**Japāņu jūra** (korejiešu: 조선동해, *Joseon Donghae, Chosŏn Tonghae*; japāņu: 日本海, *Nihonkai*; krievu: *Японское море*) ir Klusajam okeānam piederīga malas jūra starp Japānas salām un Āziju. Japāņu jūra ir labi norobežota no pārējām jūrām, tajā tikpat kā nav plūdmaiņu. Vidējais dziļums ir 1752 m, ūdens tilpums — 1 630 000 km³, krasta līnijas garums — 7600 km.

Kaut gan starptautiski šo jūru dēvē par «Japānas jūru» vai «Japāņu jūru», abas Korejas pussalas valstis pret šo nosaukumu iebilst. Dienvidkoreja vēlas, lai tā tiktu saukta par *Austrumu jūru*, bet Ziemeļkoreja — par *Korejas Austrumu jūru*; šajā sakarā starp šīm valstīm notiek karstas debates.

Jūru iedala trīs galvenajos baseinos: Jamato baseins atrodas dienvidaustrumos, Japānas baseins — ziemeļos un Cusimas baseins — dienvidrietumos. Japānas baseins ir dziļākais, Cusimas baseins — seklākais. Austrumu piekrastē kontinentālais šelfs ir samērā plats, bet rietumu piekrastē, jo sevišķi pie Korejas — šaurs, ap 30 km plats.

Caur Korejas šaurumu ieplūst siltā Cusimas straume, Kurosio straumes atzars. Japāņu jūrā tā plūst gar Japānas krastiem, savukārt gar pretējo krastu uz dienvidiem plūst aukstā Limānas straume.

Pēdējā ledus laikmetā, kad jūras līmenis bija zemāks, Japānas jūra bija norobežota, tā bija ezers.

Robežas
-------

Ziemeļos atrodas Tatāru šaurums un Sahalīna, ziemeļrietumos Laperūza šaurums starp Sahalīnu un Hokaido. Austrumos — Hokaido, Honsju salas un Cugaru šaurums starp tām. Dienvidos — Kanmonas šaurums, Kjusju sala un Korejas šaurums ar Cusimas salām. Austrumos — Korejas pussala un Krievijai piederošais Piejūras novads.

Saimnieciskā nozīme
-------------------

Jūras ziemeļu un dienvidaustrumu daļa ir bagāta ar zivīm. Jūrā atrodas arī derīgie izrakteņi, tai skaitā magnetīta smiltis. Domājams, ka šeit ir arī naftas un dabasgāzes atradnes. Attīstoties Austrumāzijas ekonomikai, pieaug arī Japānas jūras kā satiksmes ceļa nozīme.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Japāņu jūra***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Klusā okeāna jūras |
| --- |
|  |
| 
* Arafuru jūra
* Austrumķīnas jūra
* Beringa jūra
* Bohai jūra
* Dienvidķīnas jūra
* Dzeltenā jūra
* Fidži jūra
* Filipīnu jūra
* Japāņu jūra
* Jaungvinejas jūra
* Kalifornijas līcis
* Karpentārija līcis
* Koraļļu jūra
* Koro jūra
* Natunas jūra
* Ohotskas jūra
* Sališu jūra
* Seto jūra
* Šantaru jūra
* Tasmana jūra
* Zālamana jūra

 |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Indonēzijas starpsalu jūras | 
* (Austrālāzijas Vidusjūra)
* Bali jūra
* Bandas jūra
* Floresas jūra
* Halmaheras jūra
* Javas jūra
* Moluku jūra
* Savu jūra
* Seramas jūra
* Sulavesi jūra

 |
|  |
| Filipīnu starpsalu jūras | 
* Boholas jūra
* Kamotu jūra
* Samaras jūra
* Sibujanas jūra
* Sulavesi jūra
* Sulu jūra
* Visaju jūra

 |
|  |
| Antarktīdas piekraste | 
* Amundsena jūra
* Belinshauzena jūra
* D'Irvila jūra
* Rosa jūra
* Somova jūra

 |

 |

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 253576047
* LCCN: sh85069587
* GND: 4309633-5
* NDL: 00644246
* NKC: ge166248

 |

 |