| *Wärtsilä Oyj* |
| --- |
| Fiskars logo |
|
| Veids | Julkinen osakeyhtiö |
| Dibināts | 1834. gadā |
|
| Galvenais birojs | Helsinki, Karogs: Somija Somija |
| Akcijas biržā | OMX |
| Ietilpst indeksā | WRTBV |
|
| Vadība | *Mikael Lilius*, *Björn Rosengren* |
| Darbinieki | 17 500 (2010.) |
|
|
|
|
| Nozare | mašīnbūve |
| Produkti | kuģu dzinēji un iekārtas, elektrostacijas |
| Mājaslapa | www.wartsila.com |

**Wärtsilä Oyj** ir Somijas kompānija, kas ražo kuģu dzinējus un elektrostaciju iekārtas, kā arī veic to pēcpārdošanas apkalpošanu. Tās galvenais birojs atrodas Helsinkos.

Produkcija
----------

Divi no trijiem *Wärtsilä 16 V32* dīzeļdzinējiem kuģī *Mistral*
*Wärtsilä* nozīmīgu produkcijas daļu ieņem kuģu dzinēji, ar kuriem tiek apgādāta liela daļa kuģu visā pasaulē. Vidēju apgriezienu dzinēji tiek ražoti ar jaudu no 720 kW līdz pat 84 420 kW. Zemu apgriezienu dzinēji tiek ražoti ar jaudu no 3860 kW līdz pat 130 520 kW.
Tiek arī ražoti elektroģeneratori kuģu elektrosistēmām. Bez tam *Wärtsilä* piedāvā dažādas mehāniskas un elektriskas kuģu iekārtas: stūres, pārnesumus, dzenskrūves, ūdensmetējus, gultņus, blīvslēgus, sistēmas kuģa iekārtu automatizācijai, vides uzlabošanai un degvielas taupībai u.c.

Kompānija nodarbojas arī ar kuģu projektēšanu. Līdz 1989. gadam Turku *Wärtsilä* piederēja kuģu būvētava, kas tagad darbojas ar nosaukumu STX Finland Cruise Oy.

Otra *Wärtsilä* nozare ir elektrostacijas, kas paredzētas decentralizētam elektroražošanas tirgum. Elektrostacijas tiek izgatavotas ar jaudu no 1 MW līdz vairāk kā 500 MW un darbojas ar šķidru vai gāzveida degvielu.

Vēsture
-------

Rūpnīca Vertsilē 1930. gados
1834. gadā Tohmajervi pašvaldības Vertsiles ciemā (*Wärtsilä*, tagad Vjartsiļa, Krievijā) Karēlijas valdība uzcēla kokzāģētavu. 1851. gadā tur tika uzcelta metāla kausētava, kur ieguva dzelzi no apkārtējo purvu un ezeru dzelzs rūdas. 1898. gada tika izveidots dzelzs apstrādes uzņēmums *Wärtsilä Ab*, kas 1907. gadā tika pārveidots par *Ab Wärtsilä Oy*. 1908. gadā darbu sāka *Saario* hidroelektrostacija, kas rūpnīcai piegādāja elektroenerģiju.

1931. gadā kompānija bija uz bankrota sliekšņa, bet drīz atkopās.1935. gadā *Wärtsilä* kļuva par mašīnu un tiltu būves uzņēmuma *Kone- ja Siltarakennus Oy* (dibināta 1892. gadā) vairākuma akcionāru, un līdz ar to arī ieguva kontroli pār *Hietalahti* kuģubūvētavu (dibinātu 1865. gadā) Helsinkos, *Crichton-Vulcan* kuģubūvētavu (dibinātu 1741. gadā) Turku un slēdzeņu izgatavotāju *Abloy*. Drīz *Wärtsilä* galveno biroju pārcēla uz Helsinkiem. 1936. gadā tika iegūta *Onkilahti* inženieru darbnīca Vāsā un nākamajā gadā — *Pietarsaari* darbnīca Pietarsāri. 1938. gadā *Kone- ja Silta* pilnībā pārgāja *Wärtsilä* īpašumā; tika iegādāta metāla lietuve *Taalintehdas* (dibināta 1686. gadā). Kompānija tika nosaukta par *Wärtsilä-Yhtymä O/Y* (SIA Wärtsilä Grupa).

1938. gadā *Wärtsilä* nopirka licenci no *Friedrich Krupp Germania Werft AG* par dīzeļdzinēju būvi. Pirmais dīzeļdzinējs tika izgatavots 1942. gada novembrī Turku.

1940. gadā pēc Ziemas kara liela daļa Karēlijas, un līdz ar to arī Vertsiles rūpnīca, pārgāja PSRS pārvaldībā. Tagad tur ir Vjartsiļskas metālizstrādājumu rūpnīca.

1947. gadā tika iegūts vairākums keramikas rūpnīcas Arabia akciju, vēlāk arī visa kompānija. 1950. gadā *Wärtsilä* iegādājās *Nuutajärvi* stikla rūpnīcu. 1961. gadā Joensū ar kompānijas atbalstu atklāta Vertsiles tehniskā koledža.

Galvenais birojs Helsinkos
1965. gadā kompāniju pārdēvēja par *Oy Wärtsilä Ab*. 1966. gadā *Crichton-Vulcan* kuģubūvētava tika pārdēvēta par Turku kuģubūvētavu, bet Hietalahti kuģubūvētava par Helsinku kuģubūvētavu. 1968. gadā Joensū tika uzbūvēta slēdzeņu rūpnīca, un no Helsinkiem uz to pārvācās *Abloy*. 1969. gadā Tammisāri tika uzcelta rūpnīca, kur pārcēla vannas istabu un sanitārās produkcijas ražošanu no *Arabia* ražotnes Helsinkos; apakšuzņēmumu nosauca par *Wartsilä Tammisaaren Posliini*. 1970. gadā no Helsinkiem uz Jervenpē jauno rūpnīcu tika pārcelta papīra mašīnu ražošana.
1974. gadā *Wärtsilä* sāka būvēt jaunu kuģu būvētavu Perno, Turku, kur 1983. gadā tika pārcelta visa Turku kuģubūvētava. 1978. gadā *Wärtsilä* galvenais birojs tika pārcelts uz *Pitkänsillanranta 1* Helsinkos, kur 1975. gadā kompānija iegādājās *John Stenberg* inženieru darbnīcu.

1978. gadā *Wärtsilä* iegādājās 51 % akciju problēmu skartajā Zviedrijas uzņēmumā BOFORS-NOHAB AB Trollhetanā. 1979. gadā no dīzeļdzinēju nozares izveidoja jaunu sabiedrību *Nohab Diesel AB*, kuras galvenais īpašnieks bija arī *Wärtsilä*. 1985. gadā *Wärtsilä* bija ieguvuši visas akcijas *Bofors-Nohab* un *Nohab Diesel*, kas nomainīja savu nosaukumu uz *Wärtsilä Diesel AB*.

1978. gadā *Wärtsilä* iegādājās *Björkboda* slēdzeņu fabriku. 1979. gadā notika *Taalintehdas* metāllietuves apvienošana ar tērauda ražotāju *Ovako Oy*, kur *Wärtsilä* kļuva par lielāko daļu turētāju.

1979. gadā kompānijā tika veiktas organizatoriskas reformas, biznesu sadalot sešās grupās: kuģu būve, dīzeļdzinēji, mehāniskā inženierija, slēdzenes, tehniskais porcelāns un plaša patēriņa preces. 1983. gadā *Wärtsilä* izlaida akcijas Stokholmas biržā. 1984. gadā tā izlaida otro akciju laidienu, un pirmoreiz Somija kompānija kotējās Londonas biržā.

1980. gadu vidus globālās jūras industrijas krīzes iespaidā 1986. gadā *Wärtsilä* savus kuģu būves resursus apvienoja ar Valmet, izveidojot *Wärtsilä Marine Oy*. Savukārt *Wärtsilä* savu papīra mašīnbūvi nodeva *Valmet*.

1986. gadā *Wärtsilä* iegādājās divus fabriku automatizācijas uzņēmumus: *GCA Corporation* industriālo sistēmu nodaļu ASV un *Oy W. Rosenlew Ab* automatizācijas nodaļu Somijā, izveidojot *Wärtsilä Cimtec*. 1988. gadā kompānija Indijas pilsētā Khopoli uzbūvēja dīzeļdzinēju rūpnīcu; akcijas izlaida Bombejas biržā.

1989. gada oktobrī bankrotēja kuģubūves meitas uzņēmums *Wärtsilä Marine Oy*. 1989. gadā *Wärtsilä Diesel* iegādājās Francijas augstu apgriezienu dzīzeļdzinēju ražotāja SACM Diesel daļu akciju. 1989. gadā *Wärtsilä* ieguva vairākumu akciju Nīderlandes uzņēmumā *Stork Werkspoor B.V.*, kas ražoja vidēju apgriezienu dzinējus; kompānija tika pārdēvēta par *Stork-Wärtsilä Diesel B.V.*. 1989. gadā *Wärtsilä* pārdeva vairākumu akciju uzņēmumos *Oy Arabia Ab* un *Rörstrand-Gustavsberg AB* uzņēmumam *Oy Hackman Ab*.

### Metra

1989. gadā *Wärtsilä* un konglomerāts Lohja noslēdza līgumu par apvienošanos. Pēc priviliģēto akciju izlaišanas *Lohja* kļuva par lielāko akciju turētāju kompānijā *Wärtsilä*. 1990. gada decembrī *Wärtsilä* un *Lohja* apvienojās ar nosaukumu ***Metra Oy Ab***.

1991. gadā tika veiktas strukturālas izmaiņas. Agrākais *Lohja* elektronikas ražotājs *Elcoteq Oy Ab* tika atdalīts kā neatkarīgs uzņēmums. *Ovako AB* tika sadalīts starp tā īpašniekiem: *Ovako* palika SKF, bet no bijušās *Wärtsilä* daļas izveidoja *Imatra Steel*. *Wärtsilä* pārdeva tās 35 % akciju *Valmet Paper Machines* kompānijai *Valmet*. Tāpat *Wärtsilä* pārdeva tai piederošās elektrostacijas Ziemeļkarēlijā. 1991. gadā *Metra* akcijas tika izliktas pārdošanai Londonas biržā SEAQ sistēmā.

1991. gadā bijušās *Lohja* uzņēmuma *Finlux* elektroluminiscences displeju fabriku pārdeva ASV kompānijai *Planar*; 1992. gadā *Finlux* televizoru rūpnīcu pārdeva Nokia. 1992. gadā *Metra* un kompānija *Partek* vienojās par to celtniecības materiālu biznesa apvienošanu. 1993. gadā tomēr 75 % šo operāciju tika pārdotas Zviedrijas uzņēmumam *Euroc AB*.
1993. gadā *Lohja Caravans* tika pārdota jaunizveidotai investoru kompānijai.
1993. gadā iegūta pilna kontrole pār Francijas *SACM Diesel*, tas pārsaukts par *Wärtsilä SACM Diesel*.
1994. gadā *Abloy* apvienojās ar Zviedrijas no *Securitas AB* atdalītu slēdzeņu ražotāju *ASSA AB*, izveidojot kompāniju *Assa Abloy*, kurā *Metra* paturēja 55 % akciju; decembrī *Metra* daļa *Assa Abloy* samazinājās līdz 48,3 %, tādējādi tas pārstāja būt *Metra* apakšuzņēmums. 1994. gadā *Metra* pārdeva savu atlikušo celtniecības materiālu biznesu *Partek*.

1995. gadā *Wärtsilä Diesel* un ASV Cummins Engine Company Inc. dibināja kopuzņēmumu *Cummins-Wärtsilä* ar vienādām daļām, lai ražotu augstu apgriezienu dzinējus. 1996. gadā *Cimcorp Oy* (bijusī *Wärtsilä Cimtec*) tika pārdota Šveices *Swisslog Group*. 1996. gadā *Metra* patentu departaments kļuva par neatkarīgu kompāniju *AWEK Industrial Patents Ltd*.

1996. gadā *Metra* ar savu *Wärtsilä Diesel* un Itālijas kuģu būvētājs Fincantieri ar savu *Grandi Motori Trieste SpA* nolēma apvienoties ar New Sulzer Diesel un *Diesel Ricerche*; jaunā kompānija tika izveidota 1997. gadā ar nosaukumu *Wärtsilä NSD Corporation*.

1998. gadā *Metra* nolēma sadalīt savu biznesu trīs kompānijās: dīzeļa un gāzes dzinēju ražošana, vannasistabas produktu ražošana un investīciju kompānija, lai Somijas māteskompānijas kotētu Helsinku biržā. Vēlāk šie plāni tika atcelti sakarā ar pasaules ekonomiskās situācijas pasliktināšanos un *Wärtsilä NSD* vājajiem rādītājiem. Neskatoties uz to, *Metra* turpmāk palielināja tās nozaru neatkarību.

1999. gadā *Wärtsilä NSD* no *Fincantieri* iegādājās *Grandi Motori Trieste* atlikušās 60 % akcijas. *Wärtsilä NSD* no *Stork NV* iegādājās *Wärtsilä NSD Netherlands BV* atlikušās 40 % akcijas. *Stork NV* tika pārdota speciālo produktu nodaļa, kas ražoja militāro ekipējumu Nīderlandes bruņotajiem spēkiem. 1999. gadā tika nolemts atdalīt *Cummins-Wärtsilä* kopuzņēmumu.

2000. gadā *Wärtsilä NSD* un Apvienotās Karalistes *John Crane-Lips* nolēma dibināt aliansi, lai klientiem varētu piegādāt pilnas komplektācijas kuģu dzinējsistēmas. 2000. gadā *Metra* kļuva par vienīgo *Wärtsilä NSD* īpašnieku, kad *Fincantieri* pārdeva 15,4 % daļas. 2000. gadā *Metra* samazināja savu daļu *Assa Abloy* līdz 19,8 %, vēlāk līdz 16,4 %. *Metra* daļa *Sanitec* tika samazināta zem 50 %, tādējādi *Sanitec* kļuva par asociēto kompāniju.

### Atkal Wärtsilä

2000. gadā septembrī *Metra* tika pārdēvēta par *Wärtsilä*.

2001. gadā *Wärtsilä* pārdeva 46,7% *Sanitec* akcijas *Pool Acquisition Helsinki*, kas pieder BC Partners. *Wärtsilä* iegādājās Zviedrijas apkopes kompāniju *Ciserv Ab*, kā arī Somijas *Sermet Oy*, kas ražo ar biodegvielu, eļļas produktiem un gāzi darbināmus maza un vidēja lieluma apkures katlus.

2002. gadā *Wärtsilä* iegādājās *John Crane Lips*, kas turpmāk darbojās ar nosaukumu *Wärtsilä Propulsion*.

2003. gadā *Wärtsilä* iegādājās Nīderlandes kuģu apkopes kompāniju *Caltax Marine Diesel BV*, kas kļuva par *Ciserv Group* daļu un tika pārdēvēta par *Ciserv Netherlands BV*. Kompānijai *Styria Group* tika pārdota *Imatra Steel* atsperu ražotne. *Wärtsilä* pārdeva savas *Polar Kiinteistöt Oy* akcijas Vācijas kompānijai *IVG Immobilien AG*. *Wärtsilä* izveidoja kopuzņēmumu ar Ķīnas kuģubūves grupas CSSC apakšuzņēmumu *CME*, lai ražotu dzenskrūves. Francijā pārtraukta ražošana, *Wärtsilä France* pārejot tikai uz apkalpošanas pakalpojumiem.

2004. gadā kompānija paziņoja par ražošanas pārtraukšanu Turku.

2005. gadā *Wärtsilä* iegādājās Vācijas kuģu dzinēju ražotāju DEUTZ AG, ASV automatizācijas kompāniju *Gerhardt Holding Co. Inc*. Apakšuzņēmums *Imatra Steel* atkalapvienojās ar *Ovako*, kurā *Wärtsilä* daļa tagad bija 26,5 %. Nīderlandes *Heerlen* nodaļa tika pārdota *Smelt Heerlen Beheer B.V.*.

2006. gadā kompānija no *Aker Kvaerner* iegādājās *Aker Kvaerner Power and Automation Systems AS (AKPAS)*; tika nopirkta Singapūras *Total Automation*; iegādāta Vācijas kuģu projektēšānas kompānija *Schiffko*. *Wärtsilä Automation Norway* noslēdza aliansi ar *Emerson Process Management* par peldošo naftas platformu automatizāciju. *Wärtsilä*, SKF un *Rautaruukki* pārdeva *Ovako* investoru grupai.

2007. gadā *Wärtsilä* iegādājās: Zviedrijas kompāniju *Senitec AB*, kas nodarbojas ar ūdeņu attīrīšanu no eļļas; Dienvidāfrikas *Marine Propeller (Pty) Ltd* un Apvienotās Karalistes *McCall Propellers Ltd*, kas veic dzenskrūvju remontu; Apvienotās Karalistes kompāniju *Railko Ltd*, kas specializējusies uz dzenskrūvju gultņiem; Skotijas *Electrical Power Engineering (Scotland) Ltd*, kas ražo elektroģeneratorus. *Wärtsilä Ship Power* tiks reorganizēta piecos segmentos: *Merchant* (tirdzniecības kuģi), *Offshore* (peldošās platformas), *Cruise&Ferry* (kruīza kuģi un prāmji), *Navy* (kara flote) un *Special* (specializētie kuģi).

2008. gadā *Wärtsilä* iegādājās: Norvēģijas kompāniju *Maritime Service AS*, Dānijas *International Combustion Engineering A/S (I.C.E.)*, Vācijas *Claus D. Christophel Mess- und Regeltechnik GmbH (CDC)*, kuģu projektētāju *Vik-Sandvik*, Francijas *Navelec SAS*, Singapūras *Conan Wu & Associates Pte Ltd (CWA)*. Izveidots kopuzņēmums *MW Power* ar *Metso* (tagad *Valmet*), kurā *Wärtsilä* daļa bija 40 %; tas ražoja ar atjaunojamiem resursiem darbināmas siltuma un elektrostacijas.

2009. gadā ES apstiprināja *Wärtsilä* un MAN Diesel projektu *HERCULES-Beta*, kas paredz starptautisku sadarbību, lai maksimizētu degvielas efektīvāku izmantošanu ar ultra zemiem izmešiem nākotnes dīzeļdzinējiem. *Wärtsilä* ieguva 100 % akciju Itālijas kompānijā *Wärtsilä Navim Diesel*.

2010. gadā *Wärtsilä* pārcēla dzenskrūvju un palīgdzinēju ražošanu uz Ķīnu, tuvāk galvenajiem jūras tirgiem. Dzenskrūvju ražotnes Nīderlandē tika slēgtas. *Wärtsilä* ienāca dzelzceļu tirgū, izveidojot kopuzņēmumu ar lokomotīvju ražotāju *Transmashholding*, lai ražotu daudzprofila dīzeļdzinējus Krievijā.

2011. gadā kompānija iegādājās Zviedrijas gultņu un blīvslēgu ražotāju *Cedervall*. 2012. gada janvārī *Wärtsilä Technology Oy Ab* iegādājās Anglijas jūras, naftas un gāzes sektora aprīkojuma ražotāju un apkalpotāju *Hamworthy plc*.

2012. gadā *Wärtsilä* savas daļas kopuzņēmumā *MW Power* pārdeva *Metso*.

Atsauces
--------

1. ↑  This is Wärtsilä
2. 1 2 3 4  The history of Wärtsilä Corporation (angliski)
3. ↑  Вяртсильский метизный завод Archived 2011. gada 30. novembrī, *Wayback Machine* vietnē. (krieviski)
4. ↑  Sanitec Corporation history (angliski)
5. ↑  «Wärtsilä France History». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 4. augustā. Skatīts: 2013. gada 9. maijā.
6. ↑  Wärtsilä’s acquisition of Hamworthy effective Archived 2012. gada 9. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē. Wärtsilä press release] 2012-01-31 (angliski)
7. ↑  Wärtsilä sells its share in MW Power joint venture to Metso[novecojusi saite]

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Wärtsilä*** |

* Wärtsilä mājaslapa

  


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
 Somijas *OMX Helsinki 25* uzņēmumi |
| --- |
|  |
| 
* Cargotec
* Elisa
* Fortum
* Huhtamäki
* Kesko
* Kojamo
* KONE
* Konecranes
* Metsä Board
* Metso
* Neles
* Neste
* Nokia
* Nokian Renkaat
* Nordea
* Orion
* Outokumpu
* Sampo
* SSAB
* Stora Enso
* Telia Company
* Tietoevry
* UPM
* Valmet
* Wärtsilä

 |

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 140048644
* ISNI: 0000 0004 0605 1482
* NKC: xx0035102

 |

 |