recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Luka Budisavļevičs** (serbu: *Лука Будисављевић*; dzimis 2004. gada 22. janvārī Belgradā) ir Serbijas starptautiskais lielmeistars šahā (2021).

Biogrāfija
----------

2019. gadā uzvarējis starptautiskā šaha turnīrā *Open Tatry*. Tajā pašā gadā dalījis pirmo vietu Serbijas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. 2020. gadā uzvarējis Balkānu valstu tiešsaites šaha jauniešu čempionātā individuālajā vērtējumā U16 vecuma grupā un kopā ar Serbijas komandu izcīnījis 3. vietu komandu vērtējumā. 2021. gadā izcīnījis bronzas medaļu Serbijas šaha čempionātā..

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 105. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2020. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2021. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 16 gadu, 10 mēnešu un 7 dienu vecumā kļuvis par visu laiku jaunāko Serbijas lielmeistaru šaha vēsturē.

Atsauces
--------

1. ↑  OPEN Tatry 2019, Tatranská Lomnica 28.9. – 5.10.2019
2. ↑  Balkan Youth Online Championship - O16
3. ↑  15th ch-SRB 2021
4. ↑  2021 FIDE Chess.com Grand Swiss
5. ↑  The youngest Serbian Grandmaster Luka Budisavljević
6. ↑  Лука Будисављевић, велемајстор

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Kārepere** (igauņu: *Kaarepere*) ir stacija Tapas—Tartu dzelzceļa līnijā Igaunijā, Jegevas apriņķa Palamuses pagastā un atrodas 35,5 km attālumā no Tartu, 77 km attālumā no Tapas un 154,6 km attālumā no Tallinas. Kāreperē pietur visi Tapas (Tallinas) un Tartu (Koidulas un Valgas) virzienā kursējošie dīzeļvilcieni, izņemot Tallinas-Tartu ekspresvilcienu.
2012. gadā Kāreperes stacijā izbūvēta jauna, Eiropas standarta pasažieru starpceļu platforma. Platformas augstums - 550 mm, garums - 102 metri.

Stacijas ēka
------------

Kāreperes stacijas ēka celta 1929. gadā pēc tipveida projekta. Koka stāvbūves būvapjoma kompozīciju veido divstāvu pamatapjoms ar augstu četrslīpes jumtu un vienstāva blakusapjoms ar trijām jumta slīpnēm. Pamatapjoma stāvus nodala starpstāvu jumta dzega. Ēkas sienas apšūtas ar vertikāliem fasādes dēļiem.

Kāreperes stacijas teritorijā atrodas 20. gs. pirmajā pusē celta dzelzsbetona noliktava. Pēc tipveida projekta celtajā ēkā nolasāmas modernisma arhitektūras iezīmes. Ēkas konstruktīvajā uzbūvē dominē monolītais dzelzsbetons, tai skaitā izliektajā ēkas jumtā. Identiska noliktavas ēka atrodas arī Paluperas stacijā.

Atsauces
--------

1. ↑  AS EVR Infra raudteerajatistel võimaldatavad operatsioonid 2011/2012
2. ↑  Avaleht | Edelaraudtee
3. ↑  «Eesti Raudtee - www.evr.ee». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2009. gada 29. decembrī. Skatīts: 2012. gada 18. septembrī.
4. ↑  «Eesti Raudtee - www.evr.ee». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 5. martā. Skatīts: 2012. gada 18. septembrī.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Uz Tapu** |  | **Uz Tartu** |
|  Jegeva |  **Kārepere** | Tabivere  |
**Palana** (krievu un korjaku: *Палана*) ir pilsētciemats Krievijā, Permas novadā, Komi-Permiešu apvidus administratīvais centrs. Izvietojusies Kamčatkas pussalas rietumu piekrastē Palanas upes labajā krastā 7 km no tās ietekas Ohotskas jūrā un 936 km no novada centra Petropavlovskas-Kamčatskas. Pilsētciemata nosaukums cēlies no Palanas upes, kuras nosaukums *Пылылъын* korjaku valodā nozīmē ‘[upe] ar ūdenskritumu’.

Vēsture
-------

Pirmoreiz minēta 1697. gadā korjaku **Angavitas** (*Ангавит*) nocietināta apmetne, ko kazaki pārdēvēja par **Sredņepalansku** (*Средне-Паланское*). 1876. gadā ciemats biežās applūšanas dēļ tika pārcelts uz tagadējo vietu un to sāka dēvēt par **Pallanu** (*Паллана*). 1896. gadā ciematā bija 16 mājas un 11 zemnīcas; tajā dzīvoja 160 cilvēki, lielākoties korjaki un itelmeņi. 1926. gadā ciematā atvēra feldšeru punktu, bet 1930. gadā — radiopasta nodaļu. 1937. gadā uz Palanu no Korjaku kultūras bāzes tika pārcelts Korjaku nacionālā apvidus administratīvais centrs. 1962. gadā Palanai tika piešķirts strādnieku ciemata statuss. No 1990. gada Palanā darbojas Korjaku pedagoģiskais tehnikums. No 2005. gada pilsētas apriņķa statuss.

Transports
----------

Palanas upes grīvā ir jūras kuģu reida izkraušanas punkts. 3 km uz rietumiem no ciemata atrodas Palanas lidosta, kas nodrošina regulāru satiksmi ar novada centru un citām apvidus apdzīvotajām vietām. Sauszemes satiksme no Palanas iespējama tikai ziemā pa ledus ceļu līdz Eso un Anagvajas ciemie pussalas vidienē, no kuriem tālāk ved autoceļš.

Atsauces
--------

1. ↑  *Ģeogrāfijas vārdnīca Pasaules zemes un tautas*. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 1978. 550. lpp.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Palana***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Kamčatkas novada pilsētas |
| --- |
|  |
| Kamčatkas novada ģerbonis | 
Jeļizova
Palana
**Petropavlovska-Kamčatska**
Viļučinska
 | Kamčatkas novada karogs |

 |
**Segeda** (ungāru: *Szeged*) ir pilsēta Ungārijas dienvidos Tisas upes krastos, netālu no Rumānijas un Serbijas robežas. Čongrādas meģes centrs. Ar vairāk nekā 150 000 iedzīvotāju Segeda ir trešā lielākā Ungārijas pilsēta.

Ekonomikā pazīstama kā pārtikas rūpniecības centrs. Izceļas ar savu papriku un salami. Apkaimē naftas ieguve.

Pilsētā atrodas Segedas Universitāte. Katru vasaru šeit notiek teātra festivāls.

Vēsture
-------

Segedas apkaimē, iespējams, bija huņņu kagana Atilas rezidence. Pilsēta pirmoreiz pieminēta 1183. gadā Ungārijas karaļa Bēlas III dokumentos. Mongoļu iebrukuma laikā pilsēta tika nopostīta, tomēr ātri atplauka.

16. gadsimtā, karaļa Lajoša I laikā, Segeda kļuva par ievērojamāko Dienvidungārijas pilsētu. 1498. gadā tai tika piešķirts impērijas brīvpilsētas statuss. 1526. gada 28. septembrī pilsētu izpostīja osmaņi, bet 1543. gadā viņi to ieņēma un Segeda kļuva par turku pilsētu. 1686. gadā pilsētu atguva Hābsburgu impērijas karaspēks, un 1715. gadā tā atguva impērijas brīvpilsētas statusu.

1848. gada revolūcijas laikā Segeda bija ievērojams ungāru revolucionāru centrs. 1849. gada jūlijā tā bija pēdējā revolucionārās valdības rezidence.

1879. gadā Segeda stipri cieta plūdos — neskarti palika tikai 5% apbūves.

Pēc Pirmā pasaules kara Segeda kļuva par pierobežas pilsētu, 1921. gadā uz šejieni pārcēlās universitāte no Klužas-Napokas (mūsdienās Segedas Universitāte), bet 1923. gadā — bīskapa rezidence no Timišoaras.

1965. gadā Segedas apkārtnē sāka iegūt naftu.

Ievērojamas personības
----------------------

* Ģūla Bagi (*Julio Baghy*, 1891—1967) — aktieris, esperanto rakstnieks
* Bēla Balāčs (*Balázs Béla*, 1884—1949) — kinokritiķis
* Geza Maroci (*Maróczy Géza*, 1870—1951) — šahists
* Katalina Novāka (*Novák Katalin Éva*, 1977) — ungāru politiķe

Atsauces
--------

1. ↑  «Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2021. január 1.» (ungāru valoda). Q1125966. 27 septembris 2021. Skatīts: 27 septembris 2021.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Segeda***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
* Oficiālā tīmekļa vietne

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 137203033
* GND: 4106475-6
* SUDOC: 027622576
* NKC: ge134527

 |

 |
***"Sad!"*** ir amerikāņu repera un dziedātāja *XXXTentacion* dziesma no viņa otrā studijas albuma, *?* (2018). Tā tika izdota kā albuma galvenais singls 2018. gada 2. martā. Dziesmu producēja Džons Kaningems, bet autors ir *XXXTentacion*. Dziesma bija *XXXTentacion* augstākais sasniegums ASV topos, sasniedzot pirmo vietu *Billboard Hot 100* pēc viņa nāves 2018. gada 18. jūnijā. Dziesma straumēta vairāk nekā 1,8 miljardus reižu *Spotify*, kas ir viena no visvairāk straumētajām dziesmām platformā. Dziesma ir XXXTentacion, iespējams, populārākā dziesma. Dziesma apspriež viņa pieredzi ar depresiju un romantiskiem satricinājumiem, kā arī viņa personīgo nožēlu par savu pagātni.

Dziesmas videoklips tika izdots 28. jūnijā, izmantojot viņa *YouTube* kanālu. 2021. gada 13. augustā ASV RIAA singlu sertificēja kā dimantu, padarot to par visu laiku visvairāk pārdoto emo repa dziesmu.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
*XXXTentacion* |
| --- |
|  |
| Diskogrāfija |
|  |
| Studijas albumi | 
* *17* (2017)
* *?* (2018)
* *SKINS* (2018)
* *Bad Vibes Forever* (2019)

|  |  |
| --- | --- |
| Sadarbības albumi | 
* *Members Only, Vol. 3* (2017)
* *Members Only, Vol. 4* (2019)

 |

 |
|  |
| EP | 
* *A Ghetto Christmas Carol* (2017)

 |
|  |
| Miksteipi | 
* *Revenge* (2017)

 |
|  |
| Singli | 
* *Look At Me!"*
* *What In XXXTarnation*
* *Revenge*
* *Fuck Love*
* *Jocelyn Flores*
* *Sad!*
* *changes*
* *Moonlight*
* *Falling Down*
* *Arms Around You*
* *BAD!*
* *RUN IT BACK!*
* *Royalty*
* *#PROUDCATOWNERREMIX*
* *HEARTEATER*
* *bad vibes forever*
* *Riot*
* *vice city*
* *True Love*
* *I'm Not Human*

 |
|  |
| Komplikācijas albumi | 
* *LOOK AT ME: THE ALBUM* (2022)

 |
|  |
| Saistīti raksti | 
* *The Revenge Tour*
* *Members Only*
* *Look At Me: XXXTentacion*
* *In His Own Words: XXXTentacion*

 |

 |
**Sabrina Vega Gutjerresa** (spāņu: *Sabrina Vega Gutiérrez*; dzimusi 1987. gada 28. februārī Laspalmasa de Grankanārijā) Spānijas starptautiskā lielmeistare šahā (2007).

Biogrāfija
----------

No 1996. līdz 2007. gadam piedalījusies Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos dažādās vecuma kategorijās. Trīs reizes uzvarējusi Spānijas sieviešu šaha čempionātos (2008, 2012, 2015). Divus gadus pēc kārtas uzvarējusi Belgradas sieviešu šaha turnīros. 2016. gadā Rumānijā izcīnījusi sudraba medaļu Eiropas individuālajā sieviešu šaha čempionātā. 2018. gadā Hantimansijskā Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas 1. kārtā zaudējusi Anastasijai Bodnarukai.

Pārstāvējusi Spānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:

* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 7 reizes (2004, 2008-2016);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 6 reizes (2005-2015).

Par panākumiem turnīros FIDE 2003. gadā Sabrina Vega Gutjerresai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2007. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2013. gadā saņēmusi starptautiskā meistara nosaukumu vīriešiem (IM).

Atsauces
--------

1. ↑  Sabrina Gutiérrez Vega es la Campeona de España 2008
2. ↑  WGM Sabrina Vega Gutierrez wins the tournament in Belgrade
3. ↑  WGM Sabrina Vega Gutierrez wins another trophy in Belgrade
4. ↑  Women’s World Championship 2018
5. ↑  OlimpBase :: Women's Chess Olympiads :: Sabrina Vega Gutiérrez
6. ↑  OlimpBase :: European Women's Team Chess Championship :: Sabrina Vega Gutiérrez
7. ↑  Title Applications (WGM): Vega Gutierrez, Sabrina
8. ↑  Title Applications (IM): Vega Gutierrez, Sabrina

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Ortokeratoloģija** ir tuvredzības korekcijas metode ar speciālām gāzu caurlaidīgām kontaktlēcām, kas tiek lietotas tikai, cilvēkam guļot. Kontaktlēcas nedaudz izmaina radzenes formu un acs optisko stiprumu. Pēc kontaktlēcu izņemšanas ir skaidra redze aptuveni 24—36 stundas. Kontaktlēcas ir jālieto regulāri katru nakti 6—8 stundas. Korekcijas metode ir atgriezeniska un, pārtraucot kontaktlēcu lietošanu, aptuveni nedēļas laikā redze atgriežas sākumstadijā.

Kontaktlēcu veidi
-----------------

Kopš 20. gadsimta 90. gadiem pieejami kontaktlēcu materiāli ar ļoti augstu gāzu caurlaidību, kas šo metodi padara drošu un ērtu. Gaisa caurlaidība Dk var sasniegt Dk=141 (Boston XO2). Ortokeratoloģijas kontaktlēcas pieejamas ar dažādiem ražotāju un izplatītāju dotiem nosaukumiem — *Vision Shaping Treatment VST* (*Bausch + Lomb*), *seefree* (Hecht Contactlinsen GmbH), Nakts Lēcas (Gallus Optika), *OK Lens*, *EyeDream*, *MiracLens*, *DreamLens*, *i-GO*, *OVC Overnight Vision Corection*, *GOV*, *Wake and See*, *CRT Corneal Reshaping Treatment* (*Paragon*), u.c.

Darbības mehānisms
------------------

Kontaktlēcu speciālais dizains, asaru pievilkšanas spēks un plakstiņa spiediens nodrošina kontrolētas radzenes formas izmaiņas. Izmaiņu apjoms radzenes centrālajā daļā ir aptuveni 7—10 μm (cilvēka mata diametrs ~70 μm). Radzenes centrālā daļa tiek padarīta nedaudz plakanāka, tuvējā perifērija — nedaudz stāvāka. Starp kontaktlēcu un radzeni vienmēr ir jābūt asaru slānim, kas mitrina un aizsargā aci.

Korekcijas iespējas
-------------------

Objektīvi vislabākie rezultāti ir tuvredzības korekcijai līdz -4,50 dioptrijām, astigmatismam līdz -1,50 dioptrijām. Tālredzības korekcija un augstākas pakāpes tuvredzības korekcija arī ir iespējama, bet rezultāti ne vienmēr būs apmierinoši. Būtiski ir pacienta individuālie acs parametri — acs zīlītes diametrs, asaru pietiekamība, radzenes izmēri, stāvums un ekscentritāte.
Datorikā **datu validācija** ir process, kas nodrošina datu attīrīšanu, lai nodrošinātu datu kvalitāti, tas nozīmē, ka tie ir gan pareizi, gan noderīgi. Datu validācijai izmanto kārtību, ko bieži dēvē par "validācijas noteikumiem", "validācijas ierobežojumiem" vai "pārbaudes kārtību", kas pārbauda sistēmā ievadīto datu pareizību, jēgpilnību un drošību. Noteikumus var ieviest, izmantojot datu vārdnīcas automatizētās iespējas vai iekļaujot skaidru datora lietojumprogrammu validācijas loģiku un datora lietojumu.

Datu validācija atšķiras no formālās pārbaudes, kas mēģina pierādīt vai atspēkot algoritmu pareizību specifikācijas vai rekvizīta ieviešanai.

Pārskats
--------

Datu validācija ir paredzēta, lai sniegtu noteiktas, precīzi definētas garantijas par datu piemērotību un nepretrunīgumu lietojumprogrammā vai automatizētā sistēmā. Datu apstiprināšanas kārtulas var definēt un izstrādāt, izmantojot dažādas metodikas, un tās var izvietot dažādos kontekstos.  To ieviešanā var izmantot deklaratīvus datu integritātes noteikumus vai uz procedūrām balstītus biznesa noteikumus .

Dažādi datu validācijas veidi
-----------------------------

Novērtējot datu validācijas pamatus, var veikt vispārinājumus attiecībā uz dažādiem validācijas veidiem atbilstoši to darbības jomai, sarežģītībai un mērķim.

Piemēram:

* Datu veida validācija;
* Diapazona un ierobežojuma validācija;
* Koda un savstarpējas norādes validācija;
* Strukturēta validācija; un
* Nepretrunīguma validācija.

Validācija un drošība
---------------------

Neveiksmes vai trūkumi datu validācijā var izraisīt datu korupciju vai drošības ievainojamību.  Datu validācija pirms to apstrādes pārbauda, vai dati ir atbilstoši mērķim,  derīgi, racionāli, pamatoti un droši.

Skatīt arī
----------

* Datu verifikācija
* Verifikācija un validācija

Atsauces
--------

1. ↑  Methodology for data validation 1.0
2. ↑  Data Validation, Data Integrity, Designing Distributed Applications with Visual Studio .NET
3. ↑  Chapter10. Data Validation
4. ↑  More Efficient Data Validation with Spotless

Ārējās saites
-------------

* Datu pārbaude, OWASP
* Ievades validācija, OWASP Cheat Sheet Series, github.com
Balstoties uz tilpumu renderēta skeletgalva, izmantojot tiešskata tekstūru kartografēšanu un atspulga izpludināšanu
Zinātniskajās vizualizācijās un datorgrafikā tilpuma renderēšana (angļu: *volume rendering*) ir tehnika, ko izmanto, lai izveidotu 2D projekciju no 3D diskrēta datu piemēra. Tipisks 3D datu piemērs ir 2D kārtas bilžu grupa no CT vai MRI skenera.

Parasti šīs 2D bildes tiek iegūtas sistemātiski — piemēram, viena bildes kārta ikkatram milimetram — un parasti šīm bildēm ir noteikts pikseļu daudzums noteiktā atainojumā. Šis piemērs ir sistemātiskai tilpuma skalai, kur katrs tilpuma elements vai vokselis tiek atainots izmantojot vienu vērtību, kas ir iegūta, izmantojot elementam apkārtesošo lauku vērtības.

Lai renderētu 2D projekcijas no 3D datu kopuma, vispirms ir jādefinē kamera telpā attiecībā uz tilpumu. Tāpat ir nepieciešams noteikt necaurredzamību un krāsu katram vokselim. Tas parasti ir definēts, lietojot RGBA (sarkanajam, zaļajam, zilajam, alfai) nodošanas funkciju katrai iespējamajai vokseļa vērtībai.

Piemēram, tilpumu var apskatīt, izdalot vienādu vērtību virsmas no tilpuma un renderējot to kā daudzstūru režģi (kolekcija no virsotnēm, malām, šķautnēm, kas nosaka formu daudzskaldņu objekta 3D datorgrafikā) vai renderējot tilpumu tieši kā datu bloku. Soļošanas kuba (Marching cubes) algoritms ir kopīga metode vienādu vērtību virsmu ekstrakcijai no tilpuma datiem. Tiešā tilpuma renderēšana ir skaitļošanas intensīvs uzdevums, kas var būt veikts vairākos veidos.

Maksimālā projekcijas intensitāte
---------------------------------

Tiešā tilpuma renderēšana prasa, lai katra parauga vērtība būtu kartēta ar necaurredzamību un krāsu.
Pretēji tai, projekcijas maksimālā intensitāte izvēlas un projektē tikai vokseļus ar maksimālo intensitāti, kuri aizsedzas ar paralēlajiem gaismas stariem, kuri tēmēti uz projekcijas plakni.

Šis paņēmiens ir ātrs, bet 2D rezultāti nesniedz labu sākotnējo datu dziļuma sajūtu. Lai uzlabotu 3D sajūtu, animācijas parasti tiek renderētas no vairākiem MIP kadriem, kuros viedoklis ir nedaudz mainīts no viena uz otru, tādējādi radot ilūziju par rotāciju.

MIP attēlveidošana tika izgudrota kodolmedicīnas izmantošanai (Jerold Wallis, MD, 1988. gads), un pēc tam publicēta IEEE Transactions in Medical Imaging.

Optimizācijas metodes
---------------------

Optimizācijas galvenais mērķis ir izlaist tik daudz apjoma, cik iespējams. Tipisks medicīnisko datu kopums var būt 1 GB liels. Izlaist vokseļus nozīmē, ka būs nepieciešams apstrādāt mazāk informācijas.

Atsauces
--------

1. ↑  Wallis, J. W.; Miller, T. R.; Lerner, C. A.; Kleerup, E. C. (1989). "Three-dimensional display in nuclear medicine". IEEE Trans Med Imaging 8 (4): 297—303. doi:10.1109/42.41482. PMID 18230529
2. ↑   Wallis, JW; Miller, TR (1 August 1990). "Volume rendering in three-dimensional display of SPECT images". Journal of nuclear medicine 31 (8): 1421—8. PMID 2384811
3. ↑  Wallis, JW; Miller, TR (March 1991). "Three-dimensional display in nuclear medicine and radiology". Journal of nuclear medicine 32 (3): 534—46. PMID 2005466
**Tilgaļu milzakmens** jeb **Tilgaļu Lielais akmens** (arī **Krauju, Vandzenes akmens**) ir vislielākais dižakmens Kurzemē un ceturtais lielākais Latvijā. Tā apkārtmērs ir 26 m, garums — 7,35 m, platums — 7,0 m, augstums — 3,4 m, virszemes tilpums — 80 m3. Tas atrodas Vandzenes pagastā, Vandzenes—Valdemārpils ceļa labajā pusē, piekalnē pie Krauju kapsētas. Akmens ir neregulāras formas, šķautnains, ar stāvām malām. Tas ir ģeoloģiskais dabas piemineklis, kā arī izcils ainavas elements. Ģeoloģiskais sastāvs ir neviendabīgs: rietumu un dienvidrietumu daļā tas ir iesārts plagioklāza — mikroklīna granīts, ziemeļrietumu daļā — pelēkbalts pegmatītgranīts, dienvidaustrumu daļā — pelēks granīts.

Talsu novada muzeja ekspedīciju materiāli liecina par Tilgaļu milzakmeni kā senu kulta vietu. Kādreiz netālu no akmens augusi liela liepa, kas 1969. gada vētrā tika nolauzta. Akmens un liepa pēc vietējo iedzīvotāju stāstījuma esot sena upurvieta. Upurēšanas uguns esot kurināta liepas tuvumā, bet ne uz akmens. Talsu novadnieks, rakstnieks un publicists Vilis Veldre 1937. gada izdotajā grāmatā "Seni stāsti par manu māju" piemin Tilgaļu akmeni, kā senču kulta vietu, kas atradās liepu audzes vidū. Pēc nostāstiem akmens apkaimē bijušas atrastas arī ogles.

2007. gadā Tilgaļu dzimtas pārstāvji iestādīja Tilgaļu svētliepu — vēstures arhīvos aprakstītās Tilgaļu upurliepas vietā. 

Kopš 2006. gada, ik gadu jūlija pēdējā svētdienā no 12:00, pie akmens satiekas Tilgaļu dzimtas pārstāvji, draugi un atbalstītāji. Laipni aicināti pievienoties! Tilgaļu dzimtas saietu iniciators - Valdis Tilgalis.

Atsauces
--------

1. ↑  «Latvijas dabas retumi». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 16. jūnijā. Skatīts: 2013. gada 6. jūlijā.
2. Septītais Tilgaļu dzimtas saiets pie Tilgaļu akmens, Talsu TV 

3. Inese Roze, Talstu TIC, par Tilgaļu akmeni 

4. Vienpadsmitais Tilgaļu dzimtas saiets pie Tilgaļu akmens, Talsu TV 

5. Trīspadsmitais Tilgaļu dzimtas saiets pie Tilgaļu akmens ar dzimtas pārstāvjiem no Austrālijas 1.d. 

6. Trīspadsmitais Tilgaļu dzimtas saiets pie Tilgaļu akmens ar dzimtas pārstāvjiem no Austrālijas 2.d.
**Ādolfs Krauklis** (dzimis 1937. gada 25. martā Holmas rajonā Krievijas PFSR; miris 2006. gada 25. novembrī Rīgā) bija latviešu ģeogrāfs, ainavu ekologs un augstskolas pasniedzējs, habilitētais ģeogrāfijas zinātņu doktors, Latvijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis (1993) un Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultātes pasniedzējs, profesors. Viens no Latvijas Dabas fonda dibinātājiem.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1937. gada 25. martā Holmas rajona Gruhovkā Krievijas PFSR (šajā laikā Holmas rajons ietilpa Kaļiņinas apgabalā). 1961. gadā beidza studijas Latvijas Valsts universitātes Ģeogrāfijas fakultātē. Aizsāka ainavu pētniecību Latvijā, pārcēlās uz dzīvi Irkutskā Sibīrijā, kur gandrīz 30 gadus strādāja PSRS Zinātņu akadēmijas Sibīrijas nodaļas Sibīrijas un Tālo Austrumu ģeogrāfijas institūtā un ainavu ekoloģijas jomā izvirzījās starp pasaules vadošajiem pētniekiem.
1968. gadā ieguva ģeogrāfijas zinātņu kandidāta grādu, bet 1979. gadā doktora grādu.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas 1991. gada atgriezās Latvijā. No 1993. līdz 2003. gadam Ā. Krauklis bija Latvijas Ģeogrāfijas biedrības prezidents, viņš tiek uzskatīts par izcilāko 20. gadsimta otrās puses latviešu ģeogrāfu.

Miris 2006. gada 25. novembrī.

Piemiņa
-------

2012. gada martā notika IV Latvijas Ģeogrāfijas kongress, kura plenārsēde bija veltīta Ā. Kraukļa darbībai un devumam zinātnē, atzīmējot zinātnieka 75 jubileju.

Atsauces
--------

1. ↑  Latvijas Universitātes Aspiranti un doktoranti
2. ↑  IN MEMORIAM Ādolfs Krauklis 1937. 25.III — 2006. 25.XI Archived 2015. gada 23. septembrī, *Wayback Machine* vietnē. Zinātnes Vēstnesis
3. ↑  Profesors Ādolfs Krauklis (25.03.1937. — 25.11.2006.)[novecojusi saite] Latvijas Universitāte
**Osvalds Lēmanis** (dzimis 1903. gadā, miris 1965. gada 11. septembrī) bija latviešu baletdejotājs, horeogrāfs un baleta režisors, Latvijas Nacionālās operas galvenais baletmeistars. Pēc kara strādājis Vācijā un ASV.

Dzīvesgājums
------------

Ar skatuvi vispirms iepazinies Birutas Skujenieces dramatiskos kursos. Pēc Nacionālās Operas baletskolas absolvēšanas 1926. gadā viņu angažēja Operas baletā par premjeru. No 1934. līdz 1944. gadam viņš bija arī Nacionālās Operas baletmeistars un šajā laikā, kas vispār iezīmējas ar izcilām izrādēm, operā iestudējis 13 baletus un ap 100 deju operu izrādēm.

Iestudējumu vidū bija "Gulbju ezers", "Dons Kihots", "Korsārs", kā arī latviešu baleti — pirmais nacionālais balets Jāņa Mediņa "Mīlas uzvara". Viņš kā baletmeistars viesojās arī starptautiskajā teātru festivālā 1934. gadā Venēcijā un 1938. gadā Buenosairesā, un dejojis daudzos Rietumeiropas mākslas centros.

1944. gadā emigrējis uz Vāciju. Lēmanis tur vadīja Latvijas baletu un kopš 1948. gada bija baletmeistars Virtembergas valsts teātrī. 

Kā horeogrāfs un baletmeistars Lēmanis izcēlās ar lielisku tehniku, bagātu fantāziju un spēcīgu pārdzīvojumu. Viņa izcilākās lomas — princis "Gulbju ezerā" un "Apburtā princesē", Bazils "Donā Kihotā", vergs "Šeherezadē", students "Lakstīgalā un rozē" uc.

Kopš izceļošanas no Vācijas uz ASV viņš dzīvoja Detroitā, kur bija *Institute of Musical Art* baleta vadītājs. Uzskatīts par dižāko trimdā dzīvojošo latviešu horeogrāfu.

Atsauces
--------

1. ↑  «Latvijas Nacionālais balets». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 22. Jūlijs. Skatīts: 2018. gada 6. februāris.
2. ↑  Inga Vasiļjeva. «Operā notiks Osvalda Lēmaņa simtgadei veltīta izrāde», 2003.gada 14. decembris. Skatīts: 2018. gada 6. februāris.
3. ↑  Ed. Keišs. «Lielisks baleta mākslinieks», 1982. gads. Skatīts: 2018. gada 6. februāris.

Ārējās saites
-------------

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
**1221. gada krievu un lietuviešu karagājiens uz Cēsīm, Turaidu un Imeru** notika 1221. gada vasarā pēc tam, kad Pleskavas krievi nolēma uzteikt 1217. gadā Otepē noslēgto miera līgumu un ar 12 000 karavīriem, kurus vadīja Novgorodas kņazs, iebruka letu zemē un aplenca Cēsis. Neraugoties uz lietuvju papildspēku ierašanos, Cēsu pili viņi nespēja ieņemt un pāri Gaujai iebruka Turaidas līvu zemē, kuru pamatīgi nopostīja. Zobenbrāļu ordenis ar mestru priekšgalā ieradās Gaujas pretējā krastā un neļāva krieviem un lietuviešiem šķērsot upi. Krievi nopostīja Idumejas un Imeras novadus un devās tālāk postīt Ugaunijas zemi. Lietuvieši arī devās krieviem līdzi un cauri letu zemei no Pleskavas atgriezās tikai pēc mēneša, kad lietuviešu karaspēka vienību 600 vīru sastāvā sagaidīja 15 Kokneses vācieši un 75 leti un kaujā spēja tos uzvarēt.

Skatīt arī
----------

* Livonijas krusta kari

Atsauces
--------

1. ↑  «Indriķa hronika XXV. 3.-4.». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2009. gada 7. decembrī. Skatīts: 2009. gada 24. augustā.
**Krikova** (rumāņu: *Cricova*) ir pilsēta Moldovā, Kišiņevas pašvaldības Riškanu sektorā.

Pilsēta ieguva popularitāti, pateicoties *Cricova* dzirkstošo un markas vīnu darītavai — vienīgajam uzņēmumam Moldovā un vienam no nedaudziem bijušajā PSRS, kas ražo dzirkstošos vīnus, izmantojot klasiskā šampanieša metodi.

Vēsture
-------

Senākā ciemata pieminēšana ar nosaukumiem Vadulpetrei un Vedeņa datēta ar 1431. gadu. Kopš seniem laikiem šeit tiek iegūts būvakmens kotelecs (rumāņu: *cotileț*) — sazāģēti gliemežkaļķakmens bloki.

Izveidotās ejās atrodas slavenie *Cricova* vīna darītavas pagrabi, kas stiepjas daudzus kilometrus. Tur glabājas vairāk nekā 100 vīnu kolekcijas no labākajām vīnogu šķirnēm, kas audzētas Moldovas centrālajā daļā. Tiek apgalvots, ka *Cricova* pagrabos glabājas vīns no Hermaņa Gēringa kolekcijas, kuri no Vācijas pēc Otra pasaules kara beigām bija atvesti uz Maskavu. Pats pirmais vīna paraugs datējams ar 1902. gadu, tika ražots Jeruzalemē un tiek dēvēts par ebreju Pasā.

Transports
----------

Pilsētu ar galvaspilsētu savieno autobusu maršruti Nr. 2, 47 un maršruta taksometri Nr. 148 un 152.

Atsauces
--------

1. ↑  2014. gada tautas skaitīšana Moldovā.
2. ↑  120 kilometru pazemes ielu un luksoforu Cabernet un Riesling krustojumā
3. ↑  Pagrabi ar Putina vīnu: kur glabājas Krievijas prezidenta personīgā kolekcija

Saites
------

* Oficiālā "Cricova" ražotnes un pagrabu vietne
Pāvests Jānis Pāvils II piuskā
**Piuska**, saukta arī par **pileolusu** (latīņu: *pileolus*, no *pileus* — 'cepure), ir Romas katoļu Baznīcas un Anglikāņu Baznīcas tradicionāls galvassegu veids, ko nēsā klēra garīdznieki.

Tā ir mīksta auduma, cieši pieguļoša galvai cepure, kas sastāv no astoņiem auduma segmentiem, kuri sašūti kopā un to vidū cepures augšpusē ir maza cilpiņa. Vizuāli tā atgādina ebreju rabīnu galvassegas.
Piusku vēsturiski sāka izmantot tonzūru jeb matu apgriešanas rituālu saņēmušiem garīdzniekiem, kas nereti atradās vēsās un mitrās dievnamu un klosteru telpās, lai to galvas pasargātu no aukstuma. Vēlāk visi ordinēti garīdznieki sāka nēsāt piusku kā obligātu liturģiskā tērpa sastāvdaļu. Mūsdienās piusku reti izmanto priesteri un diakoni, izņēmums ir tikai ordeņu kārtas mūki, kas piusku paveidu brūnā krāsā mēdz nēsāt galvenokārt galvas sasildīšanai, tāpēc viņu galvassegas ir veidotas no biezāka materiāla. To vidū ir minami trapistu, benediktiešu un franciskāņu mūki.

Piusku krāsas
-------------

Piuskas krāsa parāda garīdznieka pakāpi Baznīcas hierarhijā. 

* Priesteriem parasti melnā krāsā, praktiski to vairs neizmanto;
* prelātiem — violetā krāsā, bet praktiski lieto reti;
* Bīskapiem — violetā krāsā;
* kardināliem — purpursarkanā krāsā;
* pāvestam — baltā krāsā.

Piusku lietošana
----------------

Piuskas nēsā bīskapi, kardināli un pāvests dievkalpojumu un Svētās Mises laikā, noņemot to tikai Euharistiskā Kanona laikā un novietojot to vienkārši uz altāra vai speciāla paaugstinājuma — fungelīnas, kas atrodas uz altāra. Nēsājot bireti vai mitru, piuska vienmēr atrodas zem tām.

Piusku attēli
-------------

* Pāvesta piuska.
* Kardināls piuskā.
* Bīskaps piuskā.
* Priestera un diakona piuska.

Atsauces
--------

1. ↑  www.catholicity.com
2. ↑  www.newadvent.org

Ārējās saites
-------------

* Katoļu enciklopēdijas ieraksts (angliski)
* www.encyclo.co.uk
* www.catholicity.com

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
 Romas katoļu Baznīcas garīdznieku liturģiskie tērpi  |
| --- |
|  |
| Apģērbi | 
* Alba
* Dalmatika
* Fascija
* Komža
* Ornāts
* Stola
* Sutana
* Sutana ar pelerīnu
* Veļums

 |
|  |
| Galvassegas | 
* Birete
* Galero
* Kardināla cepure
* Mitra
* Piuska

 |

 |
Bļoda
Bļoda
Bļoda
**Bļoda** (latgaliešu: *bļūda*) ir viens no Latgales keramikas saimniecības trauku tipiem, saimniecībā izplatītākais trauks.

Tās ir dažādu izmēru, jo tiek izmantotas dažādiem mērķiem kā virtuves darbiem, tā galda klāšanai. Lielās bļodas, kuru tilpums ir no 5 līdz 10 litriem, tiek izmantotas ēdienu gatavošanai un uzglabāšanai. Mazās bļodas visbiežāk ir galda ēdienu bļodas, kas gadu simtiem ir bijušas zemnieku galda servējuma pamats.

Bļodu pamattipi
---------------

Ir divi Latgales bļodu pamattipi:

* Bļodām raksturīgas taisnas vai tikko izliektas maliņas, paplestas apgriezta konusa veidā. Bļodai ir izteikts malas vainadziņš, kas kalpo bļodas stiprumam un tiek dekorēts ar virpas līkloci uz māla vai baltmāla svītriņas.
* Bļodām raksturīgs viegls burta "S" ielocījums, kas iezīmē apvērstā grieztā konusa formu. Šim bļodas tipam nav akcentēts virsējās malas noslēgums.

Bļodas dekorē no iekšpuses, parasti ar krāsota vai baltmāla līkločiem, gleznotiem jumtiņiem, skujiņām, saulītēm, kas tiek kārtoti centrālā tipa kompozīcijā. Mēdz izraisīt gleznojumam notecējumus ar krāsaino mālu, ko paredz un apjauš jau gleznojot. Mazajām bļodiņām iekšpusi ietur gaišākos toņos nekā ārpusi. Bļodām vāpē kā iekšpusi, tā arī ārpusi, īpaši to augšdaļu.

Bļodas ir pirmie izstrādājumi, kurus sāk veidot mācekļi, tāpēc var sastapt arī viduvējus darinājumus.

Izmantotā literatūra
--------------------

* Jānis Pujāts. Latgales keramika. Rēzekne: Latgales kultūras centra izdevniecība, 2002. 240 lpp.

Atsauces
--------

1. ↑  Jānis Pujāts. Latgales keramika. Rēzekne: Latgales kultūras centra izdevniecība, 2002. 24. lpp.

Ārējās saites
-------------

* Trauku formas
**Diēta** (grieķu: *δίαιτα*) ir ēšanas režīms, kas jāievēro cilvēkam saskaņā ar viņa organisma īpatnībām (kuras var atšķirties veselam un slimam cilvēkam), kas, atkarībā no vēlamā rezultāta, veicina svara samazināšanos vai palielināšanos.

Kalorijas
---------

Franču fiziķis un ķīmiķis Nikolā Klemāns 1824. gadā ieviesa siltuma daudzuma mērvienību — kaloriju. Mūsdienās tās vietā izmanto džoulu.

Kalorijas ir cilvēka organisma degviela, kuras mēs varam uzņemt ar uzturu. 1 kalorija - enerģijas daudzums, kas nepieciešams, lai par 1 grādu pēc celsija palielinātu temperatūru 1 gramam ūdens. Kaloriju apzīmējums produktiem – Kcal/100gr. Cilvēkam dienā ir jāuzņem vidēji 2000-2800 kkal (daudzums var atšķirties atkarībā no vecuma un dzīvesveida).

Dietoloģija
-----------

Grieķu valodā *δίαιτα* - dzīves veids, uztura režīms. Savukārt *λόγος* ir mācība. Dietoloģija ir medicīnas nozare, kas pēta cilvēka uzturu.

Uztura piramīda
---------------

Visā pasaulē dietologi iesaka ēdienkarti plānot saskaņā ar uztura piramīdu:

* vislielāko pārtikas daļu nepieciešams atvēlēt graudaugu produktiem, dārzeņiem un augļiem
* gaļu, zivis, piena produktus ir jālieto mērenā daudzumā
* taukvielas krietni jāierobežo, bet arī nedrīkst no tām atteikties

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh85112139
* NDL: 00576310

 |

 |
**Datuna** (ķīniešu: 大同, piņjiņs: *Dàtóng*) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Šaņsji provincē Ķīnas vidienē. Izvietojusies provinces ziemeļos Datunas ielejā starp Lielā Ķīnas mūra iekšējo un ārējo posmiem. Robežojas ziemeļos ar Iekšējo Mongoliju, austrumos un dienvidos — ar Hebei provinci, bet rietumos — ar Sjiņdžou un Šuodžou municipalitātēm.

Vēsture
-------

Senatnē Datunas apvidu apdzīvoja tā sauktie «ziemeļu barbari». 200. gadā p.m.ē. tika dibināts **Pinčenas** (平城, *Píngchéng* — ‘Miera pilsēta’) garnizons Haņu impērijas aizsardzībai pret hunnu. 398. gadā Pinčena kļuva par galvaspilsētu Ziemeļu Vei dinastijai, kas pirmie Ķīnas vēsturē pieņēma budismu. Neapdzīvoto priekškalņu apgūšanai uz šejieni pārcēla vairākus tūkstošus haņu un ilgu laiku Pinčena bija haņu apdzīvotības areāla galējais ziemeļu punkts. 5. gadsimta beigās galvaspilsētu pārcēla uz Luojanu un Pinčenu tika atstāta nomadu cilšu izlaupīšanai un pamesta uz vairākiem gadsimtiem.

Datunas (‘Lielā vienotība’) nosaukums pirmo reizi parādās 8. gadsimtā Tanu dinastijas kara apgabala apzīmēšanai. 947. gadā apvidus nonāca kidaņu varā. Līdz pat mongoļu iebrukumam Datuna bija kidaņu Liao dinastijas galvaspilsēta, bet no 1125. gada — džurčenu Dzjiņu valsts galvaspilsēta **Sjidzjina** — ‘Rietumu galvaspilsēta’.

Pilsētu no jauna nocietināja 14. gadsimtā un iekļāva Šaņsji provincē. Minu dinastijas beigās 1649. gadā pilsēta tika nopostīta, bet pilnībā atjaunota jau 1652. gadā.

Ekonomika
---------

Galvenā ekonomikas nozare Datunā ir akmeņogļu ieguve un sakarā ar to pilsēta ir viena no piesārņotākajām Ķīnā. Citas nozares ir koksa ķīmijas rūpniecība, enerģētika un metalurģija, un mašīnbūve. Attīstās tūrisms.

Atsauces
--------

1. ↑  ; Ķīnas Tautas Republikas Septītā nacionālā tautskaite.
2. ↑  行政区划网

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Datuna***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Šaņsji prefektūras līmeņa municipalitātes |
| --- |
|  |
| 
* Čandži
* Datuna
* Dzjiņčena
* Dzjiņdžuna
* Jancjuaņa
* Juņčena
* Liņfeņa
* Ļuiliana
* Sjiņdžou
* Šuodžou
* **Taijuaņa**

 |

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 148493015
* LCCN: n2004057502
* GND: 4329220-3

 |

 |
**Valērijs Kuļibaba** (dzimis 1976. gada 6. martā Rīgā) ir bijušais hokejists centra uzbrucējs, tagad treneris. Pašlaik (2020) Kuļibaba ir Krievijas Jaunatnes hokeja līgas komandas HK Rīga galvenais treneris.

Spēlētāja karjera
-----------------

Karjeru Kuļibaba sāka 1992.—93. gada sezonā, kad Rīgas "Pārdaugava" otrajā sastāvā spēlēja Latvijas čempionātā. 1994.—95. gada sezonā Kuļibaba aizvadīja 13 spēles arī pamatkomandā Starptautiskajā hokeja līgā. 1995.—96. gada sezonu aizvadīja EEHL vienībā Rīgas "Juniors", taču nākamo sezonu uzsāka Krievijas Superlīgas klubā Ufas "Salavat Julajev", tā sastāvā gan aizvadot vien četras spēles. Kuļibaba atgriezās "Juniorā", tā rindās kļūstot par EEHL čempionu.

1998.—99. gada sezonu uzbrucējs uzsāka Krievijas Superlīgas vienībā Tjumeņas "Gazovik", taču sezonas vidū pievienojās EEHL spēlējošajai HK Liepājas Metalurgs vienībai. "Metalurga" sastāvā Kuļibaba aizvadīja nākamās četras sezonas. 2002. gadā kļuva gan par EEHL, gan Latvijas čempionu, 2003. gadā kopā ar komandu izcīnīja vēl vienu Latvijas čempiona titulu. No 2004. līdz 2006. gadam spēlēja Vācijas zemāko līgu klubā *EV Landsberg 2000*, taču tad atgriezās "Metalurgā". 2008. gadā izcīnīja savu trešo Latvijas čempiona titulu un noslēdza spēlētāja karjeru.

Latvijas hokeja izlases rindās 1996. gadā piedalījies trīs pārbaudes spēlēs.

Trenera karjera
---------------

2009.—10. gada sezonā Kuļibaba kļuva par HK Liepājas Metalurgs otrā sastāva treneri Latvijas čempionātā un bija komandas galvenais treneris līdz pat 2013. gadam. No 2013. līdz 2015. gadam bija īslaicīgi pastāvējušo komandu Viļņas "Baltica", Kišiņevas "Platina" un Jūrmalas HASC galvenais treneris. 2015.—16. gada sezonas pirmajā pusē bija Krievijas Pirmās līgas komandas Ņižņijtagilas "Yunior-Sputnik" galvenais treneris.

2016. gadā pievienojās HK Zemgale treneru kolektīvam kā galvenā trenera palīgs. 2017.—18. gada sezonā, Haralda Vasiļjeva veselības problēmu dēļ, sezonas gaitā pārņēma komandas galvenā trenera funkcijas un kopā ar "Zemgali" pirmo reizi tās pastāvēšanas vēsturē sasniedza Latvijas čempionāta finālsēriju. Komandu trenēja līdz 2020. gadam, kad augustā tika apstiprināts par Krievijas Jaunatnes hokeja līgas komandas HK Rīga galveno treneri.

Ārējās saites
-------------

* *Eliteprospects* profils (angliski)
**Valērijs Salovs** (krievu: *Валерий Борисович Салов*; dzimis 1964. gada 26. maijā, Vroclavā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1986).

Šahista karjera
---------------

Šahu iemācījies spēlēt 8 gadu vecumā. Ļeņingradas pionieru pils šaha skolas audzēknis. 1979. gadā izpildījis PSRS sporta meistara normu, 1984. gadā kļuvis par FIDE starptautisko meistaru (IM), bet 1986. gadā par lielmeistaru (GM).

Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas ciklu pretendentu mačos. 1987. gadā uzvarējis starpzonu turnīrā Sirakā (Ungārija). 1988. gadā pretendentu maču pirmajā kārtā zaudējis Janam Timmanam ar 2½:3½. 1990. gadā nav pabeidzis starpzonu turnīru Manilā un izstājies pēc 6. kārtas. 1993. gadā starpzonu turnīrā Bīlē (Šveice) ieņēmis 7. vietu un kvalificējies pretendentu mačiem. Pretendentu mačos uzvarējis Aleksandru Halifmanu ar 5:1 un revanšējies Janam Timmanam ar 4½:3½, tomēr finālā cietis smagu sakāvi pret Gatu Kamski ar 1½:5½.

Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas. Gan 1997. gadā Groningenā, gan 1999. gadā Lasvegasā cietis zaudējumus otrajā kārtā.

1989. gadā kļuvis par Eiropas komandu šaha čempionātā uzvarētāju PSRS izlases sastāvā, kā arī izcīnījis sudraba individuālo medaļu pie 1. galdiņa. 1993. gadā Francijas komandas «Lyon-Oyonnax» sastāvā uzvarējis Eiropas klubu komandu šaha čempionātā.

Beidzis Ļeņingradas Valsts universitātes ekonomikas fakultāti. Kopš 1992. gada pārcēlies uz dzīvi Spānijā. Bijis Anatolija Karpova un Alekseja Širova sekundants. 2000. gadā trenējis Indijas sieviešu izlasi Pasaules šaha olimpiādē. Kopš 2000. gada vairs nepiedalās oficiālos šaha turnīros.

Atsauces
--------

1. ↑  1987 Szirak Interzonal Tournament
2. ↑  1988-90 Candidates Matches
3. ↑  1990 Manila Interzonal Tournament
4. ↑  1993 Biel FIDE Interzonal Tournament
5. ↑  1994-96 FIDE Candidates Matches
6. ↑  «1997 FIDE Knockout Matches». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 18. jūlijā. Skatīts: 2013. gada 18. decembrī.
7. ↑  1999 FIDE Knockout Matches

Ārējās saites
-------------

* Valērijs Salovs šahista profils vietnē fide.com
* Valērijs Salovs šahista profils vietnē chessgames.com
* Valērijs Salovs šahista profils vietnē 365chess.com
* Valērijs Salovs šahista profils vietnē chesstempo.com
* Valērijs Salovs šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
* Valērijs Salovs šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas klubu komandu šaha čempionāti)
* Valērijs Salovs šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
* Valērijs Salovs šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 281012548
* ISNI: 0000 0003 8791 7542

 |

 |
**Valērijs Bragins** (krievu: *Валерий Брагин*, dzimis 1956. gada 31. maijā) ir Krievijas hokeja treneris un bijušais hokejists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Bragins ir KHL kluba Sanktpēterburgas SKA un Krievijas hokeja izlases galvenais treneris.

Spēlētāja karjera
-----------------

Savu spēlētāja karjeru Bragins sāka 1978. gadā, PSRS hokeja līgas klubā Maskavas "Spartak". 1981. gadā Bragins pievienojās citai līgas komandai Voskresenskas "Himik", kur nospēlēja 8 sezonas. 1989. gadā viņš pārcēlās uz Dāniju, kur piecas sezonas spēlēja *Rødovre SIK*. Savā pirmajā sezonā Bragins izcīnīja Dānijas hokeja līgas čempionu titulu, kā arī tika atzīts par sezonas vērtīgāko spēlētāju. Spēlētāja karjeru noslēdza 38 gadu vecumā.

Trenera karjera
---------------

Trenera karjeru uzsācis Voskresenskas "Himik". 2004. gadā ar Krievijas U18 izlasi izcīnījis zelta medaļas Pasaules čempionātā jauniešiem, No 2005. gada līdz 2007. gadam bijis Maskavas "Spartak" galvenais treneris. No 2008. gada līdz 2010. gadam bijis KHL kluba Mitišču "Atlant" trenera asistents. Vēlāk divus gadus strādājis par Krievijas U20 galveno treneri, vienreiz uzvarot un vienreiz iegūstot sudraba medaļas Pasaules junioru čempionātā. 2012. gadā Bragins kļuva par Maskavas CSKA galveno treneri, tomēr jau sezonas vidū tika atlaists. Vēlāk trīs gadus strādājis atkal par Krievijas U18 treneri un sešus gadus par Krievijas U20 izlases treneri, bet zelta medaļas Pasaules čempionātos izcīnīt neizdevās. 2019. gadā viņš atgriezās KHL un sāka trenēt Sanktpēterburgas SKA. 2020. gadā Bragins kļuva arī par Krievijas hokeja izlases galveno treneri.

Atsauces
--------

1. ↑  «Russia hires Bragin as national team coach». *ESPN* (angļu). 2020-06-05. Skatīts: 2021-05-13.

Ārējās saites
-------------

* *Eliteprospects* profils (angliski)
* *Internet Hockey Database* profils (angliski)
* *Eurohockey* profils (angliski)
**Ambona** (indonēziešu: *Kota Ambon*) ir pilsēta Indonēzijā, Moluku provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Izvietojusies nelielajā Ambonas salā provinces ziemeļdaļā, aizņem urbanizēto salas dienviddaļu. Lielākā daļa iedzīvotāju ir kristieši (protestanti 58,4%, katoļi 2,4%), bet 39,0% — musulmaņi.

Vēsture
-------

Salu 1526. gadā kolonizēja portugāļi un nodēvēja to *Nossa Senhora de Anunciada*. 1605. gadā tos padzina holandieši un sala ar īsiem pārtraukumiem bija to kontrolē līdz 1945. gadam. Holandiešu valdīšanas laikā **Amboina** bija to pārvaldīto Moluku salu administratīvais un militārais centrs.

1950. gados Ambona bija pret Indonēzijas centrālo valdību izcēlušos nemieru centrs un pašpasludinātās Dienvidmoluku Republikas formālā galvaspilsēta. No 1999. līdz 2002. gadam Ambona bija viens no plašā Moluku salu etnoreliģiskā konflikta centriem.

Atsauces
--------

1. ↑  *Ģeogrāfijas vārdnīca Pasaules zemes un tautas*. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 1978. 35. lpp.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Ambona***.
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* SUDOC: 029030307

 |

 |
|  |
| --- |
|  |
| ***Lielas zivis ēd mazas zivis*** |
| **Pīters Brēgels Vecākais**, 1556/7 |
| Tinte un papīrs, 21,6 × 30,7 cm |
| Albertīnas Grafiku kolekcija, Vīne |

**"Lielas zivis ēd mazas zivis"** (1556/7) ir Pītera Brēgela Vecākā tintes zīmējums (vēlāk arī gravīra). Šis ir viens no Brēgela daudzajiem darbiem, kuros attēloti nīderlandiešu sakāmvārdi.

Gravīras apakšā atrodami uzraksti latīņu un nīderlandiešu valodā. Latīņu valodā rakstīts: "Mazās zivis ir lielo zivju barība," — bet apakšā nīderlandiešu valodā: "Lūk, dēls, jau sen es zinu, ka lielas zivis ēd mazās."

Darbā attēlots, kā vīrs, kura seja nav redzama, ar milzīgu nazi atgriež lielas zivs vēderu; no tā slīd ārā mazākas zivis, kuru mutēs savukārt redzamas vēl mazākas. Uz naža asmens redzams imperatora simbols (*globus cruciger*), kas simboliski norāda, ka karaļi un imperatori dzīvo uz savu padoto rēķina. Darbā parādās arī lidojošas un divkājainas zivis.

Zīmējumu Brēgels parakstīja un datēja ar savu vārdu, taču, lai par darbu būtu lielāka interese, pēc tā veidotajā gravīrā atzīmēts, ka tās autors ir Hieronīms Boss. Uzskata, ka vārdu nomainījis darba publicētājs Hieronīms Koks. Atsevišķi kritiķi pieļauj, ka Brēgels tiešām, iespējams, ietekmējies no kāda pazuduša Bosa darba, taču lielākā daļa uzskata, ka viņš no Bosa tikai ietekmējies.

Gravīras autors (kurš strādāja pēc Brēgela metiem) ir Pīters van der Heidens.

"Lielas zivis ēd mazas zivis" (gravīra, 1557)
**Lielais Ķemeru tīrelis** ir augstais purvs Piejūras zemienē uz dienvidiem no Ķemeriem, ietilpst Ķemeru nacionālajā parkā. Administratīvi atrodas Tukuma novada (Slampes un Džūkstes pagasts), Jelgavas novada (Valgundes pagasts) un Mārupes novada (Salas pagasts) teritorijā. 6192 ha lielais tīrelis ir viens no Latvijas lielākajiem purviem, tajā ir liels skaits purva ezeriņu un akaču. Purva austrumu malā bijusi meliorācija, notikusi kūdras ieguve.

Lielais Ķemeru tīrelis ir nozīmīga ligzdošanas vieta vairākām reti sastopamām purva putnu sugām, kā arī svarīga atpūtas vieta migrējošām sugām, īpaši dzērvēm.

Lielā Ķemeru tīreļa laipa ir populārākā purva taka Latvijā, tās garums ir 3,7 km.

Vēsture
-------

Pirmā pasaules kara laikā, gatavojoties Ziemassvētku kaujām, kāpās gar purva dienvidu un austrumu malu Krievijas Impērijas 12. armijas Odiņu grupa ierīkoja uzbrukuma pozīcijas.

Latvijas PSR laikā purvā atradās meteoroloģiskā stacija. 2000. gadā Lielajā Ķemeru tīrelī izbūvēja tūristu laipu, izmantojot laipu uz slēgto meteoroģisko staciju. 2008. gadā nolietoto laipu slēdza apmeklētājiem, bet 2013. gadā uzbūvēja jaunu laipu un skatu torni.

Atsauces
--------

1. ↑  Lielais Ķemeru tīrelis Lauku Ceļotājs
2. ↑  Purva takas tūristam tvnet.lv
3. ↑  Ķemeru lielā tīreļa laipa Archived 2017. gada 4. janvārī, *Wayback Machine* vietnē. DAP
4. ↑  Laipa Lielajā Ķemeru tīrelī Ķemeru Nacionālais parks

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Lielais Ķemeru tīrelis***.
* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
**Acetilēndinitrils** jeb **diciānacetilēns** (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst ogļūdeņražos. Acetilēndinitrils, tāpat kā diciāns, sastāv tikai no oglekļa un slāpekļa. Gaisā deg ar sarkanu kvēpošu liesmu, kam ir zaļganvioleta apmale.

Molekulas uzbūve
----------------

Acetilēndinitrila molekula ir pilnīgi lineāra, jo tajā mijas vienkāršās un trīskāršās kovalentās saites. To var uzskatīt par acetilēnu, kura molekulā ūdeņraža atomi aizvietoti ar cianīdgrupām.

Atrašanās dabā
--------------

Ciets acetilēndinitrils konstatēts Titāna atmosfērā ar infrasarkanās spektroskopijas metodēm. Mainoties Titāna gadalaikiem, C4N2 var cikliski kondensēties un iztvaikot. Acetilēndinitrila molekulas konstatētas arī starpzvaigžņu vidē, kaut arī tas nav viegli, jo tā simetriskās molekulas nedod mikroviļņu rotācijas spektrus.

Iegūšana
--------

Iegūst, dehidratējot acetilēndikarbonskābes diamīdu ar fosfora pentoksīdu Р2О5.

Īpašības
--------

Sadegot maisījumā ar skābekli, rada ļoti augstu temperatūru (4988 līdz 5013 °C), sadegot ar zilganbaltu liesmu. Pēc dažiem datiem, šai liesmai piemīt visaugstākā temperatūra, ko vien var dot ķīmiska degviela. Ar to acetilēndinitrils iekļuvis arī Ginesa rekordu grāmatā. Tomēr, šai vielai sadegot ozona atmosfērā, temperatūra var sasniegt pat 5700 °C.

Tā kā acetilēndinitrils ir stipri endotermisks savienojums, tas var eksplodēt, sadaloties par oglekli un slāpekli.

Izmantošana
-----------

Dažkārt izmanto ļoti augstu temperatūru iegūšanai un kā raķešdegvielas sastāvdaļu.

Diciānacetilēns ir labs dienofils reaģents un to lieto diēnsintēzes reakcijām ar grūti reaģējošiem diēniem.

Tas reaģē ar durolu (1,2,4,5-tetrametilbenzolu), veidojot aizvietotos biciklooktatriēnus.

Atsauces
--------

1. ↑  Samuelson, R. E.; L. A. Mayo, M. A. Knuckles, and R. J. Khanna (August 1977). "C4N2 ice in Titan's north polar stratosphere". *Planetary and Space Science* 45 (8): 941–948. doi:10.1016/S0032-0633(97)00088-3.
2. ↑  Kołos, Robert (August 2002). "Exotic isomers of dicyanoacetylene: A density functional theory and *ab initio* study". *Journal of Chemical Physics* 117 (5): 2063–2067. doi:10.1063/1.1489992.
3. ↑  Kirshenbaum, A. D.; and A. V. Grosse (May 1956). "The Combustion of Carbon Subnitride, C4N2, and a Chemical Method for the Production of Continuous Temperatures in the Range of 5000–6000°K". *Journal of the American Chemical Society* 78 (9): 2020. doi:10.1021/ja01590a075.
4. ↑  Weis, C. D. (January 1963). "Reactions of Dicyanoacetylene". *Journal of Organic Chemistry* 28 (1): 74–78. doi:10.1021/jo01036a015.