**Viljams Elisons "Bils" Enderss** (*William Alison "Bill" Anders*; dzimis 1933. gada 17. oktobrī) ir ASV bijušais astronauts, lidotājs, inženieris, uzņēmējs.

Biogrāfija
----------

Viljams Enderss piedzima 1933. gada 17. oktobrī Britu Honkongā ASV Jūras kara flotes virsnieka Artūra Endersa ģimenē. Pēc Viljama piedzimšanas ģimene pārcēlās uz Anapolisu Mērilendas štatā, kur viņa tēvs sāka pasniegt matemātiku Jūras kara flotes aspirantūras skolā. Vēlāk ģimene atgriezās Ķīnā. Pēc tam, kad Japānas spēki iebruka Naņdzjinā, Viljamam Endersam ar māti izdevās aizbēgt uz Filipīnām, un tālāk uz ASV.

1955. gadā Enderss ASV Jūras akadēmijā ieguva bakalaura grādu elektroinženierijā un iestājās ASV Gaisa spēkos. Pēc pilotu apmācības kursiem 1956. gadā viņš ieguva kara lidotāja kvalifikāciju. Dienēja par iznīcinātāju pilotu Jebkādu laikapstākļu pārtvērēju eskadriļā Gaisa aizsardzības pavēlniecībā (*Air Defense Command*) Kalifornijā un Islandē.

1960. gadā Enderss iestājās Gaisa spēku tehnoloģiju institūtā Raita — Patersona Gaisa spēku bāzē, un 1962. gadā ieguva maģistra grādu kodolinženierijā. Pēc tam viņš dienēja Gaisa spēku ieroču laboratorijā Kirtlendas Gaisa spēku bāzē, darbojoties kodolreaktoru aizsardzības un radiācijas ietekmes programmā.

1963. gada oktobrī Viljams Enderss tika uzņemts trešajā *NASA* astronautu grupā. Pēc astronautu pamatapmācības pabeigšanas viņš nodarbojās ar radiācijas dozimetriju, radiācijas ietekmi un vides parametru kontroli.
*Gemini 4* un *Gemini 12* lidojumu laikā viņš bija kapsulas komunikators lidojumu centrā. Enderss bija *Gemini 11* dublieru apkalpes pilots, apguva iziešanu kosmosā.
Enderss piedalījās *Apollo* Mēness moduļa izstrādē, tai skaitā veica lidojumus ar eksperimentālu lidaparātu (*Lunar Landing Research Vehicle*), kas imitēja nosēšanos uz Mēness virsmas.

1967. gada novembrī Enderss kā pilots tika iekļauts *Apollo 9* pamatapkalpē kopā ar Frenku Bormanu un Maiklu Kolinsu. Šajā lidojumā, līdzīgi kā *Apollo 8* , bija plānots Zemes orbītā izmēģināt Mēness moduli. Pēc tam, kad 1968. gada vasarā kļuva skaidrs, ka Mēness modulis būs gatavs ne agrāk kā 1969. gada martā, tika nolemts ar *Apollo 8* veikt Mēness aplidojumu bez Mēness moduļa. Savukārt, tā kā *Apollo 8* Džeimsa Makdivita apkalpe bija daudz laika pavadījusi, trenējoties ar Mēness moduli, tika nolemts apmainīt *Apollo 8* un *Apollo 9* apkalpes vietām. Jūlijā Kolinsam medicīniskās apskates laikā konstatēja kakla diska trūci, un viņa vietā par komandmoduļa pilotu tika iecelts Džeimss Lovels.

Viljama Endersa vienīgais kosmiskais lidojums notika 1968. gadā no 21. līdz 27. decembrim kosmosa kuģī *Apollo 8*. Viņš formāli bija Mēness moduļa pilots, lai gan šajā lidojumā pats Mēness modulis netika sūtīts. Pirmo reizi pilotējams kuģis iegāja Mēness orbītā.

Pēc tam Enderss bija *Apollo 11* dublieru apkalpes komandmoduļa pilots.
1969. gadā viņš atstāja *NASA* un atvaļinājās no bruņotajiem spēkiem ģenerālmajora pakāpē.

1969. gada jūnijā Viljams Enderss kļuva par Nacionālās aeronautikas un kosmosa padomes izpildsekretāru.
1973. gada 6. augustā Enderss tika iecelts Atomenerģijas komisijā.
1975. gada janvārī viņš kļuva par jaunizveidotās Kodolregulējošās komisijas priekšsēdētāju.
No 1976. līdz 1977. gadam Viljams Enderss bija ASV vēstnieks Norvēģijā.

1977. gada septembrī Viljams Enderss kļuva par *General Electric* Kodolproduktu nodaļas viceprezidentu un ģnerālmenedžeri Sanhosē.
1979 gadā Hārvarda biznesa skolā viņš pabeidza Augstākās pārvaldības programmu.
1980. gada 1. janvārī viņš tika pārcelts uz *GE* Aviācijas iekārtu nodaļu par ģnerālmenedžeri .
1984. gadā Enderss pārgāja darbā uz *Textron*, kļūstot par izpildviceprezidentu aerokosmiskajos jautājumos. 1986. gadā viņš kļuva par vecāko izpildviceprezidentu oparatīvajos jautājumos.
1990. gadā Enderss kļuva par uzņēmuma *General Dynamics* vicepriekšsēdētāju. 1991. gadā viņš kļuva par izpilddirektoru. 1993. gadā viņš atstāja *General Dynamics*.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums
------------------------------

| Kosmosa kuģis | Starta datums | Nolaišanās datums | Apkalpes biedri | Amats | Ilgums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Apollo 8* | 21.12.1968. | 27.12.1968. | Frenks BormansDžeimss Lovels | Mēness moduļa pilots | 6 d 3 h 1 min |

Ārējās saites
-------------

* Oficiālā NASA biogrāfija (angliski)
* Anders, William Alison 'Bill' Encyclopedia Astronautica] (angliski)
* Уильям Элисон Андерс (krieviski)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
NASA kosmiskās programmas un astronauti |
| --- |
|  |
|  Mercury programma(1959—1963) | 
* Shepard
* Grissom
* Glenn
* Carpenter
* Schirra
* Cooper

 |
|  |
|  Gemini programma(1965—1966) | 
* Grissom
* Young
* McDivitt
* White
* Cooper
* Conrad
* Schirra
* Stafford
* Borman
* Lovell
* Armstrong
* Scott
* Cernan
* Collins
* Gordon
* Aldrin
* Bassett†
* See†

 |
|  |
|  Apollo programma(1966—1972) | 
* Aldrin
* Anders
* Armstrong
* Bean
* Borman
* Brand
* Cernan
* Chaffee†
* Collins
* Conrad
* Cunningham
* Duke
* Eisele
* Evans
* Gordon
* Grissom†
* Haise
* Irwin
* Lovell
* Mattingly
* McDivitt
* Mitchell
* Roosa
* Schirra
* Schmitt
* Schweickart
* Scott
* Shepard
* Slayton
* Stafford
* Swigert
* White†
* Worden
* Young

 |
|  |
|  Skylab programma(1973—1979) | 
* Skylab 2 (1973): Conrad, Kerwin, Weitz
* Skylab 3 (1973): Bean, Garriott, Lousma
* Skylab 4 (1973—1974): Carr, Gibson, Pogue

 |
|  |
|  Space Shuttle programma(1972—2011) | 
* *Enterprise* (1977): Haise, Fullerton, Engle, Truly
* *Columbia* (1981—2003): STS-1; STS-2; STS-3; STS-4; STS-5; STS-9; STS-61-C; STS-28; STS-32; STS-35; STS-40; STS-50; STS-52; STS-55; STS-58; STS-62; STS-65; STS-73; STS-75; STS-78; STS-80; STS-83; STS-94; STS-87; STS-90; STS-93; STS-109; STS-107†
* *Challenger* (1983—1986): STS-6; STS-7; STS-8; STS-41-B; STS-41-C; STS-41-G; STS-51-B; STS-51-F; STS-61-A; STS-51-L†
* *Discovery* (1984—2011): STS-41-D; STS-51-A; STS-51-C; STS-51-D; STS-51-G; STS-51-I; STS-26; STS-29; STS-33; STS-31; STS-41; STS-39; STS-48; STS-42; STS-53; STS-56; STS-51; STS-60; STS-64; STS-63; STS-70; STS-82; STS-85; STS-91; STS-95; STS-96; STS-103; STS-92; STS-102; STS-105; STS-114; STS-121; STS-116; STS-120; STS-124; STS-119; STS-128; STS-131; STS-133
* *Atlantis* (1985—2011): STS-51-J; STS-61-B; STS-27; STS-30; STS-34; STS-36; STS-38; STS-37; STS-43; STS-44;STS-45; STS-46; STS-66; STS-71; STS-74; STS-76; STS-79; STS-81; STS-84; STS-86; STS-101; STS-106; STS-98; STS-104; STS-110; STS-112; STS-115; STS-117; STS-122; STS-125; STS-129; STS-132; STS-135
* *Endeavour* (1992—2011): STS-49; STS-47; STS-54; STS-57; STS-61; STS-59; STS-68; STS-67; STS-69; STS-72; STS-77; STS-89; STS-88; STS-99; STS-97; STS-100; STS-108; STS-111; STS-113; STS-118; STS-123; STS-126; STS-127; STS-130; STS-134

 |
|  |
|  Starptautiskās kosmosa stacijasekspedīcijas(kopš 2000) | 
* 1.
* 2.
* 3.
* 4.
* 5.
* 6.
* 7.
* 8.
* 9.
* 10.
* 11.
* 12.
* 13.
* 14.
* 15.
* 16.
* 17.
* 18.
* 19.
* 20.
* 21.
* 22.
* 23.
* 24.
* 25.
* 26.
* 27.
* 28.
* 29.
* 30.
* 31.
* 32.
* 33.
* 34.
* 35.
* 36.
* 37.
* 38.
* 39.
* 40.
* 41.
* 42.
* 43.
* 44.
* 45.
* 46.
* 47.
* 48.
* 49.
* 50.
* 51.
* 52.
* 53.
* 54.
* 55.
* 56.
* 57.
* 58.
* 59.
* 60.
* 61.
* 62.
* 63.
* 64.
* 65.
* *66.*
* *67.*
* *68.*
* *69.*
* *70.*

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 66297129
* LCCN: no2008168749
* ISNI: 0000 0000 4728 7900

 |

 |