***Firefox*** (angļu: *firefox* — ‘ugunslapsa’), arī ***Mozilla Firefox***, ir brīvā un atvērtā koda tīmekļa pārlūkprograma, kuru izstrādā un uztur *Mozilla Foundation* un tās meitasuzņēmums *Mozilla Corporation*.

Tīmekļa lappušu attēlošanai Firefox izmanto atvērtā pirmkoda "Gecko" dzinēju, kas iekļauj mūsdienu, un vēl gaidāmus interneta lapu standartus. "Gecko" arī ir izstrādāts "Mozilla Foundation" Mozilla strādā pie jauna pārlūka dzinēja zem nosaukuma "Quantum", kas sola uzlabojumus lietotāja saskarni un ātrdarbībai.

Firefox ir pieejams uz Windows, MacOS, un Linux, kā arī uz Android un IOS mobilajām operētājsistēmām. Tomēr, tāpat, kā visi trešo pušu pārlūki uz IOS, arī Firefox IOS versija ir spiesta izmantot Apple izstrādāto "WebKit" dzinēju, "Gecko" vietā. Neoficiālas versijas pieejamas arī vairākām UNIX tipa operētājsistēmām. 

Firefox pirmkods ir brīvprogrammatūra, izdota ar trim licencēm: GPL/LGPL/MPL.

Funkcionalitāte
---------------

*Firefox* programmā ir iekļauta cilņu pārlūkošana, vārdu pareizrakstības kļūdu labotājs, "dzīvās" grāmatzīmes (*live bookmarks*), lejupielādes pārvaldnieks un integrēta meklēšanas sistēma, kas izmanto lietotāja izvēlēto meklētājprogrammu. Funkcijas var pievienot, lietojot papildinājumus, kurus ir veidojuši tā sauktie trešās puses attīstītāji — lietotāji, kuriem nav tieša sakara ar *Firefox* veidotājiem; paši populārākie ir AdBlock Plus (bloķē reklāmas), Video DownloadHelper (lejupielādē media failus), Firebug (rīks izstrādātājiem), Greasemonkey (weblapu modifikators), Download Statusbar (lejupielādes funkcijas) un NoScript (bloķē skriptus un spraudņus).

Vēsture
-------

Deivs Hiats un Bleiks Ross sāka strādāt pie Firefox kā eksperimentāla Mozilla projekta atzara. Viņi uzskatīja, ka Netscape komerciālās prasības un izstrādātāju radītā iespēju pārbagātība mazināja Mozilla pārlūkprogrammas lietojamību. Viņi radīja patstāvīgu pārlūkprogrammu, ar kuru vēlējās aizstāt Mozilla Suite. 2003. gada 3. aprīlī Mozilla organizācija paziņoja par plāniem pievērsties Firefox un Thunderbird izstrādei, bet Mozilla Suite atstāt otrajā plānā.

Firefox projekts piedzīvoja vairākas vārda izmaiņas. Sākumā saukts *Phoenix*, bet tika pārdēvēts zīmola nesaskaņu dēļ ar *Phoenix Technologies*. Savukārt tā jaunais vārds *Firebird* izraisīja asu reakciju no *Firebird* brīvās datubāzes programmatūras projekta. Atbildot, Mozilla pamatlicēji paziņoja, ka pārlūkam vienmēr jābūt priekšā "Mozilla", lai nebūtu pārpratumu ar datubāzes programmatūru. Turpmākais spiediens no *Firebird* projekta lietotāju kopienas piespieda Mozilla mainīt pārlūkprogrammas nosaukumu; 2004. gada 9. februārī *Mozilla Firebird* kļuva par *Mozilla Firefox*, bieži vienkārši saukta par *Firefox*. Mozilla dod priekšroku saīsinājumam *Fx* vai *fx*, tomēr nosaukums tiek biežāk saīsināts kā *FF*.

Firefox projekts pieredzējis daudzas versijas pirms 1.0 izlaišanas 2004. gada 9. novembrī. Pēc vairākām stabilitātes un drošības pārbaudēm, Mozillas pamatlicēji izdeva savu pirmo lielo atjauninājumu, Firefox versiju 1.5, 2005. gada 29. novembrī. 2006. gada 24. oktobrī Mozilla izlaida Firefox 2. Šī versija nāca ar zīmotņu jauninājumu, papildinājumu pārvaldniekam, interfeisam, meklēšanas dziņiem, jaunu sesiju atjaunošanas iespēju, iekšējo vārdu kļūdu labotāju un aizsardzību pret pikšķerēšanu.

2011. gada septembrī to lietoja 25% pasaules interneta lietotāju. Tolaik tas padarīja *Firefox* par otru populārāko tīmekļa pārlūkprogrammu pēc *Internet Explorer*.

Atsauces
--------

1. ↑  Serdar Yegulalp. «Mozilla binds Firefox's fate to the Rust language». *InfoWorld*, 2017. gada 3. februāris. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 19. augusts. Skatīts: 2017. gada 19. augusts.
2. ↑  «Gecko Layout engine and Mozilla Firefox » Download Firefox». *web.archive.org*. 2010-06-15. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2010-06-15. Skatīts: 2023-08-22.
3. ↑  «Introducing the New Firefox: Firefox Quantum - The Mozilla Blog». *web.archive.org*. 2018-06-27. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018-06-27. Skatīts: 2023-08-22.
4. ↑  «*Firefox* papildinājumi (*Firefox Add-ons*)» (angliski). addons.mozilla.org.[novecojusi saite]
5. ↑  Most popular Firefox Add Ons Arhivēts 2012. gada 17. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē.. Retrieved 2012-11-01
6. ↑  Ben Goodger. «Where Did Firefox Come From?». Inside Firefox, 2006-02-06. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2011-06-23. Skatīts: 2007-01-24. Arhivēts 2011-07-17 *Wayback Machine* vietnē.
7. ↑  Brendan Eich; David Hyatt. «mozilla development roadmap». Mozilla, 2003-04-02. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2005-06-18. Skatīts: 2007-01-24. Atsaucē izmantots novecojis parametrs `|coauthors=`
8. ↑  «Firefox 1.5 Release Notes». mozilla.com. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2007-07-04. Skatīts: 2008-01-03.
9. ↑  «Global Web Stats». *W3Counter*. Awio Web Services LLC. Skatīts: 2011-09-29.
10. ↑  «Top 5 Browsers». *StatCounter Global Stats*. StatCounter. Skatīts: 2011-09-29.
11. ↑  «Web browsers (Global marketshare)». *Clicky*. Roxr Software Ltd. Skatīts: 2011-09-29.
12. ↑  «Tīmekļu pārlūkprogrammu tirgus sadalījums 2008. gada aprīlī (*Top Browser Market Share for April, 2008*)» (angliski). Net Applications. Skatīts: 2008-05-08.

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Mozilla Firefox*** |

* Oficiālā mājaslapa (angliski)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Tīmekļa pārlūkprogrammas |
| --- |
|  |
| populārākās | 
* *Firefox*
* *Google Chrome*
* *Internet Explorer*
* *K-Meleon*
* *Microsoft Edge*
* *Netscape Navigator*
* *Opera*
* *Safari*

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 180493249
* LCCN: no2005045743
* GND: 4824793-5
* BNF: cb14625818n (data)
* NKC: ph317227

 |

 |