Skaidrā laikā Telavivu var pamanīt jau no 80 km attāluma
**Meteoroloģiskā redzamība** ir attālums, no kura dienā pazūd pēdējās kāda objekta pazīmes, bet naktī vairs nevar redzēt noteiktas intensitātes gaismas avotu. Redzamību var novērtēt pēc acumēra ar 10 ballu optiskās redzamības skalu. Meteoroloģiskā redzamība ir atkarīga no putekļu daudzuma gaisā, ūdens pilieniņu un ledus kristāliņu daudzuma, kuri izkliedē gaismu un pasliktina redzamību līdz dažiem kilometriem. Vēl vairāk redzamību samazina dūmaka, migla, nokrišņi, putenis, smilšu vētra. Dažreiz spēcīga lietus vai miglas laikā redzamība var būt pat tikai daži metri. 

Izšķir horizontālo redzamību un vertikālo redzamību (pielieto aviācijā).

Redzamības mērīšana
-------------------

Tā kā redzamības noteikšana ar aci mēdz būt visai subjektīva un neprecīza, pielieto dažādas konstrukcijas redzamības mērītājus. 

### Viganda redzamības mērītājs

Šī redzamības mērītāja galvenā sastāvdaļa ir dažāda dzidruma gaismas filtri, ko novieto starp aci un novērojamo objektu. Redzamību nosaka pieņemtās vienībās pēc filtra, caur kuru objektu vairs nevar saredzēt.

### Šaronova diafanoskops

Diafanoskops sastāv no īpašas konstrukcijas tālskata, kurš dod apgrieztu attēlu un skalas ar 13 dažāda dzidruma kvadrātiņiem. Tālskati vērš pret tumšāko redzamo priekšmetu, bet skalai jābūt uz debess fona. Priekšmeta spilgtumu salīdzina ar debess spilgtumu, kas redzama caur kvadrātiņiem. Redzamību atrod pēc tā kvadrātiņa numura, kura spilgtums vienāds ar priekšmeta spilgtumu.

### Nefelometrs

Meteoroloģiskais nefelometrs ir aparāts, kas neprasa novērošanas objektu un tas lietojams kā dienā, tā naktī. Tas sastāv no īpašas kameras, kurā iesūc pētāmo gaisu un gaismas avota, ar kuru apgaismo kameras saturu. Ar optiskas ierīces palīdzību novēro izkliedēto gaismu 135° leņķī, ko salīdzina ar balta ekrāna spilgtumu, kuru apgaismo tas pats gaismas avots. Jo lielāka izkliedētā gaisma, jo mazāks ir atmosfēras dzidruma koeficients, pēc kura nosaka meteoroloģisko redzamību.

Literatūra
----------

K. Ozola, A. Zirnītis. Meteoroloģija. R:, LVI, 1958, 307.—310. lpp.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Laikapstākļi |
| --- |
|  |
| Gadalaiki un sezonas | 

|  |  |
| --- | --- |
| mērenā josla | 
* pavasaris
* vasara
* rudens
* ziema

 |
|  |
| tropu josla | 
* lietus sezona
* sausuma sezona

 |
|  |
| specifiskas | 
* miglas sezona
* viesuļvētru sezona
* musonu sezona

 |

 |
|  |
| Meteoroloģiskie notikumi | 
* apledojums
* aukstuma vilnis
* firns
* karstuma vilnis
* plūdi
* sausums
* sērsna

 |
|  |
| Atmosfēras veidojumi | 
* atmosfēras fronte (siltā fronte, aukstā fronte, oklūzijas fronte)
* anticiklons
* ciklons
* mākoņi

 |
|  |
| Atmosfēras parādības | 
* dūmaka
* halo
* inversija
* sals
* sarkanā feja
* smogs
* tveice
* varavīksne
* zibens
* ziemeļblāzma

 |
|  |
| Vējš | 
* auka
* brīze
* orkāns
* vēja brāzmas

 |
|  |
| Vētra | 
* negaiss
* ledus vētra
* orkāns
* smilšu vētra
* sniega vētra
* sniegputenis
* taifūns
* triecienvētra
* tropiskais ciklons
* viesuļvētra
* virpuļviesulis

 |
|  |
| Nokrišņi | 
* atkala
* jūras efekta nokrišņi
* krusa
* rasa
* migla
* ledainais lietus
* ledus adatas
* lietus
* lietusgāze
* pārdzesēts lietus
* salna
* sarma
* slapjš sniegs
* smidzinošs lietus
* sniega graudi
* sniegs

 |
|  |
| Pamattēmas | 
* klimats
* meteoroloģija
* laikapstākļu prognozēšana
* gaisa piesārņojums
* pasaules laikapstākļu rekordu uzskaitījums

 |
|  |
| 
* atmosfēras spiediens
* rasas punkts
* gaisa temperatūra
* vējš
* nokrišņi
* relatīvais gaisa mitrums
* saulainums

 |

 |