**Panikas lēkmes** ir pēkšņi intensīvu baiļu un diskomforta periodi, kas var ietvert sirdsklauves, svīšanu, sāpes krūtīs vai diskomfortu krūtīs, elpas trūkumu, trīci, reiboni, nejutīgumu, apjukumu vai tuvojošos nolemtības vai kontroles zaudēšanas sajūtu.    Parasti simptomi sasniedz maksimumu desmit minūšu laikā pēc sākuma un ilgst aptuveni 30 minūtes, bet ilgums var atšķirties no sekundēm līdz stundām.   Lai gan tās var būt ārkārtīgi biedējošas un satraucošas, pašas panikas lēkmes nav fiziski bīstamas.  

Panikas lēkmju būtiskās iezīmes paliek nemainīgas, lai gan sarežģītā DSM-IV terminoloģija dažādu panikas lēkmju veidu aprakstīšanai (ti, situācijai piesaistīta/noteikta, situācijai pakļauta un negaidīta/neparedzēta) tiek aizstāta ar terminiem negaidītas un paredzamās panikas lēkmes. Panikas lēkmes darbojas kā marķieris un prognostisks faktors diagnozes smagumam, gaitai un blakusslimībām daudzos traucējumos, tostarp, bet ne tikai, trauksmes traucējumi. Tādējādi panikas lēkmes var uzskaitīt kā specifikāciju, kas attiecas uz visiem DSM-5 traucējumiem. 

Panikas lēkmes var izraisīt vairāki traucējumi, tostarp panikas traucējumi, sociālās trauksmes traucējumi, pēctraumatiskā stresa traucējumi, narkotisku vielu lietošanas traucējumi, depresija un medicīniskās problēmas.   Tās var tikt aktivizētas vai rasties negaidīti.  Smēķēšana, kofeīns un psiholoģiskais stress palielina panikas lēkmes risku.  Pirms diagnozes noteikšanas ir jāizslēdz apstākļi, kas izraisa līdzīgus simptomus, piemēram, hipertireoze, hiperparatireoze, sirds slimības, plaušu slimības, narkotiku lietošana un disautonomija. 

Panikas lēkmes ārstēšanai jābūt vērstai uz pamatcēloņu.  Tiem, kuriem ir bieži uzbrukumi, var izmantot konsultācijas vai medikamentus.  Var palīdzēt arī elpošanas apmācība un muskuļu relaksācijas metodes.  Slimajiem ir lielāks pašnāvības risks. 

Eiropā aptuveni 3% iedzīvotāju noteiktā gadā piedzīvo panikas lēkmes, savukārt Amerikas Savienotajās Valstīs tās skar aptuveni 11%.  Tie ir biežāk sastopami sievietēm nekā vīriešiem.  Tie bieži sākas pubertātes vai agrīnā pieaugušā vecumā.  Bērni un vecāki cilvēki tiek skarti retāk.

Pazīmes un simptomi
-------------------

Cilvēki ar panikas lēkmēm bieži ziņo par bailēm nomirt vai iegūt sirdslēkmi, mirgojošu redzi vai citiem redzes traucējumiem, vājumu vai sliktu dūšu, nejutīgumu visā ķermenī, elpas trūkumu un hiperventilāciju, vai ķermeņa kontroles zudumu. Daži cilvēki arī piedzīvo tuneļa redzi, galvenokārt tāpēc, ka asins plūsma atstāj galvu uz kritiskākām ķermeņa daļām aizsardzībās nolūkā. Šīs sajūtas var izraisīt spēcīgu vēlmi aizbēgt vai bēgt no vietas, kur sākās uzbrukums (sekas "cīņa vai bēgšana reakcijai", kurā hormons, kas izraisa šo reakciju, izdalās ievērojamā daudzumā). Šī reakcija pārpludina ķermeni ar hormoniem, īpaši epinefrīnu (adrenalīns), kas tam palīdz aizsargāties pret kaitējumu.

Panikas lēkme var izraisīt, kad pārāk aktivizēta simpātiskā nervu sistēma (SNS) nav balansā ar parasimpātisko nervu sistēmu (PNS). Visbiežāk sastopamie simptomi ir trīce, aizdusa (elpas trūkums), sirds sirdsklauves, sāpes krūtīs (vai sasprindzinājums krūtīs), karstā mirgo, auksti mirgo, dedzinošas sajūtas (īpaši sejas vai kakla rajonā), svīšana, slikta dūša, reibonis (vai neliels reibonis), vieglprātība, heavy-headedness, hiperventilācija, parestēzijas (tirpšanas sajūtas), aizrīties vai nomākšana, grūtības pārvietoties, depersonalizācija un/vai derealizācija. Šie fiziskie simptomi tiek interpretēti ar trauksmi cilvēkiem, kuriem ir nosliece uz panikas lēkmēm. Tā rezultātā palielinās trauksme un veido a pozitīvas atsauksmes cilpa.

Elpas trūkums un sāpes krūtīs ir dominējošie simptomi. Daudzi cilvēki, kas piedzīvo panikas lēkmi, nepareizi tos attiecina uz sirdslēkmi un tādējādi meklēt ārstēšanu neatliekamās palīdzības nodaļās. Tā kā sāpes krūtīs un elpas trūkums ir raksturīgi sirds un asinsvadu slimību simptomi, tostarp nestabila stenokardija un miokarda infarkts (sirdslēkme), a izslēgšanas diagnoze (citu nosacījumu izslēgšana) jāveic pirms panikas lēkmes diagnosticēšanas. Tas ir īpaši svarīgi to darīt cilvēkiem, kuru garīgās veselības un sirds veselības stāvoklis nav zināms. To var izdarīt, izmantojot elektrokardiogrammu un garīgās veselības novērtējumus.

Panikas lēkmes atšķiras no citām trauksmes formām pēc to intensitātes un pēkšņas, epizodiskas dabas. Tās bieži piedzīvo kopā ar trauksmes traucējumiem un citiem psiholoģiskais nosacījumi, lai gan panikas lēkmes parasti neliecina par garīgiem traucējumiem.

Patofizioloģija
---------------

Panikas lēkmes simptomi var likt personai justies, ka viņa ķermenis nedarbojas. Simptomus var saprast šādi. Pirmkārt, bieži rodas pēkšņas bailes ar nelielu provocējošu stimulu. Tas izraisa adrenalīna (epinefrīna) izdalīšanos, kas izraisa cīņas vai bēgšanas reakciju, kad organisms gatavojas smagai fiziskai aktivitātei, kā rezultātā palielinās simpātiskais nervus sistēmas tonuss. Tā rezultātā palielinās sirdsdarbība (tahikardija), paātrināta elpošana (hiperventilācija), ko var uztvert kā elpas trūkumu (aizdusu), un svīšana. Tā kā smagas aktivitātes rodas reti, hiperventilācija izraisa oglekļa dioksīda līmeņa pazemināšanos plaušās un pēc tam asinīs. Tas izraisa asins pH izmaiņas (elpceļu alkalozi vai hipokapniju), izraisot kompensējošu metabolisko acidozi, aktivizējot ķīmiskās jutības mehānismus, kas šo pH maiņu pārvērš veģetatīvās un elpošanas reakcijās.  

Turklāt šī hipokapnija un adrenalīna izdalīšanās panikas lēkmes laikā izraisa vazokonstrikciju, kā rezultātā nedaudz samazinās asins plūsma galvā, kas izraisa reiboni un vieglprātību.   Panikas lēkme var izraisīt cukura līmeņa pazemināšanos asinīs no smadzenēm un novirzīt galvenos muskuļus. Neiroattēlveidošana liecina par pastiprinātu aktivitāti amigdalā, talāmā, hipotalāmā un smadzeņu stumbra reģionos, tostarp periaqueductal pelēkajā, parabrahiālajā kodolā un Locus coeruleus.  Jo īpaši ir ierosināts, ka amigdalai ir izšķiroša loma.  Paaugstinātas aktivitātes amigdalā (baiļu centrā) un smadzeņu stumbra kombinācija kopā ar samazinātu asins plūsmu un cukura līmeni asinīs smadzenēs var izraisīt smadzeņu prefrontālās garozas (PFC) aktivitātes samazināšanos.  Ir pierādījumi, ka trauksmes traucējumi palielina sirds un asinsvadu slimību (CVD) risku.  Slimajiem arī samazinās sirdsdarbības ātruma mainīgums. 

### Sirds mehānisms

Panikas lēkmes var izraisīt sāpes krūtīs, tieši ietekmējot cirkulāciju koronāro asinsvadu sistēmā. Panikas lēkme izraisa ievērojamu simpātisku aktivāciju, kas var izraisīt mazo koronāro asinsvadu vazokonstrikciju un mikrovaskulāru stenokardiju. Autonomās nervu sistēmas aktivizēšana un hiperventilācija panikas lēkmes laikā var izraisīt koronāro artēriju spazmu (vazospasmu). Šis process var izraisīt išēmiskus miokarda bojājumus un sāpes krūtīs, neskatoties uz normālu angiogrammu. 

Personām ar koronāro artēriju slimību panikas lēkmes un psiholoģiskais stress var saasināt išēmiskas sāpes, palielinot miokarda skābekļa patēriņu, palielinot sirdsdarbības ātrumu, asinsspiedienu, koronāro vazomotoru tonusu vai simpātisku hiperaktivitāti, ko regulē veģetatīvā nervu sistēma.   

### Sirds un asinsvadu slimība

Cilvēkiem, kuriem diagnosticēti panikas traucējumi, ir aptuveni divas reizes lielāks koronārās sirds slimības risks.  Ir pierādīts, ka noteiktas stresa reakcijas uz depresiju palielina risku, un tie, kuriem diagnosticēta gan depresija, gan panikas traucējumi, ir gandrīz trīs reizes vairāk pakļauti riskam.

Atsauce
-------

1. ↑  «Anxiety Disorders». *NIMH*. March 2016. Skatīts: 2016. gada 1. oktobris.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  American Psychiatric Association (2013), Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (5th ed.), Arlington: American Psychiatric Publishing, pp. 214–217, ISBN 978-0-89042-555-8
3. ↑  Lo, Yu-Chi; Chen, Hsi-Han (May 2020). "Shiau-Shian Huang Panic Disorder Correlates with the Risk for Sexual Dysfunction". *Journal of Psychiatric Practice* 26 (3): 185–200. doi:10.1097/PRA.0000000000000460. PMID 32421290.
4. ↑  Borwin Bandelow, Katharina Domschke, David Baldwin. *Panic Disorder and Agoraphobia*. OUP Oxford, 2013. Chapter 1. lpp. ISBN 978-0-19-100426-1.
5. ↑  Melinda Smith, Lawrence Robinson, Jeanne Segal. «Panic Attacks and Panic Disorder». *HelpGuide* (en-US). Skatīts: 2021. gada 6. jūlijs.
6. 1 2  John Geddes, Jonathan Price, Rebecca McKnight. *Psychiatry*. OUP Oxford, 2012. 298. lpp. ISBN 978-0-19-923396-0.
7. ↑  Ghadri, Jelena-Rima; Wittstein, Ilan Shor; Prasad, Abhiram; Sharkey, Scott; Dote, Keigo; Akashi, Yoshihiro John; Cammann, Victoria Lucia; Crea, Filippo et al. (7 June 2018). "International Expert Consensus Document on Takotsubo Syndrome (Part I): Clinical Characteristics, Diagnostic Criteria, and Pathophysiology". *European Heart Journal* 39 (22): 2032–2046. doi:10.1093/eurheartj/ehy076. PMC 5991216. PMID 29850871.
8. ↑  American Psychiatric Association American Psychiatric Association. «Changes to the DSM-V to the DSM-V-TR». *Changes to the DSM V to DSM V-TR*. Skatīts: 2022. gada 22. marts.
9. ↑  Craske, Michelle G; Stein, Murray B (December 2016). "Anxiety". *The Lancet* 388 (10063): 3048–3059. doi:10.1016/S0140-6736(16)30381-6. PMID 27349358.
10. ↑  Stewart, Julian M.; Pianosi, Paul; Shaban, Mohamed A.; Terilli, Courtney; Svistunova, Maria; Visintainer, Paul; Medow, Marvin S. (1 November 2018). "Hemodynamic characteristics of postural hyperventilation: POTS with hyperventilation versus panic versus voluntary hyperventilation". *Journal of Applied Physiology* 125 (5): 1396–1403. doi:10.1152/japplphysiol.00377.2018. ISSN 8750-7587. PMC 6442665. PMID 30138078.
11. ↑  «Panic Disorder: When Fear Overwhelms». *NIMH*. 2022. Skatīts: 2022. gada 18. marts.
12. ↑  Roth, Walton T. (January 2010). "Diversity of effective treatments of panic attacks: what do they have in common?". *Depression and Anxiety* 27 (1): 5–11. doi:10.1002/da.20601. PMID 20049938.
13. ↑  «Symptoms and causes - Mayo Clinic». *www.mayoclinic.org*. Skatīts: 2022. gada 17. marts.
14. ↑  «Panic disorder: MedlinePlus Medical Encyclopedia». *medlineplus.gov* (angļu). Skatīts: 2022. gada 14. marts.
15. ↑  Gerald L. Klerman, Robert M. A. Hirschfeld, Myrna M. Weissman. *Panic Anxiety and Its Treatments: Report of the World Psychiatric Association Presidential Educational Program Task Force*. American Psychiatric Association, 1993. 44. lpp. ISBN 978-0-88048-684-2.
16. ↑  «Panic Disorder | Anxiety and Depression». *adaa.org*. Skatīts: 2023. gada 12. marts.
17. ↑  Vollmer, L L; Strawn, J R; Sah, R (May 2015). "Acid–base dysregulation and chemosensory mechanisms in panic disorder: a translational update". *Translational Psychiatry* 5 (5): e572. doi:10.1038/tp.2015.67. PMC 4471296. PMID 26080089.
18. ↑  Ueda, Y.; Aizawa, M.; Takahashi, A.; Fujii, M.; Isaka, Y. (8 October 2008). "Exaggerated compensatory response to acute respiratory alkalosis in panic disorder is induced by increased lactic acid production". *Nephrology Dialysis Transplantation* 24 (3): 825–828. doi:10.1093/ndt/gfn585. PMID 18940883.
19. ↑  Marilyn J. Cipolla. *Control of Cerebral Blood Flow*. Morgan & Claypool Life Sciences, 2009.
20. ↑  Antonio Egidio Nardi, Rafael Christophe R. Freire. *Panic Disorder: Neurobiological and Treatment Aspects*. Springer, 2016. gada 25. maijs. ISBN 978-3-319-12538-1.
21. ↑  Shin, Lisa M; Liberzon, Israel (January 2010). "The Neurocircuitry of Fear, Stress, and Anxiety Disorders". *Neuropsychopharmacology* 35 (1): 169–191. doi:10.1038/npp.2009.83. PMC 3055419. PMID 19625997.
22. ↑  Maren, Stephen (November 2009). "An Acid-Sensing Channel Sows Fear and Panic". *Cell* 139 (5): 867–869. doi:10.1016/j.cell.2009.11.008. PMID 19945375.
23. ↑  Andrew M. Leeds PhD. *A Guide to the Standard EMDR Therapy Protocols for Clinicians, Supervisors, and Consultants, Second Edition*. Springer Publishing Company, 2016. gada 3. februāris. ISBN 978-0-8261-3117-1.
24. 1 2  Chalmers, John A.; Quintana, Daniel S.; Abbott, Maree J.-Anne; Kemp, Andrew H. (11 July 2014). "Anxiety Disorders are Associated with Reduced Heart Rate Variability: A Meta-Analysis". *Frontiers in Psychiatry* 5: 80. doi:10.3389/fpsyt.2014.00080. PMC 4092363. PMID 25071612.
25. 1 2  Huffman, Jeff C.; Pollack, Mark H.; Stern, Theodore A. (2002-04-01). "Panic Disorder and Chest Pain: Mechanisms, Morbidity, and Management". *The Primary Care Companion for CNS Disorders* 4 (2): 54–62. doi:10.4088/PCC.v04n0203. ISSN 2155-7780. PMC 181226. PMID 15014745.
26. ↑  Soares-Filho, Gastão Luiz; Mesquita, Claudio; Mesquita, Evandro; Arias-Carrión, Oscar; Machado, Sergio; González, Manuel; Valença, Alexandre; Nardi, Antonio (2012). "Panic attack triggering myocardial ischemia documented by myocardial perfusion imaging study. A case report" (en). *International Archives of Medicine* 5 (1): 24. doi:10.1186/1755-7682-5-24. ISSN 1755-7682. PMC 3502479. PMID 22999016.
27. ↑  «Elevated troponin linked to mental stress ischemia in heart disease patients». *ScienceDaily* (angļu). Skatīts: 2024-04-16.
28. 1 2  Soares-Filho, Gastao L. F.; Arias-Carrion, Oscar; Santulli, Gaetano; Silva, Adriana C.; Machado, Sergio; Nardi, Alexandre M. Valenca and Antonio E.; Nardi, AE (31 July 2014). "Chest Pain, Panic Disorder and Coronary Artery Disease: A Systematic Review". *CNS & Neurological Disorders Drug Targets* 13 (6): 992–1001. doi:10.2174/1871527313666140612141500. PMID 24923348.

Ārējās saites
-------------

* DMOZ ieraksts (angliski)