņaza Viclava II karaspēku kopīgam karagājienam uz Zemgales galvaspilsētu Tērveti. 
Tērvetes pilskalna aplenkuma laikā zemgaļu ķēniņš Nameisis piedāvāja atjaunot miera līgumu un netraucēt kristietības izplatīšanai, tomēr pēc tam līgumu lauza un piedalījās lietuviešu dizkunigaiša Traidena rīkotajā karagājienā pret Vācu ordeņa pili Kristburgu (tagad Stari Dzežgoņa Polijā).
Savukārt zemgaļu sūtņi ar sūdzībām pret ordeni ieradās Rīgā un tikās ar arhibīskapu Johanu franciskāņu klosterī (Schonebohm 1907, 326-328; Arbusow 1913, 129).

Atskaņu hronikas vēstījums
--------------------------

1281. gada sākumā Livonijas ordeņa mestrs Feihtvangenes Konrāds organizēja jaunu karagājienu uz Zemgali, kurā aicināja piedalīties gan Tērbatas un Lēales bīskapus, gan arī Rīgas arhibīskapu Johanu no Lunes. Noteiktajā augusta dienā Rīgā ar saviem karogiem ieradās ordeņa bruņinieki un zemes ļaužu (letu, līvu un igauņu) vasaļu karapulki, kā arī Rēveles pilskunga Odevarda (Odewart) karavīri un Rīgas pilsoņi. Karagājienā piedalījās arī Rīgenes kņaza (*der hêrre von Rûwen*) karadraudze.
Apvienotais karaspēks kuģos pa Lielupi un pa sauszemes ceļu sasniedza Mītavas pili, pie kuras tas pārnakšņoja. No rīta krusneši sakārtojās zem saviem karogiem un devās uz Tērveti, kur tiem uzbruka zemgaļi, bet bija spiesti atkāpties uz savu pilskalnu. Krustneši pie Tērvetes ierīkoja apmetni, no kuras devās sirojumos pa visu plašo apkārtni un iznīcināja zemgaļu labības laukus. Zemgaļi paši nodedzināja Tērvetes pilsētu "kas bij ap pili celta tiem".
Pa to laiku ordenim pakļautais kuršu karaspēks nodedzināja Dobeles pilsētu un pievienojās Livonijas un Igaunijas karaspēkiem un kopējais karavīru skaits sasniedza četrpadsmit tūkstošus. Pils aplencēji uzcēla aplenkuma torni un vairākus akmeņmešus, ko piebīdīja pie aizsarggrāvja. Uzbrukuma sākumā krustneši aizdedzināja simtiem vezumu malkas, bet pils aizstāvjiem izdevās liesmas nodzēst. 
Zemgaļu ķēniņš (kunic) Nameisis sūtīja ziņnešus, kas lūdza sākt miera sarunas. Ar Rīgenes kņaza, brāļu sprediķotāju un Rīgas prāvesta Johanesa palīdzību viņiem izdevās pierunāt ordeņa mestru slēgt miera līgumu. Zemgaļi deva zvērestu atsākt ordenim maksāt nodevas un "neaiztikt kristietību un nenodarīt tai pārestību". Pēc tam krustnešu karavīri sacirta bīdāmtorni un devās atpakaļ uz Rīgu, kur mestrs Konrāds rīkojas svinības, kurās ielūdza arī arhibīskapu. 
Tomēr nākamajā rudenī zemgaļu ķēniņš Nameisis lauza Tērvetes miera līgumu un piedalījās lietuviešu dizkunigaiša Traidena rīkotajā karagājienā pret Vācu ordeņa pili Kristburgu (Kirsburc) Prūsijas Pomerānijā (tagad Stari Dzežgoņa Polijā), no kura viņš "Zemgalē vairs nepārnāca".

Atsauces
--------

1. ↑  «Atskaņu hronika (09508. - 09667.)». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 18. oktobrī. Skatīts: 2012. gada 10. jūnijā.

Skatīt arī
----------

* Livonijas krusta kari
**Martins Mīrseps** (igauņu: *Martin Müürsepp*; dzimis 1974. gada 26. septembrī Tallinā) ir bijušais igauņu basketbolists, spēlējis spēka uzbrucēja pozīcijā, bijis Igaunijas basketbola izlases dalībnieks. M. Mīrseps ir vienīgais Igaunijas basketbolists, kas spēlējis NBA. Pēc sportista karjeras beigām kļuvis par treneri.

M. Mīrseps ir dzimis Tallinā, 9 gadu vecumā sācis trenēties basketbolā.

Karjera
-------

1989. gadā M. Mīrseps tika uzaicināts uz PSRS junioru izlasi, kur spēlēja kopā ar vairākām citām vēlākajām zvaigznēm, piemēram, Vitāliju Potapenko, Zaharu Pašutinu, Robertu Štelmaheru un Daiņu Adomaiti. 1990. gadu pirmajā pusē spēlēja Igaunijas klubos, kā arī vienu sezonu Zviedrijā un divas spēcīgākajā Izraēlas klubā Telavivas "Maccabi".

1996. gada NBA drafta pirmajā kārtā M. Mīrsepu ar kopējo 25. numuru izvēlējās Jūtas "Jazz", taču spēlētājs uzreiz tika aizmainīts uz Maiami "Heat". NBA kopumā nospēlējis 83 spēles "Heat" un Dalasas "Mavericks" sastāvā, gūstot vidēji 4,7 punktus un 2,2 atlēkušās bumbas 11,5 spēles minūtēs. NBA karjeras rezultatīvākajā spēlē M. Mīrseps ir guvis 24 punktus. Viņš ir vienīgais Igaunijas basketbolists, kas ir spēlējis NBA.

Pēc atgriešanās Eiropā spēlējis Grieķijas un Krievijas klubos. Ar Atēnu AEK 2000. gadā ieguva Saportas kausu, savukārt ar Kazaņas UNIKS 2004. gadā — FIBA Eiropas kausu (M. Mīrseps tika atzīts par finālspēles labāko spēlētāju). Karjeras noslēgumā spēlējis Igaunijā, nepilnu sezonu arī Austrālijā. Pēdējās sezonās cīnījies ar traumām un 2010. gadā beidzis profesionāla spēlētāja karjeru.

Pēc spēlētāja karjeras beigām pievērsies trenera darbam un kopš 2010. gada bija Tallinas "Kalev/Cramo" galvenā trenera asistents. 2022. gada novembrī pievienojās cita Igaunijas kluba Pērnavas "Sadam" treneru korpusam.

### Igaunijas izlase

Piedalījies 2001. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā Igaunijas izlases sastāvā, kur bija līderis, taču komanda zaudēja visās spēlēs. Šī ir pēdējā reize, kad Igaunijas basketbola izlase kvalificējusies Eiropas čempionāta finālturnīram. 2005. gadā M. Mīrseps paziņoja, ka beidz karjeru izlasē, tomēr atgriezās uz 2007. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīra spēlēm.

Atsauces
--------

1. ↑  «MÜÜRSEPP, MARTIN» (igauņu). ESBL. Skatīts: 2020-11-13.
2. ↑  «Igaunijas leģenda Mīrseps pietauvojas "Pērnavas Ostā" un palīdzēs Kullamē». *Sportacentrs.com* (latviešu). 2022-11-22. Skatīts: 2022-11-22.

Ārējās saites
-------------

* *Basketball Reference* NBA spēlētāja profils (angliski)
* NBA spēlētāja profils (angliski)
* *Eurobasket* spēlētāja(-s) profils (angliski)
* *Eurobasket* trenera(-es) profils (angliski)
* *Basketball Reference* spēlētāja(-s) profils (angliski)
* *FIBA ARCHIVE* profils (angliski)
* *Russiabasket* profils (krieviski)
* Eirolīgas profils (angliski)
* *RealGM Basketball* profils (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 92147095163925082852
* GND: 1109807376

 |

 |
Šis raksts ir par seno zemgaļu zemi. Par citām jēdziena **Tērvete** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.
Tērvetes pilskalna izskats 2010. gadā.
**Tērvete** jeb **Tērvetene** (latīņu avotos: *Thervetene*, vācu: *Terwetein*) bija seno zemgaļu novads starp Spārneni, Dobleni, Žagari, Sileni un Upmali aptuveni tagadējā Dobeles novada dienvidaustrumu teritorijā. 
1206.-1225. gadā Indriķa hronikas aprakstīto notikumu laikā Tērvetes kungs bija Viestards, kas hronikā tiek dēvēts par "zemgaļu hercogu" (*dux Semigallorum*) vai "princi Vestardu" (*Vestardo principe*). Atskaņu hronikas autors savukārt viņu nodēvējis par "ķēniņu Vesteru" (*konic Vesters*).

Pēc Zemgales sadalīšanas līguma 1254. gada aprīlī Tērvetes novadu piešķīra Livonijas ordenim, kas Tērvetes pārvaldei iecēla fogtu, kuru padzina 1259. gada Zemgaļu sacelšanās laikā.
Zemgaļu sacelšanās laikā Tērvetes pils aizsardzību vadīja karavadonis Šābis. Pēc Livonijas ordeņa sakāves Aizkraukles kaujā zemgaļu cīņas pret Livonijas ordeni 1280.-1281. gadā vadīja ķēniņš Namejs jeb Nameisis.

Tērvetes novada galvenā pils atradās Tērvetes pilskalnā.

Svētkalns
---------

200 m uz ziemeļiem no zemgaļu Tērvetes pils tiešā tuvumā 1285./1286.gada ziemā tika uzcelta koka **Heiligenbergas pils** (*Heiligeberc* - Svētkalns, pēc 17.gs. kaujām nosaukts par Zviedru kalnu). Domājams, ka tur senāk bijusi zemgaļu kulta vieta. 19. gadsimta vidū izdarītie arheoloģiskie izrakumi pierādīja Heiligenbergas pils atrašanos šajā kalnā. Ap 20 m augstais kalns bijis norobežots ar vairākiem aizsarggrāvjiem un priekšpili.

Atsauces
--------

Ārējās saites
-------------

* Oriģināldokuments par Zemgales zemju sadalīšanu un Doblenes nodošanu Vācu ordenim no www.herder-institut.de (latīniski)
* Tērvetes pilskalns
* Zemgaļu dienas Tērvetē[novecojusi saite]
* Tērvetes senvēstures muzejs

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Senlatvijas valstis, novadi un zemes 9.—13. gadsimtā |
| --- |
|  |
| Latgaļu teritorijas | 
* Jersika
* Tālava
* Atzele
* Pietālava
* Lotigola
* Koknese
* Idumeja
* Imera

 |
|  |
| Sēļu teritorijas | 
* Sēlija
* Medene
* Alektene
* Kalve
* Pelone
* Maleisine
* Tovrakste

 |
|  |
| Zemgaļu teritorijas | 
* Upmale
* Plāne
* Dobele
* Mežotne
* Tērvete
* Silene
* Spārnene
* Dobene
* Žagare

 |
|  |
| Kuršu teritorijas | 
* Vanema
* Ventava
* Bandava
* Piemare
* Duvzare
* Ceklis
* Megava
* Pilsāts
* Zeme starp Skrundu un Zemgali

 |
|  |
| Līvu teritorijas | 
* Idumeja
* Metsepole
* Lēdurga
* Turaida
* Vanema
* Daugavas Līvzeme
* Ventava
* Vendene (Cēsis)

 |

 |
**Martins Kravcivs** (ukraiņu: *Мартин Романович Кравців*; dzimis 1990. gada 26. novembrī Ļvivā) ir Ukrainas starptautiskais lielmeistars šahā (2009).

Biogrāfija
----------

2006. gadā Turcijā Ukrainas izlases sastāvā uzvarējis Pasaules junioru komandu šaha olimpiādē U16 vecuma grupā. 2008. gadā Pekinā uzvarējis šaha ātrspēles turnīrā Pasaules prāta sporta spēlēs. 2010. gadā Bhubanešbarā kopā ar Alekseju Drejevu, Adibanu Bāškaranu un citiem lielmeistariem dalījis pirmo vietu starptautiskajā šaha turnīrā. 2012. gadā kopā ar Parimārdžanu Nēgi un citiem lielmeistariem dalījis pirmo vietu Francijas starptautiskajā šaha turnīrā *Cappelle-la-Grande Open*. 2015. gadā Ļvivā kopā ar Andriju Volokitinu un Zaharu Jefimenko dalījis 1.-3. vietu Ukrainas šaha čempionātā, bet pēc papildu turnīra ierindojies 2. vietā. 2016. gadā Rīgā uzvarējis starptautiskā šaha festivāla *Rīgas Tehniskās universitātes Open 2016* "A" turnīrā. 2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 94. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Ukrainas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:

* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 2017. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis bronza medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2007. gadā Kravcivam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2009. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Atsauces
--------

1. ↑  OlimpBase :: World Youth U16 Chess Olympiads :: Martyn Kravtsiv
2. ↑  2nd Orissa Open Grandmaster TMT
3. ↑  Harikrishna tops 74 GMs in Cappelle-La-Grande
4. ↑  «GM Andrei Volokitin is the 2015 Ukraine Chess Champion». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 7. augustā. Skatīts: 2017. gada 10. martā.
5. ↑  «Riga Technical University Open 2016 - Tournament A». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 6. augustā. Skatīts: 2017. gada 10. martā.
6. ↑  2021 FIDE Chess.com Grand Swiss
7. ↑  Title Applications: Kravtsiv, Martyn

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
Šai teorijai veltīts 1969. gadā izdots žurnāls
**Pols ir miris** (angļu: *Paul is dead*) ir mūsdienu teika un sazvērestības teorija, saskaņā ar kuru grupas *The Beatles* mūziķis Pols Makartnijs 1966. gadā gāja bojā un tika aizvietots ar līdzinieku. Leģenda sāka izplatīties 1967. gadā, un guva lielu popularitāti 1969. gadā. Teorijas atbalstītāji meklēja norādes uz Makartnija nāvi grupas *The Beatles* dziesmu vārdos un albumu noformējumā.

Saskaņā ar šo teoriju, Pols Makartnijs gāja bojā autoavārijā 1966. gada 9. novembrī. Atlikušie grupas *The Beatles* dalībnieki aizvietoja viņu ar Makartnija līdzinieku konkursa uzvarētāju vārdā Viljams Kempbels (angļu: *William Campbell*) vai Billijs Šīrss (angļu: *Billy Shears*). Lai informētu fanus, grupa atstāja norādes uz Makartnija nāvi savā mūzikā. Piemēram, teorijas atbalstītāji uzskata, ka albuma *Abbey Road* vāciņā grupas dalībnieki simbolizē bēru ceremonijas dalībniekus, un Makartnijs simbolizē aizgājēju.

Baumas pieklusa 1969. gada novembrī, kad žurnāls *Life* publicēja interviju ar Makartniju, kurš kopā ar ģimeni bija izolējies Skotijā. 1970. gados šīs leģendas izplatību pētīja sociologi, psihologi un komunikācijas zinātnieki. Makartnijs parodēja šo leģendu sava 1993. gada koncertalbuma *Paul Is Live* nosaukumā un noformējumā. 2009. gadā žurnāls *Time* nosauca šo par vienu no pasaules desmit visnoturīgākajām sazvērestības teorijām.

Atsauces
--------

1. ↑  Tristin Hopper. «‘I buried Paul’: Your guide to the convoluted conspiracy theory that Paul McCartney died in 1966 (angliski)». National Post, 2017. gada 17. maijā. Skatīts: 2021. gada 19. janvārī.
2. ↑  Nicholas Schaffner. *The Beatles Forever (angliski)*. New York, NY : McGraw-Hill, 1978. 128—129. lpp. ISBN 0-07-055087-5.
3. ↑  "Separating Fact from Fiction: Paul Is Dead (angliski)". *Time*. 2009. gada jūlijs.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
*The Beatles* |
| --- |
|  |
| 
* **Džons Lenons**
* **Pols Makartnijs**
* **Džordžs Herisons**
* **Ringo Stārs**

* Stjuarts Satklifs
* Pīts Bests

 |
|  |
| Albumi | 
* *Please Please Me* (1963)
* *With The Beatles* (1963)
* *A Hard Day's Night* (1964)
* *Beatles for Sale* (1964)
* *Help!* (1965)
* *Rubber Soul* (1965)
* *Revolver* (1966)
* *Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band* (1967)
* *The Beatles* (1968)
* *Yellow Submarine* (1969)
* *Abbey Road* (1969)
* *Let It Be* (1970)

 |
|  |
| Menedžments un producēšana | 
* *Abbey Road Studios*
* *Apple Records*
* Braiens Epstains
* Džordžs Mārtins
* Fils Spektors

 |
|  |
| Saistītie raksti | 
* Britu invāzija
* Lenons—Makartnijs
* Joko Ono
* Pols ir miris

 |

 |