*Shenzhou* sagatavošana pirms lidojuma 
***Shenzhou*** (ķīniešu: 神舟, piņjiņs: *Shénzhōu*, IPA: [ˈʃɛnˈdʒoʊ], "dievišķais kuģis") ir Ķīnas pilotējamu kosmosa kuģu sērija. Tas tika izveidots 1990. gados uz Krievijas kosmosa kuģa *Sojuz* pamata. Pirmais (bezpilota) lidojums (*Shenzhou 1*) tika veikts 1999. gadā. Pirmais pilotējamais lidojums (*Shenzhou 5*) notika 2003. gadā. Mūsdienās kosmosa kuģus izmanto apkalpju nogādāšanai orbitālajā stacijā *Tiangong*, un tie kalpo arī kā glābšanas kapsula.

Vēsture
-------

Ķīnas pilotējama kosmosa kuģa izstrāde ("projekts 741", *Shuguang*) sākās 1968. gadā, bet 1972. gadā to apturēja finansiālu un citu grūtību dēļ.

1986. gadā tika pieņemta "Programma 863", lai attīstītu Ķīnas neatkarību no ārvalstu tehnoloģiju importa. Tās rezultātā valstī tika izstrādāti savi mikroprocesori, superdatori un kosmosa kuģis *Shenzhou*.

Pilotējama kosmosa kuģa izstrāde ("Projekts 921") atsākās 1992. gadā. Pirmā posma kosmosa kuģim tika izvēlēta Krievijas kosmosa kuģa *Sojuz* konstrukcijas shēma — trīs moduļi jeb nodalījumi (orbitālais modulis, nolaižamais aparāts un servisa modulis). Otrais posms ietvēra kosmiskās laboratorijas izveidi, lai izmēģinātu iziešanu kosmosā, kosmosa kuģa tuvošanos un saslēgšanos. Trešajā posmā tiktu izveidota pilnvērtīga orbitālā stacija. 1992. gada septembrī sāka izstrādāt nesējraķeti *Chang Zheng 2F*, ko veidoja uz *Chang Zheng 2E* bāzes, to papildinot ar starta glābšanas sistēmu un papildu sistēmām, lai uzlabotu drošību.

Ķīna 1995. gadā noslēdza līgumu ar Krieviju, lai iegūtu kosmosa kuģa *Sojuz* tehnoloģijas, tostarp dzīvības nodrošināšanas sistēmu, saslēgšanās sistēmu un skafandrus, kā arī nodrošinātu Ķīnas kosmonautu apmācību. Pirmā posma kosmosa kuģi tika pārveidoti, izmantojot jaunās Krievijas tehnoloģijas. Ķīnas inženieri *Shenzhou* izveidoja lielāku un ar labāku funkcionalitāti.

Pirmais kosmosa kuģa lidojums bez apkalpes notika 1999. gada 19. novembrī, pēc kura "Projekts 921/1" tika pārdēvēts par *Shenzhou*. Tika veikti vēl trīs izmēginājumu lidojumi bez apkalpes.
Pirmais pilotējamais lidojums ar apkalpi notika 2003. gada 15. oktobrī, kad palaida *Shenzhou 5* ar pirmo Ķīnas kosmonautu Janu Livei.

Sākotnēji kosmosa kuģa galvenais konstruktors bija Či Farens (*Qi Faren*). 2004. gada janvārī par *Shenzhou* galveno konstruktoru kļuva Džans Bainans (*Zhang Bainan*, 张柏楠).

Uzbūve
------

 *Shenzhou* (ar saslēgšanās mezglu) sastāvdaļu diagramma 
Vispārējie kosmosa kuģa dati
Kopējā masa: 7840 kg
Garums: 9,25 metri
Diametrs: 2,80 metri
Platums (ar saules bateriju paneļiem): 17 metri
Kosmosa kuģim *Shenzhou* ir trīs moduļi jeb nodalījumi:

* orbitālais jeb sadzīves modulis (轨道舱),
* nolaižamais aparāts jeb atgriešanās kapsula (返回舱),
* servisa modulis (推进舱).

Pirmais un trešais nodalījums sadeg Zemes atmosfērā, atgriežoties no orbītas, nolaižamais aparāts ar izpletni nolaižas uz zemes. Nesējraķetes avārijas gadījumā nolaižamais aparāts kopā ar sadzīves nodalījumu tiek atdalīts, un ar cietās degvielas raķešdzinēju tiek aiznests sānis drošākā vietā.

### Orbitālais modulis

 *Shenzhou 1* līdz *Shenzhou 6* 
Orbitālais modulis (轨道舱) atrodas kosmosa kuģa augšdaļā (kā tas izvietots nesējraķetē). Tas kalpo kā papildu telpa kosmonautiem, kad kuģis atrodas orbītā, jo nolaižamajā aparātā ir ierobežota telpa, un ilgstoši bez kustēšanās tajā uzturēties ir apgrūtinoši. Nodalījumā atrodas dzīvības nodrošināšanas sistēmas.

Moduļa augšpusē atrodas Ķīnas saslēgšanās sistēma (sākot ar *Shenzhou 8*), kas veidota uz PSRS izstrādātā Androgīnā perifērijas saslēgšanās agregāta (*APAS*) bāzes.
Līdz saslēgšanās mezgla ieviešanai (*Shenzhou 1 — 6*) orbitālā moduļa augšpusē tika izvietotas dažādas kravas zinātniskajiem eksperimentiem.

Līdz *Shenzhou 7* orbitālais modulis bija aprīkots ar savu dzinējiekārtu, saules enerģijas un vadības sistēmām, kas tam ļāva veikt autonomu lidojumu pēc nolaižamā aparāta un servisa moduļa atdalīšanās. Šāda iespēja nepiemīt *Sojuz* kuģiem.
Pirmajos bezpilota izmēģinājuma lidojumos katra *Shenzhou* orbitālais modulis palika darboties orbītā vairākas dienas pēc nolaišanās, savukārt *Shenzhou 5* orbitālais modulis turpināja darboties sešus mēnešus pēc palaišanas.
Moduli no nolaižamā aparāta atdala lūka, kuru noslēdzot, var iegūt hermētisku telpu un vajadzības gadījumā izmantot kā slūžu kameru, kosmosā izejot caur sānu lūku.

Orbitālā moduļa dati
darbības ilgums: 200 dienas (pievienotam orbitālajai stacijai)
garums: 2,80 m
diametrs: 2,25 m
dzīvojamais tilpums: 8 m³
masa: 1500 kg
### Nolaižamais aparāts

Nolaižamais aparāts (返回舱) atrodas kosmosa kuģa vidusdaļā, un tajā ir sēdvietas apkalpei. Tas kalpo kā droša kapsula, kurā atrodas kosmonauti kritisko operāciju (pacelšanās, nolaišanās, saslēgšanās) laikā. Tā ir vienīgā *Shenzhou* daļa, kas atgriežas uz Zemes virsmas. Nolaižamā aparāta forma ir kompromiss starp maksimālu dzīvojamo telpu un aerodinamisko kontroli, atgriežoties Zemes atmosfērā.

Nolaižamā aparāta dati
apkalpe: 3 cilvēki
darbības ilgums: 20 dienas (autonomā lidojumā), 200 dienas (pievienotam orbitālajai stacijai)
garums: 2,5 m
diametrs: 2,52 m
dzīvojamais tilpums: 6 m³
masa: 3240 kg
karstuma vairoga masa: 450 kg
aerodinamiskās kvalitātes koeficients: 0.30
### Servisa modulis

Servisa modulis (推进舱) atrodas kosmosa kuģa aizmugurējā jeb apakšējā daļā. Tajā ir dzinējsistēma, kā arī termoregulācijas, elektroapgādes, radiosakaru, telemetrijas, orientācijas un vadības sistēmas. Modulim ir divi saules bateriju paneļi.

Servisa moduļa dati
garums: 2,94 m
pamata diameters: 2,5 m
maksimālais diameters: 2,8 m
platums (ar saules baterijām): 17 m
masa: 3000 kg
galvenais dzinējs: 4 x 2500 N
galvenā dzinēja vilce: 10.000 kN
galvenā dzinēja degviela: N2O4 / MMH
galvenā dzinēja degvielas masa: 1000 kg
elektrosistēma: saules baterijas, 24,48 + 12,24 m² (36,72 m²)
elektrosistēma (vidēji): 1,50 kW
elektrosistēma: 2,40 kW

Salīdzinājums ar *Sojuz*
------------------------

Lai gan *Shenzhou* izkārtojums ir tāds pats kā Krievijas kosmosa kuģim *Sojuz*, tā tilpums un masa ir par aptuveni 10 % lielāka par *Sojuz*. Tam ir arī lielāks cilindrisks orbitālais modulis ar 4 dzinējiem, kas var veikt autonomu lidojumu orbītā. Nolaižamajā aparātā ir pietiekami daudz vietas piepūšamam plostam, ja notiek iekrišana ūdenī, turpretim *Sojuz* apkalpei ir jālec ūdenī un jāpeld. Komandieris abos kosmosa kuģos sēž centrālajā sēdeklī. Tomēr otrais pilots *Shenzhou* sēž kreisajā sēdeklī, bet *Sojuz* — labajā sēdeklī.

Lidojumi
--------

| Kosmosa kuģis | Starts | Nolaišanās | Ilgums | Apkalpe | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Shenzhou 1* | 19.11.1999. | 20.11.1999. | 21 h 11 min |  | Pirmais bezpilota izmēģinājumu lidojums |
| *Shenzhou 2* | 09.01.2001. | 16.01.2001. | 7 d 10 h 22 min |  | Orbitālie manevri, dzīvības nodrošināšanas sistēmas izmēģinājumi |
| *Shenzhou 3* | 25.03.2002. | 01.04.2002. | 6 d 18 h 51 min |  | Cilvēka lidojuma imitācija ar manekenu |
| *Shenzhou 4* | 29.12.2002. | 05.01.2003. | 6 d 18 h 36 min |  | Cilvēka lidojuma imitācija ar manekenu skafandrā, visu nozīmīgo sistēmu izmeģinājumi |
| *Shenzhou 5* | 15.10.2003. | 15.10.2003. | 21 h 23 min | Jans Livei | Pirmais pilotējamais lidojums |
| *Shenzhou 6* | 12.10.2005. | 16.10.2005. | 4 d 19 h 33 min | Fei Dzunluns, Nie Haišens | Pirmais divu kosmonautu lidojums |
| *Shenzhou 7* | 25.09.2008. | 28.09.2008. | 2 d 20 h 27 min | Liu Bomins, Džai Džigans, Dzjins Haipens | Pirmais trīs kosmonautu lidojums ar iziešanu kosmosā |
| *Shenzhou 8* | 31.10.2011. | 17.11.2011. | 16 d 13 h 34 min |  | Bezpilota, izmēģināta saslēgšanās ar orbitālo laboratoriju *Tiangong 1* |
| *Shenzhou 9* | 16.06.2012. | 29.06.2012. | 12 d 15 h 24 min | Dzjins Haipens, Liu Vans, Liu Jana | Pirmais pilotējams uz *Tiangong 1*, pirmā Ķīnas sieviete kosmosā |
| *Shenzhou 10* | 11.06.2013. | 26.06.2013. | 14 d 14 h 29 min | Nie Haišens, Džans Sjaoguans, Vana Japina | Saslēgšanās ar *Tiangong 1* (pirmoreiz rokas režīmā) |
| *Shenzhou 11* | 17.10.2016. | 18.11.2016. | 32 d 6 h 25 min | Dzjins Haipens, Čeņs Duns | Saslēgšanās ar orbitālo laboratoriju *Tiangong 2* |
|  |
| *Shenzhou 12* | 17.06.2021. | 17.09.2021. | 92 d 4 h 12 min | Nie Haišens, Liu Bomins, Tans Hunbo | Saslēgšanās ar orbitālo staciju *Tiangong*, 2 iziešanas kosmosā |
| *Shenzhou 13* | 15.10.2021. | 16.04.2022. | 182 d 9 h 33 min | Džai Džigans, Vana Japina, Je Guanfu | *Tiangong* 2. ekspedīcija, 2 iziešanas kosmosā |
| *Shenzhou 14* | 05.06.2022. | 04.12.2022. | 182 d 9 h 25 min | Čeņs Duns, Liu Jana, Cai Sjudže | *Tiangong* 3. ekspedīcija, 3 iziešanas kosmosā |
| *Shenzhou 15* | 29.11.2022. | 03.06.2023. | 186 d 7 h 25 min | Fei Dzunluns, Dens Cjiņmins, Džans Lu | *Tiangong* 4. ekspedīcija, 4 iziešanas kosmosā |
|  |
| *Shenzhou 16* | 30.05.2023. | 31.10.2023. | 153 d 22 h 40 min | Dzjins Haipens, Džu Jandžu, Gui Haičao | *Tiangong* 5. ekspedīcija, 1 iziešana kosmosā, pirmā apkalpe ar lidojuma inženieri un derīgās kravas speciālistu, pirmais Ķīnas civilais kosmonauts |
| *Shenzhou 17* | 26.10.2023. | 2024. gada maijs |  | Tans Hunbo, Tans Šendzje, Dzjans Sjiņliņs | *Tiangong* 6. ekspedīcija |
|

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Shenzhou***.
* China and the Second Space Age Futron Corporation (angliski)
* Shenzhou 1, ... 7 (SZ 1, ... 7) Gunter Dirk Krebs (angliski)
* Shenzhou 8, 9, 10, 11, 12, 13 (SZ 8, 9, 10, 11, 12, 13) Gunter Dirk Krebs (angliski)
* Shenzhou Mark Wade, astronautix.com (angliski)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Shenzhou |
| --- |
|  |
| Bezpilota | 
* Shenzhou 1
* Shenzhou 2
* Shenzhou 3
* Shenzhou 4
* Shenzhou 8

 |
|  |
| Pilotējamie | 
* Shenzhou 5
* Shenzhou 6
* Shenzhou 7
* Shenzhou 9
* Shenzhou 10
* Shenzhou 11
* Shenzhou 12
* Shenzhou 13
* Shenzhou 14
* Shenzhou 15
* Shenzhou 16
* Shenzhou 17

 |
|  |
| Plānotie | 
* Shenzhou 18

 |

 |