**Džakarta** (indonēziešu: *Jakarta*) ir Indonēzijas galvaspilsēta, valsts galvenais ekonomikas un finanšu centrs. Izvietojusies Javas ziemeļrietumu piekrastē.

Administratīvi Džakarta ir speciāls provincei pielīdzināts Indonēzijas administratīvais reģions, kas sastāv no 5 municipalitātēm (*Jakarta Pusat* — Vidus*, Jakarta Timur* — Austrumu*, Jakarta Utara* — Ziemeļu*, Jakarta Selatan* — Dienvidu*, Jakarta Barat* — Rietumu Džakarta) un vienas Tūkstoš salu (*Kepulauan Seribu*) reģensijas.

Vēsture
-------

Kaut arī oficiāli pilsēta dibināta 1527. gadā, apmetne šeit bijusi jau vismaz 5. gadsimtā. 12. gadsimtā šeit atradās hinduistu Sundas valsts galvenā osta **Kalapa**.

Pirmie eiropieši, kuri šeit parādījās, bija portugāļi, un 16. gadsimtā Sundas karalis ļāva portugāļiem šeit izbūvēt cietoksni. 1527. gada 22. jūnijā pilsēta pēc portugāļu padzīšanas tika pārsaukta par **Džajakartu** (*Jayakarta*).

1619. gadā Nīderlandiešu Austrumindijas kompānija Jana Pīterzona Kūna (*Jan Pieterszoon Coen*) vadībā ieņēma pilsētu un pārsauca to par **Batāviju** (*Batavia*). Batāvija kļuva par Nīderlandes Indijas galvaspilsētu. Tā kā Batāvijai faktiski bija monopols visas kolonijas ārējā tirdzniecībā, tā strauji auga.

Otrā pasaules kara laikā pilsētu, tāpat kā visu Nīderlandes Indiju (nākamo Indonēziju) okupēja Japāna. 1942. gadā, lai gūtu vietējo spēku atbalstu, japāņi atjaunoja seno pilsētas nosaukumu.

Pēc Japānas kapitulācijas, 1945. gada 17. augustā Indonēzija deklarēja neatkarību no Nīderlandes. Nīderlandiešu armija tomēr atkal ieņēma Džakartu, un tā kļuva par nīderlandiešu centru Indonēzijas Atbrīvošanās karā. 1949. gada 27. decembrī Nīderlande atzina Indonēzijas neatkarību, un Džakarta kļuva par jaunās valsts galvaspilsētu.

Ģeogrāfija
----------

Džakarta atrodas uz Javas salas ziemeļrietumu pusē pie Čilivungas (Ciliwung) upes ietekas Džakartas līcī, kas savukārt atrodas pie Javas jūras.

Džakarta atrodas ļoti tuvu vietai, kur robežojas Birmas plātne ar Indijas plātni. 2007. gada 9. augustā aptuveni 110 kilometrus no Džakartas atradās 7,5 balles spēcīgās Javas zemestrīces epicentrs. Upuru skaits nebija liels, taču blīvi apdzīvoto Džakartu joprojām apdraud zemestrīces.

Džakarta, īpaši tās ziemeļu daļa, grimst, un daži zinātniskie modeļi paredz, ka ap 2050. gadu 95% galvaspilsētas ziemeļu daļas platības būs appludināti un iedzīvotājiem būs jāmeklē cita dzīvesvieta. 10 gadu laikā pilsētas ziemeļu daļa ir nogrimusi par 2,5 metriem un pati Džakarta grimst par vidēji 1—15 cm gadā, sekmējot to, ka liela daļa pilsētas atrodas zem jūras līmeņa. Lai pasargātu pilsētu no ūdens, ir veidoti aizsargdambji.

Pilsētas grimšanas un pārapdzīvotības dēļ, 2019. gadā tika pasludināta iecere dibināt citu galvaspilsētu Džakartas vietā. Pēcāk tika lemts par Nusantaras pilsētas izveidi, kas iegūšot savu galvaspilsētas statusu 2024. gada 17. augustā.

Atsauces
--------

1. ↑  .
2. 1 2  «Indonesia's planning minister announces capital city move» (en-GB). BBC News. 2019. gada 29. aprīlis. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2023. gada 12. maijā. Skatīts: 2023. gada 06. jūlijā.
3. ↑  «Jakarta, the fastest-sinking city in the world». *BBC News* (en-GB). 2018. gada 12. augustā. Skatīts: 2022. gada 12. decembrī.
4. ↑  F. Mokhtar, R. Rahadiana. «Indonesia Breaks Ground on Its New Capital City» (en-GB). Bloomberg, 2022. gada 2. augusts. Skatīts: 2023. gada 06. jūlijā.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Džakarta***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* (angliski) Oficiālā mājaslapa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Āzijas galvaspilsētas |
| --- |
|  |
| Centrālāzija | 
* **Astana**, Kazahstāna
* **Ašgabata**, Turkmenistāna
* **Biškeka**, Kirgizstāna
* **Dušanbe**, Tadžikistāna
* **Kabula**, Afganistāna
* **Taškenta**, Uzbekistāna

 |
|  |
| Austrumāzija | 
* **Pekina**, Ķīna
* **Phenjana**, Korejas T.D.R.
* **Seula**, Korejas Republika
* **Taipeja**, Ķīnas Republika (Taivāna)
* **Tokija**, Japāna
* **Ulanbatora**, Mongolija

 |
|  |
| Dienvidāzija | 
* **Daka**, Bangladeša
* **Deli**, Indija
* **Islāmābāda**, Pakistāna
* **Katmandu**, Nepāla
* **Kolombo** (komerciālā) un **Kote** (administratīvā), Šrilanka
* **Male**, Maldīvija
* **Thimphu**, Butāna

 |
|  |
| Dienvidaustrumāzija | 
* **Bandarseribegavana**, Bruneja
* **Bangkoka**, Taizeme
* **Dili**, Austrumtimora
* **Džakarta** (pašreizējā) un **Nusantara** (plānotā), Indonēzija
* ***Flaiingfiškova***, *Ziemsvētku Sala*
* **Hanoja**, Vjetnama
* **Kualalumpura** (oficiālā) un **Putradžaja** (administratīvā), Malaizija
* **Manila**, Filipīnas
* **Nepjido**, Mjanma (Birma)
* **Pnompeņa**, Kambodža
* **Singapūra**, Singapūra
* ***Vestailenda***, Kokosu (Kīlinga) Salas
* **Vjenčana**, Laosa

 |
|  |
| Dienvidrietumāzija | 
* **Abū Dabī**, Apvienotie Arābu Emirāti
* **Ammāna**, Jordānija
* **Ankara**, Turcija
* **Baku**, Azerbaidžāna
* **Bagdāde**, Irāka
* **Beirūta**, Libāna
* **Chinvala**,† Dienvidosetija
* **Damaska**, Sīrija
* **Doha**, Katara
* **Erevāna**, Armēnija
* **Jeruzaleme**, Izraēla
* **Kuveita**, Kuveita
* **Manāma**, Bahreina
* **Maskata**, Omāna
* **Nikosija**, Kipra
* **Rijāda**, Saūda Arābija
* **Sana**, Jemena
* **Stepanakerta**,† Arcaha
* **Suhumi**,† Abhāzija
* **Tbilisi**, Gruzija
* **Teherāna**, Irāna

 |
|  |
| † pašpasludināto valstu galvaspilsētas |

 |



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 267149707
* LCCN: n80073867
* GND: 4012546-4
* NDL: 00628611
* NKC: ge574172

 |

 |