**Eglone** ir dabas liegums Jēkabpils novada Dunavas pagastā. Izvietojies Eglonas upes ielokā, netālu no Tadenavas. Liegums izveidots 2004. gadā, lai saglabātu ES nozīmes meža biotopu - jauktus platlapju mežus, kuros sastopamas retas un aizsargājamas ķērpju sugas. Tā kopplatība ir 159,4 ha.

Teritorijā atrodas 8 Eiropas Savienības nozīmes īpaši aizsargājamie biotopi. Tie ietver jauktus liepu-apšu, egļu, bērzu mežus. Sastopami gāršas tipa meži ar sugām bagātu zemsedzi. Vairāki apgabali izdalīti kā dabiskie meža biotopi. Upes ielejā atrodamas mēreni mitras pļavas, kā arī parkveida pļavas. Dabas liegumā sastopamas 11 īpaši aizsargājamas bezmugurkaulnieku, 13 putnu, 10 ķērpju, 2 sūnu, 2 sēņu, kā arī 13 īpaši aizsargājamas vaskulāro augu sugas. Šeit konstatēti vairāki dižkoki: deviņi dižozoli apkārtmērā no 385 līdz 545 cm, kas atrodas aizaugošajās pļavās un mežmalās. Dabas liegums ir iekļauts Eiropas nozīmes īpaši aizsargājamo dabas teritoriju sarakstā – Natura 2000 teritoriju tīklā. Īpaši aizsargājamās dabas teritorijas kods ir 5301.

Vēsture
-------

2002. gada pavasarī Vides ministrija izsludināja akciju „Iesaki teritoriju!", kā rezultātā Eglone tika pieteikta aizsargājamās teritorijas statusam sakarā ar īpaši lielu dabisko mežu biotopu koncentrāciju trīs meža kvartālos. 2003. gadā teritorijas novērtējumu sniegušie eksperti atzina par lietderīgu šeit dibināt dabas liegumu. Šajā pat gadā pašreizējā lieguma teritorijā 12,7 ha platībā tika izveidots mikroliegums (Nr.70001) četru īpaši aizsargājamo ķērpju sugu (olīvzaļā cetrēlija (*Cetrelia olivetorum*), sīkpunktainā artonija (*Arthonia byssacea*), zvīņainā telotrēma (*Thelotrema lepadinum*) un caurumainā menegācija (*Menegazzia terebrata*)) aizsardzībai, kā arī apšu mežu biotopu un biokoku aizsardzībai. Lai saglabātu ES nozīmes meža biotopu - jauktus platlapju mežus, kuros sastopamas retas un aizsargājamas ķērpju sugas pats dabas liegums tika dibināts 2004. gadā.

Aizsargājamās augu sugas
------------------------

Eglones dabas liegumā ir sastopamas vairākas aizsargājamās vaskulāro augu sugas. No tām var minēt 3 dzegužpirkstīšu ģints orhideju sugas: Baltijas dzegužpirkstīte (*Dactylorhiza baltica*), Stāvlapu dzegužpirkstīte (*Dactylorhiza incarnata*) un Plankumainā dzegužpirkstīte (*Dactylorhiza maculata*), kas aug mēreni mitrās un parkveida pļavās. Vēl no orhidejām var minēt Odu gimnadēniju (Gymnadenia conopsea), kas ir uzskatāma par Latvijas dienvidaustrumu reģionam ļoti retu orhideju dzimtas augu sugu. Tāpat Latvijā reti izplatīta ir Vīru dzegužpuķe (Orchis mascula), kas aug tuvu sava areāla austrumu robežai. Bet Smaržīgā naktsvijole (*Platanthera bifolia*) Latvijā ir uzskatāma par nepietiekami apzinātu sugu. Bez orhidejām ir sastopams *Spilvainais ancītis* (*Agrimonia pilosa*), kas aug tuvu sava areāla rietumu robežai, un kopumā nav uzskatāma par ļoti retu, apdraudētu taksonu. Savukārt, Sīpoliņu zobainīte (*Dentaria bulbifera*) Latvijā ir sastopama diezgan reti un nevienmērīgi. Tuvākās zināmās atradnes ir dabas liegumos „Aizkraukles purvs" un „Ežezera salas". Latvijā tās aug tuvu areāla ziemeļu un austrumu robežai. Kārpainais segliņš (*Euonymus verucosus*) ir vasarzaļš neliels celastru dzimtas krūms, kas Latvijā sasniedz sava areāla ZR robežu. Daugavas ielejā un citviet dienvidaustrumu Latvijā piemērotos biotopos tas ir uzskatāms par samērā parastu sugu. No īrisu dzimtas augiem var minēt Jumstiņu gladiolu (*Gladiolus imbricatus*), kuras izplatību apdraud piemērotu biotopu – mitru zālāju un palieņu aizaugšana, kā arī Sibīrijas skalbi (*Iris sibirica*), kas Latvijā izplatīta samērā reti un nevienmērīgi. Apdzira (*Huperzia selago*) lieguma teritorijā sastopama lieguma centrālajā daļā, periodiski slapjo egļu mežu un apšu-egļu gāršas mežu teritorijās. Bez ziedaugiem aizsargājams vēl ir Gada staipeknis (*Lycopodium annotinum*), kas Latvijā uzskatāms par nepietiekami izpētītu sugu. Un vēl var minēt divas sūnu sugas: īssetas nekera (*Neckera pennata*) un gludā nekera (*Neckera complanata*).

Aizsargājamās sēņu un ķērpju sugas
----------------------------------

Eglones teritorijā var sastapt vairākas aizsargājamo ķērpju sugas. Sākotnēji tās bija olīvzaļā cetrēlija, sīkpunktainā artonija, zvīņainā telotrēma un caurumainā menegācija. Vēlāk aizsargājamo ķērpju sarakstu papildināja parastais plaušķērpis (*Lobaria pulmonaria*), kaķpēdiņu artonija (*Arthonia leucopellea*), vīnkrāsas artonija (*Arthonia vinosa*), gludā nefroma (*Nephroma laevigatum*), brūngalvainā henotēka (*Chaentheca phaeocephala*) un apsarmotā kalīcija (*Calicium adspersum*).

Bez ķērpjiem liegumā ir sastopamas arī divas aizsargājamas sēņu sugas: plaisājošā rūtaine (*Xylobolus frustulatus*) un Ēzeļu ausene (*Otidea onotica*).

Aizsargājamās dzīvnieku sugas
-----------------------------

### Bezmugurkaulnieki

Lieguma teritorijā var sastapt daudzas aizsargājamu dzīvnieku sugas. No tām lielu daļu sastāda bezmugurkaulnieki, kurus kopumā pārstāv kukaiņi un gliemji. 12 bezmugurkaulnieku sugas ir iekļautas Latvijas Sarkanajā grāmatā, pie tam 11 sugas - īpaši aizsargājamo sugu sarakstā. No tām divas sugas ir Pasaules dabas aizsardzības organizācijas (*The World Conservation Union*) apdraudēto sugu sarakstā, kurām ir veidojams mikroliegums. Tās ir lapkoku praulgrauzis (*Osmoderma eremita*) un zirgskābeņu zilenītis (*Lycaena dispar*). Pārējos aizsargājamos kukaiņus pārstāv zaļā dižspāre (*Aeshna viridis*), lielais asmalis (*Peltis grossa*) un spožā skudra (*Lasius fuliginosus*). Aizsargājamie taureņi ir kārklu zaigraibenis (Apatura iris), sausseržu raibenis (Limenitis camilla) un čemurziežu dižtauriņš (*Papilio machaon*).

Aizsargājamie gliemji ir gludais adatgliemezis (*Acicula polita*), lielais gludgliemezis (*Cochlicopa nitens*), asribu vārpstiņgliemezis (*Clausilia cruciata*), graciozais vārpstiņgliemezis (*Ruthenica filograna*), tumšais kailgliemezis (*Limax cinereoniger*), krokainais vārpstiņgliemezis (*Macrogastra plicatula*), Vēderainais vārpstiņgliemezis (*Macrogastra ventricosa*) un mirdzošā ūdensspolīte (*Segmentina nitida*).

### Mugurkaulnieki

Aizsargājamos mugurkaulniekus caurmērā pārstāv putni. Lieguma teritorijā 2012. gadā tika konstatēta 81 putnu suga, no kurām aizsargājamas ir 13 sugas. Tās ir baltais stārķis (*Ciconia ciconia*), ķīķis (*Pernis apivorus*), mežirbe (*Bonasa bonasia*), dzērve (*Grus grus*), apodziņš (*Glaucidium passerinum*), mazais ērglis (*Aquila pomarina*), vidējais dzenis (*Dendrocopus medius*), baltmugurdzenis (*Dendrocopus leucotus*), trīspirkstu dzenis (*Picoides tridactylus*), melnā dzilna (*Dryocopus martius*), pelēkā dzilna (*Picus canus*), brūnā čakste (*Lanius collurio*) un mazais mušķērājs (*Ficedula parva*). 

No zīdītājiem ir tikušas konstatētas 19 sugas, no kurām 12 sugas ir ar dabas aizsardzības nozīmi. Taču liela un vidēja izmēra zīdītājdzīvnieku sugas visticamāk dabas liegumā uzturas epizodiski, t.i. tās pārmaiņus apdzīvo gan lieguma teritoriju, gan arī tam pieguļošās zemes. No tiem nozīmīgākie ir ūdri (*Lutra lutra*), kas ir Starptautiskās dabas un dabas resursu aizsardzības savienības aizsargājamo sugu sarakstā. No citām sugām var minēt pigmejsikspārni (*Pipistrellus pygmaeus*), meža sicistu (*Sicista betulina*), meža caunu (*Martes martes*), bebru (*Castor fiber*), mazo cirsli (*Sorex minutus*), meža cirsli (*Sorex areanus*), āpsi (*Meles meles*), staltbriedi (*Cervus elaphus*), alni (*Alces alces*) un stirnu (*Capreolus capreolus*).

Atsauces
--------

1. ↑  Dabas aizsardzības pārvalde — Eglone Archived 2020. gada 31. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē..

  


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Latvijas dabas liegumi |
| --- |
|  |
| 
* Ābeļi
* Aizdumbles purvs
* Aizkraukles purvs un meži
* Aklais purvs
* Alsungas meži
* Ances purvi un meži
* Apšuciema zāļu purvs
* Asūnes ezeri
* Ašenieku purvs
* Ašu purvs
* Augstroze
* Avotu mežs
* Babītes ezers
* Baltais purvs
* Baltezera purvs
* Baltmuižas purvs
* Bardinska ezers
* Barkavas ozolu audze
* Bednes purvs
* Bejas mežs
* Blažģa ezers
* Brienamais purvs
* Buļļezers
* Burgas pļavas
* Burtnieku ezera pļavas
* Būšnieku ezera krasts
* Cenas tīrelis
* Cieceres ezera salas
* Čertoka ezers (Valnezers)
* Čužu purvs
* Daiķu īvju audze
* Darmštates priežu audze
* Daugava pie Kaibalas
* Dēliņkalns
* Diļļu pļavas
* Dimantu mežs
* Draugolis
* Druviņu tīrelis
* Dubnas paliene
* Dulbju acs purvs
* Dunika
* Dūņezera purvs
* Dūņezers
* Durbes ezera pļavas
* Dūres mežs
* Dvietes dumbrāji
* Dzelves-Kroņa purvs
* Dzērves purvs
* Dzilnas dumbrāji
* Dziļezers un Riebezers
* Eglone
* Eiduku purvs
* Ellītes purvs
* Gaiļu kalns
* Gaiņu purvs
* Garākalna smilšu krupja atradne
* Gargrodes purvs
* Garkalnes meži
* Gasparsona purvs
* Gaujienas priedes
* Gaviezes āmuļi
* Glušonkas purvs
* Grebļukalns
* Gruzdovas meži
* Gudenieki
* Gulbinkas purvs
* Gulbju un Platpirovas purvs
* Ģipka
* Ģipkas lankas
* Ilgas
* Ilziņa ezers
* Indzera ezera salas
* Īslīce
* Istras ezers
* Jaša
* Jašas-Bicānu ezers
* Jaunanna
* Jaunciems
* Ječu purvs
* Jumurdas ezers
* Kadājs
* Kadiķu nora
* Kaigu purvs
* Kāla ezera salas
* Kalēju tīrelis
* Kalna purvs
* Kalnciema pļavas
* Kaļķu gārša
* Kaļķupes ieleja
* Kapu ezers
* Karateri
* Kārķu purvs
* Katlešu meži
* Kaušņu purvs
* Kinkausku meži
* Klagatu purvs
* Klāņu purvs
* Klaucānu un Priekulānu ezers
* Klešniku purvs
* Klintaine
* Korneti–Peļļi
* Krapas gārša
* Kreiču purvs
* Krēmeri
* Krojas meži
* Kupravas liepu audze
* Ķirbas purvs
* Lāču purvs
* Lapiņu ezers
* Laugas purvs
* Launkalne
* Lepuru purvs
* Lielā Baltezera salas
* Lielais mārku purvs
* Lielais Pelečāres purvs
* Lielais purvs
* Lielais un Pemmes purvs
* Lielie Kangari
* Lielpurvs
* Lielsalas purvs
* Lieluikas un Mazuikas ezers
* Lielupes grīvas pļavas
* Lielupes palienes pļavas
* Liepājas ezers
* Liepnas niedrāji
* Linezers
* Līvbērzes liekņa
* Lubāna mitrājs
* Ļubasts
* Maizezers
* Manģenes meži
* Matkules meži
* Mazie Kangari
* Mazzalvītes purvs
* Medumu ezera salas
* Medze
* Melnā ezera purvs
* Melnais purvs
* Melnsalas purvs
* Melnupes meži
* Melturu sils
* Mērnieku dumbrāji
* Mētru mežs
* Mežmuižas avoti
* Mežole
* Motrines ezers
* Mugurves pļavas
* Nagļu un Ansiņu purvs
* Nesaules kalns
* Nīcas īvju audze
* Niedrāju–Pilkas purvs
* Nīgrandes meži
* Nomavas purvs
* Ojatu ezers
* Oleru purvs
* Orlovas (Ērgļu) purvs
* Ovīši
* Ozolkalni
* Pāces pļavas
* Palšu purvs
* Paltupes meži
* Paņemūnes meži
* Pašulienes mežs
* Pāvilostas pelēkā kāpa
* Pelcīšu purvs
* Pelēču ezera purvs
* Piešdanga
* Pildas ezers
* Pilskalnes Siguldiņa
* Platenes purvs
* Plieņciema kāpa
* Pluču tīrelis
* Plunču ezera meži
* Pokratas ezers
* Popes zāļu purvs
* Posolnīca
* Purgaiļu purvs
* Puzes smilšu krupja atradne
* Raķupes ieleja
* Randu pļavas
* Raudas meži
* Raunas Staburags
* Rauza
* Riesta-Džūkstenes purvs
* Rožu purvs
* Rucavas īvju audze
* Rukšu purvs
* Ruņupes ieleja
* Rušonu ezera salas
* Rūjas paliene
* Sakas grīņi
* Saltais purvs
* Sasaļu mežs
* Sārnates purvs
* Sātiņu dīķi
* Sedas purvs
* Seržu tīrelis
* Silabebru ezers
* Sitas un Pededzes paliene
* Skrundas zivju dīķi
* Skujaines un Svētaines ieleja
* Skujines ezers
* Slapjo salu purvs
* Sloku purvs
* Sofikalna meži
* Spinduļu meži
* Sproģi
* Spuļģu purvs
* Starinas mežs
* Stiklu purvi
* Stompaku purvi
* Supes purvs
* Sventājas upes ieleja
* Sventes ezera salas
* Svētes ieleja
* Šepka
* Šķibu purvs
* Švēriņu purvs
* Tāšu ezers
* Taurīšu ezers
* Tebras ozolu meži
* Tetersalas purvs
* Timsmales ezers
* Tīrās sūnas purvs
* Tīreļu purvs
* Tīšezers
* Tosmare
* Tumes meži
* Ukru gārša
* Ungurpils meži
* Užava
* Užavas augštece
* Vadaiņu purvs
* Vāveres ezers
* Vecdaugava
* Ventas ieleja
* Ventas un Šķerveļa ieleja
* Vērenes gobu un vīksnu audze
* Vērenes purvi
* Vesetas palienes purvs
* Vidusburtnieks
* Vidzemes akmeņainā jūrmala
* Vīķu purvs
* Vīķvēnu purvs
* Virguļicas meži
* Viskūžu sala
* Vitrupes ieleja
* Vjadas meži
* Zāgadu kalni
* Zaķu riests
* Zaļezera purvs
* Zebrus un Svētes ezers
* Zemgaļu purvs
* Zepu mežs
* Ziemeļu purvi
* Ziemupe
* Zilaiskalns
* Zodānu purvs
* Zušu–Staiņu sēravoti
* Zvārde
* Zvirgzdenes ezera salas

 |

 |