recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ruperts Bindenšū** (vācu: *Rupert Bindenschu*; dzimis 1645. gadā, miris 1698. gadā) bija viens no ievērojamākajiem Rīgas baroka arhitektiem un spoža personība Rīgas mākslas dzīvē. Plašāk pazīstams kā Rīgas Sv. Pētera baznīcas torņa projekta autors.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1645. gadā Strasbūrā namdara Baltazara Bindenšū ģimenē. Pie tēva arī sācis aroda apguvi, pēc dažām ziņām, varētu būt izglītojies arī Dienvidvācijā. Līdz 1671. gadam piedalījās Tallinas Svētā Olafa baznīcas torņa celtniecībā. Pēc ierašanās Rīgā kļuva par pilsētas galvenā būvmeistara Jakoba Jostena palīgu.
1675. gadā kļuva par pilsētas galveno būvmeistaru un *mākslas meistaru*, iesaistījās Rīgas pilsētas atjaunošanā pēc 1677. gada lielā ugunsgrēka.1678. gadā Bindenšū remontēja Doma baznīcas torni. 1698. gadā slimības dēļ bija spiests atstāt savu amatu un vēlāk tajā pašā gadā mira.

Profesionālā darbība
--------------------

1680. gadā būvmeistars Bindešū Sv. Jāņa baznīcai uzbūvēja barokālu torni ar galeriju, trīs gadus vēlāk veica iekštelpu atjaunošanu. 1681. gadā viņš Sv. Pētera baznīcā iebūvēja ērģeļu un altārdaļas luktas (balkonus). Vēlāk tapa arī nozīmīgākie Bindenšū darbi — Johana fon Reiterna nama projekts (1685), Rīgas Sv. Pētera baznīcas torņa (1688-1690) un fasādes (1692) renovācija, Rīgas Jēzus Evaņģēliski luteriskā baznīca (1688) no koka Rīgas Sv. Jāņa priekšpilsētā, Dannenšterna nams (pabeigts 1696), nams Mazajā Grēcinieku ielā 3 (no 1683), Lielās Ģildes fasādes pārbūve (ap 1692). Ārpus Rīgas atzīmējama Limbažu baznīcas (1679-1681) un Matīšu baznīcas (1686-1687) celtniecība pēc meistara skices.

Visi nozīmīgie privātie pasūtījumi Bindenšū karjerā bijuši saistīti ar pilsētas patriciātu. Paralēli ikdienas praktiskajiem uzdevumiem Bindenšū veiksmīgi sadarbojās ar Reiterniem, Dannenšternu un citiem Rīgas patriciešiem — tas faktiski norādīja uz viņa neoficiālo "elites arhitekta" statusu. Bindenšū piederēja ļoti plaša un vispusīga grāmatu kolekcija, kas liecināja par viņa plašo redzesloku un interesēm.

Klasiskais lielais orderis ir Bindenšū svarīgākais novatoriskais jaunievedums Rīgas arhitektūrā. Līdz ar tā ieviešanu Rīgā var runāt par attīstītā baroka arhitektūru — tās klasicizējošajā variantā. Kopumā raksturīgs dažādu orderu izmantojums: baznīcu celtniecībā ārpus Rīgas dominē doriskais, Rīgā sastopamas dažādu orderu kombinācijas, vēlākajos gados dodot priekšroku korintiskajam.

1960. gados atjaunojot Rīgas Sv. Pētera baznīcas torni, par pamatu ņēma Bindenšū 17.gs. beigās izstrādāto projektu.

Ārējās saites
-------------

* Ruperts Bindenšū Latvijas mākslas vēsturē

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 33148641
* ISNI: 0000 0000 2281 062X
* GND: 132038889

 |

 |
**Valērijs Maligins** (krievu: *Валерий Юрьевич Малыгин*, 1965–2017) bija Latvijas krievu uzņēmējs. AS „Olainfarm" valdes priekšsēdētājs (1997–2017).

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1965. gada 5. maijā. 1997. gadā Valērijs Maligins pēc Olaines ķīmiski-farmaceitiskās rūpnīcas privatizācijas kļuva par AS „Olainfarm" valdes priekšsēdētāju. 1998. gadā viņš absolvēja biznesa studijas RISEBA, 2002. gadā biznesas studijas Latvijas Universitātē, 2007. gadā papildinājās Losandželosas tirdzniecības koledžā (*Trade School Los Angeles - NIU College, Woodland Hills, CA*).

Līdztekus studijām nodarbojās ar uzņēmējdarbību. Viņa vadībā AS „Olainfarm" attīstījās par vienu no vērtīgākajiem uzņēmumiem Latvijā ar apgrozījumu virs 100 miljoniem eiro un eksportu uz vairāk nekā 50 valstīm. Maligins bija arī AS "Rīgas farmaceitiskā fabrika" padomes priekšsēdētājs, farmācijas kompānijas "Aroma Baltfarm" un SIA "Alfa-Denta" direktors, kā arī "Endokrininiai Preparatai" (Lietuva) valdes priekšsēdētājs un daudzu citu uzņēmumu vadītājs un īpašnieks. 2017. gadā laikraksta "Dienas Bizness" veidotajā Latvijas 100 bagātāko cilvēku sarakstā Maliginu ierindoja 7. vietā ar 70 miljonu eiro turību.
Olainē par Valērija Maligina ziedotajiem līdzekļiem cēla jaunu pareizticīgo dievnamu par godu svētajam Soluņas Dimitrijam.

Miris 2017. gada 9. decembrī Jūrmalā, testamentā savu mantu sadalot trim meitām. Viņa atraitne Elīna Maligina tiesā apstrīdēja vīra testamentu.

Apbalvojumi
-----------

* Atzinības krusts

Personiskā dzīve
----------------

Bija precējies ar Elīnu Dzelmi (1986), pirms tam ar Signi Balderi-Sildedzi (1975). Meitas Nika, Irina un Anna.

Atsauces
--------

1. ↑  Unaudited Interim Condensed Consolidated Financial Statements for the 9 months period ended 30 September 2017
2. ↑  Nomiris "Olainfarm" līdzīpašnieks Valērijs Maligins LETA 2017. gada 10. decembrī
3. ↑  Valērija Maligina piemiņai 2017-12-10
**Oļegs Šapošņikovs** (dzimis 1969. gada 11. maijā Rīgā) ir Latvijas krievu ārsts un psihoanalītiķis. Aktieru meistarības pasniedzējs un teātra režisors, Daugavpils teātra valdes priekšsēdētājs un mākslinieciskais vadītājs (kopš 2011).

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1969. gadā Rīgā. Pēc Rīgas 38. vidusskolas absolvēšanas studēja Latvijas Medicīnas akadēmijā (1986-1994), Austrumeiropas Psihoanalīzes institūtā Pēterburgā (1994-1998) un Latvijas Kultūras akadēmijā (2006-2008), kur ieguva maģistra grādu režijā.

Režisora darbība
----------------

Par savu režijas skolotāju Šapošņikovs uzskata Romānu Viktjuku, ar kuru sadarbojies no 1997.gada. Kopā ar R. Viktjuku Rīgas Krievu teātrī iestudējis 2 izrādes un izaudzinājis aktieru kursu Krievijas teātra mākslas akadēmijas (GITIS) Latvijas filiālē. Iestudējis izrādes Dailes, Daugavpils un Liepājas teātros, kā arī izrādes Lietuvā.

* 2009. Kailie Brieži (Teātra kompānija DOMINO)
* 2011. *Секс, брак и развод по-американски* (Teātra kompānija DOMINO)
* 2012. Dāmu paradīze (Daugavpils teātris)
* 2012. Otrais šāviens (Daugavpils teātris)
* 2012. Meli (Daugavpils teātris)
* 2012. Vosorys saulgrīžu burvesteibys (Daugavpils teātris)
* 2013. Teātra direktors (Daugavpils teātris)
* 2014. KAIJA. *Under construction* (Daugavpils teātris)
* 2014. Emigranti (Daugavpils teātris)
* 2015. Mistera Ikss noslēpums (Daugavpils teātris)

Ārējās saites
-------------

* Oļegs Šapošņikovs izrades.lv
***Up 2 Me*** (stilizēts kā ***Up 2 Më**)* ir amerikāņu repera *Yeat* debijas studijas albums. Tas tika izdots 2021. gada 10. septembrī, izmantojot *Interscope Records*, *Foundation Media* un *Twizzy Rich*. Albumā ir viesmākslinieks reperis *SeptembersRich*. Albuma galvenais singls *Gët Busy* tika izdots 2021. gada 1. septembrī, tikai deviņas dienas pirms albuma.

Singli
------

Albuma galvenais singls "Gët Busy" tika izdots 1. septembrī. Vēl viena albuma dziesma "U Could Tëll" tika iekļauta HBO seriāla *Euphoria* otrajā sezonā. Dziesmas "Turban" instrumentāls tika iekļauts *Nike* un *Dick's Sporting Goods* sadarbības reklāmā.

Kritika
-------

Savā *Washington Post* rakstā par *Yeat*, Kriss Ričardss atzīmēja, ka *Yeat* "turbānā apmeklē gandrīz katru plaušu, rīkles, mutes un deguna blakusdobumu kaktiņu" un ka "viņa pieeja joprojām šķiet avangarda un izgudrojoša. Atskaņo citplanētiešu murrājumos, it kā viņš izkūst savos ritmos".

*Pitchfork* apskatnieks Alfonso Pjērs apgalvo, ka "*Yeat* iedvesma jūtas tā, it kā tā atsvaidzinoši pārsniedz *Whole Lotta Red*", vienlaikus piešķirot albumam 6,7/10. Tivo personāls no *AllMusic* paziņoja, ka "Tas ir smieklīgi, dīvaini un infekciozi, tāpat kā labākais no *Up 2 Më*. Neparastas producentu izvēles un *Yeat* mierīgā, bet pārsteidzoši ārpus centra personība padara šīs dziesmas par svaiga gaisa elpu komerciālā repa ainavā. kur mākslinieki un dziesmas dažkārt var justies savstarpēji aizvietojami."

*Genius* ierindoja "Gët Busy" 18. vietā savā "*Genius Community's 50's Best Songs Of 2021*" sarakstā. Dziesma tika ierindota arī 81. vietā *Pitchfork* "*100 Best Songs of 2021*" sarakstā un iekļauta izdevuma "38 labākās repa dziesmas" sarakstā. 2021. gada saraksts.

Komerciāls sniegums
-------------------

*Up 2 Më* ierindojās *Billboard* 183. vietā, pārdodot 5000 albumam ekvivalentu vienību četrus mēnešus pēc izdošanas.

Dziesmu sarakts
---------------

| *Up 2 Më* |
| --- |
| # | Nosaukums | Autors | Ilgums |
| 1. | *Cmon*   | Yeat | 1:42 |
| 2. | *Morning mudd*   | Yeat | 2:24 |
| 3. | *Got rich*   | Yeat | 2:01 |
| 4. | *Lët ya know*   | Yeat | 2:33 |
| 5. | *Stayëd tha same*   | Yeat | 2:36 |
| 6. | *Gët busy*   | Yeat | 2:47 |
| 7. | *Rokstar*   | Yeat | 2:13 |
| 8. | *Trëndy Way* (piedalās SeptembersRich) | Yeat & SeptembersRich | 2:34 |
| 9. | *Swërved It*   | Yeat | 2:17 |
| 10. | *Ya Ya*   | Yeat | 2:18 |
| 11. | *U could tëll*   | Yeat | 2:28 |
| 12. | *Factz*   | Yeat | 2:41 |
| 13. | *Bak on ëm*   | Yeat | 2:00 |
| 14. | *Hëy*   | Yeat | 2:37 |
| 15. | *Turban*   | Yeat | 2:35 |
| 16. | *Twizzy Rich*   | Yeat | 2:41 |
| 17. | *Told ya*   | Yeat | 2:45 |
| 18. | *Monëy so big*   | Yeat | 2:40 |
| 19. | *Dëserve it*   | Yeat | 1:50 |
| 20. | *Kant changë*   | Yeat | 2:10 |
| 21. | *Callin më*   | Yeat | 2:35 |
| 22. | *Lying 4 fun*   | Yeat | 5:03 |
| **Kopējais ilgums** | **56:39** |
**Darba ražīgums** ir darba efektivitātes rādītājs, kas rāda noteiktā laika periodā uz vienu strādājošo saražotās produkcijas daudzumu. Jo augstāks ir darba ražīgums, jo mazāka ir darba algas daļa preces vērtībā, jo lielāku peļņu var gūt uzņēmējs, jo īsākā laikā strādnieks atpelnīs savu algu, jo vairāk produkcijas tiks saražots. Kāpināt darba ražīgumu ir ieinteresēti gan strādnieki, gan darba devēji, gan arī valsts.

Darba ražīgumu izsaka kā saražotās produkcijas attiecību pret izmantojamiem resursiem.

### Faktori, kas veicina darba ražīguma pieaugumu

* **Izmantotā ražošanas tehnoloģija**

Tehnoloģija ir ražošanā izmantoto zināšanu, līdzekļu (izejvielu, iekāru, darbarīku), metožu un paņēmienu kopums. 

Tehnoloģijas būtiski mainīja konveijera, pusvadītāju, personālo datoru, mobilo telefonu izgudrošana. Tās būtiski arī mainīja darba tirgu un cilvēku roku darbu aizstāja automatizētas ierīces.

* **Darba organizācija**

Darba organizācijas lielo nozīmi parādīja zinātnieks I. Ņūtons. Pēc savu atklājumu veikšanas karaliene viņu iecēla par naudas kaltuves vadītāju. I. Ņūtons ar tiem pašiem strādniekiem tajās pašās telpās, izmantojot tos pašus darbagaldus, bet tikai mainot darba organizāciju, spēja septiņas reizes palielināt monētu ražošanu.

* **Darba dalīšana un specializācija**

Darba dalīšana nodrošina, ka katram darbiniekam ir savs uzdevums, pienākums preces izgatavošanā. Darba dalīšana palīdz pilnīgāk izmantot strādnieku darba laiku, uzkrāt darba pieredzi, kā arī veikt darbu daudz ātrāk.

Ar **specializāciju** saprot situāciju, kad ražošanā tiek ievadīts daudz dažādu resursu, bet gala produkts ir viendabīgs. Specializēties var dažādi cilvēki, reģioni, valstis.

* **Strādājošo izglītība un kvalifikācija**

Šis faktors kļūst par nozīmīgāko, lai kāpinātu darba ražīgumu. To galvenokārt nosaka tas, ka arvien straujāk ražošanā ienāk jaunas atziņas, mainās tehnoloģijas - līdz ar to strādniekam jābūt lietas kursā par notikušajām izmaiņām. Tas izvirza prasību strādājošiem mācīties visa mūža garumā. Tikai tā var likt lietā tehnoloģijas priekšrocības. 

* **Stimuli** jeb ieinteresētība darbā

Labākais stimuls tirgus ekonomikā ir darba alga. Izmanto dažādas strādājošo apmaksas sistēmas: laika darba algas sistēmu, gabaldarba algas sistēmu un akorda darba algas sistēmu. Katrai sistēmai ir savas priekšrocības, bet ir arī trūkumi, tāpēc visas šīs sistēmas papildina ar prēmijām.

Atsauces
--------

1. ↑  «Darba ražīgums | Naudas skola».[novecojusi saite]
2. ↑  Mihails Siņicins. *Biznesa ekonomiskie pamati*. Rīga : "Izdevniecība RaKa", 2008. 110. lpp.
3. ↑  Mihails Siņicins. *Biznesa ekonomiskie pamati*. Rīga : "Izdevniecība RaKa", 2008. 111. lpp.
4. ↑  «Tehnoloģijas izaicina darba tirgu».
5. ↑  Siņicins Mihails. *Biznesa ekonomiskie pamati*. Rīga : "Izdevniecība RaKa", 2008. 112. lpp.

Skatīt arī
----------

* Produktivitāte
Šis raksts ir par mūsdienu apdzīvoto vietu. Par citām jēdziena **Turlava** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

**Turlava**, agrāk — **Lipaiķi**, ir ciems Kuldīgas novada Turlavas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Bēršupītes krastā pie autoceļa P112 20 km no novada centra Kuldīgas un 171 km no Rīgas. Turlavā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, doktorāts, veikals, Lipaiķu luterāņu baznīcas, vairāki uzņēmumi. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lipaiķu mācītājmuižas *(Lipaiken)* centru un Lipaiķu baznīcu; izaugusi pēckara gados kā kolhoza «Turlava» (vēlāk — «Druva») un Induļa ciema padomes (vēlāk — Turlavas ciema padomes) centrālais ciemats. Lipaiķu baznīca ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, bet baznīcas altāris, ērģeļu prospekts, kancele un vitrāža «Kalējciema ģerbonis» — valsts nozīmes mākslas pieminekļi; bijusī mācītājmuiža un vecā skola ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

Iedzīvotāju skaita izmaiņas| 

| Gads | Iedz. | ±% |
| --- | --- | --- |
| 1970 | 93 | —     |
| 1979 | 177 | +90.3% |
| 1989 | 331 | +87.0% |

 | 

| Gads | Iedz. | ±% |
| --- | --- | --- |
| 2000 | 338 | +2.1% |
| 2011 | 310 | −8.3% |
| 2021 | 273 | −11.9% |

 |
|  |

Atsauces
--------

1. ↑  «Vietvārdu datubāze: Informācija par Turlavu». *Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra*.
2. ↑  *Latvijas pagasti. Enciklopēdija*. 2. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2002. 408. lpp. ISBN 9984-00-436-8.
3. ↑  Turlavas pagasta teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts[novecojusi saite]
4. ↑  OSP

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Turlavas pagasta ciemi |
| --- |
|  |
| 
* Grantiņi
* Jāmaiķi
* Jaunziemeļi
* Kalējciems
* Kazlēnciems
* Klostere
* Krievciems
* Ķikuri
* Ķoniņciems
* Maras
* **Turlava**
* Valāti
* Ziemeļciems

 |

 |
**Pēterburgas Zinātņu akadēmija** (latīņu: *Academia Scientiarum Petropolitana*, krievu: *Петербургская академия наук*) jeb **Ķeizariskā Zinātņu akadēmija** (*Academia Scientiarum Imperialis, Императорская академия наук*) bija Krievijas Impērijas augstākā zinātniskā iestāde no 1724. līdz 1917. gadam.
Pēc ķeizara Nikolaja II gāšanas no troņa 1917. gadā to pārdēvēja par Krievijas Zinātņu akadēmiju.

Izveide
-------

Pēterburgas Zinātņu un mākslu akadēmijas (latīņu: *Academia Scientiarum et Artium Petropoli*) izveidi pēc Pētera I ierosmes Senāta apstiprināja ķeizara nāves dienā 1724. gada 28. janvārī, bet atklāšana notika tikai 1725. gada 27. decembrī. Akadēmiju izveidoja pēc Parīzes un Berlīnes zinātņu akadēmiju parauga. 
Akadēmijā izveidoja Akadēmijas universitāti (pastāvēja līdz 1765. gadam) un Akadēmijas ģimnāziju (slēgta 1805. gadā). Tā bija sadalīta trīs klasēs jeb nodaļās. Pirmajā klasē ietilpa matemātikas, astronomijas, ģeogrāfijas, navigācijas un mehānikas katedras, otrajā klasē fizikas, anatomijas, ķīmijas un botānikas katedras, bet trešajā klasē retorikas, arheoloģijas, vēstures un jurisprudences katedras. 
Par Akadēmijas prezidentu ("galveno komandieri") iecēla agrāko Pētera I personīgo ārstu Laurentiju Blūmentrostu (*Laurentius Blumentrost*).

18. gadsimtā akadēmijā ietilpa bibliotēka, mākslas kamera, observatorija, fizikas laboratorija, ķīmijas laboratorija, preparēšanas telpa, mākslas studijas, darbnīcas un tipogrāfija. 1783.—1789. gadā pēc Džakomo Kvarengi projekta uzcēla jaunu Akadēmijas ēku.

Akadēmijas sēžu protokolus sākotnēji rakstīja latīņu valodā (1725-1733), J.A. fon Korfa vadības laikā vācu valodā (1734—1741), K. Razumovska vadības laikā atkal latīņu valodā (1742—1766), vācu valodā (1767—1772), bet no 1773. gada — franču valodā. Tikai S. Uvarova vadības laikā 1841. gadā Akadēmijas protokolus sāka rakstīt krievu valodā.

Akadēmijas prezidenti
---------------------

1. Laurentijs Blūmentrosts, 1725.—1733. gads
2. Hermanis Kārlis fon Keizerlings, 1733.—1734. gads
3. Johans Albrehts fon Korfs, 1734.—1740. gads
4. Kārlis fon Brēverns, 1740.—1741. gads
5. Kirils Razumovskis, 1746.—1798. gads, viņa laikā Akadēmiju vadīja direktori
6. Ludvigs Heinrihs Nikolaji, 1798.—1803. gads
7. Nikolajs Novosiļcevs, 1803.—1810. gads
8. Sergejs Uvarovs, 1818.—1855. gads
9. Dmitrijs Bludovs, 1855.—1864. gads
10. Frīdrihs Benjamins fon Litke (Fjodors Litke), 1864.—1882. gads
11. Dmitrijs Tolstojs, 1882.—1889. gads
12. Konstantīns Konstantinovičs Romanovs, 1889.—1917. gads
**"Titānu uzbrukums"** (japāņu: 進撃の巨人, *Shingeki no Kyojin*) ir japāņu manga, kuru sarakstījis un ilustrējis Hadzime Isajama. Mangas darbība notiek pasaulē, kurā cilvēku pasaules paliekas dzīvo pilsētās, kuras, pēkšņas Titānu parādīšanās dēļ, apņem milzīgas sienas. Titāni ir gigantiskas cilvēkveida būtnes, kuri nogalina cilvēkus bez jebkāda redzama iemesla. Stāsta centrā ir Erens Džagers un viņa pusmāsas Mikasa Akermane dzīves, kuras tiek uz mūžu mainītas pēc milzu Titāna, kurš iznīcina viņu mājas un nogalina viņu māti, parādīšanās. Anime sērija iznāca 2013. gada 6. aprīlī MBS kanālā. 2015. gadā iznāca divsēriju mākslas filmas adaptācija.

Norises vieta
-------------

Simts gadus pirms stāsta sākuma milzīgas cilvēkveida būtnes sauktas par Titāniem piespieda cilvēci atgriezties pie viduslaiku līmeņa tehnoloģijām un atkāpties betona sienu sistēmā, kas sastāv no 3 vienādā attālumā citu no citas izvietotām sienām. Šajās sienās cilvēki mierā dzīvoja nākamos simts gadus. Bet stāsta sākumā gigantisks 60 metrus garš Titāns un mazāks ar bruņām klāts Titāns pēkšņi izveidoja caurumu ārējā sienā un ar citiem Titāniem iekļuva pilsētā, liekot cilvēkiem atkāpties uz nākamo sienu, kas izraisīja badu un nemierus.

Par Titāniem, kuri parasti ir 3-15 metrus gari ar dažiem izņēmumiem, cilvēkiem nav zināms daudz. Tie iznīcina visus savā ceļā esošos cilvēkus bez jebkāda redzama iemesla. Titāniem nav nepieciešama pārtika un tie nenogalina citus dzīvniekus. Tiem ir cieta āda un piemīt spēja reģenerēties. Titānus var nogalināt tikai izdarot dziļu dūrienu tiem virs kakla. Šīs vājības dēļ tika radīta 3D manevrēšanas ierīce, kas ļāva cilvēkiem ātri pārvietoties telpā, lai piekļūtu Titānu vājajai vietai. Lai gan šī ierīce piešķir lielu mobilitāti, lietojot to pastāv liels risks pārpūlēt muskuļus, tāpēc, lai to lietotu, ir nepieciešamas īpašas fiziskās spējas un laba līdzsvara izjūta.

Sižets
------

Stāsta centrā ir Erens Jeigars, viņa pusmāsa Mikasa Akermane un viņu draugs Armins Arlerts. Pēc ārējās sienas krišanas un Erena mātes nāves viņš zvēr atriebties Titāniem un vēlāk iestājas armijā kopā ar saviem draugiem. Pēc vairākiem gadiem, savas pirmās kaujas pret Titāniem laikā, Erens atklāj, ka viņam piemīt spējas pēc gribas pārvērsties par Titānu. Pēc šī atgadījuma daži viņu uzskata par draudu, bet daži par cilvēces pēdējo cerību, un Erens kopā ar saviem kompanjoniem iesaistās cīņā, lai aizsargātu cilvēces paliekas, meklējot atbildes uz Titānu un savas eksistences noslēpumiem.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Titānu uzbrukums***.
* Oficiālā tīmekļa vietne (japāniski)
* Anime oficiālā mājaslapa (japāniski)
* *Anime News Network* animes profils (angliski)
* *Anime News Network* mangas profils (angliski)
**Tomass Vilsons Bārnss** (angļu: *Thomas Wilson Barnes*; 1825. gads — 1874. gada 20. augusts) bija Lielbritānijas šahists.

Biogrāfija
----------

Pēc izcelsmes bijis skots. 1850. gados bijis viens no Anglijas vadošajiem šahistiem. 1858. gadā Londonā pāri ar Polu Morfiju nospēlējis divas partijas pret Hauardu Stauntonu un Džonu Ouenu, kurās abās guvuši uzvaras. Viens no šahistiem, kuriem pret Morfiju bijis samērā labs kopējais rezultāts - 8:19. 1862. gadā piedalījies Londonas šaha turnīrā, kurā nospēlējis zemāk par savām spējām, dalot 7.-8. vietu.

Atstājis savu ieguldījumu arī šaha atklātņu teorijā. Viņa vārdā ir nosauktas tādas reti lietotas un mūsdienu teorijas par nekorektām atzītas atklātnes kā 1. f3 un 1. e4 f6. Spāņu atklātnē viens no pirmajiem sācis lietot variantu, kas tagad nosaukts Smislova vārdā: 1. e4 e5 2. Zf3 Zс6 3. Lb5 g6.

Cietis no liekā svara, tāpēc nolēmis iziet ārstniecības kursu. Speciālas diētas rezultātā zaudējis gandrīz 60 kilogrammus 10 mēnešu laikā, kas arī kļuvis par viņa nāves cēloni.

Atsauces
--------

1. ↑  London 1862

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
Šis raksts ir par basketbola klubu. Par citām jēdziena **Valmiera** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

**"Valmiera/Ordo"** bija Latvijas basketbola klubs no Valmieras, kas dibināts 2001. gadā un spēlēja Latvijas Basketbola līgā (LBL) un Baltijas Basketbola līgā. Klubs pastāvēja līdz 2018. gadam. Laika posmā līdz 2001. gadam Valmierā pastāvēja komanda ar nosaukumu **"SK Valmiera"**, kas uzskatāma par šīs komandas priekšteci. Vēl komanda bijusi pazīstama ar nosaukumiem **"Valmiera-Rūjiena"**, **"Valmieras Piens"**, **"Valmiera/Lāčplēša alus"** un **BK "Valmiera"**.

2016. gadā "Valmiera/Ordo" kļuva par Latvijas čempioniem, finālsērijā pārspējot Rīgas VEF, kas ir vienīgais Latvijas čempionu tituls Valmieras basketbola vēsturē. Klubs ir arī trīskārtējs LBL bronzas medaļas ieguvējs.

2018. gada vasarā tika paziņots, ka komandai ir finansiālas problēmas, un tā nespēlēs LBL čempionātā. Valmieras komandas vietu LBL čempionātā ieņēma ar iepriekšējo nesaistīta komanda "Valmiera Glass VIA".

Izcīnītās vietas
----------------

|  |  |
| --- | --- |
| **Latvijas Basketbola līga** | **Baltijas basketbola līga** |
| 
* 1993 — 9
* 1994 — 9
* 1995 — 8
* 1996 — diskvalificēti
* 1998 — 8
* 1999 — 8
* 2000 — 7
* 2001 — 7
* 2002 — 6
* 2003 — 3
* 2004 — 4
* 2005 — 3
* 2006 — 5
* 2007 — 5
* 2008 — 5
* 2009 — 5
* 2010 — 4
* 2011 — 5
* 2012 — 5
* 2013 — 3
* 2014 — 5
* 2015 — 7
* 2016 — **1**
* 2017 — 4
* 2018 — 9

 | * 2005 — Elites divīzija: 8
* 2006 — Elites divīzija: 7
* 2007 — Elites divīzija: 7
* 2008 — Elites divīzija: 9
* 2009 — Elites divīzija: 9
* 2010 — Elites divīzija: 8
* 2011 — Elites divīzija: 14
* 2012 — Izaicinājuma kauss: 5
* 2013 — Elites divīzija: 10
* 2014 — Elites divīzija: 10
* 2015 — Elites divīzija: 9
* 2016 — Elites divīzija: 4
 |

Atsauces
--------

1. ↑  «"Valmiera"/ORDO izlaidīs nākamo sezonu». *Apollo.lv* (latviešu). 2018-08-09. Skatīts: 2020-08-02.

Ārējās saites
-------------

* Oficiālā tīmekļa vietne
**Edvards Lēve** (vācu: *Edward Löwe*, angļu: *Eduard Loewe*; 1794. gada 23. septembris Prāga — 1880. gada 22. februāris Londona) bija Lielbritānijas šahists.

Biogrāfija
----------

Piedzimis mūsdienu Čehijā, taču pārcēlies uz Angliju, kur kļuvis par veiksmīgu biznesmeni. 1830. gados uzņemts Britu pilsonībā. 1840. gadu beigās un 1850. gadu sākumā bijis pazīstams kā viens no vadošajiem Londonas šahistiem. 1847. gadā mačā uzvarējis Hauardu Stauntonu ar 5:2, kurā pretinieks devis priekšā bandinieku un divus gājienus. 1849. gadā bijis pārāks mačā pret Hjū Kenediju ar 7½:6½. 1849. gadā piedalījies Londonas šaha turnīrā pēz izslēgšanas sistēmas, kurā zaudējis 2. kārtā (turnīrā uzvarējis Henrijs Bakls). 1851. gadā zaudējis mačā Frederikam Dīkonam ar 2½:7½. 1851. gadā piedalījies pirmajā starptautiskajā šaha turnīrā Londonā, kurā pirmajā kārtā zaudējis Marmadjūkam Vaivilam ar 0:2 (turnīrā uzvarējis Ādolfs Andersens). Vēlākajos gados šaha turnīros piedalījies reti. Vienīgi 1858. gadā sev piederošajā Londonas viesnīcā *Lowe's Hotel* ticies mačā ar ASV šahistu un toreiz neoficiālo Pasaules šaha čempionu Polu Morfiju un cietis bezierunu sagrāvi ar 0:6.

Atsauces
--------

1. ↑  London (1851)

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
**Ivans Karasjovs** (krievu: *Иван Владимирович Карасёв*, dzimis 1970. gada 22. februārī) ir Krievijas rakstnieks un žurnālists. Krievijas Rakstnieku savienības un Krievijas Žurnālistu savienības biedrs.

1993.gadā pabeidza Kubaņas Valsts tehnoloģisko universitāti specialitātē "Fizika un zemu temperatūru tehnika".

Viņš ir divu grāmatu autors: «Zemes riņķis» (*Круг земной*) un «Virpuliszeme» (*Выря*). Viņa parasti īsus nostāstus apvieno burvju reālisma žanrs, daudzkārtaini folkloras teksti, kā arī šausmu beletristikas elementi. 

Ivans Karasjovs izstrādājis mākslīgās valodas Arahau, Sunilinus un Alpte. Publicējis vairākus zinātniski publicistiskus darbus: «Filozofisks skats uz ekoloģisko ideju evolūciju», «Alfabēts kā cilvēku civilizācijas spogulis», «Fonti civilajā un burti vīzēs». 

Šobrīd strādā «Rossijskaja gazeta» (*Российская газета*) par ekonomikas komentētāju.

Ārējās saites
-------------

* Ivana Karasjova saits (krieviski)
* Alexe Rău, Abordarea scrierii de către ştiinţe, «Magazin bibliologic», 2008, №1-2.
* Василенко С.Л. Числонавтика. Снилось ли такое Пифагору?, Харьков, 2009.
Āfrikas province (sarkanā krāsā)
**Āfrika** (latīņu: *Africa Proconsularis*, *Africa Vetus*) bija Senās Romas province ar centru Utikā, kas aizņēma mūsdienu ziemeļu Tunisijas teritoriju un Vidusjūras piekrasti mūsdienu Lībijas rietumos.

Saimniecība
-----------

Āfrikas provinces galvenais ienākumu avots bija lauksaimniecība. Ziemeļāfrika gadā saražoja aptuveni 1 miljonu tonnu graudu, no kuriem ceturtā daļa tika eksportēta. Papildus labībai audzēja arī pupas, kā arī vīģes, vīnogas un citus augļus. Otrajā gadsimtā olīveļļa, tāpat kā maize, bija izdevīga eksporta prece. Papildus vergu tirdzniecībai un eksotisko savvaļas dzīvnieku ķeršanai un pārvadāšanai eksportēja arī tekstilpreces, marmoru, vīnu, kokmateriālus, lopus, vilnu un keramiku.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Āfrika***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 151404673
* LCCN: n90722599
* GND: 4084774-3
* SUDOC: 032076169
* BNF: cb15314373k (data)
* BNE: XX5226076

 |

 |
Trešā reiha fīrers Ādolfs Hitlers
**Fīrers** (vācu: *Führer* — 'vadonis') bija oficiāls valsts vadītāja tituls Trešajā reihā. Tāpat vārdu "fīrers" izmantoja SA un SS dienesta pakāpju nosaukumus, piemēram, šturmfīrers.

Kā oficiāls valsts titula nosaukums šīs vārds parādījās jau 1933. gada 23. marta Ārkārtas likumā. Ar šo likumu Ādolfam Hitleram tika piešķirtas ārkārtas pilnvaras, bet Reihstāgs savā rīcības brīvībā tika ierobežots. Nākamajā gadā, kad nomira Vācijas prezidents Hindenburgs, Hitlers sevi pasludināja arī par Vācijas prezidentu un faktiski kļuva par neierobežotu diktatoru.

Trešajā reihā tika kultivēts *Führerprinzip* (vadoņa kults), kurā Hitlers bija valsts fīrers (vācu: *der Führer*) jeb latviski vadonis. Viens no populārākajiem saukļiem Trešajā reihā bija *Ein Volk, ein Reich, ein Führer* — "Viena tauta, Viena valsts, Viens vadonis".

Vadoņa titula un nosaukuma piedēvēšana vienai personai bija raksturīga daudziem totalitāriem un autoritāriem režīmiem un kustībām. Nacisti šo praksi pārņēma no Benito Musolīni vadītās fašistu kustības, kurai nākot pie varas Itālijā 1922. gadā, Musolīni turpmāk tika saukts par "duči", respektīvi, NSDAP lietoja vārdu "fīrers" sava politiskā līdera apzīmēšanai vēl pirms nākšanas pie varas.

Mūsdienās Vācijā šīm vārdam ir negatīva vēsturiskā slodze, tomēr šis vārds bieži vien ir sastopams dažādos salikteņos vācu valodā. Vārds "fīrers" bieži vien sadzīvē tiek izmantots, lai ironiski apzīmētu radikālo politisko kustību vadītājus.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* GND: 4155570-3

 |

 |
**Raijana Barnavi** (ريانة برناوي, *Rayyanah Barnawi*; dzimis 1988. gada septembrī) ir Saūda Arābijas biomedicīnas pētniece, kosmonaute. 2023. gadā viņa veica kosmisko lidojumu ar kosmosa kuģi *Crew Dragon* misijā *Ax-2*, kļūstot par pirmo arābu sievieti kosmosā.

Raijana Barnavi (pirmajā rindā pirmā no labās) Starptautiskajā kosmosa stacijā

Dzīvesgājums
------------

Raijana Barnavi piedzima 1988. gada septembrī Džidā.

Viņa studēja medicīnas tehnoloģijas Otago Universitātē Jaunzēlandē, iegūstot bakalaura grādu. Barnavi turpināja studijas Alfaisala Universitātē Rijādā, iegūstot maģistra grādu. Pēc tam viņa strādāja cilmes šūnu pētniecībā karaļa Faisala Specializētajā slimnīcā un pētniecības centrā Rijādā, nodarbojoties ar krūts vēža un vēža cilmes šūnu izpēti.

Vaļasprieki
-----------

Brīvajā laikā Barnavi patīk niršana ar akvalangu, paraplanierisms, ūdenssporta veidi un kalnu pārgājieni. Viņa nodarbojas ar šiem sporta veidiem Turcijā, Jaunzēlandē, Indonēzijā un citās valstīs.

Lidojums kosmosā
----------------

2023. gada 12. februārī tika paziņots, ka Saūda Arābijas Kosmosa izpētes komisija izraudzījusies Raijanu Barnavi un lidotāju Ali Alkarni piedalīties *SpaceX* kosmiskajā lidojumā *AX-2*.

Lidojumu kosmosā Raijana Barnavi sāka 2023. gada 21. maijā misijā *Ax-2*, esot *Crew Dragon* kosmosa kuģa *Freedom* misijas speciālistei. Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS) apkalpe pavadīja septiņas dienas. 31. maijā kosmosa kuģis atgriezās uz Zemes.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

| Kosmosa kuģis | Starta datums | Nolaišanās datums | Apkalpes biedri | Pozīcija | Ilgums | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Ax-2* | 21.05.2023. | 31.05.2023. | Pegija Vitsone, Džons Šofners, Ali Alkarni | Misijas speciālists | 9 d 5 h 27 min | Komercmisija uz SKS |

Atsauces
--------

1. ↑  SpaceX launches Axiom-2, before arriving with four astronauts to the ISS Sawyer Rosenstein, nasaspaceflight.com, 2023-05-21

Ārējās saites
-------------

* Rayyanah Barnaw Axiom Space (angliski)
* Райяна Барнауи astronaut.ru, (krieviski)
**Kārlis Zušmanis** (dzimis 1945. gada 24. janvārī Smiltenē, miris 2015. gada 11. maijā Smiltenē) bija latviešu teātra un kino aktieris.

1971. gadā absolvējis Andreja Miglas vadīto Liepājas teātra 1. studiju. No 1968. līdz 1978. gadam spēlēja Liepājas teātrī, kur spēlējis vadošas lomas Lāčplēsis, D’Artanjans, Spartaka sacelšanās vergu vadonis Krikss, princis Normunds "Sidraba šķidrautā", Ješka "Laimes lācī", Aleksis "Skroderdienās "Silmačos"". No 1978. gada Drāmas teātra (tagad Nacionālā teātra) aktieris. No 1981. gada arī Latvijas radio teātra aktieris.

Daudz filmējies Latvijā un bijušās Padomju Savienības kinostudijās: "Pūt, vējiņi!" (1973.), "Zem apgāztā mēness" (1977.), "Tāpēc, ka es esmu Aivars Līdaks" (1978.), "Trīs minūšu lidojums" (1979.), "Nakts bez putniem" (1979.), "Vasara bija tikai vienu dienu" (1980.), "Sindikat-2" (1981.), "Mirāža" (1983.), "Fronte tēva pagalmā" (1984.), "Vorota v nebo" (1984.), Pēdējā indulgence" (1985.), "Bailes" (1986.), "Aizaugušā grāvī viegli krist" (1986.), "Apbraucamais ceļš" (1986.), "Dīvainā mēnessgaisma" (1987.), "Sēklis" (1988.), "Zītaru dzimta" ("Vecā jūrnieku ligzda") (1989.), "Suns, kas mācēja dziedāt" (1991.), "Depresija" (1991.), "Šopēna noktirne" (1992.)

Deviņdesmitajos gados pametis teātra un kino pasauli.

Atsauces
--------

1. ↑  Liepājas kino muzejs
2. 1 2 3  «Miris bijušais Liepājas teātra aktieris Kārlis Zušmanis :: irLiepāja». *www.irliepaja.lv*. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015-05-18. Skatīts: 2017-12-10.

Ārējās saites
-------------

* *IMDb* profils (angliski)
* Nacionālā Kino centra vietnē "Latvijas filmas"
Volejbola spēlētājs izpilda servi palēcienā
**Serve** ir darbība ar ko sākas volejbola spēle. Serves tiek iedalītas augšējās un apakšējās servēs. Tās var būt gan sāniskas, gan priekšējas, bet pēc izpildījuma spēcīgas, lēnas, planējošas vai grieztas.

Serves izpildi iedala : sākuma stājas ieņemšana, bumbas pamešana gaisā un vienlaicīgi spēcīgs rokas atvēziens, sitiens pa bumbu ar spēcīgas rokas delnas pamatni un lielā amplitūdā. Pēc tam spēlētājs atgriežas laukumā. Bumbas lidojuma trajektorija atkarīga no vietas , kur izdarīta serve, no sitiena spēka, virziena un bumbas rotācijas ātruma. Servei jābūt tādai, lai tā pārlidotu pāri tīklam, to neskarot, un iekristu pretinieka laukumā. Serve tiek izpildīta pēc tiesneša svilpes.

Servju veidi
------------

### Apakšējā priekšējā serve

Šo servi parasti māca kā pirmo, jo tā ir visvieglākā. Sākumā nostājas aiz volejbola gala līnijas, ar seju pret tīklu kreiso kāju priekšā, ķermeņa svars uz labās kājas, tur bumbu gandrīz taisnā kreisajā rokā. Reizē ar labās rokas vēzēšanu gar sāniem atpakaļ, liek soli ar kreiso kāju pa priekšu. Ar kreiso roku pamet bumbu uz augšu sev priekšā, labo roku vēzē uz priekšu un izpilda sitienu pa bumbu no apakšas, sitienu izpilda ar labās rokas delnu. Pēc sitiena reizē ar rokas vēzienu labo kāju liek blakus kreisajai.

### Apakšējā sāniskā serve

Spēlētājs nostājas ar sānu pret tīklu, pēdas paralēli pret volejbola laukuma līniju. Bumbu tur lejā priekšā ķermenim kreisajā rokā. Labo roku vēzējot pa labi pa kreisi, pamet bumbu gaisā ar kreiso roku. Sitienu izdara pa bumbas sāniem no apakšas ar sasprindzinātu delnu, tad kad bumba atrodas jostasvietas augstumā. Sitiena laikā ķermeņa augšdaļu pagriež uz tīkla pusi, pārnesot svaru uz priekšā stāvošo kāju.

### Augšējā priekšējā serve

Spēlētājs stāv ar seju pret tīklu, soļa stājā. Bumbu pametot gaisā ar kreiso roku, virs labā pleca. Vienlaikus vēzē labo roku augšā atpakaļ aiz galvas, liekot soli uz priekšu. Kad labā roka elkonī gandrīz izstaisnojusies un delna sasprindzināta, tad izdara sitienu, rokas kustinot maksimāli ātri un asi. Roku jātur maksimāli izstieptu.

### Planējošā serve

Servi var izpildīt nostājoties gan ar sāniem, gan ar seju pret tīklu. Rokas atvēziens arī ir kā nu kuram tas var būt no ļoti gara līdz pat īsam, asam. Sitiens notiek tad kad roka ir pilnīgi iztaisnota un ir augstākajā punktā virs galvas.

### Augšējā sāniskā serve

Spēlētājs nostājas ar sānu pret tīklu, plecu platumā — kājas. Virs kreisā pleca pamet bumbu. Ķermeņa svaru pārnes no labās kājas uz kreiso un atvēzē labo roku. Labo kāju iztaisno, kreiso kāju saliec, ķermenis pirms tam tiek noliekts uz leju pa labi, griežot to pa kreisi pret tīklu, vienlaikus ar vēzienu tiek iztaisnots. Kad labā roka pilnīgi iztaisnota un kreisā kāja vel nav atrauta no grīdas, īsi pirms tam izdara sitienu pa bumbas sāniem no apakšas.

### Augšējā priekšējā serve palēcienā

Servi izpilda ar īsu ieskrējienu, lēcienā augšup uz abām kājm. Rokas vēzē īsi un asi. Sitienu izpilda pa bumbas aizmugurējo daļu, bumbu pametot gaisā virs galvas. Šī serve ir ļoti līdzīga gremdei.
Ēkas celtniecība Bulgārijā
Dienvidu tilta celtniecība Rīgā
**Celtniecība** jeb **būvniecība** ir arhitektūras un inženierijas process, kas ietver būvju vai infrastruktūras projektēšanu, būvēšanu, paplašināšanu un atjaunošanu, lietojot būvizstrādājumus un būviekārtas.
Celtniecība ir viena no svarīgākajām ražošanas nozarēm.

Celtniecībā nodarbinātās personas sauc par **celtniekiem**.

Atkarībā no ceļamo objektu veida, celtniecību iedala:

* civilā (dzīvojamās mājas, sabiedriskās ēkas);
* rūpnieciskā (rūpnīcas, fabrikas);
* transporta (ceļi, tilti, tuneļi);
* hidrotehniskā (aizsprosti, kanāli, krastu nostiprināšana).

Celtniecības galvenie posmi:

* izpētes darbi;
* projektēšana un dokumentu saskaņošana;
* būvlaukuma sagatavošana;
* būvdarbi;
* būvdarbu pabeigšana;
* objekta nodošana ekspluatācijā.

Atsauces
--------

1. ↑  celtniecība Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm
2. ↑  Celtniecība europa.eu

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Celtniecība***.
Korejas impērijas teritorija 1903.–1905. gadā. Strīdīgie reģioni gaiši zaļā krāsā
**Korejas impērija** (korejiešu: 대한 제국 *Taehan cheguk*) ir vēsturiska Korejas valsts, kas pastāvēja no 1897. gada līdz Korejas aneksijai, ko 1910. gadā veica Japāna. Valsts nosaukums tika dots valstij, kuru pirms tam 500 gadus pārvaldīja Čosonas dinastija. Tā bija pirmā reize daudzu gadsimtu laikā, kad Koreja pasludināja sevi par neatkarīgu un suverēnu valsti.

Pirmajos Korejas impērijas pastāvēšanas gados tika pieliktas lielas pūles, lai modernizētu valsti. Tika uzsāktas reformas dažādās nozarēs, tostarp militārajā, izglītības, tiesību sistēmas un infrastruktūras jomā. Mērķis bija stiprināt valsti un pretoties ārvalstu iejaukšanās ietekmei. Neraugoties uz centieniem veikt modernizāciju, Korejas impērija saskārās ar daudzām izaicinājumiem. Tai nācās orientēties reģiona ģeopolitiski sarežģītajā situācijā, kad kaimiņvalstis centās paplašināt savu ietekmi. Jo īpaši Koreju centās kontrolēt Japāna, kas izraisīja arvien lielāku iejaukšanos un spiedienu uz Korejas valdību. 1904. gadā sākās Krievijas—Japānas karš, un Koreja kļuva par abu imperiālo lielvaru kaujas lauku. Japāna šajā karā uzvarēja un vēl vairāk nostiprināja savu kontroli pār Koreju, faktiski samazinot Korejas impērijas autonomiju. 

1910. gadā Japāna oficiāli anektēja Koreju, tādējādi izbeidzot Korejas impērijas pastāvēšanu un aizsākot Japānas koloniālās valdīšanas periodu, kas ilga līdz Otrā pasaules kara beigām 1945. gadā.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Korejas impērija***.
Nigēras karte
**Militārais apvērsums Nigērā** — varas maiņa Nigēras Republikā 2023. gadā, kad varu pārņēma Nigēras Nacionālās gvardes karavīri.

2023. gada 26. jūlijā Nigēras Nacionālās gvardes karavīri aizturēja valsts prezidentu Mohamedu Bazumu, kas kļuva par Nigēras prezidentu pēc 2021. gadā notikušajām demokrātiskajām vēlēšanām, kurās viņš ieguva 55,6% vēlētāju balsis, bet cita karavīru grupa pasludināja viņa atstādināšanu, slēdza valsts robežas, apturēja valsts iestāžu darbību un izsludināja Policijas stundu. 28. jūlijā militārā hunta pasludināja prezidenta gvardes komandieri ģenerāli Abdurahamanu Tčiani par pagaidu valdības vadītāju.

Nigēra ir kļuvusi par piekto Rietumāfrikas un Centrālāfrikas valsti, kur kopš 2020. gada ir noticis apvērsums. Šis ir piektais militārais apvērsums kopš valsts neatkarības iegūšanas 1960. gadā un pirmais kopš 2010. gada.

Reakcija
--------

Apvērsums izraisīja protestus galvaspilsētā Niamejā, kur vairāki simti prezidenta atbalstītāju sāka protesta gājienus, nosodot apvērsumu. Lai izklīdinātu protestētājus, armija un policija raidīja šāvienus gaisā.

Rietumāfrikas valstu ekonomiskā kopiena (ECOWAS) un Āfrikas Savienība nosodīja notiekošo un nosauca to par "valsts apvērsuma mēģinājumu". Arī ASV un ANO ir nosodījušas nelikumīgo varas sagrābšanu Nigērā un pieprasījušas nekavējoties atbrīvot prezidentu Bazumu. Tomēr par atšķirīgu nostāju paziņojušas ECOWAS dalībvalstis Mali un Burkinafaso, kurās arī valda militāri režīmi, tās uzsvērušas, ka citu valstu militāra spēka izmantošana Nigēras huntas gāšanai tiks uzskatīta par kara pieteikumu šīm abām valstīm, kā arī nav pievienojušās sankcijām.

Atsauces
--------

1. ↑  «Niger election: Mohamed Bazoum wins landmark vote amid protests». *BBC News* (en-GB). 2021-02-23. Skatīts: 2023-08-12.
2. ↑  «Nigēras armijas vadība pieslējusies militārā apvērsuma īstenotājiem». *www.lsm.lv* (latviešu). Skatīts: 2023-08-12.
3. ↑  «Militārā apvērsumā gāzts Nigēras prezidents». *Ārvalstīs* (latviešu). 2023-07-27. Skatīts: 2023-08-12.
4. ↑  «Apvērsums Nigērā: militārā hunta aizturējusi 180 līdzšinējās valdošās partijas biedrus». *nra.lv* (latviešu). Skatīts: 2023-08-12.

Ārējās saites
-------------
Skaties arī jēdzienu ar līdzīgu nosaukumu: Allens.

**Allēns** (1,2-propadiēns, dimetilēnmetāns, CH2=C=CH2) ir vienkāršākais nepiesātinātais ogļūdeņradis ar divām kumulētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, kas atrodas blakus viena otrai). Allēns ir gāzveida viela.

Iegūšana
--------

Allēnu var iegūt no 2,3-dibrom-1-propēna, iedarbojoties uz to ar cinka putekļiem kā halogēna piesaistītājiem:

CH2=CBr—CH2Br + Zn → CH2=C=CH2 + ZnBr2

Īpašības
--------

Allēna šķīdumu koncentrētā sērskābē destilējot ar ūdens tvaiku, allēns pārvēršas par acetonu.

Karsējot ēterī kopā ar nātriju, allēns pārgrupējas par metilacetilēnu:

CH2=C=CH2 → CH3—C≡CH

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Svarīgākie nepiesātinātie ogļūdeņraži (alkēni, alkadiēni, alkīni) |
| --- |
|  |
|  | 
* Etilēns
* Propēns
* Butēns
* Butadiēns
* Izoprēns
* Skvalēns
* Allēns
* Acetilēns

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh85003653
* GND: 4296817-3

 |

 |
**Čaka Hāna** (angļu: *Chaka Khan*), īstajā vārdā **Iveta Marija Stīvensa** (angļu: *Yvette Marie Stevens*; dzimusi 1953. gada 23. martā Čikāgā) ir amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore.

Biogrāfija
----------

Čaka Hāna piedzima 1953. gada 23. martā Čikāgā, Ilinoisā, ASV. Kā dziedātāja viņa debitēja jau 1965. gadā, bez īpašiem panākumiem dziedot kopā ar dažādiem Čikāgas klubu mūziķiem, kā arī strādāja vietējā teātrī "Afro-Arts".

1972. gadā viņa pievienojās grupai "Ask Rufus", kas bija izveidojusies no grupas "American Breed" bijušajiem dalībniekiem, kur aizstāja vokālisti Poletu Makviljamsu. Ar jauno vokālisti grupa savu nosaukumu saīsināja līdz "Rufus" un aizsāka veiksmīgu karjeru.

Ar laiku Čaka Hāna visvairāk sāka izcelties no grupas "Rufus" sastāva un tādēļ 1978. gadā nolēma uzsākt solo karjeru (kopdarbam ar grupu "Rufus" viņa atgriezās 1979. 1981. un 1989. gados). Viņas singls "I’m Every Woman" iekaroja amerikāņu R&B topu virsotnes, bet sekojošie ieraksti "*What Cha 'Gonna Do For Me*" (1981) un "*Got To Be There*" tikai nostiprināja viņas pozīcija amerikāņu mūzikas tirgū. 1984. gada singls "*I Feel For You*" ieņēma otro vietu kopēja Amerikas hitu topā un bija līderpozīcijās arī britu topos. Tāda paša nosaukuma albums ieguva "platīna" statusu un ļāva Čakai Hānai iegūt *Grammy* kategorijā "Labākā R&B dziedātāja". Čaka Hāna turpināja savu solistes darbību, piedaloties citu mūziķu ierakstos: Stīvijs Vonders ("*Higher Love*"), Deivids Bovijs ("*Underground*"), Kvinsijs Džonss un Rejs Čārlzs ("*I’ll, Be Good To You*"). 1985. gadā viņa atgriezās britu *Тор 20* ar dziesmām "*This Is My Night*" un "*Eye To Eye*", bet pēc četriem gadiem dziesmas "*I’m Every Woman*" remikss iekļuva britu *Тор 10*.

Diskogrāfija
------------

* 1978 — "Chaka"
* 1980 — "Naughty"
* 1981 — "What Cha Gonna Do For Me"
* 1982 — "Chaka Khan"
* 1984 — "I Feel For You"
* 1986 — "Destiny"
* 1988 — "C.K."
* 1989 — "Life Is A Dance - The Remix Project"
* 1992 — "Woman I Am"
* 1995 — "Dare You To Love Me" (netika izdots)
* 1996 — "Epiphamy - The Best Of Chaka Khan. Volume 1."
* 1998 — "Come 2 My House"
* 2004 — "ClassiKhan"
* 2007 — "Funk This"

Atsauces
--------

1. ↑  Čaka Hāna muzikālajā enciklopēdijā *All Music Guide* (angliski)

Ārējās saites
-------------

* Oficiālā mājaslapa
* Chaka Khan Foundation Archived 2011. gada 20. septembrī, *Wayback Machine* vietnē.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 120118075
* LCCN: n83187912
* ISNI: 0000 0000 8012 8522
* GND: 128959029
* SUDOC: 086913395
* BNF: cb138923453 (data)
* NKC: xx0113904
* BNE: XX1572097
* CiNii: DA18959310

 |

 |
**Visaju salas** (angļu: *Visayan Islands*, tagalu: *Kabisayaan*, sebuāņu: *Kabisay-an*) ir salu grupa Filipīnu arhipelāga vidusdaļa starp Lusonu ziemeļos, Mindanao dienvidos un Palavanu rietumos. Administratīvi dalās trijos reģionos — Austrumu Visajas, Centrālās Visajas un Rietumu Visajas, kas savukārt dalās 16 provincēs. Apdzīvo galvenokārt visaju tautas. Lielākās pilsētas ir Sebu un Bakoloda.

Ģeogrāfija
----------

Arhipelāga salas izvietojušās galvenokārt ap Visaju, Kamotu un Samaras jūrām, izņemot Masbates salu, kas tiek pieskaitīta Lusonas grupai. Rietumos arhipelāgu apskalo Sulu jūra, austrumos — Filipīnu jūra, bet dienvidos — Boholas jūra. Lielākās salas ir Panaja, Negrosa, Sebu, Leite un Samara. Salu reljefs kalnains, augstākā virsotne ir Kanlaons Negrosas salā 2465 m vjl. Valda subekvatoriāls musonu klimats.

Atsauces
--------

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Visaju salas***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 236878820
* GND: 4223175-9

 |

 |
**Svētā Katrīna no Aleksandrijas** (grieķu: *ἡ Ἁγία Αἰκατερίνη ἡ Μεγαλομάρτυς*; dzimusi apm. 287. gadā, mirusi apm. 305. gadā) bija leģendāra kristiešu mocekle un svētā, kura III gadsimta beigās — IV gadsimta sākumā esot dzīvojusi Aleksandrijā. Konkrēti fakti par viņam dzīvi ir leģendas, kuru varianti atšķiras, un kuru vēsturiskā patiesība nav noskaidrojama.

Svēto Katrīnu gleznās attēlojoši daudzi izcili mākslinieki, to vidū — Karavadžo, Korredžo, Muriljo, Rafaēls. Sv. Katrīna bijusi Kuldīgas pilsētas aizbildne.

Leģendas
--------

Populārākajās leģendas versijās Katrīna bija Aleksandrijas pārvaldnieka Kosta meita. Viņa esot bijusi visai skaista un augsti izglītota. Pēc piedzīvotās atklāsmes kristījusies. Esot tikusies ar imperatoru Maksimīnu (*Maximinus*), lai pārliecinātu par kristiešu vajāšanu kļūdainību. Pēc tam, kad Katrīna pārliecinājusi imperatora sievu un daudzus skolotus cilvēkus pievērsties kristietībai, tikusi ieslodzīta. Tikusi sodīta ar nāvi uz moku rata, tomēr tas brīnumaini saplīsis, tāpēc sodīta ar nāvi nocērtot galvu.

Pirmās leģendas par Katrīnu parādījās tikai vairākus gadsimtus pēc Katrīnas nāves. Svinamā diena ir 25. novembris, izņemot Krievu pareizticīgo baznīcu, kura to svin 24. novembrī, pamatojoties uz savulaik pieņemto Krievijas Impērijas ķeizarienes Katrīnas Lielās rīkojumu. Vairāki reliģijas pētnieki uzskata, ka leģendas par Sv. Katrīnu radušās kā pretspars stāstiem par Aleksandrijas filozofi Hipatiju.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Svētā Katrīna no Aleksandrijas*** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 311203077
* LCCN: no2011107294
* ISNI: 0000 0000 1000 5789
* GND: 118560573
* NKC: jn20000700864
* BNE: XX872184
* CiNii: DA11939778

 |

 |
1810. gada izdevums
**Napoleona kodekss** (franču: *Code Napoléon*), arī **Civilkodekss**, ir fundamentāls Francijas tiesību akts, kas deva spēcīgu impulsu turpmākajam kodifikācijas procesam daudzās pasaules valstīs.

Kodekss tika izstrādāts un pieņemts 19. gadsimta sākumā pēc Francijas Republikas pirmā konsula Napoleona Bonaparta iniciatīvas, un ar grozījumiem un papildinājumiem tas ir spēkā mūsdienās. Uzreiz pēc Franču revolūcijas pieņemtais Napoleona kodekss bija kompromiss starp dažādiem Francijas tiesību avotiem — romiešu tiesībām, paražām, karaļa dekrētiem un revolucionārajiem tiesību aktiem.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Napoleona kodekss***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 186336275
* LCCN: n86004764
* GND: 4126767-9
* HDS: 041752

 |

 |
Draņiki tradicionālajā trauciņā
**Baltkrievu virtuve** (baltkrievu: *беларуская кухня*) ir baltkrieviem raksturīgo ēdienu un to gatavošanas īpatnību kopums, kas veidojies dažādu ģeogrāfisku un vēsturisku apstākļu ietekmē.

Vēsture
-------

Baltkrievu virtuve ir veidojusies daudzu gadsimtu garumā. Baltkrievu virtuves īpatnības nosaka klimatiskie apstākļi un zināmā mērā arī valsts ģeogrāfiskais novietojums, kas atrodas uz lielu ģeopolitisko reģionu robežas un ir piedzīvojusi pareizticīgo, katoļu, Baltijas, musulmaņu un ebreju ietekmi.

Senos laikos gaļas bija maz. Tāpat kā pie kaimiņiem ukraiņiem, ļoti populārs bija sālīts speķis (*сала*).

Mūsdienu virtuve
----------------

Baltkrievu maltīte kafejnīcā Vitebskā
Šodien populāras zupas ir uha, sēņu zupa, zirņu zupa, borščs. Degvīns (*гарэлка*) ir visizplatītākais alkoholiskais dzēriens Baltkrievijā. Baltkrievu kvass ir raudzēta bērzu sula. Populāri ir skābēti kāposti un skābēti gurķi.

Saldie ēdieni:

* oladijas;
* bliņas (*бліны*);
* pīrāgi (*піро́г*).

Kartupeļi
---------

Rīvētu kartupeļu, cepta speķa, gaļas un sīpolu sacepums babka.
Baltkrievijas teritorijā tāpat kā Latvijā kartupeļus sāka audzēt 17. gadsimtā. Baltkrievijas auglīgā zeme izrādījās ļoti piemērota kartupeļu audzēšanai, tādēļ ar laiku kartupeļi kļuva par arvien nozīmīgāku baltkrievu ikdienas uztura sastāvdaļu, nopietni konkurējot ar labību.

Draņiki (baltkrievu: *дранiкi*) ir viens no Baltkrievijas kulinārajiem simboliem, kartupeļu pankūkas. Kartupeļus nomazgā, nomizo un sarīvē uz smalkās rīves. Nolej lieko šķidrumu, bet ne visu, jo masai nav jābūt pilnīgi sausai. Pievieno sakultas olas un samaisa. Pieber sāli, piparus un garšvielas. Ar kausiņu lej uz sakarsētas pannas un cep mazas pankūciņas.

Mūsdienu baltkrievs gadā apēd aptuveni 160 kg kartupeļu (aptuveni 0,5 kg dienā).

Atsauces
--------

1. ↑  «Soli pa solim: kā gatavojami tradicionālie baltkrievu draņiki ar sātīgu gaļas mērci». *Delfi* (latviešu). Skatīts: 2023-04-11.
2. ↑  «Baltkrievu draņiki jeb kartupeļu pankūkas - «Īstās Latvijas saimnieces» recepte». *www.lsm.lv* (latviešu). Skatīts: 2023-04-11.
3. ↑  «Белорусы в среднем съедают по 98 кг мяса и 160 кг картошки в год | СмартПресс». *smartpress.by*. Skatīts: 2023-04-11.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Baltkrievu virtuve***.