**Mangustu dzimtas** (*Herpestidae*) dzīvnieki ir plēsēju kārtas (*Carnivora*) kaķveidīgie (*Feliformia*) zīdītāji. Mangustu dzimtā ir 33 mūsdienās dzīvojošas sugas, kas iedalītas 14 ģintīs. Vēl nesenā pagātnē mangustu dzimtā tika sistematizētas 4 mangustu sugas no Madagaskaras. Tomēr ģenētiskos pētījumos atklājās, ka šīs sugas ir piederīgas eipleru dzimtai (*Eupleridae*), kas savukārt ir vistuvāk radniecīgā dzimta mangustu dzimtai.

Mangusti dzīvo Āfrikā uz dienvidiem un austrumiem no Sahāras tuksneša un Eirāzijas dienvidos, kā arī Puertoriko un dažās Karību reģiona un Havaju salās, kurās cilvēki tos ir ieveduši. Mangustus ieveda ar nolūku salās nogalināt čūskas un žurkas, bet mangusti iznīcināja arī daudzos mazos, uz zemes dzīvojošos dzīvniekus, nodarot lielu postu salu faunai. Mūsdienās mangustus ir aizliegts ievest ASV, Austrālijā un citās valstīs.

Izskats un īpašības
-------------------

Daudzām mangustu sugām ir grizli veida matojums, attēlā pundurmangusts (*Helogale parvula*)
Surikati (*Suricata suricatta*) dzīvo grupās, kas barojas kopā un dalās ar ēdienu starp grupas locekļiem
Mangustu dzimtas dzīvnieki ir mazi dzīvnieki. Lielākais no tiem ir apmēram kaķa lielumā. Mazākais dzimtā ir Āfrikā dzīvojošais pundurmangusts (*Helogale parvula*), kura ķermeņa garums, asti ieskaitot, ir 38 cm, svars 300 g. Lielākais ir baltastes mangusts (*Ichneumia albicauda*), kura ķermeņa garums ar asti ir 120 cm, svars 5 kg.

Ārēji mangusti līdzinās sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) dzīvniekiem, lai gan pēdējie ir suņveidīgajiem (*Caniformia*) piederoši. Abām grupām ir gari ķermeņi, garas, slaidas sejas, mazas, apaļas ausis, īsas kājas un garas astes. Daudzām mangustu sugām ir grizli veida matojums, bet dažām sugām kažoka krāsas savstarpēji skaidri nodalās. Mangusti savus nagus nevar ievilkt tāpat kā suņveidīgie, jo tie tiek izmantoti rakšanai. Mangustu zīlītes ir šauras un ovālas, līdzīgi kā kazām. Lielākajai daļai sugu ir labi attīstīti anālie dziedzeri, ar kuru sekrētu dzīvnieki iezīmē teritoriju un signalizē par dzimumbriedumu. Mangustiem ir arī acetilholīna receptori līdzīgi kā čūskām. Čūskas indes neirotoksīni mangustus nespēj ietekmēt.

Uzvedība
--------

Dažas sugas ir izteikti individuālas, to pieaugušie īpatņi ir vientuļnieki. Piemēram, Ēģiptes mangusts (*Herpestes ichneumon*) pamatā ir vientuļnieks, lai gan reizēm arī šai sugai var novērot nelielas grupas. Daudzas sugas veido grupas, barojoties kopīgi un daloties ar atrasto barību. Piemēram, surikati (*Suricata suricatta*) veido grupas, kurās kopā dzīvo 20—30 indivīdi. Grupu vada dominantais tēviņš un mātīte. Lielākā daļa mangustu ir aktīvi dienas laikā un tie pamatā uzturas uz zemes.

Barība
------

Indijas mangusts (*Herpestes edwardsii*) ir slavens kobru mednieks
Mangustu dzimtas dzīvnieki pamatā barojas ar kukaiņiem, krabjiem, sliekām, ķirzakām, čūskām, nelieliem putniņiem, grauzējiem, olām un maitu. Viens no populārākajiem mangustiem Indijas mangusts (*Herpestes edwardsii*) ir pazīstams ar savu spēju nogalināt indīgas čūskas. Bet slaveni tie ir tieši ar spēju nogalināt kobras. Mangusti to spēj izdarīt, pateicoties savai veiklībai, biezajam kažokam un acetilholīna receptoriem, kas izstrādā mangustiem imunitāti pret čūsku indi. Mangusti, ja iespējams, izvairās no kobrām un kobru gaļu pēc veiksmīgās cīņas neēd. Pateicoties šīm īpašībām, Indijā mangustus tur kā mājdzīvniekus, lai pasargātu mājokļus no kobrām un citām čūskām.

Reprodukcija
------------

Mangustiem vienā metienā vidēji piedzimst 2—4 mazuļi. Grūsnības periods ilgst apmēram 2 mēnešus, lai gan dažādām sugām tā ilgums ir nedaudz atšķirīgs. Mātīte mazuļus zīda ar pienu apmēram 6 nedēļas. Apmēram 4 mēnešu vecumā jaunie mangusti sāk barību meklēt paši. Gada laikā mangustiem ir vairāki metieni (2—3). Mātītes dzimumbriedumu sasniedz ļoti agri — 10 nedēļu vecumā.

Sistemātika
-----------

Dzeltenie mangusti (*Cynictis penicillata*)
Brūnais mangusts (*Herpestes fuscus*)
Smita mangusts (*Herpestes smithii*)
Surikats (*Suricata suricatta*)
Svītrainais mangusts (*Mungos mungo*)
* **Mangustu dzimta** (*Herpestidae*)
	+ Baltastes mangusti (*Ichneumia*)
		- Baltastes mangusts (*Ichneumia albicauda*)
	+ Dzeltenie mangusti (*Cynictis*)
		- Dzeltenais mangusts (*Cynictis penicillata*)
	+ Kuplastes mangusti (*Bdeogale*)
		- Džeksona mangusts (*Bdeogale jacksoni*)
		- Kuplastes mangusts (*Bdeogale crassicauda*)
		- Melnkāju mangusts (*Bdeogale nigripes*)
		- Sokokes kuplastes mangusts (*Bdeogale omnivora*)
	+ Kuzimanzes (*Crossarchus*)
		- Aleksandra kuzimanze (*Crossarchus alexandri*)
		- Angolas kuzimanze (*Crossarchus ansorgei*)
		- Gardeguna kuzimanze (*Crossarchus obscurus*)
		- Plakangalvas kuzimanze (*Crossarchus platycephalus*)
	+ Libērijas mangusti (*Liberiictis*)
		- Libērijas mangusts (*Liberiictis kuhni*)
	+ Mangusti (*Herpestes*)
		- Apkakles mangusts (*Herpestes semitorquatus*)
		- Brūnais mangusts (*Herpestes fuscus*)
		- Ēģiptes mangusts (*Herpestes ichneumon*)
		- Gardeguna mangusts (*Herpestes naso*)
		- Indijas mangusts (*Herpestes edwardsii*)
		- Īsastes tumšais mangusts (*Herpestes brachyurus*)
		- Krabjmangusts (*Herpestes urva*)
		- Mazais Āzijas mangusts (*Herpestes javanicus*)
		- Smita mangusts (*Herpestes smithii*)
		- Svītrkakla mangusts (*Herpestes vitticollis*)
	+ Mellera mangusti (*Rhynchogale*)
		- Mellera mangusts (*Rhynchogale melleri*)
	+ Pundurmangusti (*Helogale*)
		- Etiopijas pundurmangusts (*Helogale hirtula*)
		- Pundurmangusts (*Helogale parvula*)
	+ Purva mangusti (*Atilax*)
		- Purva mangusts (*Atilax paludinosus*)
	+ Savannas mangusti (*Dologale*)
		- Savannas mangusts (*Dologale dybowskii*)
	+ Slaidie mangusti (*Galerella*)
		- Angolas slaidais mangusts (*Galerella flavescens*)
		- Dienvidāfrikas mangusts (*Galerella pulverulenta*)
	+ Selusa mangusti (*Paracynictis*)
		- Selusa mangusts (*Paracynictis selousi*)
		- Slaidais mangusts (*Galerella sanguinea*)
		- Somālijas slaidais mangusts (*Galerella ochracea*)
	+ Surikati (*Suricata*)
		- Surikats (*Suricata suricatta*)
	+ Svītrainie mangusti (*Mungos*)
		- Gambijas mangusts (*Mungos gambianus*)
		- Svītrainais mangusts (*Mungos mungo*)

Atsauces
--------

1. ↑  Traps set to catch mongoose on Kauai
2. ↑  «Animals whose importation is banned under the Lacey Act». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 29. augustā. Skatīts: 2012. gada 25. martā.
3. ↑  «WAZA: Dwarf Mongoose». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2011. gada 17. augustā. Skatīts: 2012. gada 25. martā.
4. ↑  «ARKive: White-tailed mongoose (Ichneumia albicauda)». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 18. aprīlī. Skatīts: 2012. gada 25. martā.
5. ↑  Science : Mongoose's secret is to copy its prey
6. ↑  ADW: Herpestes ichneumon
7. ↑  How the Mongoose Defeats the Snake
8. ↑  The Mongoose - Snake Killers as Pets
9. ↑  Mongooses, Mongeese, Mongoose-Dem!

Ārējās saites
-------------

* Kārpainās mežacūkas un Mangustu sadarbība
* Mongoose Facts
* General features and members of the family Herpestidae
* Ecology Pphotographic Herpestidae