Antonīna Dvoržāka teātris Ostravā
**Ostrava** (čehu: *Ostrava*) ir pilsēta Čehijas ziemeļaustrumos pie Opavas upes ietekas Oderā. Trešā lielākā pilsēta Čehijā un otra lielākā aglomerācija pēc Prāgas. Sasniedzot vairāk kā 1 164 328 miljonus iedzīvotāju. Atrodas netālu no Polijas un ir Morāvijas-Silēzijas apgabala centrs. Vēsturiski liels akmeņogļu ieguves un metalurģijas centrs, tāpēc Čehoslovākijas laikā pilsētu sauca par "republikas dzelzs sirdi". Mūsdienās lielākā daļa šahtu un rūpnīcu ir aizvērtas, bet pilsēta vēl joprojām ir viena no piesārņotākajām pilsētām Eiropā.[*nepieciešama atsauce*] Pilsēta ir kandidējusi uz Eiropas kultūras galvaspilsētu 2015, bet zaudēja Plzeņai (Čehija) un Monsai (Beļģija).

Pilsētā atrodas vairākas metalurģiskās kompānijas ArcelorMittal rūpnīcas un kompānijas ASUS ražotne. Kopš 1961. gada notiek tradicionālās vieglatlētikas sacensības "Zelta naglenes".

Vēsture
-------

Arheoloģiskie atradumi ir pierādījuši, ka pilsēta ir apdzīvota jau vairāk ka 25 000 tūkstošus gadu. Pirmo reizi rakstos pilsēta ir minēta 1229. gadā. Pilsēta tiesības — kopš 1267. gadā, un līdz 18. gadsimta beigām Ostrava bija neliela pilsētiņa ar apmēram tūkstoti iedzīvotāju, kuri nodarbojās ar amatniecību. 1763. gadā pilsētas apkārtnē tika atrastas lielas akmeņogļu atradnes. Tika izveidotas daudzas akmeņogļu ieguves šahtas. 1843. gadā pie Ostravas Solomons fon Rotšīlds uzcēla apkārtnē pirmo metalurģisko rūpnīcu, kurai sekoja vairākas citas. Sākās liels imigrantu pieplūdums un pilsēta strauji paplašinājās. Otrā pasaules kara laikā Ostrava smagi cieta aviācijas uzlidojumos. Pilsētas ebreju iedzīvotāji tika iznīcināti, bet pēc kara, saskaņā ar Beneša dekrētiem, no pilsētas tika padzīti vācu iedzīvotāji. Sākot no 1989. gada daudzas rūpnīcas tika slēgtas. Pārmaiņas ievērojami uzlaboja pilsētas vidi un tās apkārtni.

Ievērojamas vietas
------------------

* Kalnrūpniecības muzejs (*Hornické muzeum*)
* Stodolni iela (*Stodolní ulice*) — pilsētas ievērojamākā iela

Cilvēki
-------

Ostrova ir kārtslēcējas Kataržinas Badjurovas (*Kateřina Baďurová*, 1982), politiķa Oldržiha Černīka (*Oldřich Černík*, 1921—1994), futbolista Mareka Jankulovska (*Marek Jankulovski*, 1977), kinorežisores Veras Hitilovas (*Věra Chytilová*, 1929), skrējējas Tatjanas Kocembovas (*Taťána Kocembová*, 1962), tenisista Ivana Lendla (*Ivan Lendl*, 1960), rallista Karela Lopraisa (*Karel Loprais*, 1949), dziedātāja Jaromīra Nohavicas (*Jaromír Nohavica*, 1953), britu kinorežisora Karela Reiša (*Karel Reisz*, 1926—2002), futbolista Libora Sionko (*Libor Sionko*, 1977) un basketbolista Jana Veselija (*Jan Veselý*, 1990) dzimtā pilsēta.

1928. gadā pilsētā mira komponists Leošs Janāčeks (*Leoš Janáček*, 1854—1928).

Atsauces
--------

1. ↑  Q118612272; pārbaudes datums: 25 maijs 2023.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Ostrava***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Ebreju enciklopēdijas Austrumeiropā raksts (angliski)
* ArcelorMittal Otrava
* "Zelta naglenes"

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 132493236
* GND: 4044095-3
* BNF: cb12105493r (data)
* NKC: ge128537

 |

 |