Tukuma pilsdrupas (Broce, 1792).
Tukuma pilsdrupas ar torni 18. gs. beigās (H. F. Wäber, 1795).
Tukuma pils tornis mūsdienās (2008).
**Tukuma viduslaiku pils** (vācu: *Ordensburg Tuckum*) bija Livonijas ordeņa mūra pils Tukumā, kas no 14. līdz 16. gadsimtam bija tieši pakļauta Livonijas ordeņa mestriem, bet vēlāk tā bija Kurzemes un Zemgales hercogistes Tukuma virspilskunga rezidence. 18. gadsimtā, pārbūvējot pils ziemeļrietumu stūri, izveidoja divstāvu torni, kurā šobrīd atrodas pilsētas vēstures muzejs „Pils tornis".

Vēsture
-------

14. gadsimta sākumā Livonijas ordenis netālu no senā kuršu Tukuma pilskalna pie senā satiksmes ceļa, kas savienoja Rīgu ar Kuldīgu un tālāk ar Prūsiju, uzcēla mūra pili. Pils celtniecības laiks pēc Kursas valsts sadalīšanas 1253. gadā nav precīzi zināms, bet uzskata, ka tā visticamāk celta mestra Gotfrīda fon Roges valdīšanas laikā (1298-1307). 

Droši zināms, ka 1381. gadā Tukuma pilī mitinājās ordeņa mestrs Vilhelms no Frīmersheimas. Līdz 1416. gadam Tukuma pils bija pakļauta Kandavas fogtiem, pēc tam tajā atradās Tukuma draudzes novada pārvaldes centrs. 1463. gada aprīlī un 1481. gada jūnijā pilī notika Livonijas landtāgi, savas stratēģiskās nozīmes dēļ ("Kurzemes vārti") Tukuma pils bija tieši pakļauta Livonijas ordeņa mestram, tajā pastāvīgi uzturējās nedaudz ordeņbrāļu un to izmantoja kā pārtikas un preču noliktavu.

Livonijas pilsoņu karu laikā Tukumu 1484. gadā mēģināja ieņemt Rīgas karaspēks, ar mērķi to pievienot Rīgas landfogtejai.

Pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes izveides Tukuma pils kļuva par virspilskunga rezidenci. Zviedru—poļu kara laikā 1605. gadā ap 4000 Zviedrijas karavīru izcēlās jūras malā pie Plieņciema un ieņēma Tukuma pili, bet pēc pilnīgas nopostīšanas Otrā Ziemeļu kara laikā pils zaudēja savu militāro nozīmi.

Apraksts
--------

Tukuma pils bija celta no granīta laukakmeņiem, tās pamati veidoja 51-52х40 metrus lielu taisnstūri. Gar rietumu mūra iekšpusi bija uzcelta 10 metrus plata dzīvojamā ēka, no kuras saglabājusies tās pārbūvētā ziemeļu daļa jeb "pils tornis" (11,5х11,5 m), kura sienu biezums ir 1,6 metri. Pils mūru augstums agrāk sasniedzis 7,5 metrus.

Atsauces
--------

1. ↑  castle.lv (krieviski)

Ārējās saites
-------------

* Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland Archived 2021. gada 26. augustā, *Wayback Machine* vietnē.. Dorpater Estnischer Verlag, 1942 (vāciski)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Latvijas viduslaiku pilis |
| --- |
|  |
| Latgale | 
* Dinaburgas
* Indricas
* Jersikas
* Krāslavas
* Krustpils
* Ludzas
* Marienhauzenas
* Piedrujas
* Rēzeknes
* Volkenburgas

 |
|  |
| Sēlija | 
* Altenes
* Dignājas
* Kaupres
* Neretas
* Sēlpils

 |
|  |
| Zemgale | 
* Babītes
* Bauskas
* Dobes
* Dobeles
* Hofcumberges
* Heiligenbergas
* Jaunpils
* Jelgavas
* Mežotnes
* Šlokenbekas
* Tukuma

 |
|  |
| Kurzeme | 
* Aizputes (domkapitula)
* Aizputes (ordeņa)
* Alsungas
* Angermindes
* Ārlavas
* Dundagas
* Durbes
* Ēdoles
* Embūte
* Grobiņas
* Kandavas
* Kuldīgas
* Nurmuižas
* Piltenes
* Priekules
* Sabiles
* Sakas
* Saldus
* Skrundas
* Talsu
* Valtaiķu
* Ventspils

 |
|  |
| Vidzeme | 

|  |  |
| --- | --- |
| Ordeņa pilis | 
* Aizkraukles
* Alūksnes
* Āraišu
* Bertolda dzirnavas
* Bukultu
* Burtnieku
* Cēsu
* Daugavgrīvas
* Ērģemes
* Gaujienas
* Lugažu
* Mālpils
* Nītaures
* Rīgas
* Ropažu
* Rūjienas
* Salaspils
* Siguldas
* Skujenes
* Trikātas
* Valmieras
* Zaubes

 |
|  |
| Arhibīskapa pilis | 
* Baltavas
* Cesvaines
* Dzērbenes
* Gulbenes
* Jaundoles
* Kokneses
* Krimuldas
* Lielvārdes
* Limbažu
* Lubānas
* Ļaudonas
* Piebalgas
* Raunas
* Salacas
* Smiltenes
* Suntažu
* Turaidas
* Vainižu

 |
|  |
| Vasaļu pilis | 
* Augstrozes
* Bērzaunes
* Ērgļu
* Ikšķiles
* Kalsnavas
* Krievciema
* Lielstraupes
* Lokstenes
* Mazstraupes
* Mujānu
* Nabes
* Pirkules (Ungurpils)
* Rozbeķu
* Tirzas
* Vecdoles

 |

 |

 |