Izveidoja Anastasija Bumbiere

Vēsture
-------

Mūsdienu indonēziešu priekšteči ieceļoja salās no Āzijas kontinentālās daļas pirms tūkstošiem gadu. Ārzemju tirgotāji sāka apciemot salas sākot ar aptuveni 200. gadu m.ē. Ceļotāji no Indijas spēcīgi ietekmēja Indonēzijas iedzīvotājus ar hinduisma un budisma kultūrām. Indonēzieši, kuri ļoti daudz ietekmējās no Indijas, no 7. gadsimta līdz 16. gadsimtam bija izveidojuši vairākas atsevišķas valstis. No šīm valstīm visspēcīgākās bija Šrividžaja un Madžapahita.

Šrividžajas impērija
13. gadsimtā musulmaņu tirgotāji no Indijas Sumatras salā ieviesa islāmu. Pēc tam šī reliģija strauji izplatījās arī pārējās Indonēzijas salās, izņemot Bali salu, kurā valdošā reliģija palika hinduisms.

1510. gadā Indonēzijā pirmo reizi ieradās portugāļu tirgotāji. Drīz pēc viņiem šeit ieradās arī nīderlandieši un angļi. Ap 1700. gadu Indonēzijas salās vislielākā ārzemnieku ietekme piederēja nīderlandiešiem. Izņemot īsu laika posmu no 1811. līdz 1816. gadam, kad valdīja angļi, nīderlandieši Indonēziju bija kolonizējuši līdz pat 20. gadsimta sākumam.

Nīderlandieši zaudēja kontroli pār Indonēziju 1942. gadā, kad to Otrā pasaules kara laikā iekaroja Japāna. Pēc Japānas kapitulācijas 1945. gadā Nīderlande mēģināja atgūt Indonēziju, bet tas viņiem neizdevās. 1945. gada 17. augustā Indonēzija kļuva par neatkarīgu valsti. Tikai 1949. gadā Nīderlande atzina Indonēzijas neatkarību.

Par pirmo Indonēzijas prezidentu kļuva Sukarno. 1965. gadā Sukarno tika gāzts no šī amata. Pie varas nāca armijas ģenerālis Suharto. 70. gadu vidū Suharto valdība, izmantojot bruņotos spēkus, pārņēma kontroli pār Portugāles koloniju Austrumtimoru. Pēc ilgstošiem protestiem, 1999. gadā Austrumtimoras iedzīvotāji referendumā nobalsoja pret palikšanu Indonēzijas sastāvā un Austrumtimora ieguva neatkarību.

Ģeogrāfija
----------

Indonēzija plešas aptuveni 5 300 km garuma no rietumiem uz austrumiem un 2 100 km platumā no ziemeļiem uz dienvidiem. Indonēzijas kopējā sauszemes platība ir 1 919 440 km², un pēc tās tā ir 16. lielākā valsts pasaulē. Kopā ar teritoriālajiem ūdeņiem Indonēzija platība ir vairāk nekā 7,7 miljoni km². Tad Indonēzija būtu sestā lielākā valsts pasaulē. Neskatoties uz daudzajām salām, kas veido valsti, 95% no Indonēzijas sauszemes platības veido tikai piecas lielākās salas (Sumatra, Java, daļa no Kalimantānas, daļa no Sulavesi un Jaungvineja). Indonēzijas pakļautībā ir Kalimantānas dienvidu daļa, aptuveni ¾ no visas salas, un aptuveni puse no Jaungvinejas. Arī lielākā daļa iedzīvotāju dzīvo tieši šajās piecās salās. Indonēzijai sauszemes robeža ir tikai ar Malaiziju, Papua-Jaungvineju un Austrumtimoru. Vēl tuvākās aizjūras kaimiņvalstis ir Singapūra, Filipīnas un Austrālija, kā arī Indijai piederošās Andamanu un Nikobaru Salas.

Semeru vulkāns Javas salā
Lielākā daļa no salām ir kalnainas. Džajas smaile Jaungvinejas salā ir augstākā virsotne valstī (4884 m v.j.l.). Arī visā pasaulē tas ir visaugstākais kalns, kas atrodas uz kādas salas. Indonēzijā ir ļoti daudz aktīvu vulkānu. Slavenākais no tiem noteikti ir Krakatau, kura izvirdums 1883. gadā bija viens no visu laiku cilvēces vēsturē spēcīgākajiem. Indonēzijā regulāri notiek zemestrīces. 2004. gadā netālu no Indonēzijas krastiem Sumatras salas tuvumā izcēlās Sumatras-Andamānu zemestrīce. Tā bija otra spēcīgākā visu laiku reģistrētā zemestrīce. Tā izraisīja cunami vilni, kas skāra vairākas valstis un nogalināja vairāk nekā 200 000 cilvēkus.

Indonēzijā ir tropiskais klimats. Visu cauru gadu galvenokārt ir karsts un mitrs. Lielākajā daļā valsts visu gadu daudz līst lietus. Lielu daļu no valsts teritorijas klāj tropiskie lietus meži. Piekrastes zemienes ir purvainas ar plašām mangrovju audzēm.

Dzīvā daba
----------

No lielajiem zīdītājiem Indonēzijā dzīvo degunradži, orangutani, tapiri, tīģeri un ziloņi. Indonēzijā dzīvo lielākā ķirzaka pasaulē — Komodo varāns. Komodo varāna garums var būt pat vairāk nekā 3 metri. Šis dzīvnieks ir sastopams tikai dažās atsevišķās mazās Indonēzijas salās. Starp Indonēzijas putniem ir kakadu, lapeņputni un paradīzes putni. Javas salā dzīvo pāvi.

Administratīvais iedalījums
---------------------------

Administratīvi Indonēzija ir sadalīta 33 provincēs, no kurām piecām provincēm ir īpašs statuss. Katrai provincei ir pašai sava likumdošanas vara un gubernators.

|  |
| --- |
| 

Ačeha
Ziemeļ-sumatra
Rietum-sumatra
Riau
RiauSalas
Banka-Belituna
Džambi
Dienvid-sumatra
Benkulu
Lampuna
Bantena
Džakarta
Rietum-java
CentrālāJava
Jogjakarta
Austrum-java
Bali
RietumuNusa Tengara
AustrumuNusa Tengara
Rietum-kalimantāna
CentrālāKalimantāna
Austrum-kalimantāna
Dienvid-kalimantāna
Ziemeļ-sulavesi
Ziemeļmoluku
CentrālāSulavesi
Gorontalo
Rietum-sulavesi
Dienvid-sulavesi
DienvidaustrumuSulavesi
Moluku
Rietumpapua
Papua

 |

Politika
--------


Kopš 2014. gada 20. oktobra Indonēzijas prezidents ir Džoko Vidodo.

1952. gadā Stokholmā sāka darboties Indonēzijas vēstniecība, kur var saņemt vīzas ceļojumiem uz Indonēziju. Kopš 2014. gada Rīgā ir Indonēzijas konsulāts Latvijā, kas palīdz Indonēzijas pilsoņiem dažādu jautājumu risināšanā. Indonēzijas Goda konsuls Latvijā ir Valdis Tilgalis.

2020. gados valstī pieauga islāmiskās tendences, kā rezultātā 2022. gadā Indonēzijas parlaments pieņēma vairākus strīdīgus likumus, kuriem jāstājas spēkā ar 2025. gadu. To skaitā ir seksa aizliegums ārpus laulībām, aizliegums atteikties no reliģijas un kļūt par ateistu (ateisms Indonēzijā netika atzīts arī agrāk), kā arī kritizēt Indonēzijas valsts ideoloģiju - pančasilu (Piecus principus).

Demogrāfija
-----------

Javiešu tirgotājs
2017. gadā Indonēzijā dzīvoja vairāk kā 260 miljoni iedzīvotāju. Pēc iedzīvotāju skaita Indonēzija ir ceturtā lielākā valsts pasaulē. Vairāk nekā puse no valsts iedzīvotājiem dzīvo Javas salā.

Indonēzijā dzīvo vairāk nekā 300 atšķirīgas etniskas grupas. Vairumam no šīm grupām ir Āzijas saknes. Lielākā tauta ir javieši, kas galvenokārt apdzīvo Javas salu. Valsts austrumu salās galvenokārt dzīvo melanēziešu tautas no Okeānijas. Nelielu, bet nozīmīgu iedzīvotāju grupu veido ķīnieši. Kopumā iedzīvotāji runā aptuveni 250 valodās, bet vienīgā oficiālā valoda ir indonēziešu valoda.

Lielākā daļa iedzīvotāju ir musulmaņi (sk. Islāms Indonēzijā). No citām reliģijām visizplatītākās ir kristietība, hinduisms un budisms. Tradicionālās reliģijas tiek praktizētas tikai dažos atsevišķos reģionos.

Lielākā daļa iedzīvotāju dzīvo pilsētās, kuras arvien straujāk izplešas. Trīs lielākās Indonēzijas pilsētas - Džakarta, Banduna un Surabaja - atrodas Javā.

Tautsaimniecība
---------------

Liela daļa Indonēzijas lauksaimniecības zemju ir atvēlētas eksportkultūru audzēšanai lielās plantācijās. Indonēzija ir viena no trim pasaulē lielākajām kaučuka ražotājām, trešā lielākā kafijas pupiņu ieguvēja un viena no vadošajiem kokosriekstu, tabakas, kakao un daudzu garšvielu ražotājām. Līdztekus resursiem, ko nodrošina augu valsts izmantošana, Indonēzijai ir arī lieli derīgo izrakteņu krājumi. Valstī ir bagātīgas alvas, vara, zelta, boksītu un niķeļa rūdu atradnes. Indonēzija ir arī pasaulē lielākā sašķidrinātās dabasgāzes eksportētāja, lielu daļu eksporta ienākumu nodrošina nafta. 2001. gadā Indonēzijā saražoja 1,4 miljonus barelu naftas dienā, taču naftas ieguve samazinās. Bažas par to, ka Indonēzija no naftas eksportētājvalsts var kļūt par naftas importētājvalsti, veicinājušas naftas atradņu izpētes darbu uzsākšanu arī nomaļos rajonos, kā arī sekmējušas jaunu ģeotermālo un hidroelektrostaciju būvi valstī.

Kultūra
-------

Vajangas ēnu lelle
Indonēzija ir slavena ar mūziku un dejošanu. Tradicionālais mūzikas instruments, ko spēlē Indonēzijas muzikanti, ir gamelans. Dejotāji bieži valkā izrotātas galvassegas. Mūzika, dejas un drāma ir apvienotas ēnu leļļu izrādē, kuru dēvē par vajangu. Dekoratīvajā mākslā nozīmīga loma ir bātikai, tradicionālai audumu krāsošanas metodei.

Sports
------

Populārākais sporta veids Indonēzijā ir futbols, kuram ļoti cieši seko badmintons. Sporta notikumus organizē Indonēzijas Nacionālā Sporta Komiteja (indonēziešu: *Komite Olahraga Nasional Indonesia* jeb *KONI*). Organizācija ar Indonēzijas valdības atļauju 9. septembri ir atzinusi par Nacionālo sporta dienu.

Galerija
--------

* Indonēzija
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Skatīt arī
----------

* Indonēzijas pilsētu uzskaitījums

Atsauces un piezīmes
--------------------

1. ↑  Ministry of Foreign Affairs Republic of Indonesia. Embassy in Stockholm
2. ↑  «Индонезия законодательно запретила внебрачный секс. Это может серьезно ударить по индустрии туризма». *BBC News Русская служба* (krievu). Skatīts: 2022-12-07.
3. 1 2  (angliski) Indonesia - Sports and Recreation

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Indonēzija***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Ukrainas vēstures enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* (angliski) Indonesia Arhivēts 2008. gada 10. decembrī, *Wayback Machine* vietnē. CIA - The World Factbook
* (angliski) Tourism in Indonesia Asian Info
* (angliski) Indonesia's Geography Asian Info
* (angliski) Before They Pass Away: Indonesia + Papua New Guinea

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Āzijas valstis |
| --- |
|  |
| 
* Afganistāna
* Apvienotie Arābu Emirāti
* Armēnija
* Austrumtimora4
* Azerbaidžāna1
* Bahreina
* Bangladeša
* Butāna
* Bruneja
* Ēģipte3
* Filipīnas
* Gruzija1
* Indija
* Indonēzija4
* Irāna
* Irāka
* Izraēla
* Japāna
* Jemena3
* Jordānija
* Kambodža
* Katara
* Kazahstāna1
* Kipra
* Kirgizstāna
* Korejas TDR
* Korejas Republika
* Krievija1
* Kuveita
* Ķīna
* Laosa
* Libāna
* Malaizija
* Maldīvija
* Mjanma
* Mongolija
* Nepāla
* Omāna
* Pakistāna
* Saūda Arābija
* Singapūra
* Sīrija
* Šrilanka
* Tadžikistāna
* Taivāna2
* Taizeme
* Turcija1
* Turkmenistāna
* Uzbekistāna
* Vjetnama

 |
|  |
| Pašpasludinātās valstis | 
* Abhāzija1
* Dienvidosetija1
* Kalnu Karabaha1
* Ziemeļkipra1

 |
|  |
| Atkarīgās teritorijas | 
* Britu Indijas Okeāna Teritorija3
* Kokosu Salas4
* Ziemsvētku Sala4

 |
|  |
| Teritorijas ar nenoregulētu statusu | 
* Paraselu salas
* Spratlija salas

 |
|  |
| 
* 1 daļēji Eiropā vai tai tiek pieskaitīta
* 2 Ķīnas Republika (Taivāna) ir ANO oficiāli neatzīta valsts
* 3 daļēji Āfrikā vai tiek tai pieskaitīta
* 4 daļēji vai pilnīgi Austrālijā un Okeānijā

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija (ASEAN) |
| --- |
|  |
| Dalībvalstis | 
* Bruneja
* Kambodža
* Indonēzija
* Laosa
* Malaizija
* Mjanma
* Filipīnas
* Singapūra
* Taizeme
* Vjetnama

 |
|  |
| Novērotāja statuss | 
* Austrumtimora
* Papua-Jaungvineja

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 125405737
* LCCN: n80083633
* ISNI: 0000 0004 0392 1382
* GND: 4026761-1
* SUDOC: 026385864
* BNF: cb15323043s (data)
* HDS: 003408
* NDL: 00871922
* NKC: ge129385
* BNE: XX451275

 |

 |