***Mariner 6*** bija ASV Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas (*NASA*) starpplanētu zonde Marsa izpētei no pārlidošanas trajektorijas. Tā kosmosā tika palaista 1969. gada 25. februārī, un Marsu sasniedza 31. jūlijā. Identiskas konstrukcijas kosmiskais aparāts *Mariner 7* startēja martā.

Galvenais *Mariner 6* uzdevums bija izpētīt Marsa atmosfēru un iegūt pēc iespējas vairāk datu par pašu planētu. Pārlidojot Marsu, *Mariner 6* ieguva nepieciešamos datus *Mariner 7* Marsa pārlidojuma trajektorijas korekcijai.

Uzbūve
------

Abas zondes izgatavoja Reaktīvās kustības laboratorija (*JPL*). *Mariner 6* korpuss bija izgatavots no magnija sakausējuma astoņstūra formā 138,4 cm platumā un 45,7 cm augstumā. Augšpusē bija piemontēti četri saules bateriju paneļi 215 × 90 cm, paraboliskā antena 116,8 cm diametrā ar augstu pastiprinājuma koeficientu, kā arī zema pastiprinājuma antena 223,5 augstā mastā. Kosmiskā aparāta masa bija 411,8 kg. Saules baterijas Zemes tuvumā deva 800 vatu elektroenerģijas, bet pie Marsa — 449 W.

Kosmiskā aparāta stabilizāciju trīs asīs nodrošināja 3 žiroskopi un divi komplekti, katrā pa 6 saspiesta slāpekļa mikrodzinējiem, kas bija uzstādīti saules bateriju paneļu galos. Zonde tika orientēta pret Sauli un Kanopusu.

Zem astoņstūra korpuss bija skenējošā platforma, ko varēja grozīt divās asīs.
Zinātniskie instrumenti ar masu 57,6 kg bija:

* Attēlveidošanas sistēma
* infrasarkanais spektrometrs
* divu kanālu infrasarkanais radiometrs
* ultravioletais spektrometrs
* koniskais radiometrs

Pirmsstarta negadījums
----------------------

10 dienas pirms *Mariner 6* starta kļūme vārstu sistēmā atvēra *Atlas* nesējraķetes galvenos vārstus. Nesējraķetē zuda spiediens un tā draudēja sagāzties kopā ar *Mariner 6*. Divi starta laukuma inženieri, riskējot ar savām dzīvībām, pievienoja avārijas sūkņus un atjaunoja nesējraķetes spiedienu. Pēc tam *Mariner 6* tika uzstādīts uz jaunas nesējraķetes. Vēlāk abi inženieri saņēma īpašas *NASA* medaļas par varonību.

Lidojuma gaita
--------------

*Mariner 6* tika palaists 1969. gada 25. februārī 01:29:02 *UTC* ar nesējraķeti *Atlas SLV-3C Centaur-D* (lidojums *AC-20*) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta\_laukuma *LC-36B*. 
Šoreiz *Centaur* raķešpakāpes izmantošana ļāva kosmisko aparātu uzreiz ievadīt trajektorijā uz Marsu. Pirms tam starpplanētu zondes vispirms tika ievadītas orbītā ap Zemi un tikai pēc tam, izmantojot raķešpakāpi, ievadīti trajektorijā uz Marsu.

25. jūlijā, 50 stundas pirms pārlidojuma, pret Marsu tika notēmēta skenējošā platforma un ieslēgta visa pētnieciskā tehnika. Divas stundas vēlāk sākās Marsa fotografēšana. Nākamās 41 stundas laikā ar šaurleņķa kameru tika iegūti 49 tuvošanās attēli (plus 50. daļējs attēls). 31. jūlijā 05:03 *UTC* sākās tuvošanās fāze, kad tika iegūti 26 tuvplāna attēli. Dzesēšanas sistēmas kļūmes dēļ infrasarkanā spektrometra pirmais kanāls nebija pietiekami atdzesēts, lai varētu veikt mērījumus no 6 līdz 14 mikrometriem, tāpēc šajā diapazonā infrasarkanie dati netika iegūti. Tuvākā pietuvošanās notika 05:19:07 *UTC* 3431 km attālumā no Marsa virsmas. Vienpadsmit minūtes vēlāk *Mariner 6* aizvirzījās aiz Marsa, un atkal parādījās pēc 25 minūtēm. Ieiešanas un iziešanas fāzēs tika iegūti radiofrekvences X joslas aizklāšanās dati. Dažu nākamo dienu laikā uz Zemi tika pārraidīti zinātniskie un attēlu dati. Pēc tam kosmiskais aparāts tika atgriezts brauciena režīmā, kas ietvēra inženierijas un sakaru testus, zvaigžņu fotografēšanas televīzijas testus, kā arī Piena Ceļa un komētas *1969-B* apkārtnes skenējumus ultrasarkanajā diapazonā.

1970. gada 23. decembrī zondes sistēmas tika izslēgtas. *Mariner 6* turpina riņķot ap Saules orbītā neaktīvā stāvoklī.

Ārējās saites
-------------

* Mariner 6 Archived 2020. gada 11. augustā, *Wayback Machine* vietnē. JPL
* Mariner Mars 1969 Launches - Press Kit
* Mariner 6 and 7 Image Browser petermasek.tripod.com
* Mariner 6, 7 Gunter Dirk Krebs

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
**←** 1968.  ·  1969. gada orbitālie starti  ·  1970. **→** |
| --- |
|  |
| Venera-5 | Venera-6 | Kosmos-263 | **Sojuz-4** | **Sojuz-5** | ~~7K-L1 № 13L~~ | OSO-5 | *OPS 7585* | Kosmos-264 | ~~US-AO № 5~~ | Isis 1 | ~~Meteor-1 № 11L~~ | OPS 3890 ·  OPS 2644 | Intelsat III F-3 | Kosmos-265 | OPS 0757 | ~~E-8 № 201~~ | ~~7K-L1S № 3~~ | Mariner 6 | Kosmos-266 | ESSA-9 | Kosmos-267 | **Apollo 9** | OPS 4248 | Kosmos-268 | Kosmos-269 | Kosmos-270 | Kosmos-271 | Kosmos-272 | OV1-17 ·  OV1-18 ·  OV1-19 ·  Orbiscal 2 | OPS 3722 ·  OPS 2285 | Kosmos-273 | Kosmos-274 | Meteor-1 1 | ~~2M № 521~~ | Mariner 7 | Kosmos-275 | ~~2M № 522~~ | Kosmos-276 | Kosmos-277 | Kosmos-278 | Molnija-1 № 16 | OPS 3148 | Nimbus 3 ·  SECOR 13 | Kosmos-279 | OPS 5310 | Kosmos-280 | OPS 1101 ·  OPS 1721 | Kosmos-281 | **Apollo 10** | Kosmos-282 | Intelsat III F-4 | OPS 6909 ·  OPS 6911 ·  ERS-29 ·  ERS-26 ·  OV5-9 | Kosmos-283 | Kosmos-284 | Kosmos-285 | OPS 1077 | OGO-6 | ~~Luna E-8-5 № 402~~ | Kosmos-286 | Explorer 41 | Kosmos-287 | Kosmos-288 | Biosatellite 3 | ~~STV-2~~ | ~~7K-L1S № 5~~ | Kosmos-289 | Luna-15 | **Apollo 11** | Kosmos-290 | Molnija-1 № 18 | OPS 1127 | ~~DS-P1-Ju № 23~~ | OPS 3654 | *Intelsat III F-5* | OPS 8285 | Kosmos-291 | Zond-7 | OSO-6 ·  PAC-1 | ATS-5 | Kosmos-292 | Kosmos-293 | Kosmos-294 | Kosmos-295 | OPS 7807 | *Pioneer E* ·  ~~ERS-32~~ | Kosmos-296 | Kosmos-297 | Kosmos-298 | Kosmos-299 | ~~Unnamed~~ | OPS 3531 ·  OPS 4710 | Kosmos-300 | Kosmos-301 | OPS 7613 ·  NRL PL-161 ·  NRL PL-162 ·  NRL PL-163 ·  NRL PL-164 ·  NRL PL-176 ·  Timation 2 ·  Tempsat 2 ·  SOICAL Cone ·  SOICAL Cylinder | ESRO-1B | Meteor-1 2 | **Sojuz-6** | **Sojuz-7** | **Sojuz-8** | InterKosmos-1 | Kosmos-302 | Kosmos-303 | Kosmos-304 | Kosmos-305 | Kosmos-306 | Kosmos-307 | OPS 8455 | Kosmos-308 | Azur | Kosmos-309 | **Apollo 12** | Kosmos-310 | Skynet 1A | Kosmos-311 | Kosmos-312 | ~~7K-L1e № 1~~ | Kosmos-313 | OPS 6617 | Kosmos-314 | Kosmos-315 | Kosmos-316 | Kosmos-317 | InterKosmos-2 | ~~1969. gada Kosmos-3M avārija~~ |
|  |
| Derīgās kravas atdalītas ar aizzīmēm ( · ), starti ar vertikālā svītrām ( | ). Pilotējamie lidojumi izcelti **treknā tekstā**. Startu avārijas atzīmētas ~~nosvītrotas~~; nepareizā orbītā ievadīts vai citas kļūmes, kuru dēļ kosmisko aparātu nevar lietderīgi izmantot, apzīmēts *kursīvā*. Derīgās kravas, kas palaistas no citiem kosmiskajiem aparātiem, iekļautas (iekavās). |

 |