**Pakistāna** (urdu: پاکستان, [paːkɪsˈtaːn]), oficiālais nosaukums **Pakistānas Islāma Republika** (اسلامی جمہوریۂ پاکستان), ir valsts Dienvidāzijā. Tā robežojas ar Irānu, Afganistānu, Ķīnu un Indiju. Pakistānas dienvidus apskalo Arābijas jūra, kas ir viena no Indijas okeāna jūrām. Pakistānas valsts ir izveidota 1947. gadā. Pirms tam tā bija Britu Indijas daļa, kuru pārsvarā apdzīvoja musulmaņi. Lielākā daļa no pārējās Britu Indijas, kuru apdzīvoja hinduisti un citu reliģiju pārstāvji, bija pamats Indijas valstij. Mūsdienās joprojām Pakistānai ar Indiju ir konflikts par musulmaņu apdzīvoto Kašmīru. 1956. gadā Pakistāna tika proklamēta par pirmo islāma republiku pasaulē. 1971. gadā Pakistānas daļa - Austrumpakistāna ieguva neatkarību un tika nosaukta par Bangladešu.

Etimoloģija
-----------

Nosaukuma "Pakistāna" izcelsme ir strīdīga. No persiešu un urdu valodām šis nosaukums nozīmē "tīro, šķīsto zeme" (*pāk* - "tīrs, šķīsts"; *-stān* - "zeme"). Ir zināms arī tas, ka Čaudhurī Rahmats Ali (urdu: چودھری رحمت علی), kas bija viens no nozīmīgākajiem neatkarīgas musulmaņu valsts radīšanas aizstāvjiem, savā 1933. gada 28. janvārī rakstītajā pamfletā "Tagad vai nekad" ("*Now Or Never*") ir piedāvājis valsti saukt par "Pak(i)stānu". Šādu nosaukumu viņš ir izvēlējies kā akronīmu no pieciem Britu Indijas pakļautībā esošo teritoriju nosaukumiem - **P**endžāba, **A**fgānija (mūsdienās Ziemeļrietumu pierobežas province), **K**ašmīra, **S**inda un Beludžis**tāna**.

Vēsture
-------

Pakistāna neatkarību ieguva 1947. gadā. Iepriekš valsts, kuras nosaukums būtu saistīts ar vārdu "Pakistāna", nebija. Līdz tam Pakistānas teritorija bija daļa no citām Indijas subkontinenta valstīm.

Ap trešā gadu tūkstoša pirms mūsu ēras vidu mūsdienu Pakistānas teritorijā izveidojās viena no agrīnajām civilizācijām - Indas ielejas civilizācija, kurā bija augsti attīstīta lauksaimniecība un amatniecība, attīstītas pilsētas un sazarots tirdzniecības tīkls. Civilizācijas sabrukums notika aptuveni ap 1700. gadu p.m.ē. Ap šo laiku Indijas subkontinentā ienāca indoeiropiešu tautas. 550. gadā p.m.ē. mūsdienu Pakistānas teritoriju iekaroja Ahemenīdu impērija. 325. gadā p.m.ē. to iekaroja Maķedonijas valdnieks Aleksandrs Lielais, bet ap 320. gadu p.m.ē.- Maurju impērija, kas pastāvēja līdz 185. gadam p.m.ē.

180. g. p.m.ē. grieķu-baktriešu karalis Demetrijs iekaroja mūsdienu Pakistānas ziemeļu daļu. Gandrīz divus gadsimtus ilgajā pastāvēšanas laikā, to pārvaldīja vairāk kā 30 grieķu karaļu pēcteču, kas bieži konfliktēja savā starpā. Mūsu ēras 1. gadsimtā mūsdienu Pakistānas teritorijā izveidojās Indo-partiešu valsts, pēc tam to iekaroja un pakļāva Kušānu valsts, bet 3. gadsimtā to iekaroja Sasanīdu impērija.

711. gadā mūsdienu Pakistānas teritoriju iekaroja Umajādu karavadonis Muhameds bin Kasims un teritorijā izplatījās islāms. 1001. gadā to iekaroja Gaznevīdu impērija. 1186. gadā Gaznevīdu galvaspilsētu Lahoru iekaroja Gurīdu dinsatijas sultāns Muhamads no Goras, pēc kura nāves, viņa karavadonis Kutbs ad-din Aibeks nodibināja Deli sultanātu. 1526. gadā tjurku karavadonis Bāburs, sakaujot Deli sultānu Ibrahimu Lodi Pānipatas kaujā, izveidoja Mogulu impēriju, kas pastāvēja līdz pat 19. gadsimtam. 1799. gadā sikhu maharadža Randžits Singhs ieņēma Lahoru un Pendžābā izveidoja Sikhu impēriju. Līdz 19. gadsimta vidum mūsdienu Pakistānas teritoriju bija iekarojusi Britu Austrumindijas kompānija. Pēc 1858. gada sacelšanās Austrumindijas kompānija visu varu nodeva Britu karaļnamam un tika izveidota Britu Indijas kolonija. Britu Indija ieguva neatkarību 1947. gadā un tika sadalīta Indijas Savienībā un Pakistānas Domīnijā.

Ģeogrāfija
----------

Pakistānas topogrāfiskā karte
Pakistāna atrodas starp 24. un 37. ziemeļu platuma grādu un starp 61. un 77. austrumu garuma grādu. Valsts kopējā platība ir 796 095 km² un tā ir devītā lielākā Āzijas valsts. Iekļaujot Azadkašmīru un Ziemeļu teritorijas, Pakistānas platība ir 880 254 km². Līdz ar to Pakistāna ir gandrīz 14 reizes lielāka par Latviju. Ziemeļu-dienvidu virzienā Pakistānas garums ir aptuveni 1500 km. Pakistāna robežojas ar četrām neatkarīgām valstīm: dienvidrietumos ar Irānu (robežas garums 978 km), rietumos un ziemeļos ar Afganistānu (2643 km), ziemeļaustumos ar Ķīnu (523 km) un austrumos ar Indiju (2912 km). Kopējais sauszemes robežas garums ir 7056 km. Dienvidos Pakistānu apskalo Arābijas jūra un krasta līnijas garums ir 1046 km.

Pakistānas galējos ziemeļos atrodas trīs augstas kalnu sistēmas: Hindukušs, Karakorums un Himalaji. Lai gan Hindukuša lielākā daļa atrodas Afganistānā, tā augstākā virsotne Tiričmīrs (7706 m) atrodas Pakistānā. Tomēr vēl augstāka kalnu sistēma ir Karakorums, kur atrodas Pakistānas augstākā virsotne Čogori (K2, 8611 m). Tā ir otra augstākā virsotne pasaulē aiz Everesta. Dienvidos no Karakoruma atrodas Indas upes augšteces ieleja, bet aiz tās Pakistānas teritorijā atrodas neliela daļa no Himalajiem. Šajā daļā augstākā virsotne ir Nangaparbats (8126 m). Pieci no 14 astoņtūkstošniekiem (kalni, kuru augstums ir lielāks par 8000 m) atrodas Pakistānā.

Administratīvais iedalījums
---------------------------

|  |
| --- |
| 

Beludžistāna
Sinda
Pendžāba
Federālipārvaldītiecilšuapgabali
Ziemeļrietumupierobežasprovince
Ziemeļuteritorijas
Islāmābāda
Azadkašmīra

 |

Pakistānas teritorija sastāv no četrām provincēm, divām (federālām) teritorijām un divām teritorijām Pakistānas pārvaldītajā Kašmīras daļā.

### Provinces

1. Beludžistāna, kuras galvaspilsēta ir Kveta
2. Ziemeļrietumu pierobežas province (*NWFP*), kuras galvaspilsēta ir Pešāvara(2010. gada 8. aprīlī, parlamentārās sistēmas nostiprināšanai tika pieņemti Konstitūcijas labojumi Nr. 18. Tajos viens no punktiem ir Ziemeļrietumu pierobežas provinces pārdēvēšana. Tagad tās oficiālais nosaukums ir "Khyber Pakhtunkhwa ").
3. Pendžāba, kuras galvaspilsēta ir Lahora
4. Sinda, kuras galvaspilsēta ir Karāči

### (Federālās) teritorijas

5. Galvaspilsētas teritorija Islāmābāda (*IST*)
6. Federāli pārvaldītie cilšu apgabali (*FATA*)
### Pakistānas pārvaldībā esošās teritorijas Kašmīrā

7. Azadkašmīra (*Azad Kashmir*, kas tulkojumā nozīmē Brīvā Kašmīra), *Azad Jammu and Kashmir* (*AJK*)
8. Gilgita - Baltistāna (*Gilgit-Baltistan*).

Demogrāfija
-----------

Iedzīvotāju skaita pieaugums Pakistānā no 1961. līdz 2003. gadam
1998. gadā pēc veiktās tautas skaitīšanas Pakistānā dzīvoja 132 miljoni iedzīvotāji (bez Kašmīras okupētajām teritorijām, kur tai laikā dzīvoja 4 miljoni iedzīvotāju), savukārt 2010. gadā iedzīvotāju skaits sasniedza jau 168 miljonus, ieskaitot Kašmīrā kontrolētās teritorijas. Pēc CIA datiem 2009. gadā jūlijā Pakistānā dzīvoja 174 miljoni iedzīvotāju. Pakistāna pēc iedzīvotāju skaita ir sestā lielākā valsts pasaulē. Vairāk iedzīvotāju ir vienīgi Ķīnā, Indijā, Amerikas Savienotajās Valstīs, Indonēzijā un Brazīlijā.

Pakistānas iedzīvotāji ir dažādu tautu un rasu pārstāvji. Etniskās grupas ir ieceļojušas un apmetušās uz dzīvi šajā reģionā vairāku tūkstošu gadu laikā. Piecas lielākās etniskās grupas ir pendžābi, puštuni, sindi, beludži un muhadžiri. Pendžābi ir aptuveni 48% no Pakistānas iedzīvotājiem, un pendžābu valodā runā visvairāk iedzīvotāju. Sindi ir otra lielākā etniskā grupa, kura veido aptuveni 12% no iedzīvotājiem. Kad 1947. gadā Britu Indija tika sadalīta divās valstīs: musulmaņu pārvaldītajā Pakistānā un hinduistu valstī Indijā, miljoniem musulmaņu pameta Indiju, lai apmestos Pakistānā. Šie cilvēki un viņu pēcteči tiek dēvēti par muhadžiriem, kuri pārsvarā runā urdu valodā.

97% Pakistānas iedzīvotāju ir musulmaņi, pārsvarā sunnīti, bet 5–20% – šiīti.

Skatīt arī
----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Pakistāna*** |

* Pakistānas pilsētu uzskaitījums
* Vietas Pakistānā UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā

Atsauces un piezīmes
--------------------

1. ↑  {{tīmekļa atsauce |url= |title = Announcement of Results of 7th Population and Housing Census-2023 'The Digital Census' |date= 5 August 2023 |website = Pakistan Bureau of Statistics (www.pbs.gov.pk)
2. ↑  (angliski) Choudhary Rahmat Ali. «Now Or Never: Are We To Live Or Perish Forever?». columbia.edu. Skatīts: 2010-02-08.
3. ↑
4. ↑  (angliski) «Pakistan». CIA - The World Factbook. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2020-05-31. Skatīts: 2010-02-09.
5. ↑  (angliski) «Religions in Pakistan». CIA World Factbook. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 24. decembrī. Skatīts: 2013. gada 9. jūlijs.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Pakistāna***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Pakistan Arhivēts 2020. gada 31. maijā, *Wayback Machine* vietnē. CIA - The World Factbook (angliski)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Āzijas valstis |
| --- |
|  |
| 
* Afganistāna
* Apvienotie Arābu Emirāti
* Armēnija
* Austrumtimora4
* Azerbaidžāna1
* Bahreina
* Bangladeša
* Butāna
* Bruneja
* Ēģipte3
* Filipīnas
* Gruzija1
* Indija
* Indonēzija4
* Irāna
* Irāka
* Izraēla
* Japāna
* Jemena3
* Jordānija
* Kambodža
* Katara
* Kazahstāna1
* Kipra
* Kirgizstāna
* Korejas TDR
* Korejas Republika
* Krievija1
* Kuveita
* Ķīna
* Laosa
* Libāna
* Malaizija
* Maldīvija
* Mjanma
* Mongolija
* Nepāla
* Omāna
* Pakistāna
* Saūda Arābija
* Singapūra
* Sīrija
* Šrilanka
* Tadžikistāna
* Taivāna2
* Taizeme
* Turcija1
* Turkmenistāna
* Uzbekistāna
* Vjetnama

 |
|  |
| Pašpasludinātās valstis | 
* Abhāzija1
* Dienvidosetija1
* Kalnu Karabaha1
* Ziemeļkipra1

 |
|  |
| Atkarīgās teritorijas | 
* Britu Indijas Okeāna Teritorija3
* Kokosu Salas4
* Ziemsvētku Sala4

 |
|  |
| Teritorijas ar nenoregulētu statusu | 
* Paraselu salas
* Spratlija salas

 |
|  |
| 
* 1 daļēji Eiropā vai tai tiek pieskaitīta
* 2 Ķīnas Republika (Taivāna) ir ANO oficiāli neatzīta valsts
* 3 daļēji Āfrikā vai tiek tai pieskaitīta
* 4 daļēji vai pilnīgi Austrālijā un Okeānijā

 |

 |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Nāciju Sadraudzība |
| --- |
|  |
| 
* Antigva un Barbuda
* Apvienotā Karaliste
* Austrālija
* Bahamu Salas
* Bangladeša
* Barbadosa
* Beliza
* Botsvāna
* Bruneja
* Dienvidāfrika
* Dominika
* Fidži
* Gajāna
* Gambija
* Gana
* Grenāda
* Indija
* Jamaika
* Jaunzēlande
* Kamerūna
* Kanāda
* Kenija
* Kipra
* Kiribati
* Lesoto
* Malaizija
* Malāvija
* Maldīvija
* Malta
* Maurīcija
* Mozambika
* Namībija
* Nauru
* Nigērija
* Pakistāna
* Papua-Jaungvineja
* Ruanda
* Samoa
* Seišelas
* Sentkitsa un Nevisa
* Sentlūsija
* Sentvinsenta un Grenadīnas
* Singapūra
* Sjerraleone
* Svatini
* Šrilanka
* Tanzānija
* Tonga
* Trinidāda un Tobāgo
* Tuvalu
* Uganda
* Vanuatu
* Zālamana Salas
* Zambija

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 268930849
* LCCN: n80125947
* GND: 4075812-6
* SUDOC: 026397404
* BNF: cb119424488 (data)
* HDS: 003423
* NDL: 00569020
* NKC: ge130559
* BNE: XX452213

 |

 |