**Dienvidarābijas raksts** vai **musnads** (𐩣𐩯𐩬𐩵) ir fonogrāfiski konsonantiska rakstība, viena no senākajām fonētiskajām rakstībām. Attīstījies senajās Arābijas pussalas dienvidu civilizācijās no 2. gadu tūkstoša p.m.ē. beigām, no tā attīstījies mūsdienās lietotais etiopiešu raksts geezs.

Vēsture
-------

Bustrofedonā rakstīts veltījums sābiešu Mēness dievam Almakam epigrāfiskajā rakstā (ap 7. gadsimtu p.m.ē.)
Dienvidarābijas rakstība attīstījās Sābas valsts uzplaukuma laikā 2. gadu tūkstoša beigās pirms mūsu ēras mūsdienu Jemenas teritorijā. Pakāpeniski raksts izplatījās arī kaimiņvalstīs (Katabānā, Hadramautā, Himjarā, Minejā), kā arī semītu pirmsaksūmas valstīs Sarkanās jūras rietumu krastā mūsdienu Etiopijas un Eritrejas teritorijā.

Senākais rakstu piemineklis ir apgleznota keramika, kas datēta ar 2. gadu tūkstoša pirms mūsu ēras beigām.

Raksts Arābijas pussalas dienvidos tika lietots līdz islāma ienākšanai mūsu ēras 6. gadsimtam, kad to aizstāja arābu raksts. Aksūmas valstī dienvidarābu raksts ap mūsu ēras pirmo gadsimtu evolucionēja par geeza rakstu; sākotnēji abdžadu (konsonanto alfabētu), bet pēc 4. gadsimta — par sillabāriju.

Lai arī rakstu pieminekļi tika atklāti jau pirms 200 gadiem, tie tika atšifrēti tikai 1870. gados.

Raksturojums
------------

Rokraksta teksta paraugs zabūrā
Rakstā identificēti 29 līdzskaņus apzīmējoši burti, no kuriem trīs tā sauktie *matres lectionis* varēja apzīmēt arī garos patskaņus. Raksta virziens parasti bija no labās puses uz kreiso, bet lietots arī bustrofedons, pretējā virzienā rindās burtus rakstot spoguļrakstā. Vārdu atdalīšanai lietota vertikāla svītra ⟨𐩽⟩.

Raksts pastāvēja divās formās:

* epigrāfiskā forma **musnads** monumentāliem uzrakstiem, parasti izpildītiem akmenī vai keramikā,
* kursīvā forma **zabūrs** reliģiskiem tekstiem un ikdienas pierakstiem, parasti izpildīti uz papirusa, koka dēlīšiem vai palmu lapām.

Burti
-----

| Burts | Trans. | IPA | Attiecīgais burts citos alfabētos |
| --- | --- | --- | --- |
| Ziemeļarābu | Geezs | Feniķiešu | Aramiešu | Arābu |
| 𐩠 | h | [h] | 𐪀 | ሀ | 𐤄 | 𐡄 | ه |
| 𐩡 | l | [l] | 𐪁 | ለ | 𐤋 | 𐡋 | ل |
| 𐩢 | ḥ | [ħ] | 𐪂 | ሐ | 𐤇 | 𐡇 | ح |
| 𐩣 | m | [m] | 𐪃 | መ | 𐤌 | 𐡌 | م |
| 𐩤 | q | [q] | 𐪄 | ቀ | 𐤒 | 𐡒 | ق |
| 𐩥 | w | [w], [uː] | 𐪅 | ወ | 𐤅 | 𐡅 | و |
| 𐩦 | s² (ś) | [ɬ] | 𐪆 | ሠ | 𐤔 | 𐡔 | ش |
| 𐩧 | r | [r] | 𐪇 | ረ | 𐤓 | 𐡓 | ر |
| 𐩨 | b | [b] | 𐪈 | በ | 𐤁 | 𐡁 | ب |
| 𐩩 | t | [t] | 𐪉 | ተ | 𐤕 | 𐡕 | ت |
| 𐩪 | s¹ (š) | [s] | 𐪊 | ሰ |  |  | س |
| 𐩫 | k | [k] | 𐪋 | ከ | 𐤊 | 𐡊 | ك/ڪ |
| 𐩬 | n | [n] | 𐪌 | ነ | 𐤍 | 𐡍 | ن |
| 𐩭 | ḫ | [x] | 𐪍 | ኀ |  |  | خ |
| 𐩮 | ṣ | [sˤ] | 𐪎 | ጸ | 𐤑 | 𐡑 | ص |
| 𐩯 | s³ (s) | [s̪] | 𐪏 |  | 𐤎 | 𐡎 | س |
| 𐩰 | f | [f] | 𐪐 | ፈ | 𐤐 | 𐡐 | ف |
| 𐩱 | ʾ | [ʔ] | 𐪑 | አ | 𐤀 | 𐡀 | ا |
| 𐩲 | ʿ | [ʕ] | 𐪒 | ዐ | 𐤏 | 𐡏 | ع |
| 𐩳 | ḍ | [ɬˤ] | 𐪓 | ፀ |  |  | ض |
| 𐩴 | ɡ | [ɡ] | 𐪔‎ | ገ | 𐤂 | 𐡂 | ج |
| 𐩵 | d | [d] | 𐪕 | ደ | 𐤃 | 𐡃 | د |
| 𐩶 | ġ | [ɣ] | 𐪖 |  |  |  | غ |
| 𐩷 | ṭ | [tˤ] | 𐪗 | ጠ | 𐤈 | 𐡈 | ط |
| 𐩸 | z | [z] | 𐪘 | ዘ | 𐤆 | 𐡆 | ز |
| 𐩹 | ḏ | [ð] | 𐪙 |  |  |  | ذ |
| 𐩺 | y | [j], [iː] | 𐪚 | የ | 𐤉 | 𐡉 | ے/ي |
| 𐩻 | ṯ | [θ] | 𐪛 |  |  |  | ث |
| 𐩼 | ẓ | [θˤ] | 𐪜 |  |  |  | ظ |

Skaitļi
-------

Skaitļu pierakstam tika lietotas sešas zīmes, no kurām četri bija alfabēta burti, vārdus atdalošā zīme skaitlim 1 un modificēts burts ⟨𐩾⟩ skaitlim 50. Papildus tika lietota zīme ⟨𐩿⟩ skaitļu bloku atdalīšanai. Skaitliskās vērtības tika veidotas, summējot optimālo zīmju skaitu, piemēra 99 rakstīts kā 𐩾𐩲𐩲𐩲𐩲𐩭𐩽𐩽𐩽𐩽.

| 1 | 5 | 10 | 50 | 100 | 1000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 𐩽 | 𐩭 | 𐩲 | 𐩾 | 𐩣 | 𐩱 |

Atsauces
--------

1. ↑  Palaeography of the Ancient South Arabian script. New evidence for an absolute chronology. In: Arabian archaeology and epigraphy 24 (2013), pp. 186-195
2. ↑  Official Unicode Consortium code chart

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Dienvidarābijas raksts***.
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)