Satversmes Sapulces atklāšana 1920. gada 1. maijā
Latvijas Republikas Satversmes sapulces prezidijs. No kreisās S. Kambala, A. Petrevics, J. Čakste, M. Antons, E. Bite, R. Ivanovs

| Latvija
 |
| --- |
|  |
| Šis raksts ir daļa no sērijas:Latvija — politika un valdība |
| Satversme
* Satversme
Satversmes preambula
* Prezidents
Egils Levits
 |
| Valdība
* Ministru prezidents
Arturs Krišjānis Kariņš
* Kabinets
Kariņa 2. Ministru kabinets
 |
| Saeima
* 14. Saeima
* Likumdošanas vara
* Saeimas atlaišana
* Iepriekšējie likumdevēji
Tautas padome
Satversmes sapulce
 |
| Vēlēšanas
* Nesenās vēlēšanas

	+ *Saeima*: 2014
	+ 2018
	+ 2022

	+ *Prezidents*: 2015
	+ 2019
	+ 2023

	+ *Eiropas Parlamenta*: 2009
	+ 2014
	+ 2019
* Referendumi
* Centrālā vēlēšanu komisija
 |
| Politiskās partijas
 |
| Citi raksti
* Latvijas vēsture
* Valsts pārvaldes iestādes
* Latvijas administratīvais iedalījums
* Cilvēktiesības
Valodu politika Latvijā
Nepilsoņi
 |
| Latvijas portāls |
| * s
* d
* l
 |

**Latvijas Satversmes sapulce** bija Latvijas Republikas pirmais vēlētais parlaments, kas darbojās no 1920. gada 1. maija līdz 1922. gada 7. novembrim, aizsākot parlamentārās demokrātijas posmu Latvijā.

Jau Tautas padomes politiskā platforma paredzēja, ka Satversmes sapulce saucama pēc iespējas drīzākā laikā un ka tās vēlēšanām jānotiek, abiem dzimumiem piedaloties uz vispārīgo, vienlīdzīgo, tiešo, aizklāto un proporcionālo vēlēšanu tiesību pamata. Taču karadarbības apstākļos ilgu laiku nebija iespējams organizēt Satversmes sapulces vēlēšanas.

Satversmes sapulces vēlēšanas
-----------------------------

*Pamatraksts: Satversmes sapulces vēlēšanas* 
Vēlēšanas notika 1920. gada 17.-18. aprīlī visā Latvijas teritorijā, izņemot tos apvidus Valmieras, Valkas un Ilūkstes apriņķos, kurus uz laiku bija okupējušas Igaunijas, Lietuvas un Polijas armijas. 1920. gada rudenī no Ziemeļlatvijas apvidiem ievēlēja vēl divus deputātus, tādējādi Satversmes sapulcē bija 152 deputāti.

Piedalījās vairāk nekā 700 000 jeb 84,9% no reģistrētajiem vēlētājiem — tika izvirzīti 57 kandidātu saraksti. Kandidātu sarakstus izvirzīja 25 politiskās partijas vai vēlētāju grupas. Ievēlēti tika kandidāti no 38 sarakstiem. Satversmes sapulcē vietas ieguva 16 partiju un grupu pārstāvji. Visvairāk balsu saņēma LSDSP pārstāvji, kuri ieguva 57 vietas; otrajā vietā bija Latviešu Zemnieku savienība ar 26 vietām, trešajā Latgales Zemnieku partija ar 17 vietām. Pārējo vietu sadalījums bija sekojošs: Vācu partija — 6 vietas; Demokrātu savienība — 6 vietas; Darba partija — 6 vietas; Latgales Kristīgo zemnieku savienība — 6 vietas; Bezpartejiskā pilsoņu grupa — 6 vietas; Kristīgā nacionālā partija — 3 vietas; Bezzemnieku agrārā savienība — 3 vietas; Krievu pilsoņu grupa — 4 vietas; Ebreju bloks — 5 vietas; Bezpartejiskie bezzemnieki — 2 vietas; Ceire-Cion — 1 vieta; Latgales Ļaužu partija — 1 vieta; Apvienotās poļu partijas — 1 vieta. Pēc tautībām no 150 ievēlētajiem deputātiem 132 jeb 88% bija latvieši, 8 jeb 5,33% — ebreji, 6 jeb 4% — vācbaltieši, 4 jeb 2,67% — krievi, no apvienotā poļu saraksta ievēlētais deputāts bija latvietis. 57,2% no visiem Satversmes sapulces deputātiem bija augstākā izglītība, 25,4% — vidējā, bet 17,4% pamatizglītība. 1920. gada rudenī no Ziemeļvidzemes apvidiem, kuri aprīlī vēl atradās Igaunijas okupācijā, ievēlēja vēl 2 deputātus.

Latvijas Satversmes sapulces atklāšanas sēde notika 1920. gada 1. maijā Rīgā, bijušajā Bruņniecības namā (tagadējā Saeimas plenārsēžu ēka). Sēdi atklāja Tautas padomes priekšsēdētājs Jānis Čakste, kuru tanī pašā dienā ievēlēja par Satversmes sapulces prezidentu. Par prezidenta pirmo biedru ievēlēja sociāldemokrātu A. Petrevicu, bet par otro biedru Latgales pārstāvi S. Kambalu. Par sekretāru ievēlēja sociāldemokrātu R. Ivanovu, bet par viņa biedriem — M. Antonu un E. Biti.

Darbība
-------

Ievērojot to, ka Satversmes izstrādāšana prasīs daudz laika, Satversmes sapulce pieņēma divus pagaidu konstitucionālos aktus - 27. maijā Deklarāciju par Latvijas valsti un 1. jūnijā Latvijas valsts iekārtas pagaidu noteikumus. Deklarācija par Latvijas valsti sastāvēja tikai no diviem pantiem. 1. pantā bija noteikts, ka "Latvija ir patstāvīga un neatkarīga republika ar demokrātisku valsts iekārtu", bet 2. pantā bija deklarēts, ka "Latvijas valsts suverēnā vara pieder Latvijas tautai". Latvijas valsts iekārtas pagaidu noteikumi sastāvēja no 12 pantiem. Šajos noteikumos Satversmes sapulce tika pasludināta par Latvijas valsts suverēnās varas nesēju, un par tās uzdevumu tika noteikts "izstrādāt un izdot valsts pamata un agrārās reformas likumus", paredzot, ka sava uzdevuma veikšanas periodā Satversmes sapulce darbojas kā parlamentārā likumdevēja iestāde. Pēc savu uzdevumu izpildīšanas Satversmes sapulcei savas pilnvaras bija jānoliek. Satversmes sapulces prezidentam tika piešķirtas valsts reprezentācijas pilnvaras starptautiskajās attiecībās, starptautisko līgumu parakstīšanas un kara pasludināšanas tiesības, kā arī tiesības aicināt ministru prezidenta kandidātu valdības sastādīšanai. Līdz ar to Satversmes sapulces prezidents pildīja arī Valsts prezidenta pienākumus.

Satversmes sapulces darbības reglamentēšanai 1920. gada 12. oktobrī pieņēma Satversmes sapulces kārtības rulli. Kārtības rullis noteica, ka Satversmes sapulces prezidiju veido seši tā locekļi - prezidents, divi viņa biedri, un sekretārs ar diviem biedriem. Satversmes sapulces sēdes bija atklātas, bet sapulce pēc prezidenta vai desmit deputātu pieprasījuma varēja lemt par slēgtas sēdes noturēšanu. Runātājiem bija aizliegts savas runas nolasīt. Likumdošanas iniciatīva bija Ministru kabinetam, Satversmes sapulces komisijām vai deputātu grupai ne mazāk kā desmit locekļu sastāvā. Likumprojektu apspriešana notika trīs lasījumos, bet steidzamības gadījumā - divos lasījumos. Balsošana notika Satversmes sapulces locekļiem pieceļoties vai paliekot sēžot. Neskaidrību gadījumā, kas radās, skaitot balsis, sapulces prezidents varēja ierosināt nobalsot "ar kājām". Tad deputātiem, kuri balsoja "par", bija jāiet ārā no sēžu zāles pa vienām durvīm, tiem, kuri balsoja "pret" - pa otrām durvīm, bet tiem, kuri atturējās, bija jāpaliek zālē. Satversmes sapulces pieņemtie likumi bija publicējami Valdības Vēstnesī ar sapulces prezidenta un sekretāra parakstiem. Saskaņā ar Kārtības rulli, tika izveidota 21 pastāvīgā komisija.

Lielākā no komisijām bija Agrārlietu komisija, kurā bija 40 locekļu. Otrā vietā pēc locekļu skaita bija Satversmes komisija ar 26 locekļiem, bet trešajā - Finanšu un budžeta komisija ar 24 locekļiem. Pa 18 locekļiem bija juridiskajā, pašvaldības un sociālās likumdošanas komisijās. 15 locekļi bija izglītības un 12 tirdzniecības un rūpniecības komisijā, bet pārējās komisijās no 9 līdz 3 locekļiem.

Satversmes sapulces kārtības rulli papildināja Satversmes sapulces starpfrakciju biroja kārtības rullis, ko pieņēma 12. oktobrī. Starpfrakciju biroju veidoja Satversmes sapulces frakcijas, kā arī sapulces prezidijs, deleģējot vismaz vienu pārstāvi (lielākās frakcijas varēja deleģēt vienu pārstāvi no katriem desmit deputātiem).

Svarīgākais Satversmes sapulces uzdevums bija Latvijas valsts Satversmes izstrādāšana un pieņemšana. Bija iecerēts Satversmi veidot divās daļās, pirmajā daļā ietverot noteikumus, kas regulē valsts iekārtu, bet otrajā daļā nosakot pilsoņu tiesības un pienākumus. Satversmes projekta sagatavošanas priekšdarbus veica Satversmes sapulces ievēlētā Satversmes komisija. Projekta sagatavošana ilga vairāk nekā gadu. Tikai Satversmes sapulces IV sesijas sanākšanas dienā - 1921. gada 20. septembrī tika sniegts komisijas pārskats par paveikto darbu. Satversmes pirmā daļa tika pieņemta 1922. gada 15. februārī ar visām klātesošo deputātu balsīm, izņemot piecus Latgales Kristīgo zemnieku partijas deputātus, kuri atturējās. Taču Satversmes otrās daļas projektu Satversmes sapulces 5.aprīļa sēdē noraidīja, 62 deputātiem balsojot par, 62 atturoties un 6 balsojot pret.

1922. gada 20. jūnijā Satversmes sapulce pieņēma likumu Par Latvijas Republikas Satversmes spēkā stāšanos un ieviešanu. Likums noteica, ka Satversme stājas spēkā 1922. gada 7. novembrī pulksten 12 dienā. Šajā laikā uz pirmo sēdi bija jāsanāk jaunievēlētajai Saeimai, kuras vēlēšanas bija noteiktas uz 7. un 8. oktobri. Šajā laikā izbeidzās Satversmes sapulces pilnvaras.

Satversmes sapulce savu pilnvaru laikā apstiprināja divas valdības - 1920. gada 18. jūnijā uzticības votumu saņēma Kārļa Ulmaņa Ministru kabinets, bet 1921. gada 17. jūnijā tika apstiprināts Zigfrīda Meierovica Ministru kabinets.

Bez Satversmes izstrādāšanas un pieņemšanas Satversmes sapulce izstrādāja un pieņēma citus likumdošanas aktus. Savās 213 kopsēdēs Satversmes sapulce apsprieda un pieņēma 205 likumus, 291 noteikumus ar likuma spēku un 134 pārvaldes noteikumus. Ar vienu no pirmajiem pieņemtajiem likumiem Satversmes sapulce likvidēja muižnieku kārtu organizācijas un muižniecības privilēģijas.

1920. gada 19. augustā Satversmes sapulce sāka apspriest agrārās reformas pamatjautājumus, taču agrārreformas galīga izstrādāšana prasīja gandrīz divus gadus. Agrārās reformas likuma I daļu Valsts zemes fonds Satversmes sapulce pieņēma 1920. gada 16. septembrī, dienu vēlāk pieņēma likuma IV daļu Zemes ierīcības komitejas. Likuma II daļu Valsts zemes fonda izlietošana pieņēma 21. decembrī, bet II daļa Agrārās iekārtas nostiprināšana tika pieņemta tikai 1922. gada 3. maijā.

1921. gada 15. jūnijā Satversmes sapulce pieņēma likumu Par Latvijas Republikas karogu un ģerboni.

Starp citiem likumdošanas aktiem Satversmes sapulce pieņēma arī likumu par pagastu pašvaldībām, likumu par apriņķu pašvaldībām, likumu par Latvijas iedalīšanu apriņķos, likumu par civilstāvokļa aktu reģistrāciju, likumu par laulību, likumu par civildienestu, kā arī plašu sociālo likumdošanu. Tāpat Satversmes sapulce pieņēma likumus par Latvijas izglītības iestādēm, lauksaimniecības mācību iestādēm un tautas augstskolām, likumu par Valsts bibliotēku un likumu par Centrālo grāmatu katalogu.

Satversmes sapulce ratificēja arī 1920. gada 11. augusta miera līgumu ar Krieviju un pagaidu līgumu par sakaru atjaunošanu starp Latviju un Vāciju.

Kopumā no izskatīšanai iesniegtajiem 622 likumprojektiem Satversmes sapulce paspēja apspriest tikai 41,6%, no kuriem pieņemti tika 78,4%.

Deputātu saraksts
-----------------

* Arturs Alberings
* Mārtiņš Antons
* Pauls Ašmanis
* Jānis Bankavs
* Ernests Bauers
* Jānis Beļinskis
* Rūdolfs Benuss
* Kārlis Benze
* Arveds Bergs
* Krišjānis Berķis
* Īzaks Berss
* Andrejs Bērziņš
* Donats Bicāns
* Roberts Bīlmanis
* Jānis Birznieks
* Krišs Birznieks
* Erasts Bite
* Ādolfs Bļodnieks
* Aleksandrs Bočagovs
* Kārlis Bojārs
* Augusts Briedis
* Miķelis Bružis
* Kristaps Bungšs
* Ansis Buševics
* Jānis Cālītis
* Hugo Celmiņš
* Jūlijs Celms
* Zelma Cēsniece-Freidenfelde
* Fēlikss Cielēns
* Ruvins Cvi
* Jānis Čakste
* Jēkabs Dārznieks
* Kārlis Dēķens
* Vilis Dermanis
* Viktors Dombrovskis
* Jānis Druģis
* Morduhs Dubins
* Kārlis Dzelzītis
* Kristaps Eliass
* Vilhelms Firkss
* Leopolds Fišmanis
* Markus Gailītis
* Ignats Gigels
* Jānis Goldmanis
* Jānis Goliass
* Eduards Grantskalns
* Valdis Grēviņš
* Oto Hasmanis
* Jakovs Helmanis
* Vilis Holcmanis
* Kārlis Irbe
* Ēvalds Ivanovs
* Roberts Ivanovs
* Fricis Jansons
* Jēkabs Jansons
* Aleksandrs Jaunbērzs
* Heliodors Jozans
* Klāra Kalniņa
* Augusts Kalniņš
* Bruno Kalniņš
* Miķelis Kalniņš
* Nikolajs Kalniņš
* Pauls Kalniņš
* Staņislavs Kambala
* Kārlis Kasparsons
* Kārlis Kellers
* Juris Kēmanis
* Francis Kemps
* Jezups Kindzulis
* Ādolfs Klīve
* Pēteris Klūge
* Egons Knops
* Dāvids Komisārs
* Pēteris Kotans
* Vincents Kursītis
* Andrejs Kuršinskis
* Alberts Kviesis
* Antons Laizāns
* Pauls Laizāns
* Jakovs Landaus
* Rūdolfs Lapsa
* Apolonija Laurinoviča
* Jezups Laurinovičs
* Roberts Lauris
* Pēteris Lazdāns
* Jānis Lībietis
* Kārlis Lībtāls
* Rūdolfs Lindiņš
* Edvīns Magnuss
* Zigfrīds Meierovics
* Pāvels Meļņikovs
* Fricis Menders
* Pauls Mincs
* Ernests Morics
* Juris Naķelis
* Aleksandrs Neibergs
* Oto Nonācs
* Arons Nuroks
* Staņislavs Ozoliņš
* Arturs Ozols
* Juris Pabērzs
* Roberts Pasils
* Kārlis Pauļuks
* Fjodors Pavlovs
* Andrejs Petrevics
* Elza Pliekšāne (Aspazija)
* Jānis Pliekšāns (Rainis)
* Teodors Plūme
* Emīls Prauliņš
* Vladimirs Presņakovs
* Jānis Purgalis
* Kārlis Puriņš
* Izaks Rabinovičs
* Eduards Radziņš
* Gustavs Reinhards
* Artūrs Reisners
* Juris Riekstiņš
* Miķelis Rozentāls
* Antons Rubins
* Jānis Rubulis
* Ansis Rudevics
* Teofils Rudzītis
* Hermanis Salnis
* Pēteris Sauleskalns
* Indriķis Segliņš
* Valērija Seile
* Pēteris Siecenieks
* Andrejs Sīmanis
* Kārlis Skalbe
* Nikolajs Skangelis
* Emīls Skubiķis
* Marģers Skujenieks
* Eduards Strautnieks
* Juris Strazdiņš
* Fricis Šaberts
* Pauls Šīmanis
* Jānis Šterns
* Arveds Švābe
* Jānis Taube
* Vilis Tode
* Eduards Tomass
* Francis Trasuns
* Jezups Trasuns
* Žano Trons
* Odums Turkopuls
* Kārlis Ulmanis
* Pēteris Ulpe
* Oskars Valdmanis
* Jānis Vārsbergs
* Andrejs Veckalns
* Antons Velkme
* Jānis Velmers
* Fricis Venevics
* Berta Vesmane
* Fridrihs Vesmanis
* Artūrs Vīgants
* Jānis Vilsons
* Jānis Višņa
* Pēteris Zadvinskis
* Voldemārs Zamuels
* Jānis Zankevics
* Pēteris Zeibolts
* Pēteris Zvagulis
* Artūrs Žers

Piezīmes un atsauces
--------------------

1. ↑  Valmieras apriņķī vēlēšanas nenotika Ainažu pilsētā, kā arī Ainažu, Ipiķu un Mazsalacas pagastos, Valkas apriņķī — Valkas pilsētā, kā arī Laicenes, Liellugažu, Lugažu, Omuļu, Pedeles, Valkas un Cores pagastos. Ilūkstes apriņķī vēlēšanās piedalījās tikai astoņi pagasti, bet desmit pagastu iedzīvotāji okupācijas dēļ vēlēšanās nevarēja piedalīties. 1920. gada pavasarī Grīvas pilsēta, Bornes, Borovkas (Silenes), Demenes, Kalkūnu, Salienas un Skrudalienas pagasti bija administratīvi iekļauti tolaik Polijai piederošajā Braslavas apriņķī. Poļu-padomju kara laikā 1920. gada vasarā šo teritoriju ieņēma Latvijas armija, bet 1920. gada oktobrī Lietuvas armija atstāja Ilūksti.
2. ↑  «Saeimas Stenogrammas - 1920.g. - Nr.2». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 15. maijā. Skatīts: 2020. gada 14. septembrī.

Ārējās saites
-------------

* Satversmes sapulce - historia.lv
* Vita Zelče. Latvijas Satversmes sapulces vēlēšanu kampaņa 1920. gada marts—aprīlis (.pdf) Arhivēts 2015. gada 26. februārī, *Wayback Machine* vietnē.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Valsts karogs: Latvija Latvijas Republikas likumdevēji |
| --- |
|  |
| 1918—1940 | 
* Tautas padome
* Satversmes sapulce
* 1. Saeima
* 2. Saeima
* 3. Saeima
* 4. Saeima
* Ulmaņa Ministru kabinets
* Tautas Saeima

 |
|  |
| kopš 1990. gada | 
* Augstākā Padome
* 5. Saeima
* 6. Saeima
* 7. Saeima
* 8. Saeima
* 9. Saeima
* 10. Saeima
* 11. Saeima
* 12. Saeima
* 13. Saeima
* 14. Saeima

 |

 |