Bauskas apriņķa karte ar latviskajiem vietvārdiem un draudžu novadu robežām (1859).
Bauskas apriņķa (līdz 1819. gadam Bauskas pilskunga tiesas) karte ar vāciskajiem un krieviskajiem vietvārdiem (1820).
**Bauskas apriņķis** (vācu: *Kreis Bauske*, krievu: *Баускский уезд*) bija administratīva vienība Kurzemes guberņas (1819—1918), īslaicīgi Kurzemes un Zemgales hercogistes (1918) un Latvijas SPR (1919), Latvijas Republikas (1918—1940), Latvijas ģenerālapgabala (1941—1944) un Latvijas PSR (1940/1944—1949) sastāvā.

Ģeogrāfija
----------

Bauskas apriņķa rietumu daļa atradās Zemgales līdzenumā, kur maz mežu, bet daudz atklātu klajumu ar auglīgām druvām, iekoptām un turīgām mājām augļu dārzos. 
Austrumu daļa, Iecavas un Misas upes augšdaļā, ar lēzeni viļņotu virsu un vairāk smilšainu zemi (Upmales paugurlīdzenums); lēzenos pauguros lauki, mājas; seklās, bet vietām plašās lieknās slapjas pļavas, krūmi vai tīreļi. Te mežu vairāk nekā rietumu daļā, sevišķi apriņķa austrumu un ziemeļaustrumu nomalē, kas piekļaujas plašiem mežiem Jēkabpils apriņķī un lielākoties sastāv no priedēm un jauktiem kokiem. Lielākās upes iegrauzušas līdzenumā diezgan dziļas gultnes, kur vietām atsegts devona dolomīts un zilā glūda. Zemes virskārta sastāv no akmeņainā morēnu un kārtainā māla pārmijus ar smilti. Gar visām upēm ienesīgas, pavasara palos applūdināmas pļavas jeb lankas.

1925. gadā Bauskas apriņķī dzīvoja 45 274 iedzīvotāji. Latvieši veidoja 91% no apriņķa iedzīvotāju kopskaita, lietuvieši 4%, ebreji 3% (Bauskā), pārējie bija vācieši un poļi. Luterticībai piederēja 75% iedzīvotāju, Romas katoļu baznīcai 21%, galvenokārt Leišmales pagastos), ebreji bija Mozus ticīgi. 
1926. gadā apriņķī atradās trīs vidusskolas un 134 pagasta skolas. Galvenā nodarbošanās šajā laikā bija zemkopība (aramzeme aizņēma 38%) un lopkopība (pļavas 10% un ganības 11%). 58 rūpniecības uzņēmumi, ķieģeļu rūpnīcas, izmantojamas kaļķakmens un dolomīta iegulas Mēmeles un Lielupes ielejās. 1923. gadā meži aizņēma 26,3% no apriņķa platības, nederīga zeme 14,4%. Pa Mēmeli un Lielupi pavasaros pludināja baļķus un malku uz Jelgavu un Rīgu. 

Bauskas apriņķi šķērsoja platsliežu dzelzceļa līnija Jelgava—Krustpils un šaursliežu dzelzceļa līnija Meitene—Bauska. Pa Lielupi lejup no Mežotnes palu laikā un pa Mēmeles upi no Budbergas līdz Bauskai pastāvēja tvaikoņu satiksme, kas zemā ūdenī tika pārtraukta. Autobusu satiksme bija no Bauskas uz Rīgu tieši vai caur Jelgavu. Būvēja šosejas Bauska-Code un Bauska-Jelgava.
Apriņķa valde no 1927. gada uzturēja dārzniecības skolu "Ziedonis" bijušajā Bornsmindes muižā. Slimnīcas bija Iecavā (8 gultas) un Bauskā.

Kurzemes guberņas sastāvā
-------------------------

Bauskas apriņķi izveidoja 1819. gada teritoriāli administratīvās reformas rezultātā, pārdēvējot Bauskas pilskunga tiesu (*Hauptmannschaft Bauske*, *Баускское гауптманство*) par apriņķi.

Līdz 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanai apriņķī bija četri draudžu novadi:

* Bauskas draudzes novads (*Kirchspiel Bauske*),
* Iecavas draudzes novads (*Kirchspiel Ekau*),
* Vecumnieku draudzes novads (*Kirchspiel Neugut*),
* Baldones draudzes novads (*Kirchspiel Baldohn*).

1912. gadā Bauskas apriņķī ietilpa 20 pagasti un 1 pilsēta:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Pagasti*** Baldones (*Baldohn*)
* Bārbeles (*Barbern*)
* Bauskas (*Bauske*)
* Bornsmindes (*Bornsmünde*)
* Bruknas (*Brucken*)
* Ceraukstes (*Zerrauxt*)
* Codes (*Zohden*)
* Grienvaldes (*Grünwalde*)
* Iecavas (*Eckau*)
* Līves (*Dünhof*)
 |  | * Mercendorfas (*Merzendorf*)
* Mežotnes (*Mesothen*)
* Misas (*Mißhof*)
* Rundāles (*Ruhenthal*)
* Stelpes (*Stelpenhof*)
* Svitenes (*Schwitten*)
* Šenbergas (*Schönberg*)
* Tomes (*Thomsdorf*)
* Vecmuižas (*Neugut*)
* Vecsaules (*Rahden*)
 |  | **Pilsēta*** Bauska (*Bauske*)
 |

* Bauskas apriņķa ziemeļu stūris (Līves apkārtne) (1917)Bauskas apriņķa ziemeļu stūris (Līves apkārtne) (1917)
* Bauskas apriņķa rietumu daļa (Bauskas un Iecavas apkārtne) (1915)Bauskas apriņķa rietumu daļa (Bauskas un Iecavas apkārtne) (1915)
* Bauskas apriņķa austrumu daļa (Šenbergas un Baldones apkārtne) (1917)Bauskas apriņķa austrumu daļa (Šenbergas un Baldones apkārtne) (1917)

Latvijas Republikas sastāvā
---------------------------

Bauskas apriņķa karte ar autoceļiem (1935).
1921. gadā izveidoti: **Budbergas pagasts** (no Lietuvas pievienotajā teritorijā, kas pirms kara bija Kauņas guberņas Paņevežu apriņķī) un **Jaunsaules pagasts** (atdalot no Vecsaules pagasta).

1924. gada maijā **Mercendorfas pagasts** pievienots Baldones pagastam .

1924. gada jūnijā apriņķim pievieno **Kurmenes** un **Valles pagastus** no Jaunjelgavas apriņķa, bet trīs pagasti no Bauskas apriņķa — Baldones, Līves-Brambergas un Tomes pagasts — pievienoti Rīgas apriņķim.

1925. gadā pārdēvēti pieci pagasti: **Bornsmindes pagasts** par Īslīces pagastu, **Budbergas pagasts** par Panemunes pagastu, **Grienvaldes pagasts** par Zālītes pagastu, **Šenbergas pagasts** par Skaistkalnes pagastu un **Valles pagasts** par Taurkalnes pagastu.

1939. gadā **Vecmuižas pagastu** pārdēvē par Vecumnieku pagastu.

Pēc 1924. gada Bauskas apriņķis bija 2302 km2 liels un tas robežojās ar Jelgavas apriņķi, Rīgas apriņķi Jēkabpils apriņķi un Lietuvu. Lielākās apdzīvotās vietas bija Bauska, Iecava, Vecumnieki, Rundāle un Kurmene.

### Teritoriālais iedalījums

Latvijas pašvaldību karte (1924—1945)
1940. gada sākumā Bauskas apriņķī bija 1 pilsēta un 20 pagasti:

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Pilsētas:*** Bauska
 |  | **Pagasti:*** Bārbeles pagasts
* Bauskas pagasts
* Bruknas pagasts
* Ceraukstes pagasts
* Codes pagasts
* Iecavas pagasts
* Īslīces pagasts
 |  | * Jaunsaules pagasts
* Kurmenes pagasts
* Mežotnes pagasts
* Misas pagasts
* Panemūnes pagasts
* Rundāles pagasts
* Skaistkalnes pagasts
 |  | * Stelpes pagasts
* Svitenes pagasts
* Taurkalnes pagasts
* Vecsaules pagasts
* Vecumnieku pagasts
* Zālītes pagasts
 |

Latvijas PSR sastāvā
--------------------

1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas rezultātā Bauskas apriņķis tika likvidēts, tā teritorija iekļauta Bauskas un Baldones rajonos.

Skatīt arī
----------

* Bauskas apriņķa muižu nosaukumi

Atsauces
--------

1. ↑  Q22132014.
2. ↑  *Latviešu konversācijas vārdnīca*. I. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 1924-1929. sleja.
3. ↑  А. Орановский. Материалы для географии и статистики России: Курляндская губерния. Pēterburga, 1862.
4. ↑  Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm. *Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67*. G. A. Reyher, 1841. Skatīts: 2021. gada 1. janvāris.
5. ↑  Adolf Richters. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Band 2. Kurland. Riga 1912
6. ↑  Vēlāk saukts arī **Līves-Brambergas pagasts**
7. ↑  Citur arī **Švitenes pagasts**
8. ↑  «Bauskas apriņķis. 1936». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 2. septembrī. Skatīts: 2014. gada 2. aprīlī.
9. ↑  Valdības Vēstnesis - 1921.gada 22.oktobris
10. ↑  Valdības Vēstnesis Archived 2013. gada 31. decembrī, *Wayback Machine* vietnē. 1924.gada 14.maijs
11. ↑  Likums par Latvijas teritorijas iedalīšanu apriņķos Archived 2013. gada 31. decembrī, *Wayback Machine* vietnē. *Valdības Vēstnesis* - 1924.gada 26.jūnijs
12. ↑  Latvijas pagastu saraksts Archived 2013. gada 31. decembrī, *Wayback Machine* vietnē. Valdības Vēstnesis - 1925.gada 3.augusts
13. ↑  Rīkojums par dažu Latvijas pagastu nosaukumu pārdēvēšanu Archived 2013. gada 31. decembrī, *Wayback Machine* vietnē. Valdības Vēstnesis — 1939.gada 30.decembris
14. ↑  P.Mucenieks. Latvijas pašvaldību iekārta, Rīga 1938.
15. 1 2  Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9

Ārējās saites
-------------

* Баусский уезд - Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона - т. III - 1891 - с. 207 (krieviski)
* Bauskas apriņķis. Dzīve un darbs. 1936

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Latvijas apriņķi Valsts karogs: Latvija |
| --- |
|  |
| Latvijas Republikā | 
* Abrenes apriņķis
* Aizputes apriņķis
* Bauskas apriņķis
* Cēsu apriņķis
* Daugavpils apriņķis
* Ilūkstes apriņķis
* Jēkabpils apriņķis
* Jelgavas apriņķis
* Kuldīgas apriņķis
* Liepājas apriņķis
* Ludzas apriņķis
* Madonas apriņķis
* Rēzeknes apriņķis
* Rīgas apriņķis
* Talsu apriņķis
* Tukuma apriņķis
* Valkas apriņķis
* Valmieras apriņķis
* Ventspils apriņķis

 |
|  |
| 1920. gadā likvidētie | 
* Dobeles apriņķis (pārdēvēts par Jelgavas apriņķi)
* Grobiņas apriņķis (pārdēvēts par Liepājas apriņķi)

 |
|  |
| 1924. gadā likvidētie | 
* Jaunjelgavas apriņķis (pārdēvēts par Jēkabpils apriņķi)

 |
|  |
| Latvijas PSR izveidotie | 
* Alūksnes apriņķis
* Gulbenes apriņķis
* Krāslavas apriņķis
* Limbažu apriņķis
* Ogres apriņķis
* Viļakas apriņķis
* Viļānu apriņķis

 |

 |



|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Kurzemes guberņas apriņķi |
| --- |
|  |
| 
* Aizputes apriņķis
* Bauskas apriņķis
* Dobeles apriņķis
* Grobiņas apriņķis
* Ilūkstes apriņķis
* Jaunjelgavas apriņķis
* Kuldīgas apriņķis
* Talsu apriņķis
* Tukuma apriņķis
* Ventspils apriņķis

 |

 |



|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Bauskas apriņķa draudžu novadi (1819–1866) |
| --- |
|  |
| 
* Baldones draudzes novads
* Bauskas draudzes novads
* Iecavas draudzes novads
* Vecumnieku draudzes novads

 |

 |