**Zazu valoda**, arī **zazaki** (*zazaki*), ir irāņu valoda, kurā galvenokārt runā zazu etniskā grupa, kas dzīvo Turcijas austrumu daļā, Eifratas upes augštecē esošajos Tundželi, Bingelas, Erzindžanas un Elazīgas ilos. Nav uzticamu avotu par kopējo zazu valodas pratēju skaitu. Turcijas austrumos zazu valodas pratēju skaits tiek lēsts no 1,5 līdz 2 miljoniem, bet tā kā daudzi zazi ir devušies uz dzīvi arī citviet Turcijā un ārpus valsts robežām, tad kopējais zazu valodas pratēju skaits varētu būt no 2 līdz 3 miljoniem.

Zazu valoda ir makrovaloda, tā sīkāk dalās vairākos heterogēnos dialektos — kirmandžki valodā, dienvidrietumu zazu valodā un dimli (dimili) valodā. Laika gaitā zazaki valodu ir ietekmējušas arī citas valodas. Vislielākā ietekme ir bijusi no kurdu valodas, bet ir arī daudz aizguvumi no arābu valodas, persiešu valodas, armēņu valodas un turku valodas.

Klasifikācija
-------------

Nereti zazu valodu politisko un kultūras iemeslu dēļ kļūdaini uzskata par kurdu valodas dialektu. Tomēr tā ir neatkarīga ziemeļrietumirāņu atzara valoda. Beludžu valoda ir tuvāka zazu valodai nekā kurdu valoda. Radnieciski zazu valodai vistuvākā ir gurani valoda. Zazu valodai ir pārsteidzoša līdzība ar izmirušo partiešu valodu, tomēr nav pierādīts, ka zazu valoda ir cēlusies no šīs valodas.

Turku valodnieki zazu valodu ir klasificējuši arī kā tjurku valodu (līdzās kurdu valodai), bet tas visticamāk ir darīts turku nacionālisma idejas vārdā. Šāda klasifikācija nav pareiza, lai gan to joprojām māca Turcijas universitātēs.

Dialekti
--------

Zazu valoda ir makrovaloda, tā sīkāk dalās vairākos heterogēnos dialektos — kirmandžki valodā (ziemeļu zazu; ISO 639-3 kods: kiu), dienvidrietumu zazu valodā un dimli (dimili) valodā (dienvidrietumu zazau; diq). Dialekti ir izveidojušies ne tikai valodniecisku iemeslu dēļ, bet arī reliģisku iemeslu vadīti. Jēdziens ‘dimili valoda’ tiek izmantots arī, lai apzīmētu sunnītu zazu valodu, bet ziemeļos dzīvojošie zazi ir šiīti.

Fonoloģija
----------

| Artikulācija | balsīgums | labiāls | dentāls | alveol. | alv-palat. | velārs | uvulārs | glotāls |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slēdzenis | nebalsīgs | p | t |. | tʃh (ç) | k | q |. |
| balsīgs | b | d |. | dʒ (c) | g |. |. |
| Berzenis | nebalsīgs | f |. | s | ʃ (ş) | x |. | h |
| balsīgs | v |. | z | ʒ (j) | ʁ (ğ) |. |. |
| Spraudzenis | balsīgs | w |. |. | j (y) |. |. |. |
| Nazāls līdzskanis | balsīgs | m | n |. |. |. |. |. |
| Laterāls spraudzenis | balsīgs |. | l |. |. |. |. |. |
| Vibrants | balsīgs |. | ɾ (r) / r (rr, R) |. |. |. |. |. |
|

No patskaņiem zazu valodā ir /i, e (ê), ε (e), a, o, u, ü, ɨ (ı)/.

Vēsture
-------

Zazu valodas izpēte sākās 1856. gadā ar valodnieka Pētera Lerha 40 lappušu biezo pētījumu zazu valodā un tulkojumu vācu valodā. Tajā laikā zazu valoda tika uzskatīta par kurdu valodas dialektu. 1932. gadā valodnieki Kārlis Hadanks un Oskars Manns uzrakstīja pirmo zazu valodas gramatikas aprakstu, kas kalpoja par iemeslu, lai zazu valodu atdalītu kā atsevišķu valodu no kurdu valodas. Līdz pat 1980. gadiem zazu valoda oficiāli netika noteikta kā atsevišķa valoda.

Atsauces
--------

1. 1 2 3 4 5  Gernot Windfuhr. *The Iranian Languages*. Routledge, 2013. 545. lpp. ISBN 9781135797034.
2. ↑  Ernst Kausen. «Die Zaza-Sprache». *.doc* (vācu). 2006. gads. Skatīts: 2020. gada 12. oktobrī.

Ārējās saites
-------------

* 

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***zazu valoda***.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Indoirāņu valodas |
| --- |
|  |
| Indoāriešu | 

|  |  |
| --- | --- |
| senās un vidus-indoāriešu valodas | pāli · prākrits · sanskrits |
|  |
| mūsdienu indo-āriešu valodas | 

|  |  |
| --- | --- |
| hindustāņu | avadhu · bhodžpūru · Fidži hindi · hindi · urdu |
|  |
| austrumu | angika · asamiešu · bengāļu · bihāri · magahiešu · maithili · oriju |
|  |
| ziemeļu | dotjalu · nepāliešu |
|  |
| ziemeļrietumu | dogru · pandžabu · sindhu |
|  |
| dienvidu | konkanu · maldīviešu · marathu · singāļu |
|  |
| rietumu | čigānu · gudžaratu · marvaru · radžastāņu |

 |

 |
|  |
| Irāņu | 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| senās un vidus-irāņu valodas | 

|  |  |
| --- | --- |
| austrumu | avesta · hotaniešu · osetīnu · sogdiešu |
|  |
| rietumu | senpersiešu · viduspersiešu (pehlevi) |

 |
|  |
| mūsdienu irāņu valodas | 

|  |  |
| --- | --- |
| austrumu | puštu · osetīnu · vahanu |
|  |
| rietumu | beludžu · kurdu · persiešu (dari, tadžiku) · zazu |

 |

 |
|  |
| Dardu | kašmiriešu · khovāra · kohistāņu · pašaju · šīnu |
|  |
| Nuristāņu | Askunu · Kamkata-viri · Tregami · Vasi-vari · Waigali |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh2004001818
* GND: 4339674-4
* BNF: cb16164160h (data)

 |

 |