Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps Jānis Vanags (kopš 1993. gada)
**Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas (LELB) konsistorijas vadītājs, kam piemīt augstākā garīgā un administratīva atbildība Rīgas arhidiecēzē un Daugavpils un Liepājas diecēzēs. Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapa baznīca ir Rīgas Doms.

Vēsture
-------

Pirmā LELB bīskapa Kārļa Irbes iesvētīšana 1922. gada 16. jūlijā
Zviedru Vidzemes un Vidzemes guberņas teritorijā evaņģēliski luteriskās baznīcas augstākie vadītāji bija Vidzemes ģenerālsuperintendenti, bet Kurzemes un Zemgales hercogistes, vēlāk Kurzemes guberņas teritorijā Kurzemes ģenerālsuperintendenti.
Pēc Latvijas Republikas nodibināšanas evaņģēliski luteriskajai baznīcai piederēja 194 latviešu draudzes un 20 vācbaltiešu draudzes. 1922. gadā zviedru bīskaps Nātans Sēderblums (*Söderblom*) iesvētīja mācītāju Kārli Irbi par Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas bīskapu, bet agrākais Vidzemes ģenerālsuperintendents Pēteris Haralds Pēlhavs (*Pölchau*) kļuva par vācbaltiešu draudžu bīskapu. 

1932. gadā LELB draudzes izšķīrās par vienotu vadību un par pirmo LELB arhibīskapu tika ievēlēts Teodors Grīnbergs.
Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā arhibīskaps Teodors Grīnbergs bija spiests pamest Latviju un turpināt vadīt LELB ārpus Latvijas. Pēc Latvijas okupācijas un iekļaušanas PSRS sastāvā 1946. gadā tika apcietināts un deportēts arhibīskapa vietas izpildītājs Kārlis Irbe. 1948. gadā trimdā esošo arhibīskapu T. Grīnbergu atcēla no amata un LELB sinode par arhibīskapu ievēlēja Gustavu Tūru (1890—1973). 1968. gadā par arhibīskapu tika ievēlēts Pēteris Kleperis, bet viņš pēkšņi nomira neilgi pēc ievēlēšanas. Līdzīgs liktenis piemeklēja pēc viņa ievēlēto Albertu Freiju.

1969. gadā zviedru bīskaps Svens Danells par LELB arhibīskapu iesvētīja Jāni Matuli. Latvijas neatkarības atjaunošanas periodā LELB arhibīskaps bija Kārlis Gailītis, kas 1992. gadā mira autokatastrofā.

LELB arhibīskapu uzskaitījums
-----------------------------

* Teodors Grīnbergs (1932—1962)
* Gustavs Turss (Tūrs) (1948—1968)
* Pēteris Kleperis (1968)
* Alberts Freijs (1968)
* Jānis Matulis (1969—1983)
* Ēriks Mesters (1986—1989)
* Kārlis Gailītis (1989—1992)
* Jānis Vanags (kopš 1993. gada)

* Teodors GrīnbergsTeodors Grīnbergs
* Gustavs TurssGustavs Turss
* Ēriks MestersĒriks Mesters
* Kārlis GailītisKārlis Gailītis
* Jānis VanagsJānis Vanags

Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas ārpus Latvijas arhibīskapu uzskaitījums
--------------------------------------------------------------------------------

* Teodors Grīnbergs (1944—1962)
* Kārlis Kundziņš (1962—1966)
* Arnolds Lūsis (1967—1993)
* Elmārs Ernsts Rozītis (1994—2015)
* Lauma Zušēvica (kopš 2015. gada)

Atsauces
--------

1. ↑  «Latvijas evaņģēliski luteriskā Baznīca starpkaru periodā (1918.-1940.)». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 4. martā. Skatīts: 2012. gada 14. janvārī.
2. ↑  «Latvijas evaņģēliski luteriskā Baznīca pēc II.Pasaules kara». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 4. martā. Skatīts: 2012. gada 14. janvārī.
3. ↑  «Prof. R. Feldmanis. Dr. theol. Gustavs Turss - Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas archibīskaps». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 5. martā. Skatīts: 2012. gada 14. janvārī.
4. ↑  «Gerhard Simon. Church, state, and opposition in the U.S.S.R. University of California Press, 1974. - 248 lappuses». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 10. augustā. Skatīts: 2012. gada 14. janvārī.