recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Sociālās inovācijas** ir jaunu ideju ģenerēšanas rezultātē radies pakalpojums. Kā definējis Eiropas institūts par publisko pārvaldi, mūsdienu projektu pieejamības apstākļos jebkura publiskās pārvaldes institūcija var kļūt par *sociālo inovāciju organizāciju,* veicot jauninājumu ieviešanu organizācijas cilvēkresursu attīstībā. Sociālo inovāciju pētniecība, informācija par tām ir samērā izplatīta vecās Eiropas valstīs. Taču arī tur vairāk tiek pētīta *sociālā uzņēmēja - social entrepreneur* ietekme uz sociālo inovāciju veidošanu. Sociālās inovācijas definējas arī kā jaunu ideju par sociālajām attiecībām, sociālām organizācijām ģenerēšana un realizācija. Latvijā un pasaulē plašāk pazīstami ir jēdzieni - tehnoloģiska inovācija un biznesa inovācija. Par sociālo inovāciju jēdzienu izpratnes, pētījumu un raksturojumu tikpat kā nav. Arī ārzemju rakstos sociālo inovāciju jēdziens visbiežāk saistīts ar *sociālo uzņēmēju - social entrepreneur* darbību. Tiek veidoti sociālo inovāciju centri, kuros apkopo un analīzē, kā arī kā labāko praksi popularizē uzņēmēju atbalstu dažādām sociāli marginalizētām iedzīvotāju grupām.   

Sociālās inovācijas ir viens no resursu piesaistes veidiem. Tās varētu raksturot kā dažādus ekonomiskas un sociālas dabas jauninājumus, kuru ieviešana veicina organizācijas attīstību. Apskatot sociālo inovāciju veidošanās vēsturi, 20.gs. 60. gados institūciju pārmaiņu pētnieki *T. Burns* un *G.M.Stalkers* savā darbā *The Management of Innovation* konstatēja, ka institūcijām ir problēmas piemēroties jauniem apstākļiem un procesiem. Ārējai videi, kā spēcīgam institūciju ietekmējošam faktoram ir būtiska nozīme organizācijas integrācijā un dinamiskā attīstībā. Tātad, jau agrīnos institūciju sociālo inovāciju pētījumos teikts, ka "tikai organizāciju savstarpēja interakcija ārējā vidē veicina jaunievedumu rašanos" *(Pfeffer, 2003).*  
Inovatīva darbība - innovative action ir process, kurā jaunas zinātniskās, tehniskās, sociālās, kultūras vai citas jomas idejas, izstrādnes un tehnoloģijas tiek īstenotas tirgū pieprasītā un konkurētspējīgā produktā vai pakalpojumā. Inovatīva attīstība definēta kā sabiedrības labvēlīgas virzības process, kurā plaši izmanto jaunas idejas, izstrādnes un tehnoloģijas, arī sabiedrības atsaucība jaunradei ideju vai citās jomās.   
Kopumā pētījumi par procesiem, kas izraisa dažādus sociālo inovāciju veidus, ir veikti nepietiekoši. Pētījumi par institūciju, organizāciju sociālo inovāciju veidiem ir savarīgi, jo organizāciju spēju sevi atjaunot nosaka organizācijas jaunrade, kas, savukārt, ilgtermiņā nosaka jebkuras ekonomikas un sabiedrības panākumus.
**Māra Vaičunas** (dzimusi 1944. gada 26. aprīlī, mirusi 2019. gada 17. janvārī) bija latviešu māksliniece.

Biogrāfija
----------

Māra Vaičunas 1976. gadā absolvēja Latvijas Mākslas akadēmijas Lietišķi dekoratīvās mākslas nodaļu, kur kā diplomdarbs tika izveidots keramikas sienas panno Valmieras piena kombinātam. No 1975. līdz 1991. gadam strādāja par mākslinieci Latvijas PSR apvienotajā šaha un dambretes klubā. No 1991. līdz 2017. gadam māksliniece bija izglītības metodiķe Latvijas Mākslas akadēmijas Informācijas centrā. Kopš 1978. gada piedalījās mākslas izstādēs gan Latvijā, gan ārzemēs.

No 1993. gada Starptautiskās mākslas asociācijas "B 13" biedre, bet no 1996. gada Māra Vaičunas bija Latvijas Mākslinieku savienības biedre.

Stils
-----

Māksliniecei raksturīgi klusās dabas attēlojumi, kurās visbiežāk viņa attēlojusi traukus. Glezniecībai pievērsusies 1970. gadu otrajā pusē pēc mākslinieces Felicitas Pauļukas ierosinājuma. Vaičunas mākslinieciskajā valodā ir saskatāma līdzība ar franču modernistiem — kubistiem.

Māras Vaičunas eļļas glezniecība bija tonāli smalki niansēta, kur tika uzsvērta plakne kā vērtība un akcentēti silueti visdažādāko tēlu modelējumos. Bieži vien gleznas virsmai tika izmantots audekls, koks vai vara plāksne, tādējādi panākot savdabīgu glezniecisko efektu.

Māras Vaičunas darbi atrodas Latvijas Mākslinieku savienības muzejā, Latvijas Nacionālajā mākslas muzejā, Tukuma muzejā un Gētes institūta īpašumā, kā arī vairākās privātkolekcijās.

Apbalvojumi
-----------

2014. gadā Māra Vaičunas kļuva par laureāti *Swedbank* un "Agijas Sūnas mākslas galerijas" organizētajā ikgadējā izstādē—konkursā "Gada glezna".

Atsauces
--------

1. ↑  «Glezniecība Vaičunas Māra». *antonia.lv*. Skatīts: 2019. gada 12. jūlijā.
2. ↑  «Aizsaulē aizgājusi māksliniece Māra Vaičunas». delfi.lv. 2019. gada 21. janvārī. Skatīts: 2019. gada 12. jūlijā.
3. ↑  Māris Brancis. «Māra Branča skatījums Klusuma gleznotāja Torņa galā». *Laikraksts "Latvietis"*. Skatīts: 2019. gada 12. jūlijā.
4. ↑  «Mūžībā devusies gleznotāja Māra Vaičunas». tvnet.lv. 2019. gada 21. janvārī. Skatīts: 2019. gada 12. jūlijā.

Ārējās saites
-------------

* profils portālā *makslinieki.lv*
* profils Arhivēts 2019. gada 12. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē. portālā *gallery.lv*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 101149486014193422307

 |

 |
**Smiltāja tragantzirnis** (*Astragalus arenarius*) ir tragantzirņu suga ar šauru izplatības areālu Centrāleiropā un Austrumeiropā. Latvijā suga ir sastopama diezgan reti un nevienmērīgi, galvenokārt piejūrā un iekšzemes apvidos ar sausiem priežu mežiem un kontinentālām kāpām.

Apraksts
--------

Smiltāja tragantzirnis ir daudzgadīgs, 15—40 cm garš lakstaugs ar nezarojošu, pacilu vai reti stāvu stublāju. Stublājam un lapām ir pelēcīga nokrāsa un augs ir klāts ar zīdainiem matiņiem. Lapas uz stublāja ir izvietotas pamīšus, tās ir nepāra plūksnaini saliktas no 3—7 pāriem šauri lancetisku vai lineāru lapiņu. Pielapes ir sīkas un saaugušas. Ziednesis, kas atrodas lapas žāklē, ir apmēram lapas garumā vai īsāks. Ziedu ķekars ir skrajš, ziedu vainags gaišviolets vai sārti violets, divreiz garāks nekā kauss. Karogs galā ar jomu. Auglis ir 1,2—2 cm, šaura, gara apmatota pāksts. Zied jūnijā un jūlijā.

Atsauces
--------

1. 1 2  «smiltāja tragantzirnis - Astragalus arenarius L. - Augi - Latvijas daba». *www.latvijasdaba.lv*. Skatīts: 2024-02-22.
Padomju rietumu ofensīva, 1918-1919
**Baltkrievijas Sociālistiskā Padomju Republika** (baltkrievu: *Сацыялістычная Савецкая Рэспубліка Беларусь*) bija pirmā boļševiku radītā padomju republika Baltkrievijā, kas pastāvēja no 1919. gada 1. janvāra līdz 1919. gada 27. februārim, kad tika izveidota jauna Lietuvas-Baltkrievijas Padomju Sociālistiskā Republika.

Vēsture
-------

Vācu armijai 1918. gada decembrī atkāpjoties no Brestļitovskas miera līguma rezultātā iegūtajām Krievijas teitorijām, Padomju Krievija uzsāka karagājienu šo teritoriju atgūšanai un iebruka Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Baltkrievijas Tautas Republikas un Ukrainas Tautas Republikas teritorijās. Šajā laikā baltkrievi jau bija izveidojuši demokrātisku Baltkrievijas Tautas Republiku, kuras valdība militārā uzbrukuma rezultātā atkāpās uz Grodņu.

1919. gada 1. janvārī Smoļenskā, kas tajā laikā ietilpa baltkrievu teritorijā, tika pasludināta Padomju Krievijas sastāvā ietilpstošas Baltkrievijas Sociālistiskās Padomju Republikas izveidošana. Republikas teritoriju veidoja zemes no Smoļenskas, Vitebskas, Mogiļevas, Minskas, Grodņas un Viļņas guberņām. 8. janvārī republikas galvaspilsētu pārcēla uz nupat ieņemto Minsku. 

1919. gada 31. janvārī republika izstājās no Padomju Krievijas un tika pārdēvēta par Baltkrievijas Sociālistisko Padomju Republiku. 3. februārī tika pieņemta jaunās republikas konstitūcija. 27. februārī republika apvienojās ar Lietuvas Padomju Republiku, taču Smoļenskas, Vitebskas un Mogiļevas guberņas atkal iekļāva Padomju Krievijas sastāvā. 

Lai arī boļševiku vidū noritēja diskusija par to, vai baltkrieviem vispār ir nepieciešama atsevišķa republika, zemēs, kas nebija pievienotas Polijai vai Krievijai 1920. gada 31. jūlijā, Poļu-padomju kara laikā no jauna izveidoja Baltkrievijas Sociālistisko Padomju Republiku, kas 1922. gadā kā Baltkrievijas PSR iestājās jaunveidotajā PSRS.
Krievijas delegācija Portsmutā. Sēž no kreisās: Sergejs Vite un Romāns Rozens (1905).
**Portsmutas miera līgums** ir 1905. gada 23. augustā Portsmutā ASV noslēgts miera līgums, kas izbeidza Krievijas—Japānas karu.
Krievijas delegāciju vadīja Sergejs Vite un sūtnis ASV Romāns Rozens.

Saturs
------

Līgumā noteikts, ka Krievijas Impērija atdeva Japānas Impērijai Sahalīnas salas dienvidu daļu, piešķīra nomas tiesības uz Ļaodunas pussalu ar Portartūru un Daļņiju, kā arī atzina Koreju par Japānas Impērijas interešu sfēru.

Sekas
-----

Japāna nostiprināja savu ietekmi Tālajos Austrumos. 1910. gadā tā iekļāva Koreju Japānas Impērijā.
Līgumu anulēja 1945. gadā, kad Sarkanā armija sakāva japāņu Kvantunas armiju un ieņēma Sahalīnas salas dienvidu daļu un Kuriļu salas.
Jaunu miera līgumu Japāna neparakstīja.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Portsmutas miera līgums***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* GND: 1258213745
* NDL: 00569160

 |

 |
**Akcents** ir noteikts izrunas veids, kas raksturīgs konkrētas valsts, teritorijas vai sociālās kārtas pārstāvjiem. Akcents atspoguļo citas valodas skaņu īpatnības vai, retāk, personas runas īpatnības. Akcentus nevajadzētu jaukt ar dialektiem, kas ir valodas paveidi.

Ja grupā ir noteikta standarta izruna, tie cilvēki, kas no tās atšķiras, "runā ar akcentu". Cilvēki no ASV "runā ar akcentu", raugoties no angļa viedokļa, un otrādi. Cilvēkiem, kuriem kāda valoda nav dzimtā, akcents var būt saistīts ar viņu dzimtās valodas īpatnībām. Katrā valodā ir atšķirīgas skaņu kombinācijas. Aptuveni 12 mēnešu vecumā bērni izvēlas, kuras skaņas viņiem vajadzīgas, lai apgūtu attiecīgo valodu. Ar gadiem kļūst arvien grūtāk apgūt šīs "aizmirstās" skaņas. Spilgts piemērs tam ir vācu un angļu valodas atšķirība — "w" un "th" skaņu, piemēram, angļu valodas vārdos "wish" un "this", vācu valodā nav — tuvākās skaņas ir "v" un "z". Rezultātā daudzi angliski runājošie vācieši izrunā "wish" kā "vish" un "this" kā "zis". Līdzīga disjunkcija rodas arī angliski runājošajiem, kuriem var būt grūti izrunāt patskaņus tādos vācu valodas vārdos kā "schön" (skaists) un "müde" (noguris).

Bērni spēj salīdzinoši ātri pārņemt akcentus. Piemēram, imigrantu ģimeņu bērniem, salīdzinot ar viņu vecākiem, izruna parasti ir līdzīgāka vietējiem iedzīvotājiem, taču gan bērniem, gan vecākiem var būt akcents, kas ievērojami atšķiras no vietējo iedzīvotāju izrunas. Tomēr arī pieaugušo vecumā akcents nav nemainīgs. Džonatana Haringtona (Jonathan Harrington) veiktā Elizabetes II karalisko Ziemassvētku apsveikumu akustiskā analīze atklāja, ka pat tik konservatīvas personības kā monarhs runas veids var turpināt mainīties mūža laikā.

Svarīgs faktors, kas nosaka, cik lielā mērā akcents būs pamanāms (vai spēcīgs), ir vecums, kurā tika apgūta svešvaloda. Kritiskā perioda teorija nosaka, ka, ja mācīšanās notiek pēc kritiskā perioda (parasti to uzskata par pubertātes periodu), kas nepieciešams dzimtās valodas izrunas apguvei, ir maz ticams, ka indivīds iegūs dzimtās valodas akcentu. Tomēr šī teorija pētnieku vidū ir diezgan pretrunīga. Lai gan daudzi atbalsta kādu no kritiskā perioda formām, viņi vai nu nosaka to agrāk par pubertāti, vai arī uzskata to drīzāk par kritisko "logu", kas var atšķirties atkarībā no indivīda un ir atkarīgs no citiem faktoriem, ne tikai no vecuma, piemēram, dzīves ilguma, svešvalodas līdzības ar dzimto valodu un abu valodu lietošanas biežuma.

Prestižs
--------

Dažiem akcentiem, jo īpaši tiem, kas saistīti ar Eiropas mantojumu, sabiedrībā tiek piedēvēts lielāks prestižs nekā citiem akcentiem, tāpēc daži runātāji tos var apzināti pārņemt. Tas bieži vien ir saistīts ar to, ka tie asociējas ar sabiedrības elites daļu. Piemēram, Apvienotajā Karalistē angļu valodas pieņemtais izrunas veids tiek asociēts ar tradicionālo augstāko šķiru.

Atsauces
--------

1. ↑  «accent». *Cambridge Dictionary*. Skatīts: 2024. gada 22. februāris.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Akcents***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
**Autonomā sistēma** (**AS**) internetā ir tīklu kopa, ko var vienoti administrēt un kam ir vienota interneta maršrutēšanas politika. Tipiski autonomo sistēmu piemēri ir interneta pakalpojumu sniedzēji vai lielas organizācijas. Autonomo sistēmu veidošana un reģistrēšana ir aprakstīta RFC 1930.

Autonomajai sistēmai tiek piešķirts globāli unikāls **AS numurs** (**ASN**). Tas tiek izmantots maršrutēšanas protokolā BGP.

AS numuri
---------

Līdz 2007 .gadam par ASN tika izmantots 16 bitu skaitlis, tātad iespējami 65536 dažādi autonomo sistēmu numuri. ASN pieraksta decimālajā formā, piemēram, 1234 vai AS1234.

Tāpat kā IP adresēm, arī ASN ir apgabals, kas rezervēts privātai lietošanai. Tie ir ASN 64512-65535.

Kopš 2007. gada tiek piešķirti un lietoti arī 32 bitu ASN. Šo numuru pieraksta formāts ir <vecākie 16 biti decimālajā formā>.<jaunākie 16 biti decimālajā formā>. 32 bitu ASN lietošanu BGP apraksta RFC 4893.

AS tipi
-------

Autonomās sistēmas pēc pieslēguma un darbības tipa var iedalīt trīs grupās:

* ***Stub AS*** — AS, kas pievienotas tikai pie vienas citas AS. Šādām AS nav rezervēta interneta pieslēguma. Tādām AS visbiežāk nav sava ASN un to adrešu apgabals(i) internetā tiek uzskatīti par daļu no interneta pakalpojumu sniedzēja AS.
* ***Multihomed AS*** — AS, kas savienotas ar vairākām citām AS. Šādas AS nodrošina sev rezervētu interneta pieslēgumu atbilstoši savai interneta maršrutēšanas politikai, bet neatļauj datplūsmu starp citām AS caur sevi.
* ***Transit AS*** — AS, kas savienotas ar vairākām citām AS un atļauj/nodrošina datplūsmu starp citām AS caur sevi. Tipisks šādu AS piemērs ir interneta pakalpojumu sniedzēji.

ASN piešķire
------------

Internet Assigned Numbers Authority (IANA) tāpat kā IP adresēm piešķir ASN apgabalus reģionālajiem interneta reģistriem (RIR). Lai saņemtu ASN, jāiesniedz pieteikums RIR, kam tas jāapstiprina.

Ārējās saites
-------------

* RFC 1930 - Guidelines for creation, selection, and registration of an Autonomous System (AS)
* RFC 4893 - BGP Support for Four-octet AS Number Space
* Autonomous System Numbers, IANA ASN sadalījums pa RIR
***7th Heaven*** ir 1927. gada ASV mēmā filma un viena no pirmajām filmām, kas tika izvirzīta nominācijā "Labākā filma" (tad šī nominācija saucās "Izcilākā filma"). Filmas režisors ir Frenks Borzeigijs. Galvenās lomas filmā atveido Dženeta Geinore un Čārlzs Farels. Geinore ieguva Amerikas akadēmijas balvu kā labākā aktrise galvenajā lomā, Borzeigijs kā labākais režisors un Benžamins Gleizers nominācijā "Labākais adaptētais scenārijs".

Erno Rapī un Ļevs Polaks speciāli filmai sarakstīja dziesmu *Diane*.

1995. gadā Kongresa bibliotēka filmu iekļāva ASV Nacionālajā kino reģistrā.

Brodvejas izrāde
----------------

Filma *7th Heaven* balstīta uz populāru Brodvejas tāda paša nosaukuma teātra izrādi, to 1922. gadā iestudēja *Booth Theatre* un izrādes ilga no 1922. gada 30. oktobra līdz 1924. jūlijam, kopsummā nospēlējot 704 izrādes. Galvenās lomas atveidoja Džordžs Gols (Čiko) un Helena Menkena (Diāna). Vienu no lomām atveidoja arī Frenks Morgans.

Lomās
-----

* Dženeta Geinore — Diāna
* Čārlzs Farels — Čiko
* Bens Bards — pulkvedis Brisaks
* Alberts Grens — Bouls
* Deivids Batlers — Gobins
* Marija Moskvīni — Gobinas kundze
* Gleidisa Brokvela — Nana
* Emīls Čatards — tēvs Čevilons
* Džesika Hesleta — tante Valentīna
* Brendons Hērsts — onkulis Džordžs
* Džordžs E. Stouns — Rets
* Liliana Vesta — Arlete

Filmas *rimeiki*
----------------

1937. gadā filmu pārfilmēja kā skaņu kino. Filmas režisors ir Henrijs Kings, lomas atveidoja Simona Simona, Džeimss Stjuarts, Džīns Heršolts un Gregorijs Ratovs.

Ķīniešu scenārists un kinorežisors Juans Muži savu 1937. gada filmu *Street Angel* veidoja pēc filmas *7th Heaven* motīviem, nosaucot savu filmu Frenka Borzeigija 1928. gada filmas nosaukumā.

Atsauces
--------

1. ↑  *Seventh Heaven*, 1922 Broadway production, Booth Theatre; IBDb.com database

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Seventh Heaven*** |

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
* *Seventh Heaven* vietnē *Virtual History*
Par **digrāfu** sauc burtu pāri, ar ko apzīmē vienu fonēmu vai fonēmu sekvenci, kas neatbilst šo burtu parastajai skaniskajai vērtībai. Parasti (bet ne vienmēr) tā ir skaņa, ko dotās valodas ortogrāfijā nav iespējams apzīmēt ar vienu burtu. Parasti terminu "digrāfs" lieto grafēmām, kuru izruna gandrīz vienmēr ir viena un tā pati.

Gadījumos, kad digrāfs neapzīmē speciālu skaņu, tas var būt agrāko laiku relikts, kad valodai bija atšķirīga izruna, vai arī attēlo atsevišķu dialektu atšķirības, kā tas ir gadījumā ar digrafu **wh** angļu valodā.

Dažu valodu ortogrāfijās digrafi tiek uzskatīti par atsevišķiem burtiem ar savu vietu alfabētā, kā piemēram **ch** svahili valodā, vai **ij** nīderlandiešu valodā. Šādos gadījumos digrāfi nav dalāmi pa atsevišķiem burtiem kārtojot pēc alfabēta, pārnesot vai saīsinot. Citos gadījumos, kā piemēram, angļu valodā, tam nav nozīmes.

Digrāfu tipi
------------

Izšķir divus galvenos digrafu tipus: sekvences un dubultos burtus.

* Sekvences digrāfi ir dažādu burtu pāri specifiskā kārtībā. Piemēram, angļu valodas **ch** skaņas /tʃ/ attēlošanai, indonēziešu valodas **ng** skaņas /ŋ/ attēlošanai, nīderlandiešu valodas **ij** divskaņa /ɛɪ/ attēlošanai.
* Dubultburtu digrāfi ir vienādu burtu pāri, kas apzīmē savādāku skaņu, nekā šie burti paši par sevi. Piemēram, grenlandiešu valodā burts **l** apzīmē skaņu /l/, bet digrāfs **ll** - /ɬ/.

Digrāfi latviešu valodā
-----------------------

Latviešu valodas ortogrāfijā ir sekojoši digrāfi:

* **dz** - balsīga dentāla afrikāta [d̪͡z̪],
* **dž** - balsīga alveolāra afrikāta [d͡ʒ],
* divskaņu digrāfi **ai**, **au**, **ei**, **eu**, **ie**, **iu**, **oi**, **ou**, **ui**.
* pozicionālie digrāfi **ds** un **ts** galotnēs nebalsīgas dentālas afrikātas [t̪͡s̪] attēlošanai.

Skatīt arī
----------

* Diakritiskā zīme
* Divskanis
* Ligatūra
* Ortogrāfija
* Trigrāfs
**Personvārds** ir antroponīms, ko lieto kādas personas apzīmēšanai. To veido viens vai vairāki vārdi, kam parasti seko uzvārds. Atsevišķos gadījumos sastopami dubultuzvārdi, kuru daļas savieno ar defisi. Citās kultūrās tiek lietotas atšķirīgas personvārdu veidošanas sistēmas, kas var neiekļaut uzvārdu, bet var ietvert tēvvārdu, krustvecāku vārdus vai citas personvārda sastāvdaļas. Citvalodu personvārdus latviešu valodā atveido atbilstoši to izrunai oriģinālvalodā un iekļauj latviešu valodas gramatiskajā sistēmā.

Vēsture
-------

Senajos laikos vadīja ticība personvārda ietekmei uz cilvēka raksturu un likteni, ko latīniski formulēja kā *nomen est omen* ('vārds ir zīme'). Piemēram, Senajā Indijā zēniem tika dots vārds *Vīrabāhu* ('daudzvīru spēks'), *Dēvadatta* ('Dieva dotais'), savukārt sengrieķu vārds Hērodots nozīmē 'Hēras dots', bet Sofokls — 'gudrībā slavens', Aleksandrs — 'ļaužu aizstāvis'. Līdzīgi arī vēl joprojām plaši lietoto seno ģermāņu vārdiem bija sava nozīme, piemēram, Frīdrihs — 'miera valdnieks', Hermanis — 'karavīrs'.
Šādi radušie arī senākie latvieši personvārdi, piemēram, Tālivaldis, Visvaldis un Varidots.

Mūsdienās Eiropas tautu personvārdiem ir pa daļai starptautisks raksturs, jo dažādu valodu personvārdu sistēmās ir ienākuši vārdi no senajām grieķu, latīņu, ebreju, ģermāņu un slāvu valodām. Vairāki personvārdi iemūžinājuši seno valdnieku vārdus, piemēram Antons
(Antonijs), Artūrs, Cēzars, Dāvids, Kārlis.

Skatīt arī
----------

* Latviešu personvārdi

Ārējās saites
-------------

* PMLP Personvārdu datu bāze

Atsauces
--------

1. ↑   Noteikumi par personvārdu rakstību un lietošanu latviešu valodā, kā arī to identifikāciju. Latvijas Vēstnesis. 2004. gada 3. marts.
2. ↑  *Latviešu konversācijas vārdnīca*. XVI. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 31 775. sleja.
**Ajana Allahverdijeva** (azerbaidžāņu: *Ayan Allahverdiyeva*; dzimusi 2005. gada 21. februārī) ir Azerbaidžānas šahiste, Eiropas jauniešu šaha čempionāta uzvarētāja (2018).

Biogrāfija
----------

2014. un 2015. gadā uzvarējusi Azerbaidžānas jauniešu šaha čempionātā meiteņu U10 vecuma grupā, bet 2016. un 2017. gadā atkārtojusi šo panākumu meiteņu U12 vecuma grupā. 2018. gadā piekto gadu pēc kārtas uzvarējusi Azerbaidžānas jauniešu šaha čempionātā - šoreiz meiteņu U14 vecuma grupā. Tajā pašā gadā piedalījusies arī Azerbaidžānas junioru šaha čempionātā meitenēm U20 vecuma grupā un izcīnījusi bronzas medaļu. 2017. gadā debitējusi Azerbaidžānas sieviešu šaha čempionāta finālā, kurā ieņēmusi 15. vietu.

Pārstāvējusi Azerbaidžānu dažādos Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos. 2015. gadā ieņēmusi otro vietu Eiropas jauniešu šaha čempionātā G10 vecuma grupā. 2017. gadā ieņēmusi trešo vietu Eiropas jauniešu šaha čempionātā G12 vecuma grupā. 2018. gada augustā Rīgā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā G14 vecuma grupā. 2019. gada augustā Bratislavā atkārtoti uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā G14 vecuma grupā.

2016. gadā Baku pārstāvējusi Azerbaidžānas trešo komandu Pasaules sieviešu šaha olimpiādē.

2021. gada maijā ierindojusies 7. vietā Azerbaidžānas sieviešu šaha čempionātā. 2024. gada februārī uzvarējusi Azerbaidžānas sieviešu šaha čempionātā.

Atsauces
--------

1. ↑  10 Yaşadək qızlar arasında Azərbaycan birinciliyi 2014
2. ↑  10 yaşadək qızlar arasında Azərbaycan birinciliyi 2015
3. ↑  12 yaşadək qızlar arasında Azərbaycan birinciliyi 2016 AZE Chmp, 2016, G-U12
4. ↑  12 yaşadək qızlar arasında Azərbaycan birinciliyi. 2017
5. ↑  14 yaşadək qızlar arasında Azərbaycan birinciliyi 2018
6. ↑  Azerbaijan Chess Championship under 20, girls
7. ↑  Azerbaijan Women's Championship 2017
8. ↑  25th European Youth Chess Championship 2015 U10 - Girls
9. ↑  European Youth Chess Championship 2017 Girls U12
10. ↑  European Youth Chess Championship G-14 - 2018
11. ↑  European Youth Chess Championships 2019 Girls U14
12. ↑  «42nd Olympiad Baku 2016 Women». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 8. septembrī. Skatīts: 2018. gada 31. augustā.
13. ↑  Azerbaijan Chess Championship, Women, 2021
14. ↑  Qadınlar arasında Azərbaycan çempionatı 10 - 20 fevral 2024

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Ļevašovas masu kapi** (krievu: *Левашовское мемориальное кладбище*) jeb **Ļevašovas tīrelis** (*Левашовская пустошь*) ir masu slepkavību vieta netālu no Ļevašovas (*Левашово*) ciema Gorskas šosejā 143 uz ziemeļiem no Pēterburgas, kas ierīkota Lielā terora laikā un izmantota PSRS politisko ieslodzīto nogalināšanai. Līdz pat 1989. gadam tika apsargāts kā VDK "specobjekts". Šeit apglabāti apmēram 45 tūkstoši noslepkavoto cilvēku no visa tagadējā Krievijas Ziemeļrietumu reģiona.

Vēsture
-------

Pēc 1937. gada 25. jūlija NKVD pavēles № 00439 tā paša gada 29. jūlijā sākās Pēterburgas vāciešu aresti. Pirmās masu slepkavības pie Ļevašovas sākās 1937. gada 31. jūlijā, līdz tam nošaušanas vietas bija Rževas artilērijas poligonā pie Staroje Kovaļevo sādžas un Pēterburgas mikrorajonos Berngardovkā un Toksovo. "Vāciešu operācijas" laikā mežā pie Ļevašovas nošāva 166 cilvēkus.

Pēc NKVD pavēles № 00447. Ļeņingradas apgabalā četru mēnešu laikā no 1937. gada 5. augusta bija jāpiespriež nāvessods 4000 iedzīvotājiem, tomēr 1938. gada 31. janvārī PSKP CK politbirojs "nošaujamo kvotu" paaugstināja vēl par 3000 cilvēkiem.

Zināms, ka 1937. gadā tika nošauti 18 719, bet 1938. gadā 20 769 Pēterburgas un apkārtējo apgabalu iedzīvotāji.

Piemiņas vieta
--------------

1996. gada 15. maijā Pēterburgas mērs Anatolijs Sobčaks pie ieejas kapsētā atklāja pieminekli "Totalitārisma molohs".
Kapsētā uzstādītas piemiņas zīmes arī te noslepkavotajiem baltkrieviem un lietuviešiem, krieviem, poļiem, somiem, itāļiem,
ebrejiem, vāciešiem, norvēģiem, igauņiem, ukraiņiem, latviešiem, asīriešiem, kā arī Pleskavas, Novgorodas un Vologdas iedzīvotājiem.

Piemiņas zīmes nacionālo operāciju laikā noslepkavotajiem
---------------------------------------------------------

* VāciešiemVāciešiem
* SomiemSomiem
* IgauņiemIgauņiem
* LatviešiemLatviešiem
* LietuviešiemLietuviešiem
* PoļiemPoļiem
* UkraiņiemUkraiņiem
* Baltkrieviem un lietuviešiemBaltkrieviem un lietuviešiem
* EbrejiemEbrejiem
* ItāļiemItāļiem
* AsīriešiemAsīriešiem

Atsauces
--------

1. ↑  «Литва в Петербурге». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 4. martā. Skatīts: 2012. gada 25. martā.
2. ↑  Приказ НКВД от 30.07.1937 г. № 00447 *Часть II. О МЕРАХ НАКАЗАНИЯ РЕПРЕССИРУЕМЫМ И КОЛИЧЕСТВЕ ПОДЛЕЖАЩИХ РЕПРЕССИИ.*
3. ↑  Постановление политбюро ЦК ВКП(б) "об антисоветских элементах"
4. ↑  «Левашовское мемориальное кладбище». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2007. gada 7. novembrī. Skatīts: 2007. gada 31. oktobrī.
5. ↑  «Левашовское мемориальное кладбище. Расположение кладбища и памятников.». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2007. gada 7. novembrī. Skatīts: 2007. gada 31. oktobrī.

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Ļevašovas masu kapi*** |

* Левашовская пустошь — тайный могильник НКВД-КГБ (krieviski)
* СПИСОК ГРАЖДАН, РАССТРЕЛЯННЫХ В ЛЕНИНГРАДЕ, ВНЕ ЛЕНИНГРАДА И ВПОСЛЕДСТВИИ РЕАБИЛИТИРОВАННЫХ (ТОМ 8 «ЛМ») Nošauto saraksti 8. sējumos (krieviski)

Koordinātas: 60°05′38″N 30°11′26″E﻿ / ﻿60.09389°N 30.19056°E﻿ / 60.09389; 30.19056
**Brēndonkas forts** (nīderlandiešu: *Fort van Breendonk*) ir 20. gadsimta sākumā celta Beļģijas armijas militārā celtne, daļa no Antverpenes aizsardzības nocietinājumu sistēmas. Atrodas uz rietumiem no Mehelenas. Otrā pasaules kara laikā Trešais reihs izmantoja fortu kā koncentrācijas nometni (kaut arī iestāde formāli saucās cietums, faktiski ieslodzotos laika gaitā pārvietoja uz koncentrācijas nometnēm Austrumeiropā).

Brēndonkas fortā tika ieslodzīti iekārtas politiskie pretinieki, pretošanās kustības dalībnieki un ebreji. Zināmi vairāk nekā 3590 ielodzīto, no kuriem 303 mira vai tika sodīti ar nāvi uz vietas, bet 1741 mira nometnēs citur. 1947. gadā forts tika atvērts kā muzejs. No pazīstamiem forta ieslodzītajiem rakstnieks Žans Amerī (*Jean Améry*, 1912 - 1978) un olimpiskais čempions, mākslinieks Žaks Ošs (*Jacques Ochs*, 1883 – 1971).

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Brēndonkas forts***.
* Oficiālā tīmekļa vietne

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 128148257
* LCCN: no96068531
* ISNI: 0000 0000 8816 9185
* GND: 4430393-2
* SUDOC: 088590941
* BNF: cb15089234j (data)

 |

 |
**Somīra** (franču: *Saumur*) ir pilsēta Francijā, Mēnas un Luāras departamentā. Atrodas pie Tuē ietekas Luārā. Somīra ir Somīras apriņķa apakšprefektūra.

Vēsture
-------

Somīras teritorijā atrodas Baņo (*Bagneux*) dolmens.

Pēc 845. gadā notikušā normāņu uzbrukuma Somīras apmetnei 10. gadsimtā uzcelta Somīras pils (*Château de Saumur*), kurai bija jāsargā Luāras šķērsošanas vieta. Pils iznīcināta 1067. gadā, pēc kā tikusi atjaunota 12. gadsimtā.

No 1599. līdz 1685. gadam, tas ir, līdz Nantes edikta atcelšanai, pilsētā darbojās Somīras Akadēmija — hugenotu teoloģiskā mācību iestāde.

Otrajā pasaules karā, kaujā par Franciju (1940), pie pilsētas notika Somīras kauja, kuras laikā Somīras Kavalērijas skolas kursanti, neievērojot maršala Petēna paziņojumu par pamieru, turpināja cīņu pret Vērmahtu.

Saimniecība
-----------

Nozīmīga Somīras saimniecības sastāvdaļa ir vīnkopība un vīna, dzirkstošā vīna, liķiera ražošana. Tūrismu nodrošina pilsētas pils, vecpilsēta, motormuzejs, tanku muzejs, Baņo dolmens.

Pazīstami cilvēki
-----------------

Somīrā dzimuši šādi pazīstami cilvēki:

* Koko Šanela
* Žanna Delanū
* Īvs Robērs
* Fanija Ardāna

Citi:

* Abrahams de Muavrs — studējis Somīrā loģiku no 1682. līdz 1684. gadam
* Marķīzs de Sads — bijis ieslodzīts Somīras pilī 1768. gadā
* Žans Alēns — kritis Somīras kaujā
* Somīrā norisinās Onorē de Balzaka 1833. gada romāna "Eiženija Grandē" darbība

Sadraudzības pilsētas
---------------------

* Formidžīne Itālijā
* Ferdene pie Alleres Vācijā
* Hāfelberga Vācijā
* Vorika Apvienotajā Karalistē
* Ešvila ASV

Galerija
--------

* Somīras dzelzceļa stacija
* Somīras rātsnams
* Sesāra (*Cessart*) tilts
* Svētā Pētera baznīca (*Église Saint-Pierre-du-Marais*)
* Vecpilsēta
* Klosteris

Atsauces
--------

1. ↑  Q124036546.
**"Hamburgas baznīcas arhibīskapu darbi"** (latīņu: *Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum*) ir Ādama no Brēmenes no 1075. līdz 1081. gadam sarakstīta hronika. Darbs sastāv no piecām daļām:

* *Liber I*;
* *Liber II*;
* *Liber III*;
* "Ziemeļu salu apraksts" (*Descriptio insularum aquilonis*);
* *M. Adami epilogus ad liemarum episcopum*.

Kā avoti izmantotas iepriekš sarakstītās viduslaiku hronikas. Īpaši daudz aizguvumu no Rimberta "Svētā Anskara dzīves". Izmantoti arī arhibīskapijas arhīva dokumenti, kas ļauj pieņemt, ka autors bijis arī bibliotekārs un arhivārs. Savā darbā Ādams no Brēmenes balstījies arī uz mutvārdu tradīciju un laikabiedru liecībām.

Darbā atrodamās ziņas par Austrumbaltijas tautām pamatā balstās tieši uz mutvārdu tradīciju, kas satur daudz teiksmainu un neticamu nostāstu. Aprakstot skandināvu cīņas ar kuršiem autors pārrakstījis Rimberta sniegtās ziņas. Labākā Ādama no Brēmenes hronikas publikācija ir B.Šmeidlera 1917. gada izdevums. Fragments, kas stāsta par kuršiem un kāda dāņu tirgotāja uzceltu baznīcu kursā ir publicēts "Latvijas vēstures avoti. 2.sēj.: Senās Latvijas vēstures avoti. 1.burtnīca. Red. Švābe, A. Latvijas Vēstures institūta apgāds, Rīga, 1937. 12.lpp. Nr.16".

Ārējās saites
-------------

* Dunsdorfs, E. Senie stāsti: Latvijas vēstures lasāmgrāmata. Melburna: Austrālijas Latvietis, 1955. 21.lpp. — hronikas fragmenta tulkojums latviešu valodā
* Pilns *Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum* teksts (latīniski) Arhivēts 2007. gada 23. decembrī, *Wayback Machine* vietnē.
**Aija Branta** (dzimusi 1957. gada 28. augustā) ir juriste, Augstākās tiesas Kasācijas instances Krimināllietu departamenta tiesnese.

Biogrāfija
----------

Aija Branta 1983. gadā absolvējusi Latvijas Valsts universitātes Juridisko fakultāti. 2003. gadā Juridiskajā fakultātē ieguvusi sociālo zinātņu maģistra grādu tiesību zinātnē. Papildus 1995. gadā apguvusi cilvēktiesības Birmingemas universitātes Eiropas tiesību institūtā, savukārt 2002. gadā Rīgas Juridiskā augstskolā mācījusies par Eiropas Kopienas un starptautiskās tiesībām. 2004. gadā apguvusi starptautiskās krimināltiesības Florences Universitātē.

No 1984. līdz 1992. gadam bija pirmās instances tiesas tiesnese. No 1992. līdz 2004. gadam bija Latvijas Republikas Augstākās tiesas Krimināllietu tiesu palātas tiesnese.

2004. gada 4. martā apstiprināta par Satversmes tiesas tiesnesi, amatu ieņēma no 25.marta. Vakance kļuva pieejama, jo 1. februārī beidzās pilnvaru termiņš tiesnesei Ilzei Skultānei.

2011. gada jūnijā ievēlēta par Satversmes tiesas priekšsēdētāja vietnieci, savukārt 2014. gada 28. februārī stājās Satversmes tiesas priekšsēdētājas amatā.

2014. gada 24. aprīlī beidzās Satversmes tiesas tiesneses pilnvaru termiņš.

Atsauces
--------

1. ↑  Kaspars L. <kaspars@case lv> (css HTML), SIA e-risinājumi (Logic). «Struktūra». *AT.GOV.LV*.
2. 1 2 3 4 5 6 7  «Aija Branta». *www.satv.tiesa.gov.lv*.
3. ↑  Kaspars L. <kaspars@case lv> (css HTML), SIA e-risinājumi (Logic). «Jaunumi». *AT.GOV.LV*.[novecojusi saite]
4. ↑  «Pēdējo dienu ST tiesneses amatā ir tiesas priekšsēdētāja Branta». *delfi.lv*. 2014. gada 24. apr.
5. ↑  «Tiesas vēsture». *www.satv.tiesa.gov.lv*.
**Jaunatnes dārzs** ir neliels parks Rīgā, Āgenskalnā starp Lapu, Melnsila un Ernestīnes ielām. Neoficiāli to dažkārt sauc arī par **Ļermontova parku**, jo blakus atrodas Ļermontova iela un 5. trolejbusa pietura ar tādu pašu nosaukumu.

Līdz 20. gadsimta trīsdesmitajiem gadiem šis bija privāts, Augsburgu ģimenei piederošs dārzs ar paugurainu reljefu, kāpnēm un atbalsta mūriem. Augšējā daļā atradās parka īpašnieka māja. 1949. gadā Rīgas pilsētas Sarkanarmijas rajona (tagad Zemgales priekšpilsēta) izpildkomiteja nolēma Ernestīnes un Melnsila ielas stūrī izveidot bērnu parku. 1950. gadā bijušā dārza īpašnieka mājā tika iekārtota Rīgas pilsētas 31. bērnu un jauniešu bibliotēka. 1952. gadā kādreizējo privāto dārzu sāka pārveidot pēc Pāvela Seļecka projekta un nosauca par Jaunatnes dārzu.

Parka platība ir 10 850 m2. Parkā aug vietējie un introducētie kokaugi (Ledebūra lapegle, smaržīgā papele, pelēkais riekstkoks).

Objekti
-------

Parka augšējā daļā atradās bibliotēka. Dibināta 1950. gadā kā Rīgas pilsētas 31. bērnu un jaunatnes bibliotēka, no 1953. gada Rīgas 31. bibliotēka, 1997. gadā ieguva nosaukumu Bibliotēka "Zvirbulis", no 2003. gada Rīgas Centrālās bibliotēkas filiālbibliotēka "Zvirbulis". Bibliotēka 2018. gadā slēgta tehnisko apstākļu dēļ un šobrīd ir ierobežota ar žogu. Pārdaugavas radošais centrs iesaistās, lai bibliotēku atjaunotu, jo zem balto silikātķieģelu pārklāja atrodas 20. gadsimta pirmajā pusē celts koka nams, kas ir labā stāvoklī un restaurējams.

Dārza lejas daļā atrodas bērnu rotaļu laukums.

Atsauces
--------

1. ↑
2. ↑  «Koku datubāze DZIEDAVA.lv». *www.dziedava.lv*.
3. ↑  «Kļūda / Error». *kulturasdati.lv*.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Rīgas dārzi un parki |
| --- |
|  |
| Centra rajons | 
* Esplanāde
* Kanālmalas apstādījumi
* Vērmanes dārzs

 |
|  |
| Ziemeļu rajons | 
* Dauderu parks
* Kronvalda parks
* Ozolaines parks
* Sarkandaugavas parks
* Saules dārzs
* Viestura dārzs
* Ziemeļblāzmas parks

 |
|  |
| Vidzemes priekšpilsēta | 
* Bukultu parks
* Lielie kapi
* Strazdumuižas parks
* Krēgermuižas parks

 |
|  |
| Zemgales priekšpilsēta | 
* Arkādijas parks
* Ēbelmuižas parks
* Jaunatnes dārzs
* Mazais Arkādijas dārzs
* Māras dīķa apstādījumi
* Mārupītes mežaparks
* Meteora (Kobes) dārzs
* Uzvaras parks
* Lucavsalas parks

 |
|  |
| Kurzemes rajons | 
* Anniņmuižas parks
* Dzegužkalna parks
* Nordeķu parks
* Tekstilnieku parks

 |
|  |
| Latgales priekšpilsēta | 
* Grīziņkalns
* Kojusalas dārzs
* Ķengaraga parks
* Klusais dārzs
* Latgales parks
* Miera dārzs
* Pļavnieku parks
* Vecā ebreju kapsēta
* Vladimira Kudojara parks
* Ziedoņdārzs

 |

 |
**Apiņi** (*Humulus*) ir kaņepju dzimtas ģints. Augs sastopams samērā bieži lapkoku mežos, krastmalās, krūmājos, parasti kopā ar alkšņiem. Tas ir līdz 6 m augsts daudzgadīgs divmāju lakstaugs, tā stublājs ir vijīgs, ar ar līkiem dzelonīšiem. Lapas staraini daivainas, pretējas. Apiņu vīrišķie ziedi ir zaļgani, sakopoti skarās, bet sievišķie ziedi — dzeltenīgi zaļgani, pa diviem seglapu žāklēs, sakopoti čiekurveida ziedkopā. Apiņi zied no jūlija līdz augustam. Pēc noziedēšanas seglapas izaug lielākas un izveidojas aromātiska roga. Apiņa rogas izmanto alus ražošanā un medicīnā, jaunos dzinumus — par piedevu salātiem.

Apiņu ģintī ietilpst 3 sugas:

* parastais apinis (*Humulus lupulus*)
* Japānas apinis (*Humulus japonicus*)
* Juņnaņas apinis (*Humulus yunnanensis*)

Latvijā sastopama tikai viena apiņu ģints suga — parastais apinis.

Ārējās saites
-------------

* APINIS| Medicīnas termins (latviski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* NKC: ph119186

 |

 |
**Raimonds Vainšteins** (angļu: *Raymond Weinstein*; dzimis 1941. gada 25. aprīlī Ņujorkā) ir ASV starptautiskais meistars šahā (1962).

Biogrāfija
----------

1958. gadā uzvarējis ASV jauniešu šaha čempionātā. 1961. gadā bijis trešais ASV šaha čempionātā (aiz Roberta Fišera un Viljama Lombardi) un ieguvis tiesības piedalīties Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kuras gan nav izmantojis.

Sekmīgi pārstāvējis ASV komandu lielākajos komandu šaha turnīros:

* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 1960. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 4 reizes (1960-1961, 1963-1964). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1960) un sudraba (1961) medaļas, bet individuālajā vērtējumā 2 zelta (1960, 1961) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 1962. gadā Vainšteinam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Ticis uzskatīts par talantīgu ASV jaunās paaudzes šahistu, tomēr 1964. gada ASV šaha čempionāts, kurā Vainšteins ieņēma 7. vietu, kļuva par pēdējo viņa īsajā šahista karjerā. Beidzis Bruklinas koledžu ar psiholoģijas bakalaura grādu, Vainšteins devās ceļojumā uz Eiropu. Šajā laikā viņam sāka attīsties garīgas novirzes, kuras vēlāk tika raksturotas kā šizofrēnija. Amsterdamā Vainšteins ticis arestēts par kāda universitātes profesora piekaušanu un deportēts uz ASV. Atrodoties psihiatriskajā slimnīcā, Vainšteins strīda laikā nogalināja savu vecāko istabas biedru. Pēc tiesas lēmuma ticis ieslodzīts slēgta tipa psihiatriskajā iestādē, kur pavada savu atlikušo mūžu.

Atsauces
--------

1. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Olympiads :: Raymond Weinstein
2. ↑  OlimpBase :: World Student Team Chess Championship :: Raymond Weinstein

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Eiropas komercsabiedrība** (latīņu: ***Societas Europaea***, saīsinājums **SE**) ir komercsabiedrības veids, kas darbojas saskaņā ar Eiropas uzņēmējsabiedrības statūtiem, kas tika pieņemti 2001. gadā. Tāds uzņēmuma statuss ļauj reģistrēties kādā no Eiropas Savienības valstīm un vienkāršoti pārvietot uzņēmumu uz kādu citu ES dalībvalsti. Uz 2011. gada janvāri šādi bija reģistrējušies 702 uzņēmumi

Neeksistē kopējs Eiropas komercsabiedrību reģistrs (SE tiek reģistrēts tajā valstī, kur atrodas tās galvenais birojs), bet katra reģistrācija tiek publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Latvijā SE reģistrāciju veic Uzņēmumu reģistrs.

Eiropas komercsabiedrības minimālajam pamatkapitālam jābūt vismaz 120 000 eiro. SE var izveidot četros veidos:

1. apvienojoties akciju sabiedrībām;
2. akciju sabiedrībām vai sabiedrībām ar ierobežotu atbildību izveidojot SE kā pārvaldītājsabiedrību;
3. juridiskām personām izveidojot SE kā meitas uzņēmumu
4. pārveidojot esošu akciju sabiedrību par SE, ja tai ir bijusi meitas kompānija citā ES dalībvalstī.

Atsauces
--------

1. ↑  Societas Europaea registrations Arhivēts 2017. gada 14. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē. seeurope-network.org
2. ↑  Stājies spēkā Eiropas komercsabiedrību likums[novecojusi saite] Mārtiņš Lācis, Uzņēmumu reģistrs, 2009

Ārējās saites
-------------

* Eiropas komercsabiedrība[novecojusi saite] Tieslietu ministrijas valsts sekretāra vietniece likumdošanas jautājumos LL.M. Inese Nikuļceva
* Societas Europaea Network (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh2004007801
* GND: 4257750-0
* NKC: ph303256

 |

 |
**Marku Alešandre Saraiva da Silva** (portugāļu: *Marco Alexandre Saraiva da Silva*; dzimis 1977. gada 12. jūlijā Lisabonā) ir portugāļu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis aizsarga pozīcijā, spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis tikai Portugāles klubus. Pašlaik ir Anglijas Premjerlīgas kluba *Fulham* galvenais treneris.

Futbolista karjera
------------------

Profesionāla spēlētāja karjeru sāka *Belenenses*. Karjeras laikā aizvadījis tikai divas spēles Portugāles augstākajā līgā jeb *Primeira Liga*: vienu *Belenenses*, otru *Campomaiorense* sastāvā. Pārstāvējis dažādus Portugāles zemāko līgu klubus. Ilgāko laiku spēlējis *Estoril*, kura sastāvā arī noslēdza spēlētāja karjeru.

Trenera karjera
---------------

Uzreiz pēc spēlētāja karjeras beigām 2011. gadā kļuva par *Estoril* sporta direktoru, bet jau pēc dažiem mēnešiem par komandas galveno treneri. Jau pirmajā sezonā šajā amatā uzvarēja *Segunda Liga* un iekļuva Portugāles augstākajā līgā. Nākamajā sezonā izcīnīja 5. vietu *Primeira Liga*, pirmo reizi kluba vēsturē kvalificējoties kādam no Eiropas kausiem — UEFA Eiropas līgai. Nākamajā sezonā sasniedza 4. vietu un sezonas beigās atstāja *Estoril* klubu, kļūstot par *Sporting CP* galveno treneri. 2015. gadā ar *Sporting* izcīnīja Portugāles kausu. Tomēr neilgi pēc tam tika atbrīvots no amata, par iemeslu norādot to, ka nevalkāja kluba oficiālo uzvalku kausa izcīņas spēlē pret *Vizela*. Atlaišanas patiesais iemesls bija kluba vadības vēlme piesaistīt citu treneri Žorži Žezusu.

2015. gada vasarā kļuva par Grieķijas Superlīgas kluba *Olympiacos* galveno treneri. 2015.—2016. gada sezonā aizveda klubu līdz Grieķijas čempionu titulam, bet sezonas beigās atstāja galvenā trenera amatu personisku iemeslu dēļ. Karjeras turpinājumā strādāja Anglijā. 2017. gada janvārī kļuva par *Hull City* galveno treneri, vienojoties par darbu līdz sezonas beigām, bet nespēja glābt komandu no izkrišanas no Premjerlīgas. 2017.—2018. gada sezonā vadīja *Watford*. 2018. gada vasarā kļuva par *Everton* galveno treneri, parakstot līgumu uz trīs gadiem. 2019. gada decembrī tika atbrīvots no amata, komandai atrodoties 18. vietā Premjerlīgā.

2021. gada jūlijā tika apstiprināts par *Fulham* galveno treneri. 2021.—2022. gada sezonā komanda spēlēja Anglijas otrajā spēcīgākajā līgā *Championship* un uzvarēja līgā, iekļūstot Premjerlīgā.

Sasniegumi
----------

### Trenera karjera

**Estoril**

* *Segunda Liga*: 2011–12

**Sporting CP**

* Portugāles kauss: 2014–15

**Olympiacos**

* Grieķijas Superlīga: 2015–16

**Fulham**

* *Championship*: 2021–22

Atsauces
--------

1. ↑  «The shocking truth behind Marco Silva's sacking at Sporting Lisbon». *dailypost.co.uk* (angļu). 2018. gada 23. maijs. Skatīts: 2022. gada 6. augustā.
2. ↑  «Fulham appoint Marco Silva». *fulhamfc.com* (angļu). 2021. gada 1. jūlijs. Skatīts: 2022. gada 6. augustā.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Marku Silva***.
* *Soccerbase* trenera profils (angliski)
* *Transfermarkt* spēlētāja profils (angliski)
* *Transfermarkt* trenera profils (angliski)
**Nodosariātas** (*Nodosariata*) ir foraminīferu klase (vai apakšklase), kas pārstāv pārsvarā brīvi peldošas formas. Ir zināma viena parazītiska suga. Ģeohronoloģiski nodosariātas ir zināmas no silūra perioda līdz mūsdienām.

Apraksts
--------

Čaula ir vienkameru vai daudzkameru, pēdējā gadījumā tā ir vienrindu, spirāliska (pārsvarā evolventa) vai ar smailu galu, retos gadījumos sekundāri divrindu. Kameras parasti ir lodveidīgas, ovālas, iegarenas, trīsstūrveidīgas, V-veidīgas vai pirkstveidīgas. Papildus iekšējās septas ir tikai izmirušajai *Colaniellida* ģintij (devons-perms). Kaļķa čaulu sieniņas ir monofontīnas, caurspīdīgas ar regulārām pseidoporām. Gala atvērums ir vienkāršs (apaļš, ovāls, spraugveidīgs, pilienveidīgs) vai arī sarežģīts (spirālveidīgs, radiāls, sietveidīgs vai ar iekšēju caurulīti).

Sistemātika
-----------

Nodosariātu klases dalījums apaklasēs un kārtās::

* klase: Nodosariata Mikhalevich, 1992

* apakšklase: Hormosinana Mikhalevich, 1992

* kārta: Ammomarginulinida Mikhalevich, 2002
* kārta: Hormosinida Mikhalevich, 1980
* kārta: Nouriida Mikhalevich, 1980
* kārta: † Pseudopalmulida Mikhalevich, 1992
* kārta: Saccamminida Lankester, 1885

* *Incertae sedis*

* dzimta: † Agglutisolenidae Mikhalevich, 2003

* apakšklase: Nodosariana Mikhalevich, 1992

* kārta: Delosinida Revets, 1989
* kārta: Lagenida Delage & Hérouard, 1896
* kārta: Nodosariida Calkins, 1926
* kārta: Polymorphinida Mikhalevich, 1980
* kārta: Vaginulinida Mikhalevich, 1993

(†) - izmirušu organismu grupa.

Atsauces
--------

1. ↑  World Register of Marine Species
**Saūda Arābijas reāls** (valūtas kods: **SAR**) ir Saūda Arābijas Karalistes oficiālā valūta. Viens rijāls ir vienāds ar 20 kurušiem jeb 100 halalām.

Saūda Arābija ir pazīstama kā lielākā naftas eksportētāja pasaulē, un tieši ieņēmumi no naftas būtiski ietekmē Saūda Arābijas reāla stabilitāti un vērtību. Valūta bieži atspoguļo naftas cenu pārmaiņas un ģeopolitiskos notikumus reģionā. SAR ir viena no stabilākajām valūtām Tuvajos Austrumos. Pateicoties stingrai ekonomisko procesu kontrolei un ievērojamām naftas ieņēmumu rezervēm, Saūda Arābija nodrošina savas valūtas relatīvu stabilitāti.

Saūda Arābijas reālu izmanto arī kā reģionālo rezerves valūtu, un tas ir galvenā valūta Līča arābu valstu sadarbības padomē, kurā ietilpst Kuveita, Bahreina, Omāna, Katara un Apvienotie Arābu Emirāti, kur to plaši pieņem un izmanto arī kā galveno valūtu starptautiskajos darījumos un tirdzniecībā.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Saūdu Arābija riāls***.
**Meža dedestiņa**  (*Lathyrus sylvestris*) ir daudzgadīgs tauriņziežu dzimtas lakstaugs. Savvaļas augs, kas ar saviem dekoratīvajiem ziediem atgādina dārzos kultivētos puķuzirnīšus no radniecīgās smaržīgās dedestiņas (*L. odoratus*) sugas.

Apraksts
--------

Meža dedestiņas herbārijs
Auga 60—200 cm garais, trauslais stublājs ir guļošs vai ar lapu vītņu palīdzību kāpelē pa krūmiem un zemu koku apakšējiem zariem. Stublājam un lapu kātiem ir plati spārni. Lapas sastāv tikai no divām lineāri lancetiskām lapiņām (ga 5—12 cm, pl 0.3—2 cm), jo beidzamās lapiņas ir pārveidotas par vītnēm. Pielapes ir sīkas, īlenveida.

Ziedkopas ar 5—10 ziediem atrodas lapu žāklēs. Ziedi purpursārti ar zaļganām dzīslām, diezgan lieli (ga 1,3—1,8 cm). Vidējā vainaglapa (karogs) ir ievērojami platāka par pārējām vainaga daļām, jomaina, no ārpuses zaļgana. Auglis ir 5—8 cm gara, dzeltenbrūna, kaila pāksts ar 5—15 sēklām. Zied no jūnija līdz augustam.

Izplatība un ekoloģija
----------------------

Suga izplatīta gandrīz visā Eiropā, austrumos areāls sasniedz Rietumsibīriju. Introducēta Ziemeļamerikā. Latvijā samērā bieži sastopama visā teritorijā.

Augs ir neizvēlīgs augsnes ziņā. To var atrast gan irdenās un akmeņainās, gan trūdvielām bagātākās mālainās vietās. Meža dedestiņa spēj augt arī diezgan sausās un barības vielām nabadzīgās, neitrālās vai kaļķainās augsnēs, taču necieš nomīdīšanu. Aug gaišās vietās, var būt daļēji noēnota. Sastopama gaišos mežos, izcirtumos, ceļmalās un upju krastu nogāzēs. Kalnainos apvidos to var atrast kalnu pakājēs, augstāk kalnos — reti. Tiroles Alpos konstatēta līdz 1200 m augstumam virs jūras līmeņa.

Izmantošana
-----------

Tā kā meža dedestiņas saknes labi nostiprina augsni, to izmanto erozijas novēršanai nogāzēs vai dzelzceļa uzbērumos.

Kalnainos apgabalos ar mazāk auglīgu augsni to sēj lopbarības kvalitātes uzlabošanai. Svaigā veidā augs ir rūgts, taču žāvējot rūgto garšu zaudē, un dzīvnieki izkaltēto sienu labprāt ēd.

Atsauces
--------

1. 1 2 3  Meža dedestiņa Lathyrus sylvestris L. Sugu enciklopēdija Latvijas daba. Skatīts: 2024.02.24.
2. 1 2  *Narrow-leaved Everlasting Pea Lathyrus sylvestris*. NatureGate. Skatīts: 2024.02.26.
3. ↑  Lathyrus sylvestris L. Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens, Kew. Skatīts: 2024.02.26.
4. ↑  Lathyrus sylvestris L. Wald-Platterbse In: Info Flora, dem nationalen Daten- und Informationszentrum der Schweizer Flora. Atjaunināts: 2024.02.23. Skatīts: 2024.02.26.
5. ↑  Erhard Dörr, Wolfgang Lippert: Flora des Allgäus und seiner Umgebung. Band 2, IHW, Eching 2004, ISBN 3-930167-61-1, S. 160.
6. ↑  Květena ČR: Hrachor lesní Skatīts: 2024.02.26.