Šis raksts ir par Jūrmalas daļu. Par citām jēdziena **Lielupe** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

**Lielupe** ir Jūrmalas pilsētas daļa, kas atrodas aptuveni 19 km no Latvijas galvaspilsētas Rīgas centra. Atrodas starp Buļļuciemu, Stirnuragu (austrumos), Bulduriem (rietumos), Rīgas līci (ziemeļos) un Lielupi (dienvidos).

Lielupē atrodas arī Lielupes dzelzceļa stacijas ēka, kas celta 1913. gadā un Priedaines jahtklubs.

Nosaukums
---------

Šī vieta senāk tika saukta par **Buļļu galu**, jo tā atradās pie Bulduru un Buļļu muižu robežas. 1930. gados to sāka saukt par Lielupi.

Vēsture
-------

Skats uz Lielupi pie Bulduru dzelzceļa tilta (1877).
Caur tagadējo Lielupes teritoriju gar jūras malu gāja svarīgais zemes ceļš no Rīgas uz Kurzemi un Prūsiju. Līdz 1454. gadam zemes šaurums starp jūru un Buļļupi piederēja pie Rīgas patrimoniālā apgabala, bet tad to ieguva Livonijas ordenis. 1495. gadā Livonijas ordeņa mestrs Valters fon Pletenbergs nodeva lēnī šo apvidu un plostu Lielupes pārcēlājam Jānim Bildringam (*Büldring*), bet 1516. gadā arī krogu ceļotāju izmitināšanai. 
Pēc 1655. gada Bulduru muižu ieguva hercogs Jēkabs. Pēc 1824. gada vētras Lielupes grīva paplašinājās tādā mērā, ka Buļļu plostu pie Vārnukroga izbeidza un ierīkoja jaunu plosta vietu pie Bulduru muižas. Tagadējā Lielupes teritorija kļuva par klusu nomali.

Pēc 1874. gada Bulduru muižas 3. meža iecirknī pie Buļļu muižas robežas izveidojušos koloniju par Buļļu galu, kurpretī attālākajā 6. meža iecirknī uzbūvētās vasarnīcas par "Ameriku" un 7. meža iecirknī uzbūvētās vasarnīcas par "Austrāliju". 
Pirmā pasaules kara laikā krievu armija 1917. gada rudenī atkāpjoties uzspridzināja Bulduru dzelzceļa tiltu.
Latvijas brīvības cīņu laikā Latvijas armijas 9. Rēzeknes pulks 1919. gada 3.-8. novembra kaujās pie Bulduru tilta uzvarēja Rietumkrievijas Brīvprātīgo armijas 1. plastunu pulku un ieņēma tagadējo Jūrmalas austrumu daļu līdz Dubultu šaurumam.

1920. gada 2. martā Latvijas valdība Bulduru Buļļu galu iekļāva jaunizveidotajā Rīgas Jūrmalas pilsētā.
Pēc Otrā pasaules kara 1946. gada sākumā Lielupe bija Rīgas pilsētas Jūrmalas rajona sastāvdaļa. Kopš 1959. gada 11. novembra tie atrodas atjaunotajā Jūrmalas pilsētā.

Tenisa centrs „Lielupe"
-----------------------

O. Kalpaka prospektā Nr.16 atrodas tenisa centrs „Lielupe", kas ir vienīgā tenisa sporta bāze Latvijā, kur slēgtās telpās var rīkot starptautiska mēroga sacensības.

Līvu akvaparks
--------------

Ūdens atrakciju parks, kurā ir 10 ūdens atrakcijas: niršanas atrakcija *Selga dive*, atrakcija *Viļņu baseins*, kā arī 8 dažādas krāsas caurules, kas atšķiras gan ar pārvietošanās ātrumu, gan caurulē izmantojamo peldlīdzekli. Ir arī pirtis un saunas, bārs baseina malā un kafejnīca. 
Gadā šo objektu apmeklē aptuveni 500 000 cilvēku.

Atsauces
--------

1. ↑  Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums
2. ↑  P. Belte. Rīgas Jūrmalas, Slokas un Ķemeru pilsētas ar apkārtni. Vēsturisks apskats ar 204 ilustrācijām. 1935. 30 -31 lpp.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Jūrmalas pilsētas daļas Jūrmalas karogs |
| --- |
|  |
| 
* Asari
* Bāžciems
* Brankciems
* Bražciems
* Bulduri
* Buļļuciems
* Druvciems
* Dubulti
* Dzintari
* Jaundubulti
* Jaunķemeri
* Kaugurciems
* Kauguri
* Krastciems
* Kūdra
* Ķemeri
* Lielupe
* Majori
* Melluži
* Priedaine
* Pumpuri
* Sloka
* Stirnurags
* Vaivari
* Valteri
* Vārnukrogs

 |

 |