**AS "Augstsprieguma tīkls"** (saīsināti **AST**) ir Latvijas elektroenerģijas pārvades sistēmas operators. Uzņēmums ir dibināts 2001. gadā, bet tā pirmsākumi sniedzas līdz 1939. gadam. "Augstsprieguma tīkls" galvenais birojs atrodas Rīgā.

AS "Augstsprieguma tīkls" 100 % akciju pieder Latvijas Republikai Klimata un enerģētikas ministrijas personā.

Uzņēmumam pieder dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatora AS *Conexus Baltic Grid* 68,46 % kapitāldaļu.

Vēsture
-------

1939. gada 15. oktobrī darbu uzsāka Ķeguma spēkstacija un pirmā apakšstacija Rīgā. Šī diena uzskatāma par AS "Augstsprieguma tīkls" vēstures sākumu.

Vēsturiski "Augstsprieguma tīkls" bija *Latvenergo* sastāvdaļa. Padomju laikā tas bija iekļauts PSRS Ziemeļrietumu apvienotajā energosistēmā. 
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1991. gadā *Latvenergo* tika pārveidots par valsts uzņēmumu, un "Augstsprieguma tīkls" bija tā filiāle.
2001. gada 13. novembrī tika dibināta akciju sabiedrība "Augstsprieguma tīkls".
2006. gada 4. janvārī AS "Latvenergo" filiāle "Augstsprieguma tīkls" tika likvidēta.

2005. gadā "Augstsprieguma tīkls" saņēma Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas licenci elektroenerģijas pārvadei visā Latvijas teritorijā.

2009. gadā Eiropas Savienība pieņēma enerģētikas tirgus atvēršanas direktīvu "Trešā enerģijas pakete", lai elektrības un dabasgāzes ražošanas un pārdošanas operācijas nodalītu no to transportēšanas tīkliem. Lai izpildītu šo paketi, 2011. gadā Saeima pieņēma grozījumus Elektroenerģijas tirgus likumā, paredzot neatkarīga pārvades sistēmas operatora izveidošanu. "Augstsprieguma tīkls" kļuva par neatkarīgu sistēmas operatoru. Latvijas Republikas Finanšu ministrija kļuva par AS "Augstsprieguma tīkls" akciju turētāju.

2013. gadā Latvijā sāka darboties *NordPool* nākamās dienas elektroenerģijas tirgus *ELSPOT*. "Augstsprieguma tīkls" ieguva 2 % *NordPool* akciju.
2015. gadā "Augstsprieguma tīkls" pārņēma no *Latvenergo* meitas uzņēmuma "Latvijas elektriskie tīkli" pārvades sistēmas ekspluatācijas, uzturēšanas un attīstības funkcijas. Baltijas valstu un Somijas elektroenerģijas pārvades sistēmas operatori 2015. gadā parakstīja vienošanos par nosacījumiem Baltijas un Ziemeļvalstu elektroenerģijas balansēšanas tirgus veidošanai.

2017. gada 15. decembrī "Augstsprieguma tīkls" no Vācijas uzņēmuma *Uniper Ruhrgas International* nopirka tam piederošo 18,31 % dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatora *Conexus Baltic Grid* akciju. 27. decembrī *Augstsprieguma tīkls* no SIA *Itera Latvija* nopirka tam piederošo 16,05 % *Conexus Baltic Grid* akciju. Kopā par 34,36% akciju tika samaksāti 57,394 miljoni eiro.

2020. gada 21. jūlijā "Augstpsrieguma tīkls" Ministru kabineta uzdevumā no Krievijas uzņēmuma *Gazprom* iegādājās *Conexus Baltic Grid* 34,10 % akciju, tādējādi palielinot kontroli tajā līdz 68,46 %.

Pārvades tīkls
--------------

AST pārziņā ir Latvijas elektroenerģijas sistēmas mugurkauls — pārvades tīkls, kas sastāv no 330 kV un 110 kV elektroenerģijas pārvades līnijām un apakšstacijām, kas nepieciešamas elektroenerģijas tālākai pārvadīšanai pārvades sistēmas lietotājiem, t.i. atsevišķiem lieliem patērētājiem, ražotājiem un sadales tīklu operatoriem. Uzņēmums nodrošina augstsprieguma līniju, apakšstaciju un sadales punktu ekspluatāciju, apkopi un remontu, kā arī tālāko pārvades tīkla attīstību.

Pārvades tīkls savieno Latvijas elektrostacijas ar kaimiņvalstu energosistēmām un sadales tīklu uzņēmumiem, tādējādi nodrošinot patērētājus ar nepieciešamo elektroenerģijas apjomu reāla laika režīmā, kā arī iespēju ražotājiem eksportēt un tirgotājiem importēt elektroenerģiju no kaimiņvalstīm. Latvijas energosistēmas 330 kV tīkls ir Baltijas valstu energosistēmas vidus posms starp tās ziemeļu un dienvidu daļām. Visām 330 kV apakšstacijām, izņemot "Daugavpils", ir divpusēja barošana. 110 kV tīklam ir loku shēma. Lielākā daļa 110 kV apakšstaciju ir ar diviem transformatoriem un ar divpusīgu barošanu.

Pārvades tīkla galvenie raksturlielumi ir pazeminošo apakšstaciju un augsta sprieguma sadales punktu skaits noteiktā teritorijā, kuru, savukārt, raksturo īpatnējais elektroenerģijas jaudas pieprasījums tajā, un atbilstošs pārvades līniju (330 kV un 110 kV) tīkls, kurš izpilda arī elektroapgādes drošuma un ekonomiskuma kritērijus. Pēc minētajiem kritērijiem pārvades tīkls uzskatāms par tuvu optimālam ar attīstības potenciālu, kas ik gadu tiek aktualizēts Pārvades sistēmas novērtējuma ziņojumā un Latvijas elektroenerģijas pārvades sistēmas 10 gadu attīstības plānā.

Finanšu rādītāji
----------------

AST peļņa 2018. gadā sasniedza 4,7 milj. eiro, no kuriem 3,6 milj. eiro izmaksāti dividendēs valstij, atlikusī summa tiks ieguldīta pamatkapitālā ar mērķi attīstības projektu realizācijai. 2018. gadā AST sasniedza 194 milj. eiro apgrozījumu, kas ir par 35 milj. eiro vairāk nekā gadu iepriekš. Ieņēmumi par elektroenerģijas pārvades tīkla pakalpojumiem ir 72,6 miljoni eiro jeb 37% no apgrozījuma.

AST rentabilitāte 2018. gadā atbilst Elektroenerģijas pārvades sistēmas pakalpojumu tarifu metodikā noteiktajai. Peļņas pieaugums, kā arī pašu kapitāla atdeves rādītāja pieaugums no 3,6% 2017. gadā līdz 6,6% 2018. gadā ir saistīts ar saņemtajām dividendēm no AS "Conexus Baltic Grid" par 2017. pārskata gadu.

Atsauces
--------

1. ↑  «"Augstsprieguma tīklu" pārņems Klimata un enerģētikas ministrija». *www.tvnet.lv* (latviešu). Skatīts: 2022-12-21.
2. 1 2  «Vēsture | AST». *www.ast.lv* (latviešu). Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018-09-08. Skatīts: 2018-08-10.
3. 1 2  Augstsprieguma tīkls, Akciju sabiedrības "Latvenergo" filiāle Lursoft
4. ↑  Augstsprieguma tīkls, Akciju sabiedrība Lursoft
5. ↑  Papildināta - Augstsprieguma tīkls kļūst par Conexus Baltic Grid akcionāru Armanda Vilcāne, Dienas Bizness, 2017. gada 19. decembris
6. ↑  AST ir iegādājies Conexus Baltic Grid kapitāldaļas  Lelde Petrāne, Dienas Bizness, 2017. gada 27. decembris
7. ↑  LETA. «State paid €57 million for Conexus shares». *eng.lsm.lv* (angļu), 2018-03-05. Skatīts: 2022-01-23.
8. ↑  Iegādājoties 'Conexus' akcijas, valsts ieguvusi kontroli par gāzes pārvades sistēmu Latvijā DELFI Bizness, 21.07.2020
9. 1 2  «Pārvades tīkla vispārīga informācija| AST». *www.ast.lv* (latviešu). Skatīts: 2018-08-10.
10. ↑  «Elektroenerģijas pārvades sistēmas attīstības plāns| AST». *www.ast.lv* (latviešu). Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018-08-16. Skatīts: 2018-08-10.
11. 1 2  «Fiananšu pārskati| AST». *www.ast.lv*. Skatīts: 2020-03-31.

Ārējās saites
-------------

* Augstsprieguma tīkls

  


|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
 Latvijas uzņēmumi ar lielāko apgrozījumu 2022. gadā |
| --- |
|  |
| 
* Latvenergo
* ORLEN Latvija
* RIMI LATVIA
* MAXIMA Latvija
* ELKO Grupa
* Neste Latvija
* Latvijas valsts meži
* Air Baltic Corporation
* Sanitex
* Latvijas Finieris
* Virši-A
* Pirmas
* Sadales tīkls
* KRONOSPAN Riga
* Augstsprieguma tīkls
* VIADA Baltija
* Moller Baltic Import
* Ignitis Latvija
* Agerona
* Tet

 |
|  |
| Sarakstā iekļauti tikai tie uzņēmumi, kuriem taksācijas periods bijis vismaz 10 mēneši. Sarakstā nav iekļautas bankas, apdrošināšanas sabiedrības, kā arī uzņēmumi, kuru gada pārskati nav iesniegti.
Informāciju apkopojis uzņēmums *Lursoft*.  |

 |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Valsts karogs: Latvija Latvijas 20 vērtīgākie uzņēmumi 2022. gadā |
| --- |
|  |
| 
* Swedbank Baltics
* Latvenergo
* Latvijas valsts meži
* Mikrotīkls
* KRONOSPAN Riga
* MAXIMA Latvija
* Augstsprieguma tīkls
* Latvijas Mobilais Telefons
* RIMI LATVIA
* Tet

* ELKO grupa
* SEB banka
* Tele2
* Latvijas Finieris
* AKZ
* Citadele banka
* Grindeks
* Rietumu banka
* Bite Latvija
* Latvijas Gāze

 |
|  |
| 
* Pēc biržas *Nasdaq Riga* un investīciju baņķieru sabiedrības *Prudentia* apkopotā saraksta TOP 101.

 |

 |