recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Plutona pavadoņu orbītas.
Plutons un Harons (*New Horizons* uzņēmums, 2015).
**Plutona pavadoņi** ir pundurplanētas Plutona dabiskie pavadoņi Harons, Stiksa, Nikte, Kerbers un Hidra. Harona atklāšana 1978. gadā noveda pie Plutona masas un izmēru pārrēķināšanas, Plutons un Harons līdzīgo izmēru un relatīvi nelielā savstarpējā attāluma dēļ reizēm tiek dēvēti par dubultplanētu. Pārējie pavadoņi ir nelieli un atklāti *New Horizons* misijas gatavošanas laikā no 2005. līdz 2012. gadam.

Vēsture
-------

Plutonu atklāja 1930. gadā. 
Haronu 1978. gada jūnijā atklāja amerikāņu astronoms Džeimss Kristijs, nosaucot to sengrieķu mitoloģiskā pārcēlāja Harona vārdā. 
Hidru un Nikti atklāja 2005. gadā, izpētot ar Habla kosmisko teleskopu iegūtos attēlus. Par atklājumu oficiāli tika paziņots 2005. gada 31. oktobrī un pavadoņiem tika piešķirti pagaidu apzīmējumi: S/2005 P 1 (Hidra) un S/2005 P 2 (Nikte).

Kerberu atklāja astronomu grupa Marka R. Šovaltera vadībā 2011. gada 28. jūnijā, kad astronomi pētīja Plutona apkārtni, pārbaudot, vai ap to neatrodas gredzeni. Par pavadoņa atklājumu tika paziņots 2011. gada 20. jūlijā. Stiksu atklāja tā pati astronomu grupa, izpētot attēlus, kurus uzņēma ar Habla kosmisko teleskopu laikā no 2012. gada 26. jūnija līdz 9. jūlijam. Par atklājumu tika paziņots 2012. gada 11. jūlijā.

Plutona pavadoņu tabula
-----------------------

Plutona pavadoņi šajā tabulā ir sakārtoti pēc apriņķošanas perioda lieluma (no mazākā līdz lielākajam). Harons pēc izmēriem ir daudz prāvāks par pārējiem pavadoņiem. 

|
|  |
|  | Atklāšanas gads | Nosaukums | **Izmēri** (km) | **Masa** (kg) | **Orbītas lielā pusass** (km) | **Apriņķošanas periods** (dienas) |
| 1. | **1978.** | Harons | 1208 ± 3 | 158.7 ± 1.5 × 1019 | 17 536 ± 3 | 6.39 |
| 2. | **2012.** | Stiksa | 16 × 9 × 8 ± ? |  ? | 42 656 ± 78 | 20.16 |
| 3. | **2005.** | Nikte | 50 × 35 × 33 ± ? | 0.005 ± 0.004 × 1019 | 48 694 ± 3 | 24.85 |
| 4. | **2011.** | Kerbers | 19 × 10 × 9 |  ? | 57 783 ± 19 | 32.17 |
| 5. | **2005.** | Hidra | 65 x 45 x 25 ± ? | 0.005 ± 0.004 × 1019 | 64 738 ± 3 | 38.20 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Saules sistēma |
| --- |
|  |
| 

 |
|  |
| 
* **Saule**
* Merkurs
* Venera
* Zeme
* Marss
* *Cerera*
* Jupiters
* Saturns
* Urāns
* Neptūns
* *Plutons*
* *Haumeja*
* *Makemake*
* *Erīda*

 |
|  |
| 
* **Planētas**
* **Pundurplanētas**
* **Pavadoņi**: *Zemes*
* *Marsa*
* *Jupitera*
* *Saturna*
* *Urāna*
* *Neptūna*
* *Plutona*
* *Haumejas*
* *Makemakes*
* *Erīdas*

 |
|  |
| 
* **Mazie objekti**:   Meteoroīdi
* Asteroīdi/Asteroīdu pavadoņi (Asteroīdu josla, Kentaurs, TNO: Koipera josla/Izkliedētais disks)
* Komētas (Orta mākonis)

 |

 |
**Angelikskābe** (*cis*-2-metil-2-butēnskābe, α-metilizokrotonskābe, *cis*-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām *cis* karbonskābēm. Angelikskābe ir bezkrāsaini prizmatiski (monoklīni) kristāli ar kodīgu smaku. Angelikskābei ir *trans* struktūrizomērs — tiglīnskābe.

Atrašanās dabā
--------------

Atrodama daudzos čemurziežu dzimtas augos, piemēram, dižzirdzeņu (*Angelica archangelica*) saknēs. No tā cēlies vielas nosaukums. Angelikskābe atrasta arī dažu skrejvaboļu aizsargsekrētā.

Īpašības
--------

Karsējot vai apstrādājot ar sērskābi, angelikskābe pārgrupējas par tiglīnskābi.

Izmantošana
-----------

Lieto medicīnā kā nomierinošu līdzekli.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Svarīgākās nepiesātinātās vienvērtīgās karbonskābes |
| --- |
|  |
|  | 
* Akrilskābe
* Krotonskābe (izokrotonskābe)
* Angelikskābe (tiglīnskābe)
* Oleīnskābe (elaidīnskābe)
* Erukskābe (brasidīnskābe)
* Nervonskābe
* Sorbīnskābe
* Ģerānijskābe
* Linolskābe
* Eleostearīnskābe
* Linolēnskābe
* Arahidonskābe
* Klupanodonskābe
* Cervonskābe
* Propiolskābe
* Stearolskābe (tarirīnskābe)

 |

 |
***Anglo Baltic News*** (saīsināti **ABN**) ir ziņu, informatīvais un sociālais portāls latviešu valodā, kas savu darbību uzsāka 2010. gada 16. jūlijā. ABN tika izveidots Anglijā, ar ideju apvienot Lielbritānijā dzīvojošos tautiešus un piedāvāt tiem noderīgu informāciju vienā tīmekļa vietnē. Projektam attīstoties notika ikmēneša drukātā laikraksta "*Anglo Baltic News*" izdošana, kā arī tika rīkota Ziemassvētku labdarības akcija *Shoebox* — "Piepildi kurpju kasti Latvijas bērniem!".

Tīmekļa vietnes un laikraksta pamatuzstādījums bija nodrošināt Lielbritānijas jaunākās ziņas latviešu valodā, kā arī ziņot Lielbritānijas latviešu kopienai noderīgu informāciju, informēt tautiešus par notiekošo Latvijā. Interneta vietnē ziņas un informācija ir pieejama latviešu, krievu un angļu valodā.

Auditorija
----------

No 2009. līdz 2014. gadam interneta vietnes lietotāju auditorija ir desmitkāršojusies. 2014. gada pirmajā pusē ABN lasītāju skaits portālā sasniedza 30 000, bet sociālajās komunikāciju vietnēs *Facebook*, *draugiem.lv*, *twitter* portāla aktivitātēm līdzi seko vairāk kā 3000 interesentu. Portāla lasītāju un lietotāju auditorijā 67,51 % interesentu ir no Apvienotās Karalistes, bet 28,14 % Latvijas.

Atsauces
--------

1. ↑
2. ↑  «ABN laikraksts». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2014. gada 14. septembrī. Skatīts: 2014. gada 11. oktobrī.
3. ↑  «*Shoebox* akcijas latviešu koordinācijas punkti Lielbritānijā». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 2. decembrī. Skatīts: 2014. gada 11. oktobrī.
4. 1 2 3  «Par Anglo Baltic News». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2014. gada 25. jūnijā. Skatīts: 2014. gada 9. oktobrī.

Ārējās saites
-------------

* Oficiālā mājaslapa
* Oficiālā *Facebook* lapa
**Teodors Ūdris** (dzimis 1900. gada 1. janvārī Daugavpilī, miris 1944. gada 10. jūnijā Intā) bija Latvijas jurists.

Pirmā pasaules kara laikā viņa ģimene aizbraukusi uz Krieviju, Orlas guberņu. 1916. gadā beidzis ģimnāziju Karačevā. Pēc tam līdz 1918. gadam mācījies Demidova juridiskajā licejā Jaroslavļā. Pēc atgriešanās Latvijā 1921. gadā iestājies Latvijas Universitātes Tiesību nodaļā, ko beidzis 1926. gadā.

Pēc studijām darbojies Latgales apgabaltiesā, vispirms kā prokurora biedrs un tad kā tiesas loceklis. 1927. gada 20. decembrī iecelts par Liepājas apgabaltiesas prokuroru un šajā amatu bija visu laiku, līdz 1937. gada 26. augustā Ministru Kabinets viņu iecēla par Latvijas Senāta Virsprokurora biedru.

Latvijas okupācijas laikā 1940. gada 17. oktobrī apcietināts un pārvests uz Komi apgabala Vorkutas soda nometnēm. 1941. gada 8. martā piespriesti astoņi gadi ieslodzījuma. Teodors Ūdris miris 1944. gada 10. jūnijā ieslodzījumā Intā.

Atsauces
--------

1. 1 2  «Priekšvārds». tiesas.lv.

Ārējās saites
-------------

* Teodors Indriķis Emīls Ūdris Timenote.info
**Ekvadoras ģerbonis** savā šī brīža izskatā tiek lietots kopš 1900. gada, un tas balstās uz vecāku versiju, kas tika lietots no 1845. gada.

Vairogā ir attēlots Čimboraso vulkāns, no kura iztek Gvaja. Tie simbolizē šo reģionu skaistumu un bagātību. Tvaikonis, kas atrodas uz upes un kura nosaukums ir *Guayas*. Tas tika uzbūvēts 1841. gadā un ir pirmais upes tvaikonis, kas uzbūvēts Dienvidamerikas rietumu krastā, bet masta vietā tam ir kaducejs, kas simbolizē tirdzniecību un ekonomiku. Vairoga augšā attēlota Saule un Auna, Vērša, Dvīņu un Vēža zodiaka zīmes, kas simbolizē mēnešus, kad notika 1845. gada Marta revolūcija. Andu kondors virs vairoga ir izpletis spārnus, kas simbolizē Ekvadoras spēku un varenību. Vairogam apkārt ir četri Ekvadoras karogi. Lauru lapas pa kreisi simbolizē republikas uzvaras vai, pēc citas versijas, godina varoņus, kas veicinājuši valsts neatkarību. Palmu lapas labajā pusē ir simbols cīņai par neatkarību un brīvību. Fascijs zem vairoga ir simbols republikas pašcieņai.

Vēsture
-------

Vairogs tika ieviests pēc revolūcijas 1845. gadā, bet tad tam apkārt bija balti-zilie karogi, kurus vēlāk nomainīja trikolora atgriešanās. Šī brīža ģerboņa izskats tika pieņemts 1900. gada 31. oktobrī.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |  |  |
| Gvajas province | Lielā Kolumbija | Ekvadora | Ekvadora | Ekvadora | Ekvadora | Ekvadora |
| 1820 | 1821–1830 | 1830–1835 | 1835–1843 | 1843–1845 | 1845–1860 | 1860– |

Lietošana
---------

1944. gadā izdota 2 Sukru monēta
Ģerboni lieto prezidents, parlaments, ministrijas, kā arī citas oficiālās iestādes. Tā ir arī daļa no karoga, kā arī uz naudas vienībām - bijušās Ekvadoras sukres un šī brīža dolāra.

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Dienvidamerikas valstu ģerboņi |
| --- |
|  |
|  | Neatkarīgās valstis | 
* Argentīna
* Bolīvija
* Brazīlija
* Čīle
* Kolumbija
* Ekvadora
* Gajāna
* Panama1
* Paragvaja
* Peru
* Surinama
* Urugvaja
* Venecuēla

 |
|  |
| Valstu daļas un atkarīgās teritorijas | 
* Aruba1
* Dienviddžordžija un Dienvidsendviču Salas2
* Folklenda Salas
* Gviāna
* Kirasao1

 |
|  |
| 
* 1 tiek pieskaitītas arī Ziemeļamerikai
* 2 tiek pieskaitītas arī Antarktikai

 |

 |
***Sanmina Corporation*** ir ASV uzņēmums, kas nodarbojas ar elektronisku ierīču komponentu ražošanu. Dibināts 1980. gadā. Galvenais birojs atrodas Sanhosē, Kalifornijā.

Uzņēmums ražo daudzslāņu iespiedplates, mātesplates, kabeļus, plastmasas un metāla detaļas, atmiņas ierīces, optiskās un mikroviļņu ierīces.

*Sanmina Corporation* akcijas tiek kotētas Ņujorkas fondu biržā (kods *SANM*). Lielākie akcionāri 2013. gada 31. martā bija: *Invesco Ltd.*, *Donald Smith & Co. Inc.*, *Columbia Wanger Asset Management LLC*, *Vanguard Group Inc.*, *Ameriprise Financial Inc.*

Vēsture
-------

### *SCI*

1961. gadā inženieri *Olin B. King*, *Bill Greaver* un *Joe Kirk* dibināja uzņēmumu ***Space Craft Inc.*** (vēlāk pārdēvēts par ***SCI Systems***), lai ražotu elektroniskos komponentus aerokosmiskajai rūpniecībai. Pasūtītāji laika gaitā bija tādi uzņēmumi kā *Boeing*, *Sperry*, *IBM*, *Commodore*, *Thiokol* un *Northrop*. Sākotnēji tika izgatavotas iekārtas pavadoņiem un raķetēm.

1967. gadā izveidots meitas uzņēmums *SCI Metals, Inc.*, pēc gada — *SCI Plastics, Inc.* un iegādāti uzņēmumi *Plastel Corp.* un *Piston Ring Mfg. Co.* 
1972. gadā *SCI Metals* un *SCI Plastics* apvienoti mātes uzņēmumā.
1976. gadā *SCI* iegūva pasūtījumus no *IBM*. 1980. gados *SCI* kļuva par *IBM* lielāko apakšuzņēmēju, kas *SCI* nodrošināja 40 % no ieņēmumiem.
1980. gados uzņēmums sāka izlaist gala produktus (datorus, rūpnieciskās automātikas iekārtas, medicīnas instrumentus).

1990. gados uzņēmums ražoja *Commodore Amiga* datorus Eiropas tirgum.
1990. gados datoru tirgus izmainījās: kritās komponentu cenas un daļa pasūtītāju lauza līgumus.

### *Sanmina*

1980. gadā *Milan Mandarić* un *Jure Sola* dibināja uzņēmumu ***Sanmina***, lai ražotu iespiedplates. 1980. gadu beigās sākts ražot mātes plates un citi komponenti.

### Apvienošanās

2001. gada decembrī *Sanmina* apvienojās ar *SCI Systems* ar nosaukumu ***Sanmina-SCI Corporation***. 
Drīz pēc tam tika iegādāts elektronikas ražotājs *E-M Solutions*.
2002. gada sākumā *Sanmina-SCI* nopirka *Viking Interworks*.

2012. gada 15. novembrī uzņēmums nomainīja nosaukumu uz ***Sanmina Corporation***.

Atsauces
--------

1. ↑  Sanmina Corporation Institutional Ownership
2. 1 2 3  SCI Systems, Inc. History
3. ↑  Sanmina Dropping 'SCI' from Name

Ārējās saites
-------------

* *Sanmina Corporation* vietne
**Maksims Grieķis** (grieķu: *Μάξιμος ὁ Γραικός*, krievu: *Максим Грек*, apm. 1475-1556) bija grieķu mūks, publicists, tulks un rakstnieks, darbojās mūsdienu Krievijas teritorijā. Kanonizēts krievu baznīcā svētmūku kārtā.

Biogrāfija
----------

Ieguva izglītību Florencē. Kļuva par mūku un dzīvoja Atonā. 1516. gadā, pēc Krievzemes kņaza Vasilija III uzaicinājuma, atbrauca uz Maskavu, lai tulkotu grāmatas no grieķu valodas.

Par sadarbību ar baznīcas opozīciju tika sodīts 1525. un 1531. gada baznīcas koncilos. No 1525. līdz 1551. gadam bija ieslodzīts klosteru cietumos. 

Krievu pareizticīgajā baznīcā tika kanonizēts 1988. gadā.

Bibliogrāfija
-------------

Maksims Grieķis savas dzīves laikā uzrakstīja daudz dažāda rakstura darbu: teoloģiskie, apoloģētieskie, garīgi tikumīgie. Saglabājušās ir arī viņa personīgās vēstules citiem cilvēkiem. Jau no 16. gadsimta viņa darbi bija ļoti izplatīti. 

Par to, ka savos darbos apstiprināja vecticībnieku krusta zīmes pirkstu salikšanas veidu un divkāršo alelujas teikšanu, sākotnēji viņa godināšana tika aizliegta, bet šo darbu patiesību oficiālā baznīca neatzina.
| *Sanofi* |
| --- |
|  |
| Sauklis | *Empowering life* |
| Veids | akciju sabiedrība |
|
|
| Galvenais birojs | Parīze, Karogs: Francija Francija |
|
|
|
|
| Darbinieki | ap 100 000 |
| Apgrozījums | 36,04 miljardi USD (2020) |
|
|
|
| Nozare | farmācija |
| Produkti | medikamenti |
| Mājaslapa | sanofi.lv |

***Sanofi*** ir Francijas starptautisks uzņēmums, kura darbība ietver farmāciju (īpaši recepšu medikamentus diabēta, retu slimību, multiplās sklerozes un onkoloģijas un patērētāju veselības aizsardzības jomā) un vakcīnas.

2015. gadā, neilgi pēc Olivjē Brandikurta ienākšanas izpilddirektora amatā, grupa uzsāka stratēģisku pāreju no organizācijas pēc ģeogrāfiskā apgabala (septiņas vienības) uz organizāciju pēc produktiem (piecas vienības).

Vadošais Francijas pētniecības un attīstības uzņēmums *Sanofi* 2018. gadā šajā jomā ieguldīja 5,894 miljardus eiro (17,1% no apgrozījuma).

Ārējās saites
-------------

* Sanofi Latvijā Archived 2021. gada 24. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē.
**Maksims Dlugi** (angļu: *Maxim Dlugy*; dzimis 1966. gada 29. janvārī, Maskavā) ir ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1986).

Biogrāfija
----------

Piedzimis Padomju Savienībā, taču 1977. gadā kopā ar ģimeni emigrējis uz Ņujorku. Šahu iemācījis spēlēt vectētiņš. 1984. un 1987. gadā izcīnījis bronzas medaļas ASV šaha čempionātos. 1985. gadā kļuvis par Pasaules junioru šaha čempionu. Šajā pašā gadā Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā Tunisā dalījis 6.-8. vietu ar Vlastimilu Hortu un Genādiju Sosonko. 1986. gadā ASV izlases sastāvā piedalījies Pasaules šaha olimpiādē un izcīnījis 2 bronzas medaļas gan komandu, gan individuālajā kopvērtējumā. 1982. gadā FIDE Dlugi piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1986. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Divas reizes (1988, 1990) uzvarējis ASV atklātajos šaha ātrspēles čempionātos, un no 1988. gada līdz 1993. gadam bijis Pasaules šaha ātrspēles asociācijas pirmais numurs. 2000. gadā uzvarējis šaha festivāla "Liepājas rokāde" superturnīrā, bet 2003. gadā šo panākumu atkārtojis ātrspēles turnīrā.

1990. gadā kļuvis par ASV šaha federācijas prezidentu, un šajā amatā palicis līdz 1993. gadam. Bijis pirmais lielmeistars, kas ievēlēts par ASV šaha federācijas prezidentu.

Pēc 1993. gada nodarbojies pārsvarā ar biznesu. Sākuma strādājis Volstrītā kā vērtspapīru tirgotājs. Pēc tam izmantojis savus sakarus Krievijā, un no 2002. gada bijis starptautiskā biznesa fonda *Russian Growth Fund* menedžeris un valdes priekšsēdētājs. Fonds nodarbojies ar magnija ieguvi Permas novadā. Fondā kā vecākais padomnieks bijis piesaistīts arī Garijs Kasparovs. 2005. gada aprīlī Dlugi arestēts Šeremetjevas starptautiskajā lidostā Maskavā un apvainots mēģinājumā piesavināties aptuveni 10 miljonu dolāru. 2005. gada 20. decembrī Dlugi ticis atbrīvots, un viņam atsaukti visi apvainojumi.

Pēc šī gadījuma atgriezies šahā un piedalījies 2006. gada ASV šaha čempionātā. Tomēr pēc 2007. gada šaha turnīros piedalās reti.

Atsauces
--------

1. ↑  GM Maxim Dlugy
2. ↑  1985 Tunis Interzonal Tournament
3. ↑  Laikraksts "Kurzemes Vārds" 2003. gada 5. augusts :: Kurzemes-Vards.lv[novecojusi saite]
4. ↑  GM Max Dlugy aquitted in $9 million embezzlement charge

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils olimpbase.org mājaslapā (Pasaules šaha olimpiāde) (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 108109853
* LCCN: no2010050518
* ISNI: 0000 0000 7754 471X

 |

 |
**Andrejs Skuja** (1866-1950) bija latviešu ārsts internists, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes privātdocents.
Tērbatas Universitātes latviešu studentu literāri zinātniskās studentu biedrības „Pīpkalonija" dibinātājs.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1866. gada 19. novembrī (1. decembrī) Ērģemes pagasta Kalnsteltēs zemnieka Pētera Skujas un viņa sievas Lienes ģimenē. Mācījās Ērģemes pagastskolā, Valkas apriņķa skolā un Pērnavas ģimnāzijā. Studējot medicīnu Tērbatas Universitātē (1988-1894), Andrejs Skuja kopā ar Jāni Ērmani, Jāni Kauliņu, Kārli Kasparsonu, Augustu Krumbergu, Jāni Lasmani, Reinholdu Liepiņu un Eduardu Veidenbaumu minēts starp studentu 1888. gada 10.novembrī dibinātās „Literāriski – zinātniskās biedrības" (tā sauktās Pīpkalonijas) organizētājiem.
Pēc studiju beigšanas strādāja par Rīgas skolu ārstu (1899-1913), sanitārārstu (1915-1919). Pēc Pirmā pasaules kara beigām 1919. gadā kļuva par Rīgas Pilsētas 1. slimnīcas ārstu.

1922. gadā pēc iestāju lekcijas "Konstitūcijas problems ārstniecībā" nolasīšanas viņu ievēlēja par Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes privātdocentu. 1925. gadā viņš iesniedza fakultātes padomei izvērtēšanai savu zinātnisko apcerējumu "Septiskas slimības un viņu ārstēšana", tika ievēlēts par LU Hospitālās terapijas katedras vadītāju (1925-1927).
1939. gada vācbaltiešu pārcelšanās laikā viņš devās uz Vācijas okupēto Polijas daļu. Miris 1950. gadā Vācijā.

Apbalvojumi
-----------

* Triju Zvaigžņu ordenis, 3. šķira (1931)

Atsauces
--------

1. ↑  Indulis Zvirgzdiņš. 1905. gads Lazdonas draudzē Archived 2016. gada 5. martā, *Wayback Machine* vietnē. Starptautiska konference INFORMĀCIJA, REVOLŪCIJA, REAKCIJA: 1905-2005
2. ↑  valka.lv
3. ↑  M. Baltiņš. Par privātdocenta statusu Latvijas Universitātē. LU Zinātniskie raksti 653. sējums ZINĀTŅU VĒSTURE UN MUZEJNIECĪBA, 2003. 63-79 lpp.
4. ↑  Arnis Vīksna. Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāte 1919-1950. Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, 2011. - 426 lpp.
**Bengts Viljams Poromā** (*Bengt William Poromaa*; dzimis 2000. gada 23. decembrī) ir Zviedrijas distanču slēpotājs.

Karjera
-------

Pasaules kausa sacensībās debitēja 2019. gada 17. martā Fālunā ar 55. vietu 15 km distancē brīvajā stilā. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2021. gadā Oberstdorfā. Gan skiatlonā, gan 15 km distancē ieņēma devīto vietu, bet 50 km distancē klasiskajā stilā finišēja 12. vietā. Zviedrijas komandas sastāvā piedalījās arī stafetē, kur ieņēma 4. vietu.

2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Pekinā visās disciplīnās, kurās startēja, iekļuva desmitniekā. Labāko rezultātu individuāli sasniedza skiatlonā, ieņemot sesto vietu. Komandu sprintā kopā ar Oskaru Svensonu ieņēma 4. vietu, tādu pašu vietu ieguva arī stafetē. 2022. gada 27. februārī Lahti pirmo reizi izcīnīja vietu uz pjedestāla Pasaules kausa posmos, ieņemot 3. vietu 15 km distancē klasiskajā stilā. 2021.—2022. gada sezonas kopvērtējumā ieņēma trešo vietu U-23 ieskaitē.

2023. gada Pasaules čempionātā Planīcā izcīnīja bronzas medaļu 50 km distancē klasiskajā stilā ar kopēju startu.

Personīgā dzīve
---------------

Viņa māte ir Anete Fankvista, kas arī nodarbojusies ar distanču slēpošanu, piedalījusies 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, bet 1995. gada Pasaules čempionātā izcīnījusi bronzu stafetē. Tēvs Larijs Poromā arī ir bijis distanču slēpotājs, piedalījies Pasaules kausa posmos, vēlāk strādājis par treneri.

Rezultāti
---------

### Olimpiskās spēles

| Gads | Vieta | 15 km | Skiatlons | 50 km | Sprints | Stafete | Komandu sprints |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | Valsts karogs: Ķīna Pekina | 10. | 6. | 9. | — | 4. | 4. |

1. ↑  Distance tika saīsināta līdz 30 km laikapstākļu dēļ.

### Pasaules čempionāts

| Gads | Vieta | 15 km | Skiatlons | 50 km | Sprints | Stafete | Komandu sprints |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | Valsts karogs: Vācija Oberstdorfa | 9. | 9. | 12. | — | 4. | — |
| 2023 | Valsts karogs: Slovēnija Planīca | 5. | 5. | **3.** | — | 6. | — |

Atsauces
--------

1. ↑  «William Poromaa på pallen i Lahtis». *svt.se* (zviedru). 2022. gada 27. februāris. Skatīts: 2023. gada 6. martā.
2. ↑  «U23 World Cup Standing». *fis-ski.com* (angļu). Skatīts: 2023. gada 6. martā.
3. ↑  «Supertalangen hyllas – kallas för "frälsaren"». *expressen.se* (zviedru). 2020. gada 20. novembris. Skatīts: 2023. gada 6. martā.

Ārējās saites
-------------

* *Olympedia* profils (angliski)
* FIS profils (distanču slēpošana) (angliski)
**Andrejs Stūris** (1895-1915) bija latviešu strēlnieks, viens no trīs pirmajiem kritušajiem strēlniekiem un pirmajiem, kas tika apglabāti Rīgas Brāļu kapos.

Bērnība un jaunība
------------------

Andrejs Stūris dzimis Valles pagastā zemnieku ģimenē. 1915. gadā, Pirmajam pasaules karam sasniedzot Krievijas impēriju, ar vācu armijas ienākšanu Kurzemē devās bēgļu gaitās uz Rīgu.

Pirmajā pasaules karā
---------------------

1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku bataljona 3. rota
Jau neilgi pēc 1915. gada augusta sākumā uzsāktās strēlnieku bataljonu formēšanas, 19. augustā, Stūris pieteicās kā brīvprātīgais un tika nosūtīts uz apmācībām Mīlgrāvī, Cīzes kuģu būvētavā. Tur Stūri ieskaitīja 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku bataljona 3. rotā, ko komandēja virsleitnants Dardzāns.

18. oktobra vakarā, nepilnus divus mēnešus vēlāk, Stūris līdz ar visu 3. rotu tika nosūtīts uz fronti, sākotnēji ar mērķi likvidēt frontes pārrāvumu pie Olaines, taču tā kā situāciju izdevās stabilizēt bez latviešu strēlnieku iesaistes, 3. rota līdz ar 2. rotu novietojās Kraslovsku māju pozīcijās Tīreļpurvā. Rota guva ugunskristības 1915. gada 25. oktobrī, vācu spēki trīsreiz uzbruka ierakumiem, taču tika sekmīgi atvairīti un cieta ievērojamus zaudējumus; pirmie trīs kritušie bija arī latviešu pusē.

Šajā pirmajā latviešu strēlnieku kaujā 1915. gada 25. oktobrī krita arī strēlnieks Andrejs Stūris.

Piemiņa
-------

Pirmo kritušo strēlnieku Jēkaba Voldemāra Timmas, Jāņa Gavenas un Andreja Stūra izvadīšana uz Brāļu kapiem 1915. gada 28. oktobrī.
Stūra, un pārējo pirmo kritušo - Jēkaba Voldemāra Timmas un Jāņa Gavenas - izvadīšana tika izsludināta Rīgas latviešu presē un izvērsās par plašu tautas manifestāciju no Latviešu biedrības nama līdz Meža kapiem, kur priežu mežā Stūri un viņa cīņu biedrus guldīja zemes klēpī. Vēlāk, pievienojoties jauniem kritušajiem, tur izveidojas Rīgas Brāļu kapi. Pēc nāves Stūri apbalvoja ar IV šķiras Svētā Jura krustu un paaugstināja par jefreitoru.

Atsauces
--------

1. 1 2  Latviešu strēlnieki, Rīga: 1939, 1. sējums, 317. lpp
2. ↑  Latviešu strēlnieki mūžības gaismā, Rūdolfs Bangerskis, Ņujorka: 1953, 31. lpp
Nestors ar saviem dēliem Pilā pienes ziedojumu Poseidonam. (Sengrieķu krāteris)
**Nestors** (sengrieķu: *Νέστωρ*) sengrieķu mitoloģijā ir Pilas valdnieks, Neleja un Hlorīdas dēls.

Kad Hērakls izpostīja Pilu, Nestors izglābās, jo viņu audzināja gerenieši. Pēc Heraklīdu versijas, Hērakls pēc Pilas ieņemšanas atdeva valsti Nestoram pagaidu valdīšanā. Pēc cita stāsta, Hērakls viņu apžēloja, jo tas ieteica Nelejam attīrīt Hēraklu no nešķīstības. Tos gadus, kurus Apollons atņēma Hlorīdas brāļiem, Niobīdiem, viņš tos piešķīra Nestoram, kurš nodzīvoja trīs cilvēku mūžus.

Jaunībā pēc brāļu nāves piedalījās karā pret epejiešiem, nogalināja Muliju un vēl 100 cilvēkus. Pēc Idasa un Linkeja bojāejas vara pār visiem mesēniešiem pārgāja pie Nestora. Apprecēja Anaksibiju, kas dzemdēja bērnus — Pisidiku, Polikastu, Perseju, Stratihu, Aretu, Ehefronu, Pisistratu, Antilohu un Trasimedu (pēc Hesioda Stratiha vietā bija Stratijs, bet Pisistrats netika nosaukts).

Nestors piedalījās Kalidonas medībās, kaujā pret kentauriem (pēc Ovidija), bija viens no argonautiem, kā arī Trojā pie Parīda kenotafa piedalījās skriešanas sacensībās.

Nestors bija viens no nozīmīgākajiem Trojas kara dalībniekiem. Viņš aizsūtīja uz Troju 90 kuģus (pēc citiem datiem 40 kuģus). Iliādā un Odisejā teikts, ka, neskatoties uz savu vecumu, Nestors bija slavens ar savu drošsirdību, nenogurdināmību, baudīja vispārēju mīlestību un cieņu, izceļoties pārējo vidū ar pieredzi un apdomību. Vairāki pētnieki norāda, ka runīgā Nestora tēlu Homērs veidoja ar tādu ironijas pieskaņu.

Atgriešanās no Trojas bija veiksmīga. Keosā viņš uzcēla svētnīcu Atēnai Nedusijai. Odisejā ir stāstīts, kā viņu apciemoja Telemahs.

Turpmākā tradīcija
------------------

Viņa nams un kapa piemineklis, kā arī govju kūts Pilā tika izrādīts šīs pilsētas ciemiņiem. Pilas iedzīvotāji, atceļojot kopā ar Nestoru, Itālijas dienvidos dibināja Metopontu.

### Astronomijā

Par godu Nestoram tika nosaukts 1908. gadā atklātais asteroīds 659 Nestor.

Atsauces
--------

1. ↑  Pausanias, *Graeciae Descriptio* 9.36.8; Tzetzes, *Allegories of the Iliad* Prologue 516
**Viljams Norvūds Poters** (angļu: *William Norwood Potter*; 1840. gada 27. augusts Londona — 1895. gada 13. marts Londona) bija Lielbritānijas šahists, advokāts un žurnālists.

Biogrāfija
----------

Pēc profesijas bijis advokāts. Londonas šaha turnīros pirmo reizi piedalījies 1867. gadā, bet jau 1870. gadā uzvarējis Londonas šaha kluba handikapu turnīrā, apsteidzot Džozefu Blekbērnu un Sesilu Velentainu de Vere. Pazīstams kļuvis pēc piedalīšanās korespondencšaha mačā Londona — Vīne (1872—1874). Mača gaitā gandrīz visi šahisti pametuši Londonas komandu, ļaujot Porteram kopā ar Vilhelmu Steinicu divatā turpināt pret maču, kuri viņi uzvarējuši ar 1½:½. Vēlāk Steinics uzskatījis, ka tieši ar šo korespondencšaha maču ir aizsācies darbs pie sistemātiskas moderno šaha ideju attīstības. 1875. gadā Porters zaudējis maču Johannesam Cukertortam (+2, -4, =8). 1879. gadā nospēlējis neizšķirti maču ar Džeimsu Meisonu (+5, -5, =11).

Poters bijis nozīmīgs sava laika šaha žurnālists. Vairākus gadus viņš vadījis šaha nodaļu laikrakstā *Westminster Papers* (1868—1879) un žurnālā *Land and Water* (1877—1885). No 1874. līdz 1876. gadam izdevis pats savu žurnālu *City of London Chess Magazine*, kurā sadarbojies ar Steinicu un Cukertortu. Bijis šaham veltīto rakstu autors britu enciklopēdijas *Encyclopædia Britannica* 9. izdevumā (1875—1889).

1885. gadā atstājis Londonas šaha dzīvi. Pēc desmit gadiem nomiris savā mājā Londonas priekšpilsētā Satonā.

Atsauces
--------

1. ↑  London 1875
2. ↑  A History of The City of London Chess Magazine

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
Turksiba Kazahstānas daļa no Šimkentas līdz Semejai ar atzariem uz Kirgisztānu
**Turkestānas—Sibīrijas dzelzceļš** jeb **Turksibs** (kazahu: *Түрксіб теміржолы*, krievu: *Туркеста́но-Сиби́рская магистра́ль, Турксиб*) ir dzelzceļu tīkls Centrālāzijā, kas savieno Uzbekistānas austrumu daļu (agrāko Turkestānu) ar Sibīrijas dienvidu daļu un pievienojas Transsibīrijas dzelzceļam Novosibirskas stacijā.

Dzelzceļa būvi sāka pirms Pirmā pasaules kara 1913. gadā, 1915. gadā pabeidza Altaja dzelzceļa līniju no Transsibīrijas dzelzceļa cauri Barnaulai līdz Semipalatinskai (653 km). Dzelzceļa būvi turpināja pēc PSRS nodibināšanas no 1927. līdz 1930. gadam (1442 km). 1959. gadā pabeidza atzara būvi līdz Ķīnas—PSRS robežai, ko savienoja ar Urumči tikai 1990. gadā.

Mūsdienās Turkestānas—Sibīrijas dzelzceļš ir daļa no Kazahstānas dzelzceļa sistēmas (*Қазақстан Темір Жолы*), 2001. gadā pabeidza Turksiba elektrifikāciju no Šimkentas līdz Almati stacijai.

Ārējās saites
-------------

* Noslēpumainais Turksibs (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 236105440

 |

 |
Korāna pirmā sūra nesha stilā.
**Neshs** (نسخ, zināms arī pēc turku nosaukuma kā **nesihs**; no arābu valodas نسخ *nasakha*, *naskh*, kas nozīmē "pārrakstīt", "kopēt") ir speciāls arābu kaligrāfijas stils, ko, domājams, ieviesis persiešu kaligrāfs Abū Alī Ibn Mukla Šīrāzī, un kas bija paredzēts galvenokārt grāmatu pārrakstīšanai. Šodien nesha stila burtveidoli tiek izmantoti lielākajā daļā arābu alfabētu lietojošo valodu tipogrāfijā un datordrukā. Tas ir arī pirmais, ko apgūst skolēni.

Neshs ir atvasināts no tuluta, ar vairākām modifikācijām panākot mazāku izmēru un lielāku skaidrību. Rokrakstā neshā raksta, lietojot ļoti smalku rakstāmspalvu. Neshu lietoja Korāna pārrakstīšanai.

No nesha (un nestaalīka) ir cēlušas urdu, persiešu un puštunu rakstības.

Datoros parasti lieto neshu vai nesha tipa fontus. Piemēram: **بسم الله الرحمن الرحيم** (bismilla).

Ārējās saites
-------------

* Tuluta un nesha galerija
* Islāmiskā kaligrāfija Archived 2020. gada 1. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē.
* Nesha kaligrāfija
* Nesha kaligrāfijas attēli
Šis raksts ir par apdzīvotu vietu. Par upi skatīt rakstu Zasa (upe).

**Zasa** ir ciems Jēkabpils novada Zasas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Zasas upītes krastos pie autoceļa P72 34 km no novada domes Jēkabpilī un 164 km no Rīgas.

Zasā atrodas pagasta pārvalde, Zasas vidusskola, Jēkabpils mākslas skolas filiāle, bērnu rotaļu un attīstības centrs, kultūras nams, bibliotēka, pasts, viesu nams, ģimenes ārsta prakse. Uz Zasas upes uzstādināts Zasas dzirnavezers.

Vēsture
-------

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Zasas muižas (*Wessen*, *Weessen*, *Weesen*) centra, nosaukums cēlies no tās īpašnieka 18. gadsimtā Heinriha fon Zasa.
Zasas luterāņu baznīca (celta 1750. gadā) ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.
Par lielāku apdzīvoto vietu Zasa izaugusi Latvijas PSR laikā kā padomju saimniecības «Zasa» ciemats.

Atsauces
--------

1. ↑  «Vietvārdu datubāze: Informācija par Zasu». *Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra*.
2. ↑  «Pilis.lv Zasas muiža». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 10. jūnijā. Skatīts: 2012. gada 25. augustā.
3. ↑  *Latvijas pagasti. Enciklopēdija*. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Zasas pagasta ciemi |
| --- |
|  |
| 
* Akmeņāres
* Bērzone
* Drustāni
* Eikava
* Kalvāni
* Landzāni
* Liepas
* Staģi
* Stūrāni
* Vidsmiests
* **Zasa**

 |

 |
**BenQ Korporācija** (/ˌbɛnˈkjuː/; ķīniešu: 明基電通股份有限公司) ir starptautisks Taivānas uzņēmums, kas ražo tehnoloģiju produktus, plaša patēriņa elektroniku, skaitļošanas un sakaru ierīces ar zīmolu "BenQ", kas apzīmē uzņēmuma saukli: ***B**ringing **E**njoyment **N** **Q**uality to life* (*Ieviest baudījumu un kvalitāti dzīvē).* Tās galvenie produkti ietver TFT LCD monitorus, digitālos projektorus, digitālās kameras un mobilās skaitļošanas ierīces.

Vēsture
-------

''BenQ'' sākotnēji tika dibināts 1984. gadā, pēc tam 2001. gadā atdalījās no ''Acer'', lai nodrošinātu atsevišķu zīmola kanālu. 2006. gadā ''Acer'' atsavināja atlikušās ''BenQ'' akcijas.

### MOBIUZ spēles

2020. gada jūlijā ''BenQ'' paziņoja par savas jaunās MOBIUZ spēļu monitoru sērijas izlaišanu. MOBIUZ monitori ievieš jaunu HDRi adaptīvo tehnoloģiju, kas optimizē HDR efektu, pamatojoties uz gaismas apstākļiem un iebūvētiem *treVolo* skaļruņiem un patentētu *Eye-Care* tehnoloģiju.

Atsauces
--------

1. ↑  
Jack Plunkett. *Plunkett's Advertising & Branding Industry Almanac 2007: Advertising*. Plunkett Research, 2007. ISBN 9781593920869.
2. ↑  «Acer cuts BenQ's cord». ZDNet UK. 2006. gada 18. aprīlis. Skatīts: 2011. gada 7. augusts.
3. ↑  «BenQ MOBIUZ Gaming Monitors Unlock New Levels of Audio-visual Immersion».
4. ↑  «What's the Difference Between HDR and HDRi?».
5. ↑  «BenQ Eye-care Technology | BenQ Europe».
**Zaporižjas Nacionālā universitāte** (ukraiņu: *Запорізький національний університет*) ir augstākās izglītības iestāde Ukrainā, Zaporižjā.

Vēsture
-------

1930. gadā vietējais Pedagoģiskais tehnikums tika reorganizēts par sociālās izglītības institūtu ar divām nozarēm — sociālo izglītību un profesionālo izglītību. 1931. gada 1. janvārī institūtā bija 318 studenti un strādāja 30 pasniedzēji.

1931. gadā Tautas izglītības institūts tika pārdēvēts par Profesionālās izglītības pedagoģisko institūtu. Institūta prioritāte bija sagatavot skolotājus septiņgadīgajām skolām un arodskolām. Pirmais skolotāju izlaidums notika 1932. gadā.

1933. gadā institūtam tika dots jauns nosaukums — Zaporižjas Valsts pedagoģiskais institūts. 1985. gadā institūts tika pārveidots par Zaporižjas Valsts universitāti.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Zaporižjas Nacionālā universitāte***.
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
**Hermanis Helevegs** (?-1489.; vācu: *Helewegh*), saukts arī **Vestfāls**, bija Rīgas rātes sekretārs, pirmās Rīgas pilsētas hronikas autors.

Helevega dzimšanas gads nav zināms, taču zināms, ka viņš dzimis Rīgā. No 1443. gada studējis Rostokas Universitātē, no 1454. gada līdz 1481. gadam bijis Rīgas rātes sekretārs (sindiks), no 1479. gada arī rātskungs, miris 1489. gadā.

Pēc Salaspils līguma noslēgšanas pilsētas rāte 1456. gadā uzdeva Helevegam sarakstīt hroniku, kas pierādītu, ka līguma noteikumi Rīgas pilsētai uzspiesti nelikumīgi. Helevega hronika aptver notikumus no 1158. līdz pat autora nāves gadam. Tā ir nozīmīgākais avots par Livonijas vēsturi 15. gadsimtā un pirmā zināmā pilsētas hronika Baltijā.

Ārējās saitess
--------------

* Hermanis Helveges alias Hermann Westual[novecojusi saite] in the Rostock Matrikelportal
* Helevegs, Hermanis, Historia.lv

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 10281158
* GND: 104329246

 |

 |
|  |  |
| --- | --- |
|  | 
Es meitiņa kā rozīte

Latviešu tautasdziesma, izpilda Elfrīda Pakule un Hermanis Brauns |
| 

---

*Palīdzība, ja ir problēmas šī faila atskaņošanā.* |

**Hermanis Brauns** (dzimis 1918. gada 9. augustā Petrogradā, miris 1979. gada 15. decembrī) bija Latvijas ebreju izcelsmes pianists un pedagogs, aktīvi darbojies kā koncertmeistars.

Biogrāfija
----------

Dzimis 1918. gadā Petrogradā tautskolotāja Izraela Brauna un viņa sievas klavierskolotājas Doras ģimenē. Studēja Latvijas Konservatorijā profesores Nadeždas Kārkliņas un Nikolaja Dauges klavierklasē, to absolvējot 1938. gadā, papildinājās Parīzē pie profesora Lazara-Levī, R. Kazadēzi, A. Borovska un A. Korto.

Pēc Otrā pasaules kara sākuma viņš atgriezās Rīgā, piedalījās koncertos Radiofonā un 1940. gada rudenī sāka strādāt par pedagogu Latvijas Valsts konservatorijā. Viņa tēvu, Rīgas domnieku Izraelu Braunu, 1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā izsūtīja uz Usoļlagu, bet Hermanis Brauns devās bēgļu gaitās uz Krieviju un no 1942. gada septembra koncertēja Latvijas PSR Valsts mākslas ansambļa sastāvā Maskavā un Sarkanās armijas daļās. Kara gados viņš spēlēja arī Maskavas Radiofonā.
Pēc kara Hermanis Brauns atsāka darbu Latvijas Valsts konservatorijā, vairākus gadus vadot kameransambļa un vokālā ansambļa klasi. Starp viņa klavieru klases absolventiem ir Raimonds Pauls un Jeļena Berdņikova.

Paralēli pedagoģiskajam darbam Hermanis Brauns bija koncertmeistars Radiofonā un Latvijas Valsts filharmonijā, kur viņš veidoja radio raidījumu ciklu "Padomju klaviermūzika". Kā filharmonijas koncertmeistars daudz uzstājās ar vokālistiem solistiem, kā Elfrīdu Pakuli, Jāni Zāberu un Kārli Zariņu, tāpat kā Latvijas PSR un ārzemju instrumentālistiem.

Viņa jaunākais brālis muzikologs un vijolnieks Mozus Joahims Brauns 1972. gadā izbrauca uz Izraēlu un kļuva par Bar Ilana universitātes profesoru.
Hermanis Brauns miris 1979. gadā.

Apbalvojumi un pagodinājumi
---------------------------

* Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (1947)

Atsauces
--------

1. ↑  *Dzimtenes Balss*, Nr.51
2. ↑  Latvijas ebreju valsts darbinieku likteņi Otrā pasaules kara laikā Archived 2020. gada 1. novembrī, *Wayback Machine* vietnē. Arturs Žvinklis, Latvijas Vēstnesis Nr. 370/372 (2281/2283) 2000. gada 20. oktobrī
3. ↑  Padomju Latvijas mūzikas darbinieki. Rīga : izdevniecība *Liesma*. 1965. 69. lpp.

Ārējās saites
-------------

* *Hermaņa Brauna fonds*
* LR3 raidījums *Pianistam un pedagogam Hermanim Braunam — 95* Archived 2020. gada 30. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 305061326
* ISNI: 0000 0004 1672 3190

 |

 |
**Daudzskaitlis** (latīņu: *pluralis*) – gramatiskā kategorija (gramatiskais skaitlis), kas nosaka valodā lietotas vārdu formas, kas norāda, ka vārds raksturo nevis vienu, bet vairāk nekā vienu objektu. Daudzskaitlis (saīs. dsk.), tāpat kā vienskaitlis (saīs. vsk.) ir satopams vairumā pasaules valodu. Dažās valodās, kā, piemēram, esperanto, lai veidotu daudzskaitļa formas, atsevišķu gramatisko kategoriju vietā tiek lietots papildus elements (galotne, priedēklis utml.), tāpēc šo valodu vārdiem atsevišķa daudzskaitļa forma nav vajadzīga.

Indoeiropiešu valodās daudzskaitlis ir neatņemama valodas sastāvdaļa, lai norādītu vairāk nekā vienu (vai divus) objektus, bet citās valodās daudzskaitļa lietojums nereti ir visai nosacīts. Piemēram, tjurku valodās lietvārdu daudzskaitlis tiek veidots, pie saknes pievienojot izskaņu *-lar/ler*, taču, ja no konteksta ir skaidrs, ka objekts nav viens, daudzskaitļa forma nav vajadzīga (piemēram, turku: *elmalar* – "āboli", *yedi elma* – "7 āboli"). Daļā no indiāņu valodām (kečvu, tupu-gvarānu) lietvārdu daudzskaitlis ir jānorāda tikai tad, kad nepieciešams uzsvērt to daudzesamību. Daļai pasaules valodu bez divskaitļa ir arī trīsskaitlis un lielais daudzskaitlis (ja jānorāda liels skaits lietu).

Daudzskaitlis latviešu valodā
-----------------------------

Literārajā latviešu valodā vairumam lokāmo vārdu ir gan vienskaitļa, gan daudzskaitļa formas, to vidū ir lielākā daļa lietvārdu, kā arī īpašības vārdi, darbības vārdi, vietniekvārdi un arī skaitļa vārdi.

Latviešu valodā, tāpat kā citās baltu-slāvu valodās, ir saglabājušās lielā un mazā daudzskaitļa iezīmes, piemēram, 1 roka, 2 roki (sar.), 3-9 rokas, >10 roku.

### Divskaitlis

Vēsturiski latviešu valodā bez tagadējā daudzskaitļa pastāvēja atsevišķa daudzskaitļa apakškategorija - divskaitlis, kas domāts, lai norādītu, ka vārds raksturo nevis daudz (vairāk par diviem), bet tikai divus objektus. Piemēram, *mudviema irā duvi galvi* ('mums diviem kopā ir divas galvas'), *mudvu esava duvu brāļu* ('mēs esam divi brāļi'), *judvi esata duvi māsi* ('jūs esat divas māsas'). Diemžēl mūsdienās no senā divskaitļa ir palikušas tikai atsevišķas sarunvalodas frāzes, kā: "*ar abi roki/kāji/auši/akši*" ('ar abām rokām/kājām/ausīm/acīm').

Ir valodas, kurās tiek lietotas divskaitlim līdzīgas daudzskaitļa apakškategorijas, kas domātas, lai raksturotu trīs, četrus, mazu skaitu vai ļoti lielu skaitu objektu.

### Daudzskaitļa piemēri

**Lietvārdi**:

* *Nami* (vsk. *nams*)
* *Liepās* (vsk. *liepā*)

**Īpašības vārdi:**

* *Baltie* (vsk. *baltais*)
* *Labas* (vsk. *laba*)

**Darbības vārdi (un divdabji)**:

* *Nesam* (vsk. *nesu*)
* *Braukuši* (vsk. *braucis*)

**Skatitļa vārdi**:

* *Desmiti* (vsk. *desmits*)
* *Tūkstoši* (vsk. *tūkstotis*)

**Vietniekvārdi**:

* *Kuru* (vsk. *kura*)
* *Tām* (vsk. *tai*)
**Aplozīvs slēdzenis** ir eksplozīvs slēdzenis līdzskanis, kam nav šai skaņu kategorijai raksturīgā spējā impulsa (eksplozijas). Respektīvi - balss trakts tiek noslēgts līdzskaņa radīšanai, bet nav dzirdamas pazīmes, ka oklūzija ir beigusies, līdzskanis ir **nerealizēts**. Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā aplozīvos līdzskaņus apzīmē ar diakritisko zīmi (uz augšu un pa labi vērsts augšējs "stūrītis"): [p̚], [t̚], [k̚].

Angļu valodā vienas zilbes ietvaros esošas eksplozīvo slēdzeņu grupas (klāstera) pirmais elements ir aplozīvs: *apt* [æp̚t], *ant* [æn̚t].

Daudžās valodās, kā piemēram kantoniešu, kataloņu, korejiešu, malajiešu, taizemiešu) vārda galotnē slēdzeņi ir aplozīvi: *mak* [mak̚].

Dažās valodās, kurās tika uzskatīts, ka ir aplozīvi galotņu slēdzeņi, atklājies, ka tie pārvēršas par īsiem nebalsīgiem nazāliem slēdzeņiem, kā piemēram vjetnamiešu valodā.

**Realizēti** (normāli artikulēti) eksplozīvi slēdzeņi parasti netiek speciāli apzīmēti. Ja galotnes slēdzenis ir aspirēts, tad pietiek ar IPA simbolu [ʰ] *realizācijas* apzīmēšanai. Citos gadījumos var tikt lietots Paplašinātā IPA simbols *neaspirētām* skaņām: *apt* [æp̚t⁼].

Ārējās saites
-------------

* Angļu valodas aplozīvi
**Kinguafjorda** (vācu: *Kingua-Fjord*) ir bijusī Vācijas polārstacija Arktikā, izveidota Pirmā Starptautiskā polārā gada programmas ietvaros. Izvietota Bafina Zemes Kamberlendas līča ziemeļu galā. Mūsdienās administratīvi ietilpst Kanādas Nunavutas teritorijā.

Vēsture
-------

Stacija izveidota 1882. gada augustā Kamberlendas līča ziemeļu atzara Klīrvotera (Kinguas) līča ziemeļu krastā, 5 km uz ziemeļiem no Ziemeļu polārā loka. Ekspedīcija ieradās Bafina salā 21. augustā ar kuģi *Germania*. Par ekspedīcijas vadītāju tika nozīmēts fiziķis Vilhelms Gīze (*Wilhelm Giese*), ekspedīcijā vēl tika piesaistīti astronoms Ambronns, dabaszinātnieks Šlīphake, meteorologs Mīleizens, matemātiķis Abess un mehāniķis Sēmans, kā arī vairāki strādnieki.

Paralēli pamatekspedīcijai uz Arktiku ar kuģi *Harmony* tika nosūtīts K. R. Kohs, kurš Labradoras pussalas piekrastes morāviešu misijās izveidoja sešas meteoroloģiskās palīgstacijas (Hebrona, Okaka, Naina, Zoara, Houpdeila un Ramaha). Pats Kohs pārziemoja Nainā, kur veica meteoroloģiskos un ziemeļblāzmas novērojumus. Dažās no šīm stacijām novērojumi tika turpināti vairākus gadus.

Kinguafjordas stacijā novērojumu programma tika veikta no 1882. gada 12. septembra līdz 1883. gada 9. septembrim. Tika veikti meteoroloģiskie, magnētiskie, ziemeļblāzmas novērojumi, kā arī ģeoloģiskie, botāniskie, zooloģiskie un etnogrāfiskie pētījumi.

Atsauces
--------

1. ↑  Meteorological Data from the First International Polar Year (1881-1884)
2. ↑  IPY History
3. ↑  Arctic Bibliography
4. ↑  Magnetic Observations at International Polar Year Stations in Canada

Ārējās saites
-------------

* The First International Polar Year. Kingua Fjord
Demogrāfijas zinātnē **apmaiņas migrācija** ir teorija par nepieciešamo migrāciju reģionā, lai sasniegtu konkrētu mērķi (demogrāfisku, ekonomisku vai sociālu). Parasti pētījumiem, kuros izmanto šo jēdzienu, ir mērķis novērst kopējo iedzīvotāju skaita samazināšanos un darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita samazināšanos.

Bieži vien vispārējo iedzīvotāju skaita samazinājumu ietekmē zems dzimstības līmenis. Par aizvietošanas līmeni tiek uzskatīts, ja auglība ir zemāka par 2,1 bērnu uz sievieti, un ir ilgāks dzīves ilgums, kas laika gaitā maina vecuma struktūru. Kopumā iedzīvotāju skaits sāks samazināties, jo nebūs pietiekami daudz bērnu, kas dzimuši, lai nomainītu zaudēto cilvēku skaitu, un vecāku cilvēku īpatsvars, kas veido iedzīvotāju skaitu, turpinās palielināties. Viena no šīm bažām ir tā, ka tiks ietekmēts atkarības-no-vecuma rādītājs, jo darbspējīgā vecumā vecākiem cilvēkiem būs vairāk apgādājamo. Tādēļ apmaiņas migrācija ir bijis ierosināts mehānisms, lai mēģinātu apkarot iedzīvotāju skaita samazināšanos, iedzīvotāju novecošanu un papildinātu cilvēku skaitu darbspējas vecuma grupās.

### Kritika

Apvienoto Nāciju Organizācijas Iedzīvotāju nodaļas 2000. gada apmaiņas migrācijas plāns lielā mērā tiek uztverts kā nereāls veids, kā cīnīties pret iedzīvotāju novecošanu. Viens no iemesliem ir tāds, ka apmaiņas migrācija ir tikai pagaidu risinājums sabiedrības novecošanai. Tā vietā, lai izmantotu apmaiņas migrāciju, lai cīnītos pret iedzīvotāju skaita samazināšanos un novecošanu, varētu īstenot valdības politiku un sociālās pārmaiņas. Tāpēc tiek uzskatīts, ka apmaiņas migrācija ir noderīgāka kā analītisks vai hipotētisks instruments.

Bibliogrāfija
-------------

* Apvienotās Nācijas. 2000. Apmaiņas Migrācija, ANO Iedzīvotāju nodaļa, Ņujorka (É-U), 143 lpp.

Atsauces
--------

1. ↑
2. ↑  Apvienotās Nācijas.
3. ↑  Wilson, Chris; Sobotka, Tomáš; Williamson, Lee; Boyle, Paul (2013). "Migration and Intergenerational Replacement in Europe". *Population and Development Review* 39: 131–157. doi:10.1111/j.1728-4457.2013.00576.x.
4. 1 2  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2006. gada 20. maijā. Skatīts: 2019. gada 24. aprīlī.
5. ↑  Coleman, DA (2002). "Replacement migration, or why everyone is going to have to live in Korea: a fable for our times from the United Nations". *Philos. Trans. R. Soc. Lond. B Biol. Sci.* 357 (1420): 583–98. doi:10.1098/rstb.2001.1034. PMC 1692968. PMID 12028794.
6. ↑  Meyerson, Frederick A. B. (2001). *Population and Environment* 22 (4): 401–409. doi:10.1023/A:1006749722702.
**Kinnvika** (norvēģu: *Kinnvika*) bija vissezonas meteostacija Arktikā. Izvietojusies Svalbāras arhipelāgam piederošās Ziemeļaustrumu Zemes ziemeļrietumos Mērčisona fjorda ziemeļu krastā pie Kinnvikas līča. Staciju 1957. gadā Starptautiskā ģeofizikas gada programmas ietvaros ierīkoja Zviedrijas, Somijas un Šveices apvienotā ekspedīcija Jestas Liljekvista (*Gösta Hjalmar Liljequist*) vadībā.

Stacijā tika izbūvētas astoņas ēkas ar tiem laikiem modernu elektroapgādi un ūdens centrālo apkuri. Ekspedīcijas laikā tika veikti meteoroloģiskie un atmosfēras augšējo slāņu fizikas novērojumi.

Pēc novērojumu programmas beigām stacija tika slēgta. Vēlākos gados to periodiski kā bāzi izmantoja dažādas ekspedīcijas, tajā skaitā Zviedrijas ekspedīcijas 1960. un 1980. gados, kas pētīja Vestfonnas ledus kupolu.

Laika posmā no 2007. līdz 2010. gadam tika rīkotas sešas Zviedrijas un Somijas zinātnieku vasaras un ziemas ekspedīcijas uz Kinnviku globālo klimata izmaiņu ietekmes pētīšanai kārtējā Starptautiskā ģeofizikas gada (2007—2008) programmas ietvaros.

Atsauces
--------

1. ↑  «History and background of the Kinnvika». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 24. martā. Skatīts: 2019. gada 24. martā. Archived 2019. gada 24. martā, *Wayback Machine* vietnē.
2. ↑  Exploring Polar Frontiers: A Historical Encyclopedia
3. ↑  Murchisonfjord, Kinnvika
***Venus Express*** (no angļu:  "Veneras ekspresis") bija Eiropas Kosmosa aģentūras starpplanētu zonde Veneras izpētei. *Venus Express* galvenie zinātniskie uzdevumi bija pētīt planētas atmosfēru, to veidojošos mākoņus, kā arī Veneras virsmas raksturlielumus. Viens no uzdevumiem ir sastādīt virsmas temperatūras globālo karti. *Venus Express* sākotnējā misija bija plānota 500 Zemes dienām, vairākkārt pagarināta. 2014. gadā misija beigta.

*Venus Express* misija tika ierosināta 2001. gadā, lai izmantotu *Mars Express* konstrukciju. Kosmiskā aparāta izgatavošanā tika izmantoti arī citas zondes *Rosetta* rezerves instrumenti.

*Venus Express* tika palaista 2005. gada 9. novembrī no Baikonuras kosmodroma ar nesējraķeti *Sojuz-FG/Fregat*. 2006. gada 11. aprīlī starpplanētu zonde iegāja Veneras orbītā. 2006. gada 3. jūnijā *Venus Express* pabeidza instrumentu testēšanas fāzi un oficiāli sāka zinātnisko datu vākšanu.

2008. gada jūlijā un augustā, 2009. gada oktobrī, 2010. gada februārī un aprīlī *Venus Express* lidojums tika izmainīts tā, ka orbītas zemakais punkts gāja cauri atmosfērai. Tas tika veikts, lai pazeminātu orbītas vidējo augstumu, kā arī, lai pēc kosmiskā aparāta ātruma izmaiņām noskaidrotu atmosfēras blīvumu. Izrādījās, ka virs polu rajoniem lielā augstumā atmosfēras blīvums ir par 60 % mazāks nekā agrāk tika uzskatīts.

2014. gada jūnijā un jūlijā sākts aerobremzēšanas eksperiments.
2014. gada 28. novembrī zaudēti sakari ar zondi. Nepastāvīgs kontakts ar to atjaunots 3. decembrī, bet pazīmes rādīja, ka kosmiskajam aparātam izbeigušies degvielas krājumi. 16. decembrī ESA paziņoja, ka *Venus Express* misija ir beigusies. No zondes vēl varēja uztvert nesējsignālu, bet tas nesaturēja derīgus datus. Tiek prognozēts, ka zonde Veneras atmosfērā ieies 2015. gada janvārī vai februārī.

Atsauces
--------

1. ↑  Venus Express finds planetary atmospheres such a drag ESA, 2010-10-07 (angliski)

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Venus Express***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)