**Milzu Soļi** (angļu: *Giant Steps*) ir bezpeļņas mākslas projekts, kas sastāv no liela mēroga instalācijas milzu pēdas formā un kultūras festivāla. Projekta ietvaros tika veiktas 5 instalācijas 4 dažādās valstīs: Austrālijā, Ungārijā, Brazīlijā un Krievijā, koncentrējoties uz vietējās kultūras un vides tēmām. Projekta autors ir Šveices un Ungārijas gleznotājs un tēlnieks Viljams Maurics.

Koncepts
--------

Projektā izmantots pēdas nospieduma attēls, spēcīgs un atpazīstams simbols, lai mudinātu skatītāju pārdomāt mūsu ikdienas darbību sekas. Projekts ir paredzēts, lai "staigātu pa pasauli", izceltu vietējo kopienu kultūras un ekoloģisko vidi. Pēdas nospiedums atspoguļo mūsu rīcības nospiedumu uz planētas un cilvēku prātiem. Ejot cauri simts metru garajai instalācijai, dalībnieki neredz tās formu, kas izceļ to, ka mums ir jādistancējas, lai ieraudzītu savu darbību nospiedumu.

Instalācija vienmēr tiek veidota no dabīgiem materiāliem, kas ir raksturīgi pasākuma vietai.

Projekti
--------

### 1. Solis. Austrālija (*Brisbena*). 2015. gads

 Instalācijas skats no gaisa paisuma laikā.
Didžeridū uzstāšanās instalācijā "Milzu Soļi" Austrālijā.
2015. gadā Viljams Maurits vietnē Indiegogo atklāja kolektīvā finansējuma kampaņu, lai īstenotu pirmo milzu soli. Kampaņa ieguva 1 151 eiro. Galu galā projekts tika īstenots ar "Music by the Sea", "Elysium Theatre", Džareds Kasedijs no Austrālijas Darba padomes un daudzu vietējo brīvprātīgo atbalstu. "Elysium Theatre" radošā direktore un rakstniece Loreta Henrija darbojās kā projekta vadītāja Austrālijā, un projekts norisinājās 2015. gada 10.-11. oktobrī Sandgate pludmalē Brisbenā, Austrālijā.

Instalācija tika izveidota no 152 vietējiem neapstrādātiem bambusa stabiem, kas tika novietoti krastā bēguma laikā. Vietējais austrāliešu mūziķis Tjupurru spēlēja didžeridū, ejot pa instalāciju. Sabiedrība varēja staigāt starp bambusa stabiem, nedomājot par to kāda forma izveidojusies.

### 2. Solis. Ungārija (*Kaposmérő*). 2017. gads

 "Milzu Soļa" instalācija Kaposmérő, Ungārijā.
Otrais "Solis" tika īstenots 2017. gada jūnijā Kašai ielejā — Kaposmérő, Ungārijā, kur senā ungāru zirgu loka šaušanas tradīcija ir atstājusi dziļu nospiedumu vietējā kultūrā. Uzstādīšana notika vairākkārtējā pasaules čempiona zirgu loka šaušanā Lajošs Kašai īpašumā. Projektu vadīja Tibors Sombatheļis, Ungārijas lauku dzīvesveida guru, un to atbalstīja iepriekšējie organizatori, kā arī vietējie brīvprātīgie.

Instalācija sastāvēja no 39 uz lauka nopļautiem apļiem un katrā aplī sievietes baltā kleitā. Šo instalāciju pavadīja tradicionālā ungāru mūzika un dejas, amatniecības gadatirgus un zirgu loka šaušanas vingrinājumi, ko vadīja meistars Lajošs Kašais. Simtiem cilvēku apmetās ielejā, lai apmeklētu Milzu Soļu pasākumu.

### 3. Solis. Brazīlija *(Raposa Sjerra du Sol).* 2017. gads

 Džaiders Esbels veic Makuši rituālu.
"Milzu Soļi" instalācija no Makušii ugunskuriem.
2017. gadā Brazīlijas pamatiedzīvotāju mākslinieks un aktīvists Džaiders Esbels sazinājās ar Viljamu Mauricu, uzaicinot viņu ienest Milzu Soļu projektu viņa Raposas kopienā Brazīlijā, lai parādītu pamatiedzīvotāju Makuši tautas cīņu par savas kultūras izdzīvošanu. Makuši kopiena atrada dziļu garīgu saikni ar projektu, jo tas sasaistījās ar viņu mitoloģiju.

«Viņu mitoloģijā milzis vārdā Makunaima ir tas, kurš viņus atbrīvos. Manā projektā ir attēlota milzīga pēda, it kā to būtu atstājis milzis... Tāpēc viņi mani pieņēma un bija pārliecināti, ka esmu nācis viņiem palīdzēt. Es paskaidroju, ka es to nevaru, bet es būtu priecīgs, ja pasaule par viņiem uzzinātu.»
Viljams Maurics, intervijā Životam (Slovākija)

Džaiders Esbels ieņēma projekta vadītāja amatu Amazonijā, Brazīlijā, un kopā ar "Music By The Sea", "Elysium Theater" un antropoloģi un tulkotāju Ninu Vincentu viņi īstenoja projektu Raposa Sjerra du Sol, Roraimā, Makuši cilvēku dzimtajā zemē.

"Pēda" tika veidota no 39 Makuši ugunskuriem, un to pavadīja Makuši rituāli, dejas, māla zīmēšana un izjādes.

### 4. Solis. Krievija *(Ovstug).* 2019. gads

 "Milzu Soļu" instalācija iepretim Tjutčeva muižai Ovstugā.
Sievietes tradicionālajos krievu apģērbos festivālā "Milzu Soļi" Ovstugā.
4. Solis bija veltīts slavenajam XIX gadsimta krievu dzejniekam Fjodoram Tjutčevam un viņa paveiktajam pasaules kultūrā. Projekts tika īstenots sadarbībā ar F.Tjutčeva Valsts memoriālo muzeju Ovstugā Brjanskas apgabalā. Bijusī Brjanskas Valsts universitātes profesore Jeļena Burdina ieņēma projektu vadītājas amatu.

Projekts Ovstugā pārvērtās par multikulturālu festivālu, jo festivālā piedalījās iepriekšējo Milzu Soļu menedžere Loreta Henrija (Elysium Theatre) un Zoli Mauritz (Music By the Sea) no Austrālijas un Džeiders Esbels no Brazīlijas.

Festivālā notika poētiski un muzikāli priekšnesumi, kaligrāfijas un balles deju darbnīcas, amatniecības darbnīcas, tradicionālās krievu spēles, lekcijas, mākslas izstādes un ekskursijas gida pavadībā Tjutčeva muzejā. Viens no Tjutčeva slavenākajiem dzejoļiem "Silentium" tika lasīts 5 projekta valodās (franču, angļu, ungāru, portugāļu un krievu).

Instalācija sastāvēja no 14 apļiem, kas tika izveidoti ar kvēlojošām zāģu skaidām uz lauka Tjutčeva muižas priekšā, un katrā aplī bija brīvprātīgais, kas lasīja Tjutčeva dzejoļus.

Projekti iztrādes stadijā
-------------------------

### Brazīlija (*Kātinga*)

Instalācijas 14 apļus piepildīs augi, krūmi un koki.
"Milzu Soļu" projekta laikā Raposā 2017. gadā brazīliešu žurnālists Alvaro Severo vērsās pie Viljama Maurica ar priekšlikumu nogādāt "Milzu Soļus" viņa dzimtajā reģionā Kātinga — unikālu biomu, kas mežu izciršanas dēļ pārvēršas par tuksnesi. Viņš ierosināja izveidot vairākus kilometrus garu pēdas nospiedumu, ko vietējā sabiedrība vēlāk varētu apdzīvot ar augiem, krūmiem un kokiem ar mērķi izveidot agromežu Kātingā.

2020. gadā Viljams Maurics vietnē Indiegogo atklāja kolektīvā finansējuma kampaņu, lai finansētu 5. Soli Kātingā.

Līdz 2022. gada novembrim Alvaro komanda pabeidza 14 apļus, kas veido milzu pēdas nospiedumu. Alvaro pašlaik strādā sadarbībā ar pētniekiem no Pernambuko Federālās agrikultūras universitātes, lai apļus apstādītu ar veģetāciju.

### Krievija (*Pleistocēna parks, Sibīrija*)

2020. gadā Viljams Maurics sāka sadarboties ar Pleistocēna parka Sibīrijā (Krievija) direktoru Sergeju Zimovu, lai veiktu instalāciju, kas veltīta "atstātajam nospiedumam", ko Pleistocēna parks atstāj ar pūlēm saglabāt mūžīgo sasalumu un apturēt globālo sasilšanu.

Instalācija Pleistocēna parkā tiek plānota kā daļa no lielākas iniciatīvas "Polārā loka pastaiga", kas ietvertu "Milzu Soļu" instalācijas izveidi katrā polārā loka valstī, kas vērstu uzmanību uz mūžīgā sasaluma kušanas problēmu Sibīrijā, Aļaskā, Kanādā, Grenlandē, Islandē, Norvēģijā, Zviedrijā un Somijā.

Atsauces
--------

1. 1 2  «Magyarország üzenete az óriási lábnyomban». *hirbalaton.hu* (ungāru). 2017. gada 10. septembris. Skatīts: 2022. gada 17. decembris.
2. ↑  «The Giant Steps. Your collaborative art experience, let's make it happen!». *Indiegogo* (angļu). Skatīts: 2022. gada 17. decembris.
3. ↑  «Giant Steps - A Project In Movement». *Sandgate Guide*. 2015. gada 28. septembris. Skatīts: 2022. gada 17. decembris.
4. ↑  Miklós Harsányi. «Lábnyom, amit magunk után hagyunk - Nagy lépés a Kassai-völgyben». *Sonline* (ungāru), 2017. gada 1. jūlijs. Skatīts: 2022. gada 17. decembris.
5. ↑  «Nagy lépésre várják az érdeklődőket Kaposmérőn». *Híradó* (ungāru). 2017. gada 29. jūnijs. Skatīts: 2022. gada 17. decembris.
6. ↑  Leila Adriana Baptaglin, Lisiane Machado Aguiar, Jaider Esbell. *Folkcommunication: The micropolitical actions established in the use of audiovisual in the artistic interventions "The Giant Step" in a Makuxi community of Roraima* (v. 17 n. 38 izd.), 2019. gada 19. jūnijs. 4. lpp.
7. 1 2 3 4  «Kroky pre ľudstvo: Rodák z Komárna zanecháva po celom svete gigantické stopy». *Život* (slovāku). 2020-10-30. Skatīts: 2023-07-02.
8. ↑  Manu Silva. «Artista suíço traz projeto 'Passos Gigantes' para ST». *Farol de Notícias* (portugāļu), 2018. gada 30. janvāris. Skatīts: 2022. gada 18. decembris.
9. ↑  «Культурное наследие. Фестиваль "Гигантские шаги" на Брянщине». *Russia-1* (krievu). 2019. gada 16. jūlijs. Skatīts: 2022. gada 18. decembris.
10. ↑  «В Овстуге прошел международный фестиваль «Гигантские шаги»». *Komsomolskaya Pravda* (krievu). 2019. gada 16. jūlijs. Skatīts: 2022. gada 18. decembris.
11. ↑  «В Овстуге прошел творческий фестиваль «Гигантские шаги»». *Bryansk Today* (krievu). 2019. gada 16. jūlijs. Skatīts: 2022. gada 18. decembris.
12. ↑  «Брянский Овстуг впервые в России принял мировой фестиваль «Гигантские шаги»». *Bryanskie Novosti* (krievu). 2019. gada 16. jūlijs. Skatīts: 2022. gada 18. decembris.
13. ↑  Adriana Amâncio. «Projeto Passos Gigantes da Caatinga é destaque em live do Jornal do Sertão». *Jornal do Sertão* (portugāļu), 2020. gada 29. jūnijs. Skatīts: 2022. gada 18. decembris.
14. ↑  «Caatinga Giant Steps». *Indiegogo* (angļu). Skatīts: 2022. gada 16. decembris.