**A2** autoceļš **Rīga—Sigulda—Igaunijas robeža (Veclaicene)** jeb **Vidzemes** (Pleskavas) **šoseja** ir augstākās kategorijas Latvijas autoceļš, kas savieno Latvijas galvaspilsētu Rīgu ar Igaunijas robežu Veclaicenes pagastā. Autoceļš turpinās Igaunijā kā 7. šoseja, pēc tam Krievijā kā autoceļš A212 līdz Pleskavai. Autoceļš ir noklāts ar asfaltbetona segumu un tā garums Latvijā ir 195,6 km. No Rīgas gandrīz līdz Siguldai autoceļš ir ar atdalītām braukšanas joslām. No Rīgas apvedceļa autoceļš A2 ietilpst starptautiskajā autoceļā E77.

Posmā no Rīgas Apvedceļa līdz "Sēnītei" atļautais ātrums ārpus apdzīvotajām zonām vasarā ir 110 km/h, bet ziemā - 90 km/h. Pēc "Sēnītes" atļautais ātrums ārpus apdzīvotajām zonām ir 90 km/h visu gadu.

Satiksme
--------

Autoceļš ir viens no noslogotākajiem autoceļiem Latvijā, posmā līdz A1/A4 sasniedzot pat vairāk kā 41 000 automašīnu diennaktī, pēc tam posmā līdz P3 satiksmes intensitāte sasniedz ap 29 000 automašīnu diennaktī. Posmā līdz autoceļam A3 (Sēnītei) autoceļu lieto vidēji 22000 automašīnu diennaktī. No autoceļa A3 līdz autoceļam P8 (Siguldā) autoceļu lieto vidēji 14000 automašīnu diennaktī. Līdz autoceļam P20 autoceļu vidēji lieto līdz 9000 automašīnu diennaktī, bet tālākajā posmā līdz autoceļam P30 (Bērzkrogam) autoceļu lieto vidēji 3000 automašīnu diennaktī, bet līdz autoceļa beigām ne vairāk kā 4000 automašīnu diennaktī, dažos posmos pat mazāk kā 1000 automašīnu diennaktī.

Uz autoceļa ir uzstādīti 12 stacionārie fotoradari (ieskaitot fotoradarus uz abām braukšanas joslām). 2023. gadā Latvijā ir plānots sākt izmantot vidējā ātruma kontroles radarus, no kuriem viens atradīsies autoceļa posmā 54,4 - 62,2 km.

Vēsture
-------

Vidzemes šosejas būve sākās 1839. gadā. Zemnieku sētām 20 km apkārtnē no darbu vietas šķūtīs bija jādod vīrs ar zirga pajūgu, kam bija jābūt pilnam ar akmeņiem. Ceļu sāka celt no Rīgas un 1858. gadā to pabeidza, pievienojot Pēterpils–Pleskavas–Varšavas šosejai. Noteiktos attālumos ceļa malās uzcēla zirgu pasta stacijas, kurās ziņneši mainīja zirgus (piem. Bērzkrogs, Līzespasts, u.c.). No sākuma ceļš bija bruģēts, asfaltu ceļš visā garumā ieguva tikai pēc Otrā pasaules kara.

Pirms 2008. gada finanšu krīzes plānoja uzbūvēt ātrgaitas šoseju no Rīgas līdz Sēnītei (23,3 km) no 2011. līdz 2015. gadam, taču rekonstruēja vienīgi autoceļa posmu no Berģiem līdz Garkalnei. 2018. gada maijā izsludināja iepirkumu posma no Garkalnes līdz "Sēnītei" rekonstrukcijai, darbus sāka 2019. gada aprīlī un tos pabeidza 2020. gada augustā. Projekta līgumcena ir 46,5 miljoni eiro, no tiem 60% ir valsts budžeta finansējums, 40% ES Kohēzijas fonda līdzfinansējums.

2021. gada oktobrī uzsāka dzelzceļa pārvada pirms Siguldas pārbūvi, būvdarbu ietvaros tiks izbūvēts arī gājēju un velobraucēju ceļš blakus autoceļam. Būvdarbus veic SIA Viadukts par līgumcenu 3,1 miljoni eiro, ko pilnībā finansē valsts budžets. Būvdarbus paredzēts pabeigt līdz 2022. gada beigām.

2022. gada augusta sākumā sākās autoceļa posma "Sēnīte" - Sigulda rekonstrukcija, ko ir plānots pabeigt 2023. gada rudenī. Būvdarbus veic SIA Binders, projekta līgumcena ir 12,3 miljoni eiro, no tiem 85% (10,5 miljoni eiro) ir ES Kohēzijas fonda līdzfinansējums.

Krustojošie autoceļi
--------------------

* A1
* A4
* P3 (Garkalne)
* A3 (Sēnīte, Inčukalna pagasts)
* P10 (Sēnīte, Inčukalna pagasts)
* P8 (Sigulda)
* P32 (Augšlīgatne)
* P20 (Drabeši)
* P31 (Drabeši)
* P30 (Bērzkrogs)
* P29 (Rauna)
* P27 (Silva)
* P23 (Vireši)
* P44 (Līzespasts)
* P39 (Ape)

Apdzīvotās vietas pie autoceļa
------------------------------

* Rīga
* Garkalne
* Vangaži
* Gauja
* Sigulda
* Augšlīgatne
* Ieriķi
* Drabeši
* Bērzkrogs
* Grundzāle
* Vireši
* Līzespasts

Atsauces
--------

1. ↑  «Noteikumi par valsts autoceļu un valsts autoceļu maršrutā ietverto pašvaldībām piederošo autoceļu posmu sarakstiem». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 13. maijā. Skatīts: 2012. gada 27. septembrī.
2. ↑  Latvijas Valsts ceļi - Satiksmes intensitāte Archived 2015. gada 25. decembrī, *Wayback Machine* vietnē. 2019. gads
3. ↑  «Pēc četriem mēnešiem sāks darboties pirmais vidējā ātruma kontroles posms». *Latvijas Valsts Ceļi* (latviešu). 2022-09-13. Skatīts: 2022-11-13.
4. ↑  Plānotā dažu autoceļu posmu pārveidošana par ātrgaitas šoseju TVnet.lv
5. ↑  Vidzemes šosejas «Sēnītes» posma rekonstrukcijai vajag 40 miljonus eiro lsm.lv
6. ↑  LVC izsludina iepirkumu Vidzemes šosejas Sēnītes posma pārbūvei
7. ↑  «Autoceļa A2 Rīga-Sigulda-Igaunijas robeža segas pārbūve (pastiprināšana) posmā 25,50.-39,40. km un autoceļa A3 Inčukalns-Valmiera posmā 0,00.-01,65. km - Binders.lv» (latviešu). Skatīts: 2022-11-13.
8. ↑  Finansējums būs jāmeklē radošāk lvceli.lv 2019. gada 18. decembrī
9. ↑  «Fotoreportāža: Uz Vidzemes šosejas Siguldā pārbūvē dzelzceļa pārvadu». *Latvijas Valsts Ceļi* (latviešu). 2022-02-10. Skatīts: 2022-11-13.
10. ↑  «Sāk pārbūvēt Vidzemes šosejas posmu no Sēnītes līdz Siguldai; no augusta vidus līdz novembrim satiksme pa vienu brauktuvi». *Latvijas Valsts Ceļi* (latviešu). 2022-08-01. Skatīts: 2022-11-13.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Autoceļš A2***.
* Vidzemes šoseja

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
**Latvijas galvenie autoceļi** Valsts karogs: Latvija |
| --- |
|  |
| 
* A1
* A2
* A3
* A4
* A5
* A6
* A7
* A8
* A9
* A10
* A11
* A12
* A13
* A14
* A15

 |
|  |
| **Latvijas autoceļu iedalījums:** **galvenie**, reģionālie, vietējie. |

 |