***Apollo 12*** jeb ***AS-507*** bija ASV Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas (NASA) *Apollo* programmas kosmosa kuģa sestais pilotējamais lidojums, otrā nolaišanās uz Mēness virsmas. Tā startēja 1969. gada 14. novembrī, četrus mēnešus pēc *Apollo 11*.
Kamēr komandmoduļa pilots Ričards Gordons palika Mēness orbītā, komandieris Čārlzs "Pīts" Konrāds un Mēness moduļa pilots Elans Bīns uz Mēness virsmas pavadīja vienu dienu un septiņas stundas. Viņi veica divas iziešanas uz Mēness, apmeklējot arī agrāk nolaidušos automātisko zondi *Surveyor 3*. Visi trīs astronauti 24. novembrī veiksmīgi atgriezās uz Zemes.

Apkalpe
-------

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kosmonauts | Virz. | Pozīcija | Lidojums pēc skaita | Valsts, organizācija |
| Čārlzs Konrāds | ↑↓ | Komandieris | 3. | Karogs: Amerikas Savienotās Valstis ASV, NASA |
| Ričards Gordons | ↑↓ | Komandmoduļa pilots | 2. | Karogs: Amerikas Savienotās Valstis ASV, NASA |
| Elans Bīns | ↑↓ | Mēness moduļa pilots | 1. | Karogs: Amerikas Savienotās Valstis ASV, NASA |

Dublieru apkalpe:

* Deivids Skots, komandieris
* Alfreds Vordens, komandmoduļa pilots
* Džeimss Irvins, mēness moduļa pilots

Lidojuma gaita
--------------

### Starts

Nesējraķetes *Saturn V* starts ar *Apollo 12*
*Apollo 12* tika palaists 1969. gada 14. novembrī 16:22:00 *UTC* ar nesējraķeti *Saturn V* (*AS-507*) no Kenedija kosmosa centra starta laukuma *LC-39A*. Pacelšanās notika lietainā laikā, vējam sasniedzot 280,9 km/h, kas bija lielākais visu *Apollo* lidojumu laikā.

36,5 sekundes pēc pacelšanās *Saturn V* iespēra zibens, kas pa jonizēto izplūdes gāzu plūsmu izlādējās zemē. Servisa moduļa (*SM*) degvielas šūnu aizsargķēdes konstatēja pārslodzes un atvienoja visas trīs degvielas šūnas, kā arī lielāko daļu komandmoduļa (*CSM*) instrumentu. Otrs spēriens 52. sekundē atslēdza orientācijas lodes indikatoru, kas darbojās uz žiroskopa bāzes. Telemetrijas straume lidojuma vadības centrā pienāca izkropļota. Neraugoties uz to, *Saturn V* turpināja lidot normāli; zibens nebija ietekmējis raķetes vadības sistēmu, kas darbojās neatkarīgi no komandmoduļa.

Pēc visu trīs degvielas šūnu izslēgšanās komandmoduļa sistēmas darbojas tikai no akumulatoru baterijām, kas nespēja uzturēt normālu 75 ampēru palaišanas slodzi 28 voltu līdzstrāvas kopnē. Viens no maiņstrāvas invertoriem bija atslēdzies. Šo strāvas padeves problēmu dēļ vadības panelī iespīdējās gandrīz katra brīdinājuma lampiņa un izraisīja lielu daļu ierīču darbības traucējumu.

Elektrības, vides un patēriņa pārvaldnieks (*Electrical, Environmental and Consumables Manage*, *EECOM*) Džons Ārons atcerējās līdzīgu telemetrijas atteices gadījumu agrākā testā, kad bija sabojājies barošanas avots signālu sagatavošanas elektronikai (*signal conditioning electronics*) (*SCE*), kas neapstrādātos signālus no instrumentiem pārveidoja standarta spriegumos, lai tie būtu derīgi kosmosa kuģa instrumentu displejiem un telemetrijas kodētājiem. Ārons iesaucās: "Lidojums, *EECOM*. Izmēģiniet *SCE* uz *Aux*", ar to domājot, ka *SCE* jāpārslēdz uz rezerves barošanas avotu. Šis slēdzis visiem nebija labi zināms, un ne lidojumu direktors Džeralds Grifins, ne komunikators ar apkalpi Džeralds Karrs, ne misijas komandieris Pīts Konrāds to uzreiz nesaprata. Mēness moduļa pilots Elans Bīns, kas sēdēja labajā sēdeklī kā kosmosa kuģu sistēmu inženieris, atcerējās *SCE* slēdzi no mācību atgadījuma pirms gada, kad bija notikusi tāda pati kļūme. Ārona ātrā domāšana un Bīna atmiņa izglāba misiju no ārkārtas pārtraukšanas, un Ārons vēlāk izpelnījās "tērauda acu raķetes vīra" reputāciju. Bīns degvielas šūnas ieslēdza atpakaļ līnijā, un ar telemetrijas atjaunošanos lidojums veiksmīgi turpinājās.

Nokļuvusi Zemes pagaidu orbītā, apkalpe rūpīgi pārbaudīja savu kosmosa kuģi, pirms atkal iedarbināja *S-IVB* trešo pakāpi, lai veiktu ieiešanu trajektorijā uz Mēnesi. Zibens spēriens nebija nodarījis nekādus nopietnus pastāvīgus bojājumus.

Sākumā bija bažas, ka zibens spēriens varētu būt izraisījis komandmoduļa izpletņa nodalījuma atverošo piroaizbīdņu priekšlaicīgu izšaušanu, padarot izpletņus nederīgus, un droša atgriešanās nebūtu iespējama. Tika pieņemts lēmums neinformēt astronautus par to, jo viņi maz ko varēja darīt, lai pārbaudītu vai atrisinātu problēmu, ja tāda pastāvēja. Misijas beigās izpletņi atvērās un darbojās normāli.

### Ceļš uz Mēnesi

Pēc moduļu pārkārtošanās manevra *Apollo 12* tika atvirzīts drošā attālumā no pēdējās raķešpakāpes un sāka lidojumu uz Mēnesi. Raķešpakāpi *S-IVB* bija paredzēts ievadīt Saules orbītā. Tika iedarbināta *S-IVB* palīgdzinēju sistēma, un atlikusī degviela izplūda, mēģinot pakāpi palēnināt, lai aizlidotu garām Mēness aizmugurējai malai (*Apollo* kosmosa kuģi vienmēr tuvojās Mēness priekšējai malai). Pēc tam Mēness gravitācijai vajadzēja pakāpi "iemest" Saules orbītā. Neliela kļūda stāvokļa vektorā *Saturn* vadības sistēmā izraisīja *S-IVB* aizlidošanu garām Mēnesim pārāk lielā augstumā, nesasniedzot Zemes atstāšanas ātrumu. Tā palika pusstabilā Zemes orbītā pēc Mēness pārlidojuma 1969. gada 18. novembrī. 1971. gadā raķešpakāpe beidzot atstāja Zemes orbītu, bet pēc 31 gada tā uz īsu brīdi atkal nokļuva Zemes orbītā. To atklāja amatieru astronoms Bils Jeņs (*Bill Yeung*), kurš objektam piešķīra pagaidu apzīmējumu *J002E3*, pirms tas tika noteikts kā mākslīgs objekts.

18. novembrī 03:47:23 *UTC* *Apollo 12* iegāja Mēness orbītā.

Aptuveni četras stundas pirms atvienošanās Konrads un Bīns pārgāja mēness modulī. 19. novembrī 04:16:02 *UTC* mēness modulis atvienojās no komandmoduļa.

### Nolaišanās uz Mēness

*Apollo 12* mēness modulis nosēdās 1969. gada 19. novembrī 06:54:35 *UTC* Vētru okeāna vietā, kurā agrāk bija nolaidušās vairākas automātiskās stacijas (*Luna-5*, *Surveyor 3* un *Ranger 7*). Starptautiskā Astronomijas savienība, to atzīstot, nosauca šo reģionu par *Mare Cognitum* (Iepazītā jūra). Nosēšanās vietas Mēness koordinātas bija 3,01239° dienvidu platuma, 23,42157° rietumu garuma. Vēlāk šī nosēšanās vieta Mēness kartēs tika saukta par *Statio Cognitum*. Konrāds un Bīns oficiāli nedeva nosaukumu savai nolaišanās vietai, lai gan Konrāds bija iesaucis iecerēto nosēšanās laukumu par "Pīta stāvvietu" (*Pete's Parking Lot*).

Otrās nolaišanās uz Mēness viens no uzdevumiem bija vingrināties nosēsties pēc iespējas precīzāk mērķī, kas būtu nepieciešams turpmākajām *Apollo* misijām. Lielākā daļa nolaišanās tika vadīta automātiski, un manuālo vadību Konrāds pārņēma 30 metru augstumā no Mēness virsmas. Atšķirībā no *Apollo 11*, kad Neilam Ārmstrongam bija jāizmanto manuālā vadība, lai nolaižamo aparātu novirzītu no datora nospraustā mērķa, kas bija nosēts ar akmeņiem, *Apollo 12* izdevās nolaisties paredzētajā mērķī — gājiena attālumā no *Surveyor 3*, kas bija nolaidies uz Mēness 1967. gada aprīlī.

Tā kā "Pīta stāvvieta" tuvumā izskatījās nelīdzenāka nekā paredzēts, Konrāds mēness moduli nosēdināja piemērotākā vietā. Lai novērstu iespēju, ka Mēness putekļi (nolaišanās laikā tos paceļ mēness moduļa dzinējs) varētu pārklāt *Surveyor 3*, *Apollo 12* bija paredzēts nosēsties ne tuvāk par 360 m no automātiskas stacijas. Nosēšanās sanāca aptuveni 183 m no *Surveyor 3*, un raķešdzinēja izplūdes gāzes izraisīja liela ātruma smilšu strūklu. Vēlāk gan tika secināts, ka smilšu strūkla notrausa vairāk putekļu nekā piegādāja uz *Surveyor*; izrādījās, ka zonde kopš nosēšanās bija pārklāta ar plānu putekļu slāni, kas piešķīra tai dzeltenbrūnu nokrāsu, un katra virsmas daļa, kas bija pakļauta *Apollo* tiešajai smilšu strūklai, bija atguvusi sākotnējo balto krāsu.

Uz Mēness virsmas
-----------------

Konrāds kāpj lejā no nolaižamā aparāta
Pēc nosēšanās astronauti dažas minūtes palika gatavībā veikt avārijas startu no Mēness. Tā kā avārijas situācijas nebija, viņi saņēma lidojuma vadības centra atļauju sākt gatavoties pirmajai iziešanai uz Mēness virsmas.

### Pirmā iziešana

Pirmais uz virsmas (115 stundas 22 minūtes pēc starta) izkāpa Konrāds. Viņa pirmie vārdi bija: "O-ho-ho! Vecīt, Nīlam tas varēja būt mazs, bet man tas ir garš." Tā Konrāds jokoja par faktu, ka viņš bija mazliet īsāks par Nīlu Ārmstrongu. Kā vēlāk uz Zemes Konrāds atzinās, viņš bija noslēdzis 500 dolāru derības ar reportieri Orianu Fallaci (*Oriana Fallaci*), ka viņš teiks šos vārdus, lai pierādītu, ka *NASA* nebija instruējusi Nīlu Ārmstrongu, ko teikt, kad viņš uzkāpa uz Mēness. Viņš nemaz neplānoja saņemt derību naudu.

Konrāds savāca pirmos Mēness grunts paraugus. Viņa kājas dziļi iegrima putekļos, un ejot, tās vajadzēja celt augstu. Putekļi nosēdās uz skafandra un visiem priekšmetiem, ko izmantoja astronauti. Pēc viņu vērtējuma, putekļu slāņa dziļums bija ievērojami lielāks nekā *Apollo 11* nolaišanās vietā.

Bīns izkāpa uz Mēness apmēram pusstundu pēc Konrāda. Lai uzlabotu televīzijas attēlu kvalitāti no Mēness, ar *Apollo 12* tika nogādāta krāsu kamera (atšķirībā no *Apollo 11* melnbaltās kameras). Apmēram pēc pusstundas kamera sabojājās. Visi mēģinājumi salabot kameru neizdevās. Viens no astronautiem pat viegli iesita ar āmuru, kas izraisīja krāsainas joslas, bet tad attēls atkal pazuda. Speciālisti uz Zemes secināja, ka ir cietis gaismas jutīgais *Secondary Electron Conduction* (*SEC*) elektronu lampas slānis. Acīmredzot Bīns uz 10 — 15 sekundēm kameru netīšām bija pavērsis tieši pret sauli vai pret mēness moduļa korpusu, kas atstaroja saules starus. Mēģinājumi salabot kameru turpinājās arī otrajā iziešanas laikā uz Mēness virsmas, bet tie nevainagojās panākumiem. Kamera tika atgriezta uz Zemi, lai analizētu bojājumu iemeslus (tā dēļ vēlāk nācās atstāt uz Mēness aptuveni sešus kilogramus grunts paraugu, kas tika savākti pirmās iziešanas laikā).

Astronauti uzstādīja iekārtas, kas veica Mēness seismoloģijas, saules vēja plūsmas un magnētiskā lauka mērījumus un nosūtīja mērījumus uz Zemi. Instrumenti tika pieslēgti automātiskajai stacijai *Apollo Lunar Surface Experiments Package* (*ALSEP*), kas enerģiju ieguva no radioizotopu termoelektriskā ģeneratora un varēja darboties ļoti ilgu laiku. *Apollo 11* rīcībā esošie instrumenti nebija tik daudzveidīgi un nebija izstrādāti, lai darbotos ilgtermiņā. Viņi arī savāca Mēness iežu komplektu.
Konrāda un Bīna pirmā iziešana uz Mēness virsmas ilga aptuveni četras stundas. Turklāt skafandra autonomās dzīvības nodrošināšanas sistēmas krājumi netika izlietoti pilnībā.

Atgriezušies mēness modulī, astronauti skafandru sistēmas uzpildīja ar ūdeni un skābekli.
Pēc tam viņi paēda un likās gulēt (Konrāds gulēja skafandrā, baidīdamies, ka, ja viņš to novilks, mēness putekļi izplatīsies pa visu kabīni). Pēc miega perioda viņi paēda un sāka gatavoties otrajai iziešanai.

### Otrā iziešana

Mēness kabīnes lūka bija atvērta 131. stundā 32. minūtē kopš starta. Konrāds nokāpa uz Mēness virsmas apmēram pēc astoņām minūtēm, Bīns — pēc piecpadsmit minūtēm. Viņi sakārtoja vienu no zinātniskajiem instrumentiem (bija nokritis jonizācijas manometrs) un sāka vākt grunts paraugus, vienlaikus mutiski raksturojot apkārtni. Konrāds krāteros divreiz iemeta nelielus akmeņus, ko reģistrēja iepriekšējā dienā uzstādītais seismometrs.

Astronauti konstatēja, ka paraugus vieglāk ir savākt ar rokām nevis ar instrumentiem. Kad viens no viņiem noliecās, lai paņemtu paraugu, otrs turēja viņu aiz siksnas. Vienreiz Konrāds nokrita, bet, kā viņš norādīja, uz Mēness kritiens notiek tik lēni, ka nav iespējams sabojāt skafandru uz akmeņiem.

Viņi pietuvojās krāterim, kur atradās *Surveyor 3*, un sāka kāpt lejā. Grunts nogāzes bija cietas un nebirstošas, tāpēc drošināšana ar virves palīdzību nebija nepieciešama. Piegājuši pie aparāta, astronauti ziņoja, ka tas nav baltā krāsā kā starta laikā, bet gan brūnā, turpretī grunts ap to bija pelēka. Viņi nofotografēja un apskatīja zondi, kā arī demontēja dažas tās detaļas, tai skaitā kameru.

Atpakaļceļā uz mēness moduli apkalpe turpināja vākt paraugus. Otrajā iziešanas laikā astronauti nogāja aptuveni pusotru kilometru, iziešanas ilgums bija 3 stundas 54 minūtes.

Apmēram stundu pēc otrās iziešanas beigām astronauti atkal dehermetizēja mēness moduļa kabīni un atvēra lūku, lai izmestu nevajadzīgās lietas. Netīšām tika izmesta arī viena fotofilma. Sākotnēji tika uzskatīts, ka astronauti izmeta safotografēto filmu, bet vēlāk noskaidrojās, ka tika izmesta neeksponēta filma.

Gordons pa to laiku orbītā no komanmoduļa uzņēma Mēness virsmas multispektrālās fotogrāfijas.

Atgriešanās
-----------

Starts no Mēness notika 20. novembrī 14:25:47 *UTC*, 142 stundas 03 minūtes 47 sekundes pēc lidojuma laika. Uzturēšanās laiks uz Mēness virsmas bija 31 stunda 31 minūte 4 sekundes.

Mēness moduļa pacelšanās pakāpes un komandmoduļa saslēgšanās notika 17:58:20 *UTC*. Tuvošanos no komandmoduļa filmēja Ričards Gordons, un tā tika pārraidīta televīzijā. Pēc saslēgšanās Konrāds un Bīns ar putekļu sūcēju notīrīja skafandrus un priekšmetus, kas bija jāpārnes uz komandmoduli. Divas stundas pēc saslēgšanās viņi pārgāja uz šo komandmoduli.

20:21:31 *UTC* mēness moduļa pacelšanās pakāpe tika atvienota, un komandmodulis ar palīgdzinēju palīdzību tika novirzīts drošā attālumā.
Pēc tam pēc komandas no Zemes tika iedarbināts pacelšanās pakāpes dzinējs, un tā nokrita uz Mēness punktā ar koodrdinātēm 3,94° D 21,20° R. Seismometri, ko astronauti bija atstājuši uz Mēness virsmas, uzrādīja vibrācijas vairāk nekā stundu.

Apkalpe pavadīja papildu dienu Mēness orbītā, fotografējot.

173. lidojuma stundā, 46. apriņķojumā ap Mēnesi laikā tika ieslēgts galvenais dzinējs, un kosmosa kuģis tika ievadīts trajektorijā lidojumam uz Zemi.
Atceļā uz Zemi *Apollo 12* apkalpe piedzīvoja (un nofotografēja) Saules aptumsumu, Zemei aptumšojot Sauli.

Komandmoduļa atvienošana no servisa nodalījuma notika 245. lidojuma stundā.

Nolaišanās uz Zemes
-------------------

*Apollo 12* komandmodulis nolaidās 1969. gada 24. novembrī 20:58:24 *UTC* Klusajā okeānā, aptuveni 800 km uz austrumiem no Amerikas Samoa, 4,5 km no aviācijas bāzes kuģa *USS Hornet*.

Ūdenī nolaižamais aparāts sākotnēji bija nostājies nepareizā stāvoklī (ar dibenu uz augšu), bet pēc dažām minūtēm ar piepūšamiem balonu pludiņiem tika pagriezts paredzētajā stāvoklī. Apgriešanās laikā 16 mm kamera izkrita no kronšteina un iesita Bīnam pa pieri, viņš uz brīdi bija bezsamaņā. Vēlāk astronautam tika uzliktas sešas šuves.

Stundu pēc nolaišanās helikopters astronautus nogādāja uz kuģa. Pēc tam viņus nogādāja uz Pago Pago starptautisko lidostu Tāfunā, no kurienes *C-141* kravas lidmašīnā viņi aizlidoja uz Honolulu.

Ārpuskuģa aktivitātes
---------------------

| **Misija** | **Slūžu kamera** | **Kosmonauti** | **Sākums** (UTC) | **Beigas** | **Ilgums** | **Darbība** |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Apollo 12* | *Intrepid* | Čārlzs KonrādsElans Bīns | 19.11.1969. 11:32:35 | 15:28:38 | 3 h 56 min 3 s | Izkāpšana uz Mēness virsmas |
| *Apollo 12* | *Intrepid* | Čārlzs KonrādsElans Bīns | 20.11.1969. 03:54:45 | 07:44:00 | 3 h 49 min 15 s | Izkāpšana uz Mēness virsmas. *Surveyor 3* apmeklējums. |

Ārējās saites
-------------

* Apollo 12 NASA Goddard Space Flight Center
* Apollo 12 Archived 2020. gada 20. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē. NASA KSC
* Apollo 12 Mission Report NASA
* Apollo 12 Mission Lunar and Planetary Institute
* Apollo 12 Archived 2021. gada 28. februārī, *Wayback Machine* vietnē. spacelog.org (sarunu ierakstu atšifrējumi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: n89636022
* GND: 4776873-3

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Apollo programmas misijas un testi |
| --- |
|  |
| Raķešu testi | 
* SA-1
* SA-2
* SA-3
* SA-4
* SA-5
* AS-203

 | Apollo Program insigniaApollo Program insignia |
|  |
| Pārtrauktie testi | 
* QTV
* Pad Abort Test-1
* A-001
* A-002
* A-003
* Pad Abort Test-2
* A-004

 |
|  |
| *Boilerplate* testi | 
* AS-101
* AS-102
* AS-103
* AS-104
* AS-105

 |
|  |
| Misijas bez apkalpes | 
* AS-201
* AS-202
* Apollo 4
* Apollo 5
* Apollo 6
* Skylab 1

 |
|  |
| Zemās Zemes orbītas misijas | 
* Apollo 7
* Apollo 9
* Skylab 2
* Skylab 3
* Skylab 4
* Apollo–Soyuz Test Project

 |
|  |
| Mēness orbītas misijas | 
* Apollo 8
* Apollo 10

 |
|  |
| Mēness nosēšanās misijas | 
* Apollo 11
* Apollo 12
* Apollo 14
* Apollo 15
* Apollo 16
* Apollo 17

 |
|  |
| Neizdevušās misijas | 
* Apollo 1 (AS-204)
* Apollo 13

 |
|  |
| 
* Kenedija kosmosa centrs

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
**←** 1968.  ·  1969. gada orbitālie starti  ·  1970. **→** |
| --- |
|  |
| Venera-5 | Venera-6 | Kosmos-263 | **Sojuz-4** | **Sojuz-5** | ~~7K-L1 № 13L~~ | OSO-5 | *OPS 7585* | Kosmos-264 | ~~US-AO № 5~~ | Isis 1 | ~~Meteor-1 № 11L~~ | OPS 3890 ·  OPS 2644 | Intelsat III F-3 | Kosmos-265 | OPS 0757 | ~~E-8 № 201~~ | ~~7K-L1S № 3~~ | Mariner 6 | Kosmos-266 | ESSA-9 | Kosmos-267 | **Apollo 9** | OPS 4248 | Kosmos-268 | Kosmos-269 | Kosmos-270 | Kosmos-271 | Kosmos-272 | OV1-17 ·  OV1-18 ·  OV1-19 ·  Orbiscal 2 | OPS 3722 ·  OPS 2285 | Kosmos-273 | Kosmos-274 | Meteor-1 1 | ~~2M № 521~~ | Mariner 7 | Kosmos-275 | ~~2M № 522~~ | Kosmos-276 | Kosmos-277 | Kosmos-278 | Molnija-1 № 16 | OPS 3148 | Nimbus 3 ·  SECOR 13 | Kosmos-279 | OPS 5310 | Kosmos-280 | OPS 1101 ·  OPS 1721 | Kosmos-281 | **Apollo 10** | Kosmos-282 | Intelsat III F-4 | OPS 6909 ·  OPS 6911 ·  ERS-29 ·  ERS-26 ·  OV5-9 | Kosmos-283 | Kosmos-284 | Kosmos-285 | OPS 1077 | OGO-6 | ~~Luna E-8-5 № 402~~ | Kosmos-286 | Explorer 41 | Kosmos-287 | Kosmos-288 | Biosatellite 3 | ~~STV-2~~ | ~~7K-L1S № 5~~ | Kosmos-289 | Luna-15 | **Apollo 11** | Kosmos-290 | Molnija-1 № 18 | OPS 1127 | ~~DS-P1-Ju № 23~~ | OPS 3654 | *Intelsat III F-5* | OPS 8285 | Kosmos-291 | Zond-7 | OSO-6 ·  PAC-1 | ATS-5 | Kosmos-292 | Kosmos-293 | Kosmos-294 | Kosmos-295 | OPS 7807 | *Pioneer E* ·  ~~ERS-32~~ | Kosmos-296 | Kosmos-297 | Kosmos-298 | Kosmos-299 | ~~Unnamed~~ | OPS 3531 ·  OPS 4710 | Kosmos-300 | Kosmos-301 | OPS 7613 ·  NRL PL-161 ·  NRL PL-162 ·  NRL PL-163 ·  NRL PL-164 ·  NRL PL-176 ·  Timation 2 ·  Tempsat 2 ·  SOICAL Cone ·  SOICAL Cylinder | ESRO-1B | Meteor-1 2 | **Sojuz-6** | **Sojuz-7** | **Sojuz-8** | InterKosmos-1 | Kosmos-302 | Kosmos-303 | Kosmos-304 | Kosmos-305 | Kosmos-306 | Kosmos-307 | OPS 8455 | Kosmos-308 | Azur | Kosmos-309 | **Apollo 12** | Kosmos-310 | Skynet 1A | Kosmos-311 | Kosmos-312 | ~~7K-L1e № 1~~ | Kosmos-313 | OPS 6617 | Kosmos-314 | Kosmos-315 | Kosmos-316 | Kosmos-317 | InterKosmos-2 | ~~1969. gada Kosmos-3M avārija~~ |
|  |
| Derīgās kravas atdalītas ar aizzīmēm ( · ), starti ar vertikālā svītrām ( | ). Pilotējamie lidojumi izcelti **treknā tekstā**. Startu avārijas atzīmētas ~~nosvītrotas~~; nepareizā orbītā ievadīts vai citas kļūmes, kuru dēļ kosmisko aparātu nevar lietderīgi izmantot, apzīmēts *kursīvā*. Derīgās kravas, kas palaistas no citiem kosmiskajiem aparātiem, iekļautas (iekavās). |

 |