**Relāciju datubāzu pārvaldības sistēma (RDBVS)** ir datubāzu pārvaldības sistēma (DBVS), kuras pamatā ir relāciju modelis, kuru ieviesa Edgars Kods. Populārāko komerciālo un atvērtā koda datubāzu pamatā pašlaik izmanto relāciju datubāzes modeli.

Īsi definējot RDBVS — datubāzu pārvaldības sistēma, kurā dati tiek glabāti tabulas formā, un arī datu savstarpējā saikne tiek glabāta tabulas formā.

Termina izmantošanas vēsture
----------------------------

E. F. Kods iepazīstināja ar terminu "relācija" savā 1970. gadā publicētajā pētījumā "Datu relācijas modelis lielām, kopīgām datu krātuvēm" (*"A Relational Model of Data for Large Shared Data Banks"*). Viena no labākajām definīcijām, kas izskaidro kas ir relāciju datubāzu sistēma ir Kodda 12 likumi. Tomēr daudzi no agrajiem relāciju modeļa īstenojumiem neatbilda visiem Kodda likumiem, tāpēc terminu sāka lietot, lai aprakstītu plašāku datubāzu sistēmu kopu. Minimālās prasības sistēmai bija:

* dati lietotājam tika attēloti kā relācija
* piedāvāja relāciju operatorus, lai manipulētu datus tabulās.

Pirmās sistēmas, kas bija samērā veiksmīgi īstenojušas relāciju modeli tika radītas Mičiganas Universitātē, Micro DBVS (1969), un IBM Lielbritānijas zinātnes centrā, IS1 (1970-1972) un tā pēctece PRTV (1973-1979). Pirmā pārdotā RDBVS sistēma bija Multics Relational Data Store (1978).

Viena no populārākajām definīcijām RDBMS ir produkts, kas piedāvā skatu uz apkopojumu rindās un kolonnās, pat ja netiek ievērota visa relācijas teorija. Ar šo definīciju RDBMS produkti parasti īstenoja dažus, bet ne visus no Koda 12 noteikumiem.

Savukārt, uz teorijas balstītie prāti apgalvo, ka, ja datubāzē nav īstenojusi visus Koda noteikumus (jeb toreizējo izpratni par relāciju modeli, ko izsaka Kristofers Deits, Hjū Darvens un citi), tā nav relāciju datubāze. Šis daudzo teorētiķu un citu Koda principu piekritēju viedoklis, varētu izslēgt lielāko daļu DBMVS no RDBVS vidus.

Tirgus struktūra
----------------


Relāciju datubāzu sistēmas joprojām ir dominējošā izvēle gan transakciju, gan analītiskajās lietotnēs, jaunākās struktūras sistēmas sacenšās ar RDBPS datu glabātuvju lietotnēs.

Saskaņā ar pētījumu uzņēmuma Gartner datiem, pieci vadošie komerciālo datubāzu izstrādātāji pēc peļņas 2011. gadā bija Oracle (48.8%), IBM (20,2%), Microsoft (17.0%), SAP iekļaujot Sybase (4.6%) un Teradata (3.7%).

Trīs izplatītākās open source datubāzes ir MySQL, PostgreSQL un SQLite. MariaDB ir nozīmīgs MySQL atzars, kurš izveidojās pēc tam, kad Oracle pārnēma savā paspārnē MySQL AB.

Saskaņā ar Gartner datiem 2008. gadā interneta lapas, kas izmantoja jebkādu datubāzu tehnoloģiju bija (katra lapa var izmantot arī vairākas tehnoloģijas):

* Oracle Database — 70%
* Microsoft SQL Server — 68%
* MySQL (Oracle Corporation) — 50%
* IBM DB2 — 39%
* IBM Informix — 18%
* SAP Sybase Adaptive Server Enterprise — 15%
* SAP Sybase IQ — 14%
* Teradata — 11%

Saskaņā ar DB-Engines datiem, vispopulārākās datubāzu sistēmas ir Oracle, MySQL, Microsoft SQL Server, PostgreSQL and IBM DB2.

Atsauces
--------

1. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2014. gada 8. janvārī. Skatīts: 2014. gada 8. janvārī.
2. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 1. martā. Skatīts: 2013. gada 1. martā.
3. ↑

Ārējās saites
-------------

* 
* 
* 
* 
*