Šis raksts ir par vēsturisku teritoriju. Par citām jēdziena **Karēlija** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.
Somu Karēlijas ģerbonis
**Karēlija** (somu: *Karjala*, krievu: *Карелия*, zviedru: *Karelen*) ir sena Zviedrijas un Novgorodas, vēlāk Krievijas caristes strīdus teritorija jau kopš 13. gadsimta Somijas krusta kariem. Mūsdienās vēsturiskās Karēlijas teritorija ir sadalīta starp Krievijas Federāciju (Austrumkarēlija, Ziemeļkarēlijas un Dienvidkarēlijas austrumu daļas) un Somiju (tai piegulošās Ziemeļkarēlijas un Dienvidkarēlijas rietumu daļas).

Vēsture
-------

Vēsturiskais Keksholmas lēnes ģerbonis
Zviedrijas lielvalsts ar iekarotajām provincēm. Keksholmas lēne kartē apzīmēta kā Karēlija (*Karelien*)
No 1617. gada Karēlijas rietumu daļa bija iekļauta Zviedrijas lielvalsts sastāvā, 1634. gadā to sadalīja Viborgas vai Jaunpils lēnē (zviedru: *Viborgs och Nyslotts län*) dienvidrietumos un Keksholmas lēnē (*Kexholms län*) ziemeļaustrumos. Zviedru Karēlijas galvaspilsēta tolaik bija tagadējā Priozerska jeb "Karjala (Корела)" pie Lādogas ezera. Krievu Karēlijas daļa tajā laikā ietilpa Oboņegas (Pieoņegas) zemē (krievu: *Обонежская пятина*, 1495-1708), kuru Pēteris I pievienoja jaunizveidotajai Ingrijas guberņai.

No 1721. gada Keksholma, no 1743. gada visa Karēlija bija Krievijas Impērijas sastāvā. 1744. gadā izveidoja Vīborgas guberņu, Katrīnas II valdīšanas laikā to pārveidoja par Vīborgas vietniecību (1783—1797), bet Aleksandra I valdīšanas laikā par Somijas guberņu (*Финляндская губерния*, 1802—1811). No 1812. gada kā Vīborgas guberņu (krievu: *Выборгская губерния*, zviedru: *Viborgs län*) to iekļāva Somijas lielhercogistes sastāvā. Pēc Februāra revolūcijas 1917. gada 6. decembrī Somijas parlaments pasludināja Somijas neatkarību. 
Tagadējās Karēlijas austrumu daļa no 1801. līdz 1922. gadam bija iekļauta Oloņecas guberņas (krievu: *Оло́нецкая губе́рния*) sastāvā ar pārvaldes centru Petrozavodskā.

Ziemas kara laikā Padomju Savienības okupētajā Somijas Republikas un līdz tam eksistējušās Karēlijas APSR teritorijā 1940. gadā nodibināja Karēļu-somu PSR. Tā sauktā Turpinājuma kara (1941–1944) laikā Somijas armija iekaroja arī austrumu Karēlijas teritoriju, no kuras tā atteicās pēc 1947. gada Parīzes līguma nosacījumiem.
1956. gada 16. jūlijā PSRS Augstākā padome, lai destaļinizācijas procesā uzlabotu attiecības ar Somiju, nolēma to likvidēt un pārdēvēt par Karēlijas APSR. Pēc PSRS sabrukuma Karēlijas APSR pārdēvēja par Karēlijas Republiku.

* Sadalītā Karēlijas zeme 1864.-1940. gada robežāsSadalītā Karēlijas zeme 1864.-1940. gada robežās
* Karēlijas zemes 1942.-1944. gada robežāsKarēlijas zemes 1942.-1944. gada robežās
* Karēlijas zeme mūsdienu SomijāKarēlijas zeme mūsdienu Somijā

Keksholmas lēnes pārvaldnieki (1634-1690)
-----------------------------------------

* Henriks Monsons (*Månsson*, 1634–1636)
* Magnuss Nīrots (*Nieroth*, 1636–1641)
* Henriks Pipers (1641–1642)
* Reinholds Mettstake (1642–1652)
* Jakobs Ternšelds (*Törnsköld*, 1652–1656)
* Kārlis von Šeidings (*Scheiding*, 1657–1660)
* Patriks Ogilvjē (*Ogilwie*, 1660–1674
* Berends Mellins (1674–1690)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Zviedrijas lielvalsts aizjūras provinces |
| --- |
|  |
| 
* Zviedru Igaunija
* Zviedru Karēlija (Keksholma)
* Zviedru Ingrija
* Zviedru Vidzeme
* Gotlande
* Zviedru Pomerānija
* Brēmene un Ferdena

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Krievijas Impērijas koloniālā struktūra  |
| --- |
|  |
| Impērijas ķeizara pilns tituls (1917): "Viskrievijas, Maskavas, Kijevas, Vladimiras, Novgorodas imperators un patvaldnieks, Kazaņas cars, Astrahaņas cars, Polijas cars, Sibīrijas cars, Taurijas Hersonesas cars, Gruzijas cars, Pleskavas valdnieks un Smoļenskas, Lietuvas, Volīnijas, Podolijas un Somijas lielkņazs, Igaunijas, Vidzemes, Kurzemes un Zemgales, Žemaitijas, Belostokas, Karēlijas, Tveras, Udoras, Permas, Vjatkas, Bulgārijas u.c. kņazs, Ņižņijnovgorodas, Čerņigovas, Rjazaņas, Polockas, Rostovas, Jaroslavļas, Belozerskas, Jugras, Obdoras, Kondas, Vitebskas, Mstislavas un visas ziemeļu zemes valdnieks un lielkņazs, Ivērijas, Kartlijas un Kabardijas zemes un Armēnijas apgabala pavēlnieks un valdnieks, Čerkesu un Kalniešu kņazu un pārējo mantots valdnieks un īpašnieks, Turkestānas valdnieks utt. utt." |
|  |
| Lielkrievija  | 
* Ņižņijnovgorodas (1393), Jaroslavļas (1463), Rostovas (1474), Udoras (1478), Beloozeras (1485), Tveras (1488), Pleskavas (1510), Rjazaņas (1521), Smoļenskas (1667) zemes

 |
|  |
| Anektētās lielkņazistes  | 
* Vladimiras (1364), Novgorodas (1478) un Kijivas (1667) zemes

 |
|  |
| Novgorodas zemes  | 
* Vjatkas (1489), Jugras (1502), Permas (1547), Kondas (1594), Obdoras (1609) zemes

 |
|  |
| Tatāru hanistes     | 
* Kazaņas (1552)
* Astrahaņas (1556)
* Sibīrijas (1607)
* Krimas (Taurijas) (1783) zemes

 |
|  |
| Baltijas provinces un Karēlija  | 
* Igaunijas (1721), Vidzemes (1721), Karēlijas (1743), Kurzemes un Zemgales (1795) zemes

 |
|  |
| Lietuvas dižkunigaitija  | 
* Mscislavas (1772), Polockas (1772), Vitebskas (1772), Lietuvas (1795), Žemaitijas (1795), Bjalistokas (1807) zemes

 |
|  |
| Ukraina  | 
* Čerņihivas (1764), Podolijas (1772), Volīnijas (1795) zemes

 |
|  |
| Kaukāza valstis  | 
* Kartlijas (1801), Kahetijas (1801), Imeretijas (1811), Kabardijas (1825), Armēnijas (1828) un Čerkesijas (1829) zemes

 |
|  |
| Somijas lielhercogiste  | 
* Somijas (1809) zemes

 |
|  |
| Polijas karaliste  | 
* Polijas (1815) zemes

 |
|  |
| Turkestāna  | 
* Vidusāzijas (1867) zemes

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 258515156
* GND: 4029658-1
* NDL: 00871188
* NKC: ge1103432

 |

 |