**Mērkaķi** (*Cercopithecidae*) ir vienīgā pērtiķu dzimta **zemāko šaurdeguna pērtiķu** virsdzimtā (*Cercopithecoidea*), kas, savukārt, kopā ar augstāko šaurdeguna pērtiķu un cilvēka virsdzimtu (*Hominoidea*) pieder pie Vecās pasaules pērtiķu sīkkārtas (*Catarrhini*). Zemākie šaurdeguna pērtiķi jeb mērkaķi savvaļā mūsdienās mājo Āfrikas un Āzijas tropiskajos lietus mežos, savannā un zemos, mežainos kalnos. Fosiliju atradumi Eiropā liecina, ka mērkaķi kādreiz mituši arī šajā reģionā. Lai gan Gibraltārā arī mūsdienās mājo neliela mērkaķu populācija, iespējams, tā kādreiz ir introducēta šajā apvidū. Mērkaķu pazīstamākās sugas ir paviāni un makaki.

Izskats un īpašības
-------------------

Kalimantānas gardegunpērtiķim (*Nasalis larvatus*) ir dīvainas formas deguns
Mērkaķi ir lieli vai vidēji lieli primāti. Mazākais dzimtā ir pundurmērkaķis (*Miopithecus talapoin*), kura ķermeņa garums, galvu ieskaitot, mazākajiem indivīdiem ir 32 cm, papildus astes garums 36 cm, svars 0,8 kg. Toties lielākais dzimtā ir mandrila (*Mandrillus sphinx*) tēviņš, kura ķermeņa garums ir apmēram 90 cm, augstums skaustā 50 cm, svars līdz 50 kg.

Vairākām mērkaķu sugām piemīt specifiskas anatomiskas īpatnības. Kolobiem (*Colobus*), piemēram, nav īkšķu, to vietā ir nelieli izaugumi. Kalimantānas gardegunpērtiķim (*Nasalis larvatus*) ir ļoti garš un dīvainas formas deguns, bet strupdegunpērtiķiem (*Rhinopithecus*) deguna tikpat kā nav vispār.

### Atšķirības no augstākajiem šaurdeguna pērtiķiem

Lielākajai daļai mērkaķu sugu ir astes, kuru nav augstākajiem šaurdeguna pērtiķiem, bet, salīdzinot ar Jaunās pasaules pērtiķiem, mērkaķiem nekad nav tvērējastes. Vidēji augstāko šaurdeguna pērtiķu sugas augumā ir lielākas nekā mērkaķi. Augstāko šaurdeguna pērtiķu inteliģence, neņemot vērā cilvēkus, ir augstāka nekā zemākajiem šaurdeguna pērtiķiem, kuriem ir primitīvāka smadzeņu uzbūve.

Uzvedība un barība
------------------

Mērkaķi atkarībā no sugas var būt pilnībā dzīvojoši uz zemes, piemēram, paviāni, vai kokos, piemēram, kolobi. Lielākā daļa mērkaķu sugu ir visēdājas, tomēr priekšroka tiek dota augu izcelsmes barībai. Visveģetārākā no visām grupām ir lapēdājpērtiķi (*Colobinae*), kas pamatā barojas ar koku lapām, reizēm apēdot kādus kukaiņus. Pārējās grupas barojas ar visu, ko var atrast. Tie var būt ziedi, lapas, pumpuri, saknes, kukaiņi, gliemeži un neliela auguma mugurkaulnieki.

Vairošanās
----------

Mazuļi uzreiz pēc piedzimšanas spēj pieķerties un turēties pie mātes kažoka apmatojuma, attēlā olīvzaļais paviāns (*Papio anubis*)
Huzārpērtiķis (*Erythrocebus patas*)
Mandrils (*Mandrillus sphinx*)
Grūtniecības periods mērkaķiem atkarībā no sugas var būt 5—7 mēneši. Parasti piedzimst viens mazulis, lai gan reizēm ir arī dvīņi. Mazuļi piedzimst salīdzinoši labi attīstīti un jau tūlīt pēc dzimšanas spēj pieķerties un cieši turēties pie mātes kažoka apmatojuma. Dzimumbriedumu lielākā daļa sugu sasniedz 4—6 gadu vecumā. Mērkaķiem meitas paliek kopā ar mātēm visu mūžu, tādējādi mērkaķu bara galvenā grupa ir mātes un to meitas. Tēviņi pamet dzimto baru un, sasniedzot dzimumbriedumu, pievienojas kādam no bariem. Daudzām sugām barā ir tikai viens pieaudzis tēviņš, bet ir sugas, kurām barā var būt vairāki tēviņi. Bara lielums var būt ļoti dažāds pat vienas sugas ietvaros. To parasti regulē barības un ūdens daudzums.

Klasifikācija
-------------

* **Zemāko šaurdeguna pērtiķu virsdzimta** (*Cercopithecoidea*)
	+ **Mērkaķu dzimta** (*Cercopithecidae*)
		- Kolobu apakšdzimta (*Colobinae*)
			* Āfrikas grupa
				+ ģints Kolobi (*Colobus*)
				+ ģints Mazie kolobi (*Procolobus*)
				+ ģints Sarkanie kolobi (*Piliocolobus*)
			* Dīvaino degunu grupa
				+ ģints Gardegunpērtiķi (*Nasalis*)
				+ ģints Slaidlanguri (*Pygathrix*)
				+ ģints Strupastes gardegunpērtiķi (*Simias*)
				+ ģints Strupdegunpērtiķi (*Rhinopithecus*)
			* Languru grupa
				+ ģints Cekullanguri (*Trachypithecus*)
				+ ģints Languri (*Presbytis*)
				+ ģints Svētie languri (*Semnopithecus*)
		- Mērkaķu apakšdzimta (*Cercopithecinae*)
			* Mērkaķu cilts (*Cercopithecini*)
				+ ģints Alena mērkaķi (*Allenopithecus*)
				+ ģints Huzārpērtiķi (*Erythrocebus*)
				+ ģints Mērkaķi (*Cercopithecus*)
				+ ģints Pundurmērkaķi (*Miopithecus*)
				+ ģints Zaļie mērkaķi (*Chlorocebus*)
			* Paviānu cilts (*Papionini*)
				+ ģints Cekulmangabeji (*Lophocebus*)
				+ ģints Geladas (*Theropithecus*)
				+ ģints Kalnu mangabeji (*Rungwecebus*)
				+ ģints Makaki (*Macaca*)
				+ ģints Mandrili (*Mandrillus*)
				+ ģints Mangabeji (*Cercocebus*)
				+ ģints Paviāni (*Papio*)

Atsauces
--------

1. ↑  Infraorder Catarrhini (Old World Monkeys)
2. ↑  ADW: Miopithecus talapoin
3. ↑  «World Association of Zoos: Mandrill». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 24. janvārī. Skatīts: 2013. gada 24. augustā.
4. ↑  The gestural communication of apes and monkeys: Josep Call, Michael Tomasello - 2007
5. 1 2  Brandon-Jones, Douglas & Rowell, Thelma E. (1984). Macdonald, D. ed. The Encyclopedia of Mammals. New York: Facts on File. pp. 370–405. ISBN 0-87196-871-1.

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Mērkaķi*** |

* Par primātu latvisko nosaukumu
* ADW: Cercopithecoidea
* ADW: Cercopithecidae
* Old World Monkeys Arhivēts 2013. gada 20. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh85022058
* GND: 4133438-3
* BNF: cb11982757w (data)
* NDL: 00576652
* NKC: ph230272
* BNE: XX534813

 |

 |