**Rīgas apkaimes** ir apkaimes, kas kopš 2008. gada izveidotas Rīgas pilsētas administratīvajās robežās. Patlaban Rīga sadalīta 58 apkaimēs. Katrai definēts vai plānots savs centrs, unikālais ainaviskais un arhitektoniskais veidols. Apkaimes izveidoja nevis kā administratīvas vienības, bet gan kā instrumentu sociālās infrastruktūras sakārtošanai, piemēram, nodrošinot apkaimes ar nepieciešamo skaitu bērnudārzu, un operatīvākai informācijas apmaiņai ar iedzīvotājiem.

Vislielākā no Rīgas apkaimēm ir Kleisti (18,730 km²), vismazākā — Atgāzene (0,745 km²). Visvairāk iedzīvotāju 2014. gadā dzīvoja Purvciemā 59 940, vismazāk — Salās. Taču visblīvāk apdzīvotā Rīgas apkaime ir Pļavnieki (15 807 cilv./km²), bet vismazākais cilvēku blīvums ir Spilves apkaimē — 9,5 cilv./km².

Vēsture
-------

19. gadsimta otrajā pusē pēc Rīgas nocietinājumu nojaukšanas Rīgas robežas būtiski paplašinājās. Tika izveidotas Jelgavas, Pēterburgas un Maskavas priekšpilsētas, kuras sadalīja policijas iecirkņos.

1934. gadā Rīgas pilsētu sadalīja 40 administratīvajos rajonos:

Pēc Otrā pasaules kara Rīgā sākās daudzstāvu dzīvojamo namu mikrorajonu būvniecība. Pirmie mikrorajoni bija Āgenskalna priedes (arhitekts N. Rendels, 1958—1962), Imanta (1957—1965), Jugla (A. Tītmane, D. Danneberga, O. Krauklis, 1961) un Ķengarags (A. Berķe, M.Brodskis, I. Strautmanis, G. Melbergs, A. Ozoliņš, L. Nagliņš, 1961—1971), vēlāk Iļģuciems (R.Lelis, L. Muntere, R. Paikule, 1968), Purvciems (1964), Mežciems (J. Paegle, A. Kronbergs, O. Krauklis, 1975—1978) un Pļavnieki (E. Fogelis, M. Medinskis, I. Millers, 1978), Zolitūde un Ziepniekkalns.

2008. gadā Rīgas domes pilsētas attīstības departaments aizsāka darbu pie Rīgas jaunās rajonu jeb — pēc jaunā plāna — apkaimju definēšanas. Galvenais šīs reformas iemesls bija iespēja izpētīt katras šīs apkaimes, katra mazā reģiona specifiku: kādi ir iedzīvotāji, infrastruktūra, kādas vajadzības tālākai dzīves vides pilnveidošanai.

Skatīt arī
----------

* Rīgas apkaimju uzskaitījums

Atsauces
--------

1. ↑  «RDPAD aicina veidot apkaimes». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2008. gada 18. decembrī. Skatīts: 2017. gada 30. jūnijā.
2. 1 2  Rīgas Pilsētas Vēstis — Aktuāli[novecojusi saite]
3. 1 2  Apkaimju projekts
4. ↑  *Latviešu konversācijas vārdnīca*. XVIII. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 36 059. sleja.
5. ↑  Mikrorajonu vēsture: kā tika apbūvēta Rīga?[novecojusi saite]

Ārējās saites
-------------

* Paula Gulbinska, Sandra Kropa (2016. gada 8. septembris). Rīgas apkaimju nosaukumi. Ko tie liecina par šo vietu vēsturi un cilvēku dzīvi te? *Zināmais nezināmajā*. Latvijas Radio 1. Lsm.lv. Skatīts: 2016. gada 17. septembrī.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Rīgas apkaimes  |
| --- |
|  |
| Kurzemes rajons | 
* Bolderāja
* Daugavgrīva
* Dzirciems
* Iļģuciems
* Imanta
* Kleisti
* Ķīpsala
* Rītabuļļi
* Spilve
* Voleri
* Zasulauks

 |
|  |
| Zemgales priekšpilsēta | 
* Āgenskalns1
* Atgāzene
* Beberbeķi
* Bieriņi
* Bišumuiža
* Katlakalns
* Mūkupurvs
* Pleskodāle
* Salas2
* Šampēteris
* Torņakalns
* Ziepniekkalns
* Zolitūde

 |
|  |
| Ziemeļu rajons | 
* Čiekurkalns3
* Jaunciems
* Kundziņsala
* Mangaļsala
* Mežaparks
* Mīlgrāvis
* Pētersala-Andrejsala
* Sarkandaugava
* Trīsciems
* Vecāķi
* Vecdaugava
* Vecmīlgrāvis

 |
|  |
| Vidzemes priekšpilsēta | 
* Berģi
* Brasa
* Brekši
* Bukulti
* Dreiliņi
* Jugla
* Mežciems
* Purvciems
* Skanste4
* Suži4
* Teika

 |
|  |
| Centra rajons | 
* Centrs5
* Vecrīga

 |
|  |
| Latgales priekšpilsēta | 
* Avoti
* Dārzciems
* Dārziņi
* Grīziņkalns6
* Ķengarags
* Maskavas forštate
* Pļavnieki
* Rumbula
* Šķirotava

 |
|  |
| 
* 1 daļēji Kurzemes rajonā
* 2 daļēji Latgales priekšpilsētā
* 3daļēji Vidzemes priekšpilsētā
* 4 daļēji Ziemeļu rajonā
* 5 daļēji Ziemeļu rajonā, Vidzemes un Latgales priekšpilsētā
* 6 daļēji Centra rajonā

 |

 |