recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Bernards Verbērs
**Bernārs Verbērs** (*Bernard Werber*, dzimis 1961. gada 18. septembrī) ir franču zinātniskās fantastikas rakstnieks.

Biogrāfija
----------

Verbērs dzimis 1961. gada septembrī Tulūzā. Viņa māte bija izraēliete, bet tēvs - Francijas ebrejs. Fantastikas stāstus Verbērs sāka rakstīt 14 gadu vecumā. 1982. gadā viņš sāka žurnālistikas studijas Parīzē, kur iepazina zinātniskās fantastikas rakstnieka Filipa Dika darbus. 1983. gadā saņēma *News* fonda prēmiju kā labākais jaunais reportieris par materiālu par Ziloņkaula krastā mītošu skudru veidu. No 1983. līdz 1990. gadam viņš strādāja kā žurnālists zinātniskajā žurnālā *Nouvel Observateur*, turpinot brīvajā laikā rakstīt fantastiku.

1991. gadā viņš izdeva romānu Skudras, fantastikas stāstu, kurā skudras ir varoņi un cilvēki - ļaunie antivaroņi. Šo romānu Verbērs sāka rakstīt 16 gadu vecumā. *Skudras* padarīja Verbēru par vienu no Francijas populārākajiem zinātniskās fantastikas autoriem. Šim romānam viņš radīja arī divus turpinājumus - Skudru diena (1992) un Skudru revolūcija (1995). Tiesa, romāns populārs kļuva tikai lasītāju vidū, kamēr kritika jauno franču rakstnieku pilnībā ignorēja. Triloģijas otrais romāns *Skudru diena* saņēma žurnāla *Elle* lasītāju balvu un tika iztulkota 33 pasaules valodās.

Paralēli *Skudru* triloģijai 1994. gadā Verbērs izdeva romānu Tanatonauti, kurā pievērsās pēcnāves dzīves tematikai. Vēlāk *Tanatonauti* arī kļuva par triloģiju, bet triloģijas trešā daļa - Mēs - Dievi - arī izvērtās par trīsdaļīgu romānu.

Līdzās rakstnieka darbībai Verbērs izveidoja cilvēces iespējamo attīstības scenāriju analīzes asociāciju. Asociācija savāca lielu datu daudzumu un reizi divos mēnešos notur konferences Parīzes lielākajās grāmatnīcās.

Verbēra plānos ietilpst viņa romānu ekranizācija.

Grāmatas
--------

### *Skudru* triloģija

* Skudras, 1991
* Skudru diena, 1992
* Skudru revolūcija, 1996

### *Tanatonautu* triloģija

* Tanatonauti, 1994
* Eņģeļu impērija, 2000
* *Mēs - Dievi* triloģija
	+ Mēs - Dievi, 2004
	+ Dievu elpa, 2005
	+ Dievu noslēpums, gaidāma 2007.

### *Mūsu tēvu tēvi* triloģija

* Mūsu tēvu tēvi, 1998
* Augstākais noslēpums, 2001
* Ciklopa smiekli, 2010

### Eksperimentālās grāmatas

* Relatīvo un absolūto zināšanu enciklopēdija, 1993
* Ceļojumu grāmata, 1997
* Skudru grāmatas noslēpums, 2002
* Cilvēki - mūsu draugi, 2003

### Stāstu krājumi

* Iespēju koks

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Bernard Werber*** |

Atsauces
--------


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 85414048
* LNB: 000148235
* LCCN: n94088954
* ISNI: 0000 0000 8161 0484
* GND: 12060616X
* SUDOC: 030637554
* BNF: cb122013821 (data)
* NLA: 35380368
* NDL: 00516922
* NKC: xx0017949
* SBN identifikators RAVV077688 nav derīgs.
* BNE: XX1158820
* CiNii: DA05831992

 |

 |
**Sondersa sala** (angļu: *Saunders Island*) ir neapdzīvota vulkāniska sala Dienvidsendviču salu arhipelāgā Atlantijas okeāna dienvidos, trešā lielākā arhipelāga sala. Administratīvi ietilpst Apvienotās Karalistes valdījumā Dienviddžordžijā un Dienvidsendviču Salās. Izvietojies arhipelāga rietumos, Larsena šaurums to atdala no Montagjū salas dienvidos, bet Šekltona šaurums — no Kendlmasas salas ziemeļos. Sala klinšaina, lielākoties klāta ar ledu. Nelieli no sniega un ledus brīvi apgabali ir salas ziemeļos (Blekstona līdzenums) un dienvidaustrumos. Salu veido aktīvs vulkāns Maikla kalns. Par tā izvirdumiem un citām aktivitātēm periodiski tiek ziņots kopš 1819. gada, pēdējais izvirdums reģistrēts 2012. gada oktobrī.

Salu 1775. gadā atklāja britu jūrasbraucēja Džeimsa Kuka ekspedīcija un nosauca to par godu britu admirālim Čārlzam Sondersam *(Charles Saunders)*. Krastā pirmais izkāpa norvēģu polārpētnieks Karls Antons Larsens 1908. gadā.

Atsauces
--------

1. ↑  «Oceandots.com Saunders island». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2010. gada 23. decembrī. Skatīts: 2010. gada 23. decembrī.
2. ↑  «Volcano Live. Michael Volcano - John Seach». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 23. martā. Skatīts: 2013. gada 17. decembrī.
3. ↑  «SGSSI Gazetteer. Saunders Island». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 24. decembrī. Skatīts: 2013. gada 17. decembrī.
4. ↑  Exploring Polar Frontiers: A Historical Encyclopedia, Volume 1, 2, By William James Mills
**Bertolds** jeb **Bertolds Skulte** (latīņu: *Bertoldus*, vidusaugšvācu: *Bertolt*, vācu: *Berthold, Berthold Schulte, Bertold*, krievu: *Бертольд*, igauņu: *Bertold*; miris 1198. gada 24. jūlijā) bija katoļu garīdznieks Vācijā, otrais Ikšķiles bīskaps (1196—1198), Livonijas krusta karu uzsācējs.

Biogrāfija
----------

Cēlies no feodāļu kalpotājiem (ministeriāļiem) ar uzvārdu Šulte vai, lejasvācu dialektā, Skulte (*Schulte*), kas dzīvojuši Ziemeļvācijā, Štades pilsētas tuvumā (Elbas lejtece, tagadējā Lejassaksija). Pirms pārcelšanās uz Latviju Bertolds bija Lokumas (*Luccaburg*) cisterciešu klostera abats netālu no Hanoveras. Romas kūrijai Bertolds bija pazīstams kā cisterciešu ordeņa darbinieks, par to liecina kaut vai tas, ka viņam 1188. gadā bija uzdots izšķirt Brēmenes arhibīskapa strīdus ar kanoniķiem. Pēc Lībekas Arnolda un Alberika ziņām, Bertolds par misionāru Līvzemē bija it kā darbojies jau bīskapa Meinarda laikā.

1196. gadā, pēc Meinarda nāves, kļuva par Ikšķiles bīskapu. Bertoldu par bīskapu 1196./97. gada ziemā iesvētīja Brēmenes arhibīskaps Hartvigs II, un nākamajā vasarā Bertolds ieradās Livonijā, lai noskaidrotu situāciju Ikšķilē. Bertolds, kuru vietējie līvi sagaidīja ļoti naidīgi, nolēma izmantot varu un 1197./98. gados apbraukāja Saksiju un Vestfāli, aicinot uz krusta kariem pret līviem. Viņš sūdzējās Brēmenes arhibīskapam par lībiešu atkrišanu no ticības, un vienojās nākamgad nosūtīt uz Livoniju karaspēku — ar pāvesta ziņu bija izsludināta grēku atlaišana visiem krustnešiem. Drošas ziņas par šiem notikumiem sniedz vienīgi Livonijas Indriķa hronika, kamēr pāvesta Celestīna III šai jautājumā veiktā dokumentācija prasa papildu pētījumus.[*nepieciešama atsauce*]

### Kauja pie Rīgas kalna

*Skat. Kauja pie Rīgas kalna*
1198. gada vasarā Bertolds ieradās Līvzemē ar karaspēku un devās augšup gar Daugavu uz Mārtiņsalas pili (*Holme*, *Holmia*). Pilī bija sapulcējušies kareivīgi noskaņotie Salas novada lībieši (Dole un Salaspils), pēc īsām pārunām viņa priekšlikumi tiek noraidīti, un krustneši spiesti atgriezties Rīgā. Drīz šeit ieradās apvienotais lībiešu karaspēks, un, lai iegūtu laiku papildspēku sagaidīšanai, uzsāka miera sarunas ar krustnešiem. Abas puses noslēdza pamieru uz 3 dienām, taču tā laikā tika nogalināti vairāki krustneši. Pamieru pārtrauca un karaspēki pie Rīgas Senākalna (*mons Antiquus, mons Rige*) sagatavojās cīņai. Straujais bruņinieku uzbrukums piespieda lībiešus atkāpties kauju nemaz neuzsākot, taču bīskapu zirgs ienesa bēgošajā pūlī. Tur, diviem pieturot, viņu ar šķēpu no mugurpuses nodūra lībietis Imauts (*Ymaut*).

Bertolds tika apglabāts Ikšķiles baznīcas altāra telpā, kādā no trim 1927. un 1972. gada izrakumos atsegtajām mūra kapličām. 14. gadsimta beigās viņu pārapbedīja Rīgas Doma baznīcā, Svētā Krusta altāra priekšā.

Atsauces
--------

1. ↑  Gints Skutāns, mag.hist. Bertolds (? — 1198), Historia.lv Archived 2013. gada 30. maijā, *Wayback Machine* vietnē.

| Reliģiskie amati un pozīcijas |
| --- |
| Priekštecis: **Meinards**  |  **Ikšķiles bīskaps** 1196 - 1198 | Pēctecis: **Alberts**  |
**Somālijas žirafe** (*Giraffa reticulata*) ir Āfrikā dzīvojošs pārnadžu (*Artiodactyla*) kārtas zīdītājs. Saskaņā ar mūsdienu sistemātiku tā ir viena no četrām mūsdienās dzīvojošām žirafu ģints (*Giraffa*) sugām. Tā sastopama Kenijas ziemeļaustrumos, Etiopijas dienvidos un Somālijā.

Šīs sugas savvaļas populācijā ir apmēram 8700 īpatņu. lai gan nesenā pagātnē (1998. gadā) populācijā bija 31 000 Somālijas žirafu. Pasaules zoodāzrzos tā ir visbiežāk sastopamā žirafe, un to kopējais skaits ir lielāks kā 450 īpatņi. Savvaļā to parasti var novērot atklātā vai krūmu savannā, bet, ja barības resursi ir nabadzīgi, žirafes dodas barības meklējumos dziļākos un biezākos mežos. Žirafes ir ļoti iecienījušas akāciju audzes.

Izskats un īpašības
-------------------

Somālijas žirafes kažoka raibumi ir lieli un koši oranžīgi vai sarkanbrūni. Tiem ir daudzstūru forma, bet vienu no otra tos atdala koši baltas, šauras līnijas, kas atgādina tīklu. Uz kāju apakšējām daļām, līdz pašiem nagiem, raibumi var būt un var nebūt. Vairāk par žirafes anatomiju un īpatnībām var izlasīt galvenajā rakstā žirafes.

Galerija
--------

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Atsauces
--------

1. ↑   Scientists just realised there are not one, but four species of giraffe
2. 1 2 3 4  «Masai Giraffe – Giraffa camelopardalis tippelskirchi». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 1. novembrī. Skatīts: 2016. gada 9. oktobrī.
3. ↑  Multi-locus Analyses Reveal Four Giraffe Species Instead of One
4. ↑  «Giraffe Species». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 10. oktobrī. Skatīts: 2016. gada 9. oktobrī.

Ārējās saites
-------------

* Reticulated Giraffe Giraffa camelopardalis reticulata
* ARKive: Giraffe (Giraffa camelopardalis)
* EOL: Giraffa camelopardalis reticulata
**Somu līcis** (somu: *Suomenlahti*, igauņu: *Soome laht*, krievu:  *Финский залив*) ir līcis Baltijas jūrā. Tā krastos atrodas Somija (ziemeļos), Igaunija (dienvidos) un Krievija (austrumos).

Raksturojums
------------

Somu līča karte
Somu līča platība ir 29 500 km2. Tā garums ir 428 km, platums 120 km. Par līča rietumu robežu tiek uzskatīta līnija starp Hanko ragu Somijā un Pēzaspea ragu Igaunijā. Pie ieejas līcis ir 75 km plats. Uz austrumiem līcis sašaurinās, kļūdams 10—28 km plats Kronštates līcī. Lielākais līcis ziemeļu krastā ir Viborgas līcis, dienvidkrastā Narvas līcis. Līča platība ir 29 500 km2.

Somu līcī ir vairākas salas — Hoglande, Titersa, Lavansāri un Seiskari ir lielākās no tām. Līča vidējais dziļums nav liels — tikai 38 m. Dziļākās vietas līcī ir pie tā ieejas, kur dziļums svārstās no 80 līdz 100 metriem. Pie dienvidu krasta ir vietas, kur dziļums pārsniedz 100 m, kamēr pie ziemeļu krastiem tas nekur nepārsniedz 60 metrus. Dziļākā vieta (121 m) ir pie Igaunijas krastiem, uz ziemeļaustrumiem no Tallinas. Apmēram 5 % no Baltijas jūras ūdens atrodas Somu līcī. Tā kā līcī ieplūst Ņeva, ūdens šeit ir mazāk sāļš nekā vidēji Baltijas jūrā.

Vidējais ūdens sāļums ir no 0,2 līdz 5,8 promilēm. Mazāk sāļš ūdens ir līča austrumdaļā, vietā, kur tajā ietek Ņevas upe.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Somu līcis***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 234154229
* LCCN: sh85048397
* GND: 4086491-1
* NKC: ge601650

 |

 |
**Bertolds Englišs** (vācu: *Berthold Englisch*; 1851. gada 9. jūlijs Čehijas Silēzija — 1897. gada 19. oktobris Vīne) bija Austrijas šahists.

Biogrāfija
----------

Piedzimis Hocenplocas ciemā Čehijas Silēzijā (tagad Osoblahas ciems Bruntālas apriņķī Morāvijas-Silēzijas apgabalā Čehijā). Visu mūžu strādājis par tirdzniecības aģentu. 19. gadsimta beigās bijis viens no Austroungārijas vadošajiem šahistiem. 1879. gadā Leipcigā uzvarējis 1. Vācijas šaha savienības kongresā, apsteidzot Lūisu Paulsenu, un dalījis pirmo vietu Vīsbādenes šaha turnīrā ar Džozefu Blekbērnu un Ādolfu Švarcu. 1885. gadā Hamburgā dalījis otro vietu kopā ar Maksu Veisu un Zīgbertu Tarrašu; 1890. gadā zaudējis mačā Emanuelam Laskeram ar 1:4, bet 1896. gadā zaudējis Harijam Pilsberijam ar 0:5. Starptautiskajos šaha turnīros savstarpējās partijas ieguvis neizšķirtu bilanci arVilhelmu Steinicu (+1, -1, =4), un 1878. gada Parīzes šaha turnīrā uzvarējis Ādolfu Andersenu.

Atsauces
--------

1. ↑  Das Internationale Turnier Leipzig 1879 (1. DSB-Kongress)
2. ↑  Hamburg (1885)

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
**Sonda** (igauņu: *Sonda*) ir stacija Igaunijā, Austrumviru apriņķa Sondas pagastā, dzelzceļa iecirknī Tapa—Narva un atrodas 53,9 km attālumā no Tapas, 78 km attālumā no Narvas un 131,5 km attālumā no Tallinas. Sondā pietur Tapas (Tallinas) un Narvas virzienā kursējošie pasažieru dīzeļvilcieni (2012. gadā 1 vilciena sastāva pāris dienā).

Stacijas ēka
------------

Pirmā Sondas stacija bija vienstāva koka konstrukciju iegarenas konfigurācijas celtne ar centrālo transepta daļu un divslīpes jumtu ar jumtgaļu nošļaupumiem. Otrā pasaules karā ēka gājusi bojā.

Pašreizējā Sondas stacijas ēka celta 1950. gadu sākumā. Ēkas arhitektūra ieturēta tolaik valdošajā Staļina klasicisma/baroka stilā un ir daudzu šajā laika periodā celto stacijas ēku līdziniece. Šāds stacijas tips sastopams ne vien Igaunijā — Vaivara, Viljandi, Kohtla, bet arī Latvijā — Limbaži, Zemitāni, Koknese.

Kopš 2000. gadu sākuma Sondas stacijas ēka netiek izmantota.

Skatīt arī
----------

* Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (austrumu virziens)

Atsauces
--------

1. ↑  AS EVR Infra raudteerajatistel võimaldatavad operatsioonid 2011/2012
2. ↑  Avaleht | Edelaraudtee

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Uz Tapu** |  | **Uz Narvu** |
|  Kabala |  **Sonda** | Kivieli  |
Hindi un Arābu skaitļi uz ceļazīmes
**Pozicionāls skaitļu pieraksts** jeb **pozicionālā notācija** ir tāda skaitļu pieraksta sistēma, kurā cipara lomu nosaka ne tikai šis cipars, bet arī tā atrašanās vieta skaitlī.

Definīcija
----------

Skaitli *x* pozicionālā skaitļa pierakstā ar bāzi *b* var uzrakstīt:

{\displaystyle x=\sum \_{k=-m}^{n}a\_{k}b^{k}}, kur *b* - naturāls skaitlis, {\displaystyle b>1}; {\displaystyle a\_{k}} — veseli skaitļi, {\displaystyle 0\leq a\_{k}<b}; {\displaystyle k=\{-m...-1\}} skaitļa {\displaystyle a\_{k}} pozīcija aiz komata, {\displaystyle k=\{0...n\}} skaitļa {\displaystyle a\_{k}} pozīcija pirms komata.

Sistēmas ar dažādām bāzēm
-------------------------

Dažas no izmantojamām pozicionālā skaitļa pieraksta sistēmām:

* 1 — unārā
* 2 — binārā (izmanto datorzinātnē)
* 8 — oktālā (datorzinātnē)
* 10 — **decimālā** - visplašāk lietotā skaitīšanas sistēma
* 12 — duodecimālā (plaši izmantoja senatnē, dažreiz arī mūsdienās)
* 16 — heksadecimālā (datorzinātnē)
* 60 — heksagesimālā (izmanto leņķu mērīšanai, minūšu, sekunžu uzskaitei)
**Harijs Golombeks** (angļu: *Harry Golombek*; 1911. gada 1. marts Londona — 1995. gada 7. janvāris Londona) bija Lielbritānija starptautiskais lielmeistars šahā (1985).

Biogrāfija
----------

No 1930. gadu vidus līdz 1960. gadu sākumam bijis viens no Anglijas vadošajiem šahistiem. Trīs reizes uzvarējis Lielbritānijas šaha čempionātos (1947, 1949, 1955). 1952. gadā Stokholmā kļuvis par pirmo angļu šahistu, kas piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kurā ieņēmis 20. vietu. 1946. gadā Lielbritānijas un PSRS šaha izlašu radiomačā nospēlējis neizšķirti divas partijas ar padomju lielmeistaru Isāku Boļeslavski. Daudzu starptautisko šaha turnīru dalībnieks, kuros lielāko panākumu guvis 1953. gadā tradicionālajā Hastingsas jaungada šaha turnīrā, kurā dalījis 1.-4. vietu ar Džonatanu Penrouzu, Danielu Janovski un Antonio Medinu Garsiju.

Pārstāvējis Anglijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:

* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 9 reizes (1935-1939, 1952-1962);
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 2 reizes (1955-1956).

Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Golombekam kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1985. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) goda nosaukumu. 1954. gadā kļuvis par FIDE starptautisko arbitru.

Bijis daudzu nozīmīgu šaha sacensību galvenais tiesnesis, tajā skaitā tiesājis Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla pretendentu turnīru 1959. gadā, kurā uzvarēja Mihails Tāls, un 1963. gada maču par Pasaules šaha čempiona nosaukumu starp Mihailu Botviņņiku un Tigranu Petrosjanu.

Bijis britu šaha žurnāla *British Chess Magazine* redaktors (1938—1940), laikrakstu *The Times* (nomainot šajā vietā Filipu Stjuartu Milneru-Beriju) un *The Observer* šaha apskatnieks (1945–1985). Sarakstījis vairāk nekā 30 grāmatas par šaha tematiku.

Studējis filoloģiju Londonas karaliskajā koledžā. Otrā pasaules kara laikā nodarbojies ar kriptogrāfiju, strādājis pie Enigmas koda atšifrēšanas. 1966. gadā kļuvis par Britu impērijas ordeņa virsnieku.

Literatūra
----------

* Golombek's Encyclopedia of Chess, edited by Golombek, 1977. ISBN 0-517-53146-1
* Golombek, H. (1954). The Game of Chess.
* A History of Chess, 1976. ISBN 0-7100-8266-5
* The Art of the Middle Game. ISBN 0-14-046102-7
* Modern Opening Chess Strategy, 1959.
* Reti's Best Games of Chess, annotated by H. Golombek, 1954.
* Instructions to Young Chess Players, 1958. ISBN 0-273-48550-4
* Capablanca's 100 Best Games, 1970.
* The World Chess Championship, 1948.

Atsauces
--------

1. ↑  British Chess Champions 1904 - present
2. ↑  1952 Stockholm Interzonal Tournament
3. ↑  Hastings 1952/53
4. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Olympiads :: Harry Golombek
5. ↑  OlimpBase :: Clare Benedict Chess Cup :: Harry Golombek

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
Maķedonijas dzelzceļa tīkls
***JP Makedonski Železnici – Skopje C.O.*** (*ЈП Македонски железници-Скопје*) jeb ***Makedonski Železnici*** (***MŽ***) bija Maķedonijas dzelzceļa uzņēmums. 2007. gadā sadalīts atsevišķos transporta un infrastruktūras uzņēmumos.

*Makedonski Železnici* pārziņā bija 925 km dzelzceļa līniju ar standarta (Eiropas) sliežu ceļa platumu 1435 mm. 315 km sliežu ceļa bija elektrificēts.

Vēsture
-------

Pirmā dzelzceļa līnija mūsdienu Ziemeļmaķedonijas teritorijā starp Skopji un Salonikiem atklāta 1873. gadā, Osmaņu impērijas laikā.

No 1920. gadiem dzelzceļa sistēma *Jugoslovenske železnice* (*JŽ*) bija vienota visā Dienvidslāvijas teritorijā.
1945. gadā izveidots valsts dzelzceļa direktorāts Skopjē.

Pēc Dienvidslāvijas sabrukuma un Maķedonijas neatkarības iegūšanas, 1991. gadā uz *JŽ* Skopjes nodaļas bāzes izveidots uzņēmums *Македонски железници-Скопје*. 1995. gadā tas reorganizēts par publisku uzņēmumu *JP Makedonski Železnici - Skopje C.O.*.

Maķedonijai vēloties iestāties Eiropas Savienībā, bija jāizpilda direktīva *91/440*, kas paredz dzelzceļa transporta pakalpojumu atdalīšanu no ceļu infrastruktūras. 2007. gadā *Makedonski Železnici* sadalīts divos uzņēmumos:

* ***Makedonski Železnici Transport AD – Skopje*** (*Македонски железници Транспорт АД – Скопје*), kas turpmāk nodarbojās ar pasažieru un kravu pārvadājumiem;
* ***JP za železnička infrastruktura Makedonski Železnici Transport – Skopje*** (*ЈП за железничка инфраструктура Македонски железници – Скопје*), kas turpmāk veica dzelzceļa infrastruktūras attīstības un uzturēšanas darbus.

Attēlu galerija
---------------

* Skopjes dzelzceļa stacijaSkopjes dzelzceļa stacija
* Rīgas vagonbūves rūpnīcā būvētais elektrovilciens MŽ 412*Rīgas vagonbūves rūpnīcā būvētais elektrovilciens* MŽ 412
* Elektrolokomotīve MŽ 441 un dīzeļvilciens MŽ 712Elektrolokomotīve *MŽ 441* un dīzeļvilciens *MŽ 712*

Atsauces
--------

1. ↑  Introduction Makedonski Zeleznici Archived 2016. gada 7. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē. Fabian Vendrig

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Makedonski Železnici*** |

* Makedonski Železnici Transport AD – Skopje
* JP za železnička infrastruktura Makedonski Železnici Transport – Skopje
**Žans Denī Deletrā** (franču: *Jean-Denis Délétraz*; dzimis 1963. gada 1. oktobrī Ženēvā, Šveicē) ir šveiciešu sacīkšu pilots. Viņš ir arī bijušais Formula 1 pilots.

Piedalījies pavisam 3 sacīkstēs, debitējot Austrālijas GP 1994. gadā, tomēr nav izcīnijis nevienu punktu. Labākais rezultāts kvalifikācijā šveicietim ir 24. vieta (1994. gada Austrālijas GP un 1995. gada Portugāles GP), bet sacīkstēs tā ir 15. vieta (1995. gada Eiropas GP). Pirms piedalīšanās Formula 1 sacensībās Žans bija sastopams Formula 3000 sacensībās, kur izcīnija divas 3. vietas, bet, pateicoties sponsoru atbalstam, viņš nokļuva Formula 1, kur viņa sponsoru nauda ļoti noderēja finansiālās grūtībās nonākušām F1 komandām. Pēc Formula 1 karjeras beigšanas ar dažādiem panākumiem piedalījās daudzos salonautomobiļu čempionātos.

Formula 1 rezultāti
-------------------

| Gads | Komanda | Šasija | Dzinējs | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | Vieta | Punkti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1994 | Tourtel Larrousse F1 | LH94 | Ford Zetec-R 3.5 V8 | BRA | PAC | SMR | MON | ESP | CAN | FRA | GBR | GER | HUN | BEL | ITA | POR | EUR | JPN | AUS |  | **—** | **0** |
| 1995 | Pacific Grand Prix Ltd | PR02 | Ford EDC 3.0 V8 | BRA | ARG | SMR | ESP | MON | CAN | FRA | GBR | GER | HUN | BEL | ITA | POR | EUR | PAC | JPN | AUS | **—** | **0** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Valsts karogs: Apvienotā Karaliste Pacific Racing |
| --- |
|  |
| Personāls | 
* Valsts karogs: Apvienotā Karaliste Kīts Viginss

 |
|  |
| Piloti | 
* Valsts karogs: Francija Pols Belmondo
* Valsts karogs: Šveice Žans Denī Deletrā
* Valsts karogs: Beļģija Bertrāns Gašo
* Valsts karogs: Itālija Džovanni Lavadži
* Valsts karogs: Itālija Andrea Montermīni

 |
|  |
| Modeļi | 
* PR01
* PR02

 |

 |
**Žans Alezī** (franču: *Jean Alesi*; dzimis 1964. gada 11. jūnijā, Aviņonā, Francijā), dzimis **Džovanni Alezī** (itāļu: *Giovanni Alesi*), ir bijušais franču sacīkšu pilots, zināms pateicoties savai Formula 1 karjerai.

Abi viņa vecāki bija itāļi, tādēļ sākotnēji viņa vārds bija Džovanni. Sākot karjeru, Žans priekšroku deva rallijam, nevis formulām. Alezī debitēja F1 1989. gada Francijas *Grand Prix*, taču sezonu viņš iesāka Formula 3000. Lielāko daļu atlikušās sezonas itāļu izcelsmes francūzis turpināja braukt augstākajā formulu klasē. 1990. gadā viņš aizvadīja savu pirmo pilno sezonu "autosporta karalienē". Ar nekonkurētspējīgo Tyrrell pilotam pat izdevās divas reizes finišēt otrajam. To pamanīja Ferrari vadība un nolīga viņu sākot ar 1991. gadu.

Alezī bija samērā biežs viesis uz goda pjedestāla, tāpēc daudzi gaidīja viņa pirmo uzvaru. Viņš to piedzīvoja 1995. gada Kanādas *Grand Prix*. Vēlāk tā arī izrādījās viņa vienīgā F1 uzvara. Kad pēc sezonas tika paziņots par to, ka toreizējais čempions Mihaels Šūmahers dodas uz Ferrari un, ka viņa komandas biedrs būs Edijs Irvains, kļuva skaidrs, ka komandā vairs brīvu nav pamatsastāva vietu, tādēļ Žanam neatlika nekas cits, kā doties uz vācieša iepriekšējo komandu, Benetton. Bez Šūmahera un lielas daļas viņa tehniskā personāla komanda vairs nebija tāda pati, lai gan Alezī izdevās sasniegt savu labāko rezultātu kopvērtējumā - ceturto vietu. Vadība bija apmierināta un pagarināja līgumu, savukārt Alezī turpināja labo rezultātu plūsmu un atkal kopvērtējumā bija ceturtais. Tomēr līgums ar jaunajiem talantiem Fizikellu un Vurcu nozīmēja to, ka francūzim atkal nācās meklēt jaunu komandu.

Par tādu kļuva šveiciešu Sauber un Alezī tajā pavadīja divus gadus, tikai reizi finišējot labāko trijniekā. Kad Žana tautietim Alēnam Prostam piederošajā Prost komandā atbrīvojās divas vietas, nepagāja ilgs laiks, līdz Alezī piekrita kļūt par komandas pilotu. Taču komandā viņš aizvadīja sev necienīgu karjeras nobeigumu - pirmajā sezonā viņš nenopelnīja nevienu punktu, bet otrajā tika atlaists sezonas vidū. Francūzis gan kļuva par Jordan pilotu un tur nobrauca savas karjeras pēdējās piecas sacīkstes, taču tikai reizi spēja finišēt punktos. Alezī kļuva par vienu no retajiem pilotiem, kuri ir nobraukuši 200 vai vairāk sacīkstes Formulā 1. No 2002. līdz 2006. gadam itāļu izcelsmes pilots brauca DTM.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 25411466
* ISNI: 0000 0000 1360 5413
* GND: 119385554
* BNF: cb125308949 (data)

 |

 |
**Harijs Džads** dzimis 1985. gada 23. decembrī Čelmsfordā, Anglijā, ir bundzinieks britu pop roka / pop panka grupā McFly. Kopā ar viņu grupā spēlē Toms Flečers, Dugijs Pointers un Denijs Džouns. McFly kļuva slaveni visā pasaulē 2004. gadā, ar savu debijas albumu *Room on the 3rd Floor*.

Džads ir bundzinieks un dziesmu līdzautors grupā McFly. Džads arī spēlē trompeti un klavieres. Viņš ir arī iedziedājis fona vokālu dažās McFly dziesmās, kā arī dažreiz iepriecina publiku izpildot Enrikes Iglesiesa dziesmu "Hero"

McFly slavas pirmsākumos, Harijs bija viens no grupas klusākajiem dalībniekiem, reti runājot intervijās. Tagad viņš ir viens no grupas galvenajiem runātājiem, un viņš nebaidās izrādīt visas savas rakstura īpašības.

Televīzijas un filmu pieredze
-----------------------------

2005. gada Janvārī, McFly bija viesmākslinieki britu TV seriāla *Casualty* sērijā. 2006. gadā grupa atveidoja paši sevi jauniešu komēdijā *Just My Luck*. Harijs kopā ar saviem grupas biedriem ir piedalījies daudzos dažādos britu TV šovos.

Harijs arī piedalījies grupas Busted klipa uzņemšanā, kur viņš spēlēja bungas.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 304092292
* LCCN: no2013068530
* ISNI: 0000 0001 3118 5034

 |

 |
**Žanna Jorkina** (*Жанна Дмитриевна Ёркина*; dzimusi 1939. gada 6. maijā, mirusi 2015. gada 25. maijā) bija PSRS kosmonaute, nav lidojusi kosmosā.

1961. gadā absolvēja Rjazaņas pedagoģisko institūtu un sāka strādāt par skolotāju Rjazaņas apgabala Paļkovas ciema astoņgadīgajā skolā. Rjazaņas avioklubā nodarbojās ar izpletņlēkšanu.

1962. gada sakumā *DOSAAF* avioklubos tika izvēlētas kandidātes pirmajai sieviešu kosmonautu grupai. Jorkina martā izgāja medicīnas komisiju. 3. aprīlī tika ieskaitīta kosmonautu sagatavošanas grupā. Līdz novembrim apguva vispārējo kosmonautu sagatavošanas kursu. Pēc eksāmenu nokārtošanas 1. decembrī iekļauta kosmonautu vienībā.

No 1963. gada marta kopā ar Valentīnu Tereškovu, Irinu Solovjovu un Valentīnu Ponomarjovu gatavojās sievietes pirmajam lidojumam kosmosā ar kosmosa kuģi *Vostok-6*. 1963. gada jūnijā kosmosā devās Tereškova.

1965. un 1966. gadā Jorkina gatavojās sieviešu apkalpes lidojumam ar *Voshod* ar iziešanu atklātā kosmosā. 1966. gadā *Voshod* programma tika atcelta. 1969. gada 1. oktobrī viņa izslēgta no kosmonautu vienības sakarā ar sieviešu kosmonautu grupas izformēšanu.

Turpmāk Jorkina darbojās kosmonautu sagatavošanas centrā. Aktīvo militāro dienestu atstāja 1989. gadā.

Ārējās saites
-------------

* Жанна Дмитриевна Ёркина (Сергейчик) astronaut.ru
**Salme Rotare** (igauņu: *Salme Rootare*; līdz 1937. gadam Māsikasa (igauņu: *Maasikas*; dzimusi 1913. gada 26. martā, mirusi 1987. gada 21. oktobrī) bija igauņu šahiste, starptautiskā meistare (1957).

Pēc profesijas — grāmatvede.

Dzīves gājums
-------------

1931. gadā beigusi E. Lendera ģimnāziju. Šaham pievērsusies pēc laulības ar igauņu šahistu Vidriku Rotare. Bijusi piecpadsmitkārtīga Igaunijas (1945. 1948. 1949. 1950. 1954. 1956. 1957. 1960. 1962. 1964. 1966, 1969. 1970. 1971. un 1972. gadā) un četrkārtīga BSB "Spartaks" (1947. 1949. 1952. un 1955. gadā) čempione. Trīspadsmit reizes spēlējusi PSRS čempionātos, labākie rezultāti: 1948. — 6.-7. 1952. — 4.-5. 1955. — 2.-4. 1957. — 3. 1959. — 2.-3. 1962. gadā — 6. vieta.

Rotare bijusi 1959. gada pretendentu turnīra Plovdivā dalībniece, izcīnot tajā 4.— 5. vietu.

Atsauces
--------

1. 1 2  *Шахматы: Энциклопедический словарь / Гл. ред. А.Е. Карпов*. Москва : Советская энциклопедия. 1990. 338. lpp. ISBN 5-85 270-005-3. (krieviski)
2. ↑  Salmes Rorares īsā biogrāfija vietnē *ESBL* (igauniski)
3. ↑  World Chess Championship (women) : 1959 Candidates Tournament (angliski)

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
**Georgijs Ļvovs** (krievu: *Георгий Евгеньевич Львов*, dzimis 1861. gada 2. novembrī Drēzdenē, miris 1925. gada 7. martā netālu no Parīzes, tagad Buloņa-Bijankūra) bija krievu valstsvīrs un politiķis.

Krievijas Pagaidu valdības pirmais ministrs un priekšsēdētājs no 1917. gada 2. marta līdz 7. jūlijam. Kadetu partijas biedrs (1905—1917). Februāra revolūcijas laikā imperators Nikolajs II, no vienas puses, un Valsts domes Pagaidu komiteja, no otras puses, iecēla Ļvovu par Krievijas Impērijas valdības vadītāju ar valsts vadītāja funkcijām.

Jūnija ofensīvas neveiksme un boļševiku jūlijā organizētā sacelšanās noveda pie valdības krīzes. Ļvovs 1917. gada 7. jūlijā atkāpās no Ministru kabineta vadītāja un iekšlietu ministra amata. Pagaidu valdību vadīja kara un jūras ministrs Aleksandrs Kerenskis.

Dzīve pēc Oktobra revolūcijas
-----------------------------

Pēc Oktobra revolūcijas apmetās uz dzīvi Tjumeņā. 1918. gada martā viņu arestēja un aizveda uz Jekaterinburgu. Trīs mēnešus vēlāk Lvovu un vēl divus ieslodzītos (Lopuhinu un kņazu Goliciņu) atbrīvoja līdz tiesas procesam ar aizliegumu izbraukt, bet Lvovs nekavējoties pameta Jekaterinburgu un devās uz Omsku, ko bija okupējis saceltais Čehoslovākijas korpuss. 

Omskā izveidotā Pagaidu Sibīrijas valdība uzdeva Ļvovam doties uz Amerikas Savienotajām Valstīm (jo tika uzskatīts, ka tieši šī lielvalsts var sniegt visātrāko un visefektīvāko palīdzību pretboļševiku spēkiem), lai tiktos ar prezidentu Vudro Vilsonu un citiem valstsvīriem, iepazīstinātu viņus ar pretpadomju spēku mērķiem un iegūtu palīdzību no bijušajiem Krievijas sabiedrotajiem Pirmajā pasaules karā.

1918. gada oktobrī Ļvovs ieradās ASV, taču par vēlu, tā paša gada novembrī Pirmais pasaules karš beidzās un sākās gatavošanās Miera konferencei Parīzē. Pelnīja iztiku kā amatnieks un rakstīja memuārus. Miris 1925. gada 7. martā.

Atsauces
--------

1. ↑  «ЭБ ТюмГУ - Тюмень на перепутье: монография. — 2-е изд.». *library.utmn.ru*. Skatīts: 2023-05-08.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Georgijs Ļvovs***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 71726163
* LCCN: n92072876
* ISNI: 0000 0001 0914 5896
* GND: 118729853
* SUDOC: 070840601
* BNF: cb15782665f (data)
* NKC: jo20000082585

 |

 |
**Ketino Kahiani-Gerzinska** (gruzīnu: ქეთინო კახიანი-გერშინსკა, vācu: *Ketino Kachiani-Gersinska*; dzimusi kā **Ketino Kahiani** (gruzīnu: ქეთინო კახიანი) 1971. gada 11. septembrī Mestijā) ir Gruzijā dzimusi Vācijas starptautiskā lielmeistare šahā (1990).

Biogrāfija
----------

Šahu iemācījusies spēlēt piecu gadu vecumā. 1986. gadā izcīnījusi PSRS junioru šaha vicečempiones nosaukumu U16 vecuma grupā, kā arī Pasaules junioru šaha vicečempiones nosaukumu tajā pašā vecuma grupā. Divus gadus pēc kārtas (1989, 1990) uzvarējusi Pasaules junioru šaha čempionātos U20 meiteņu vecuma grupā. 1990. gadā Azovā kopā ar Alisu Gaļļamovu dalījusi pirmo vietu Pasaules čempionāta šahā starpzonu turnīrā un ieguvusi tiesības piedalīties pretendentu turnīrā Bordžomi, kurā ieņēmusi 7. vietu. 1992. gadā Antervepenē izcīnījusi bronzas medaļu Pasaules čempionātā šahā studentēm. 1995. gadā Kišiņevā atkārtoti izcīnījusi otro vietu Pasaules čempionāta šahā starpzonu turnīrā un vēlreiz piedalījusies pretendentu turnīrā Groningenā, kurā palikusi pēdējā, 10. vietā. Divas reizes piedalījusies Pasaules čempionātos šahā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas, kuros labāko rezultātu sasniegusi 2004. gadā Elistā, kad iekļuvusi ceturtdaļfinālā..

Pārstāvējusi Gruzijas un Vācijas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:

* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 8 reizes (1994-2008);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 8 reizes (1992-2001, 2005-2009, 2013). Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (1992) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījusi 2 zelta (1992, 2001) un 2 bronzas (1997, 2001) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījusies 1997. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1988. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 1990. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 1997. gadā saņēmusi arī vīriešu starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Personīgā dzīve
---------------

Studējusi žurnālistiku Tbilisi, bet 1993. gadā apprecējusies ar Vācijas pilsoni Jurgenu Gersinska (vācu: *Jürgen Gersinska*). Ir divu dēlu māte: Dāvids (dzimis 1995. gadā) un Mihaels (dzimis 2003. gadā). 1994. gadā kļuvusi par Vācijas pilsoni.

Atsauces
--------

1. ↑  1990 Azov Interzonal Tournament
2. ↑  1990 Borzomi Candidates Tournament
3. ↑  «LIST OF WUC CHESS MEDAL LISTS». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 4. martā. Skatīts: 2018. gada 23. oktobrī.
4. ↑  1995 Kishinev Interzonal Tournament
5. ↑  «1997 Groningen Candidates Tournament». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2020. gada 3. jūlijā. Skatīts: 2018. gada 23. oktobrī.
6. ↑  2004 FIDE Knockout Matches
7. ↑  OlimpBase :: Women's Chess Olympiads :: Ketino Kachiani-Gersinska
8. ↑  OlimpBase :: European Women's Team Chess Championship :: Ketino Kachiani-Gersinska
9. ↑  OlimpBase :: World Women's Team Chess Championship :: Ketino Kachiani-Gersinska

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Džordžs Gosips** (angļu: *George Gossip*; 1841. gada 6. decembris Ņujorka — 1907. gada 11. maijs Hempšīra) bija Lielbritānijas šahists.

Biogrāfija
----------

Piedzimis ASV, taču jau divu gadu vecumā pēc mātes nāves kopā ar tēvu pārcēlies uz Angliju. Bijis pazīstams kā daudzu šaha turnīru dalībnieks, kurš nevairījies doties tālākos ceļojumos. 1874. gadā izdevis 900 lappušu garu šaha atklātnēm veltītu grāmatu "Šaha spēlētāju rokasgrāmata" (angļu: *The Chess-Players Manual*), kura piedzīvojusi vairākus izdevumus un 1888. gadā izpelnījusies toreizējā Pasaules čempiona šahā Vilhelma Steinica augstu novērtējumu.

Atsevišķos šaha turnīros guvis labus panākumus. Uzvarējis laikraksta *Chess Players Chronicle* korespondencšaha turnīrā (1873-1874), dalījis 5.-6. vietu Londonas turnīrā 1883. gadā (uzvarējis Kurts fon Bardelebens). 1887. gadā izcīnījis 3. vietu Austrālijas šaha čempionātā. 1895. gadā Monreālā nospēlējis neizšķirti maču ar Viljamu Poloku — 8½:8½ (+6, -6, =5).

Tomēr bijis arī bēdīgi slavens ar virkni pēdējo vietu spēcīgos šaha turnīros: 5. (1889), 6. (1890) un 7. (1892) Lielbritānijas šaha federācijas kongresā, 6. Vācijas šaha federācijas čempionātā (1889) un Ņujorkas šaha turnīrā (1893). Tikai Ņujorkas 1889. gada šaha turnīrā viņam izdevies izvairīties no šāda rezultāta, finišējot 18. vietā 20 dalībnieku konkurencē.

Aizgājis no dzīves Liphukas ciemā Hempšīras grāfistē Anglijas dienvidos.

Atsauces
--------

1. ↑  London (Vizayanagaram) (1883)
2. ↑  Australian Championship (1887)

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Žans Ebers** (franču: *Jean Hébert‎*; dzimis 1957. gada 11. novembrī Kvebekā) ir Kanādas starptautiskais meistars šahā (1978).

Biogrāfija
----------

1975. gadā uzvarējis Kanādas jauniešu šaha čempionātā. 1978. gadā uzvarējis Kanādas šaha čempionātā, kurš vienlaicīgi bijis arī Pasaules šaha čempionāta izcīņas cikla zonas turnīrs un izcīnījis tiesības piedalīties starpzonu turnīrā. 1979. gadā Riodežaneiro piedalījies starpzonu turnīrā, kurā kopā ar Šimonu Kaganu dalījis 17.-18. vietu. Vēlākajos gados vēl divas reizes uzvarējis Kanādas šaha čempionātos (2007, 2009). 2002. gadā uzvarējis Kanādas atklātajā šaha čempionātā. 2009. gadā piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 1. kārtā zaudējis Pjotram Svidleram.

Pārstāvējis Kanādas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 7 reizes (1978-1984, 1990, 1996, 2002). 1982. gadā izcīnījis individuālo bronzas medaļu.

Pazīstams arī kā korespondencšahists. 1976. gadā bijis otrais Kanādas korespondencšaha čempionātā. Kanādas izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu 11. Starptautiskajā Korespondencšaha olimpiādē (1995-1999).

Par panākumiem turnīros FIDE 1978. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. 1984. gadā kļuvis par ICCF lielmeistaru. 2001. gadā uzņemts Kanādas šaha slavas zālē.

Atsauces
--------

1. ↑  1979 Rio de Janeiro Interzonal Tournament
2. ↑  2009 World Cup
3. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Olympiads :: Jean Hebert
4. ↑  GM Hébert, Jean
5. ↑  «Hébert Jean | The Chess Federation of Canada - La Fédération Canadienne des Échecs». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 6. jūnijā. Skatīts: 2020. gada 17. janvārī.

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
* Korespondecšahista profils ICCF mājaslapā (angliski)
Kakao paciņa, uz kā attēlota sieviete, kura tur rokā tādu pašu paciņu, uz kuras atkal attēlota šī sieviete utt.
**Rekursija** ir process, kurā kaut kādi objekti tiek atkārtoti vai definēti pašlīdzīgā veidā (tātad, sarežģītākus reducējot uz vienkāršākiem, tos uz vēl vienkāršākiem utt.). Piemēram, ja divu spoguļu virsmas ir paralēlas viena otrai, tad atkārtotie attēli, kas rodas, ir bezgalīgas rekursijas veids. Rekursijas jēdzienam ir daudzas nozīmes atkarībā no zinātnes nozares, piemēram, sākot ar lingvistiku un beidzot ar loģiku. Visizplatītākie rekursijas pielietojumi ir matemātikā un datorzinātnē, kurās tā veido funkciju definēšanas metodi, kurā funkcija tiek definēta ar pašas definīciju. Konkrētāk, tas definē bezgalīgu skaitu ar gadījumiem (funkcijas vērtībām), izmantojot galīgu izteiksmi, kas dažu instanču gadījumā var atsaukties uz citām instancēm, bet tā, ka neveidojas cilpa vai bezgalīga ķēde ar atsaucēm. Termins tiek lietots arī vēl vispārīgāk, lai aprakstītu procesu ar pašlīdzīgā veidā atkārtojošiem objektiem.

Formālas rekursijas definīcijas
-------------------------------

Matemātikā un datorzinātnē objektu vai metožu klasei ir rekursīvs raksturs, ja tos var definēt, izmantojot divas īpašības:

1. Ir vienkāršs bāzes gadījums (vai gadījumi)
2. Ir likumu kopa, kas reducē visus citus gadījumus uz bāzes gadījumu.

Piemēram, zemāk parādīta rekursīva definīcija personas priekštečiem:

* Kāda vecāki ir viņa priekšteči (*bāzes gadījums*).
* Priekšteči kāda priekštečiem ir arī kāda priekšteči (*rekursijas solis*).

Fibonači skaitļi ir klasisks rekursijas piemērs:

{\displaystyle {\text{Fib}}(0)=0{\text{ (1. bāzes gadījums),}}}

{\displaystyle {\text{Fib}}(1)=1{\text{ (2. bāzes gadījums),}}}

{\displaystyle {\text{Visiem naturāliem }}n>1,~{\text{ Fib}}(n):={\text{Fib}}(n-1)+{\text{Fib}}(n-2).}

Daudzas matemātiskas aksiomas ir balstītas uz rekursīviem soļiem. Piemēram, naturālo skaitļu formāla definīcija ar Peano aksiomām var tikt aprakstīta kā: *1 ir naturāls skaitlis, un katram naturālajam skaitlim ir pēctecis, kurš ir arī naturāls skaitlis.* Ar šo bāzes gadījumu un rekursīvo likumu var ģenerēt visu naturālo skaitļu kopu.
Rituļos sapresēti salmi
No salmu blokiem celta māja (ASV, Virdžīnijā)
**Salmi** ir kultūraugu atliekas pēc pļaujas, nogriezti izkaltuši labības stiebri, kuriem izkulti graudi jeb sēklas. Reizēm par salmiem tiek saukti ne tikai graudaugu, bet arī linu, kaņepju, rīsu, pākšaugu u.c. kultūraugu stiebri.

Mūsdienās graudaugu novākšana notiek mehanizēti. Kombains nopļauj nogatavojušos labību, zemē atstājot saknes un rugājus. Graudi kombainā tiek izkulti un nogādāti kaltē, bet salmus atstāj uz lauka. Ja salmus nav paredzēts savākt, tos sasmalcina un izkliedē pa lauku. Sasmalcināšana var notikt ar pašu kombainu, ja tas ir attiecīgi aprīkots, vai ar smalcinātājmašīnu. Pēc tam šos salmus iear zemē, kur tie kalpo kā mēslojums. Ja salmi paredzēti citai izmantošanai, tos transportēšanai sapresē rituļos vai ķīpās vai arī sasmalcina savācējpiekabē.

Pielietojums
------------

* Apģērbs
	+ Salmu cepure
* Biodegvielas ražošana
* Biomasa
* Celtniecība
	+ Salmu jumts
	+ Sienu bloki
* Dekoratīvs materiāls
* Dzīvnieku barība
* Iepakojums
* Kurināmais
* Mēslojums
* Papīra ražošana

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Salmi***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh85128535
* GND: 4183724-1
* BNF: cb11966676f (data)
* NDL: 00574145
* NKC: ph242471

 |

 |
Šis raksts ir par Somijas pilsētu. Par citām jēdziena **Salo** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

**Salo** ir pilsēta un pašvaldība Somijas dienvidrietumos, Varsinaissomi. Pašvaldībā dzīvo 55 231 iedzīvotāji (2013. gada 28. februārī), no kuriem 94,6 % dzimtā valoda ir somu.

Salo atrodas 52 km attālumā no Turku un 114 km attālumā no Helsinkiem.

Somiski "salo" nozīmē ar mežu klātu zemi vai salu. Salo pirms vairākiem tūkstošiem gadu bijusi sala uz dienvidiem no pašreizējās pilsētas, bet mūsdienās tas ir paugurs ne tik tuvu pie jūras.

Vēsture
-------

Salo vārds dokumentos pirmoreiz minēts 1325. gadā. Tā atradās Turku — Viborgas ceļa malā un caur to tecēja Salonjoki upe, tādēļ tā attīstījās par tirdzniecības punktu.

Miesta statusu Salo ieguva 1887. gadā. Tajā pat gadā miesta lielu daļu iznīcināja ugunsgrēks, un Salonjoki upe kļuva nekuģojama. Turku — Helsinku dzelzceļa līnijas atklāšana deva impulsu Salo augšanai.
Sākotnēji Salo bija pakļauta Ikālinenai, bet 1891. gadā tā kļuva par neatkarīgu pašvaldību.

1932. gadā miestam tika pievienotas teritorijas no Uskelas un Haliko pašvaldībām. Salo teritorija pieauga no 74 līdz 1803 hektāriem, un iedzīvotāju skaits no aptuveni 1800 pieauga līdz vairāk nekā 6000.

1960. gadā Salo ieguva pilsētas statusu. Tā kā augošajai pilsētai bija nepieciešamas jaunas teritorijas, 1967. gadā visa Uskela un daļa no Haliko tika pievienota Salo.

2009. gada 1. janvārī notika lielākā Somijas pašvaldību apvienošanās, kad Salo pievienojās Haliko, Kīkala, Kisko, Kūsjoki, Mūrla, Pernie, Perteli, Somusjervi un Serkisalo. Pašvaldības platība pieauga līdz 200 kvadrātkilometriem un iedzīvotāju skaits — līdz 55 000. Par Salo jauno ģerboni tika pieņemts Haliko ģerbonis.

Ekonomika
---------

Līdz 1990. gadiem Salo atradās *Salora* fabrika, kur tika ražoti radiouztvērēji un televizori. Pēc tam, kad uzņēmumu *Salora* iegādājās *Nokia*, šeit līdz 2000. gadam tika ražoti monitori.

Šeit atradās arī uzņēmuma *Mobira* mobilo telefonu ražotne, kas 1990. gadu sākumā pārgāja *Nokia* īpašumā.
1995. gadā *Nokia* Salo uzbūvēja jaunu mobilo telefonu fabriku. Vēlāk *Nokia* ražošanu pārcēla uz citām valstīm, un ražotne Salo slēgta 2012. gadā.

Salo atrodas mobilo ierīču lādētāju ražotāja *Salcomp* galvenais birojs.

Pilsētā atrodas bezvadu identifikācijas sistēmu ražotājs *Nordic ID*.

Ievērojamas personas
--------------------

Salo dzimis Somijas prezidents Sauli Nīniste (*Sauli Niinistö*).

Atsauces
--------

1. ↑  «Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot». Q11894857. Skatīts: 15 februāris 2019.
2. ↑  VÄESTÖTIETOJÄRJESTELMÄ REKISTERITILANNE 28.02.2013 Archived 01.08.2013, *Wayback Machine* vietnē. Somijas iedzīvotāju reģistrs

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Salo*** |

* Pilsētas oficiālā mājaslapa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 156595021
* LCCN: n77017357
* GND: 4333120-8
* NKC: ge1134433

 |

 |
Štati, kuru konstitūcijās ir noteiktas reliģiskās prasības valsts amatpersonām  Štati, kuru konstitūcijās nav noteiktas reliģiskās prasības valsts amatpersonām
**Reliģiskās prasības valsts amatpersonām** ir likumos noteikti ierobežojumi ieņemt valsts amatus kādu reliģiju piederīgajiem vai ateistiem. **ASV** federālajā līmenī šādas prasības ir aizliegtas ar ASV Konstitūciju, bet atsevišķās ASV pavalstīs jeb štatos šādas prasības pastāv.

Reliģiski motivēti ierobežojumi amatu ieņemšanai ASV teritorijā sākās britu koloniju laikā, kad par oficiālu ticību tika atzīts anglikānisms, savukārt katoļticīgajiem kolonistiem bija aizliegts piedalīties vēlēšanās un ieņemt pārvaldes amatus. Pēc ASV Neatkarības iegūšanas, 1788. gadā stājoties spēkā ASV Konstitūcijai, uz reliģiskās piederības balstīti ierobežojumi Savienoto Valstu līmenī tika aizliegti.

1961. gadā ASV Augstākā tiesa izskatīja lietu "Torkaso pret Votkinsu", kurā tā pieņēma lēmumu par labu ateistam Torkaso, kurš, stājoties notāra amatā, nevēlējās zvērēt Dievam, kā to noteica Mērilendas Konstitūcija. Šis Augstākās tiesas lēmums nevarēja nenoteikt par pienākumu mainīt štatu likumus, taču tas radīja precedentu, pēc kura līdzīgus lēmumus, atzīstot štata konstitūcijas noteiktus pantus par neatbilstošiem ASV Konstitūcijai, pieņēma arī atsevišķu štatu tiesas.

Mūsdienās reliģiskas prasības valsts amatus ieņemošajiem ir noteiktas šādu štatu konstitūcijās: Teksasa, Ārkanzasa, Misisipi, Tenesī, Ziemeļkarolīna, Dienvidkarolīna, Pensilvānija, Mērilenda. Tās neierobežo kaut kādu konfesiju pārstāvjus, bet izpaužas kā nosacījums, ka valsts amatpersonām faktiski jābūt monoteistiem.
Džons Holdings
**Džons Holdings** (angļu: *John Houlding*; dzimis 1833. gadā, miris 1902. gadā) bija angļu biznesmenis un politiķis. Plašāk zināms kā panākumiem bagātākā Anglijas futbola kluba "Liverpool" dibinātājs.

Biogrāfija
----------

Holdings bija vairāku uzņēmumu dibinātājs Liverpūles pilsētā. Izglītību viņš ieguva Liverpūles koledžā. Īpaši aktīvs Holdings bija 19. gadsimtā, dibinot alus darītavu, kas ļāva neuztraukties par finansiālo situāciju atlikušajā dzīves daļā. Kā Konservatīvo partijas pārstāvis ticis ievēlēts Liverpūles domē, bet vēlāk ieņēmis arī mēra amatu.

Tāpat viņš bija iesaistīts pirmā pilsētas profesionālā futbola kluba, "Everton", dibināšanā. Holdings klubam sarūpēja mājas spēļu vietu, no kolēģa Džona Orela izīrējot Enfīldas stadionu. Ar laiku Orels vairs nevēlējās izīrēt stadionu, tādēļ Holdings ierosināja to pārpirkt, kam kolēģis piekrita.

Vairāki no "Everton" valdes locekļiem protestēja pret Holdinga lēmumu pārpikt stadionu, apvainojot viņu peļņas gūšanā no futbola komandas. 1882. gada martā "Everton" izlēma pamest Enfīldas stadionu, nopērkot "Goodison Park".

Holdings un Orels tika pamesti ar tukšu stadionu. Abi uzņēmēji izlēma, ka šādā situācijā vienīgais pareizais lēmums bija dibināt jaunu futbola klubu, ko arī viņi izdarīja, izveidojot "Liverpool". Jaunā Liverpūles vienība savu pirmo maču aizvadīja 1892. gada 1. septembrī pret "Rotherham Town".

Atsauces
--------

1. ↑  «John Houlding». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2008. gada 9. maijā. Skatīts: 2008. gada 15. aprīlī.
2. 1 2 3  John Houlding — Liverpool FC — LFC Online