recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Igaunijas rokmūzikas** skatuve izveidojās 1960. gadu vidū. Pirmās Igaunijas rokgrupas bija galvenokārt vidusskolu skolēnu izveidotas grupas, kas spēlēja dažādas, galvenokārt, Lielbritānijas tā laika populāro dziesmu kaverversijas. Neskatototies uz Padomju Savienības noraidošo attieksmi pret Rietumu mūziku, daudzas grupas piedēvēja savai spēlētajai mūzikai deju mūzikas apzīmējumu un uzstājās deju klubos, gūstot plašu pagrīdes atbalstītāju pulku. Pāris grupām izdevās ierakstīt mūziku profesionālā studijā un parādīties arī televīzijā.

Ievērojamākās 1960. gadu rokgrupas bija Juuniorid, Optimistid, Mikronid, Kontrastid un Virmalised.

1960. gadu beigās un 1970. gadu sākumā gan rokmūzika, gan tās izpildītāji kļuva vecāki un arī mūzika kļuva sarežģītākā. Aizvien biežāk Igaunijas PSR parādījās progresīvais roks ar smagā metāla. Rokmūziķi no 1960. gadiem kļuva vai nu par popzvaignēm vai pievērsās progresīvajam rokam. Tā kā Padomju Savienībā trūka attiecīgas aparatūras (piemēram, sintezatoru), daudzi jauni inženieri, piemēram, Hermo Herms paši sāka to veidot. 1970. gados daudzas Igaunijas rokgrupas koncertēja pa visu Padomju Savienību, kļūstot diezgan populārs visā tās teritorijā. Pirmos rokmūzikas LP un EP ierakstus izdeva ierakstu kompānija Melodiya.

Ievērojamākās 1970. gadu rokgrupas bija Ruja, Gunnar Graps Group, Meie, In Spe un Apelsin.

1980. gadu sākumā Igaunijā parādījās pankroks. Tāpat kā pašu pirmo rokgrupu gadījumā, arī pirmās pankroka grupas sākotnēji izpildīja Lielbritānijas tolaik esošos šī paša stila izpildītāju atdarinājumus. ASV pankroka grupas tolaik bija praktiski nepieejamas. 1980. gados Igaunijā parādījās ne tikai pankroks, bet arī smagais metāls, jaunais romantisms un jaunais vilnis. Neskatoties uz to, ka Igaunijā žanri parādījās vairākus gadus pēc tam, kad tas bija noticis pārējā pasaulē, Igaunija joprojām palika soli priekšā citām Padomju Savienības zemēm. Perestroikas laikā daudzas pagrīdes rokgrupas kā J.M.K.E. un Röövel Ööbik kļuva labi pazīstamas pat Somijā.

Ievērojamākās 1980. gadu rokgrupas bija Generator M, Radar, Rock Hotel, Vitamiin, J.M.K.E. un Singer Vinger.

1990. gados rokmūzikas popularitāte kritās. Jaunie mūziķi vairāk pievērsās elektroniskajai mūzikai kā kaut kam tolaik īpatnējam un modernam. 1990. gadu sākumā lielāku popularitāti sāka gūt indī roks un metāls. Lielu popularitāti 1990. gados ieguva jau 1980. gados pazīstama rokgrupa Vennaskond, ko mūsdienās var uzskatīt par vienu no ietekmīgākajām Igauijas rokgrupām.

Ievērojamākās 1990. gadu rokgrupas bija Vennaskond, Terminaator, The Tuberkuloited, Blind, Smilers un Psychoterror.

2000. gados rokmūzikas popularitāte lēnām atkal sāka augt. Pašlaik Igaunijā ir ļoti spēcīga smagā metāla un indī mūzikas skatuve.

Ārējās saites
-------------

* *Estonianmetal.com* (Igaunijas smagā metāla mūzikas grupu apraksti, izdevumi, jaunumi un pasākumi Archived 2020. gada 29. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)

  


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Eiropas rokmūzika |
| --- |
|  |
| 
* Igaunija
* Latvija
* Lielbritānija
* Lietuva
* Francija
* Vācija

 |

 |
**Katarīna Henniga** (vācu: *Katharina Hennig*; dzimusi 1996. gada 14. jūnijā Annabergā-Buholcā) ir Vācijas distanču slēpotāja, 2022. gada ziemas olimpisko spēļu čempione komandu sprintā un sudraba medaļas ieguvēja stafetē.

Karjera
-------

Pasaules čempionātos junioriem izcīnījusi divas bronzas medaļas stafetē (2013. un 2015. gadā), bet 2016. gadā Rišnovā ieguva sudraba medaļu 10 km brīvā stila diatancē. Pasaules kausa sacensībās debitēja 2016. gada 24. janvārī Nove Mesto Morāvijā, piedaloties stafetē Vācijas komandas sastāvā un ieņemot 7. vietu.

Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2017. gadā Lahti 20 gadu vecumā. 15 km skiatlonā ieņēma 11. vietu, startēja arī 10 km diatancē klasiskajā stilā (27. vieta) un 30 km distancē ar kopēju startu (19. vieta), ka arī stafetē, kur ieņēma 6. vietu. Piedalījās 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā, stafetes sastāvā tika izcīnīta 6. vieta, bet individuāli labāko rezultātu uzrādīja 30 km distancē klasiskajā stilā, ieņemot 19. vietu.

2020. gada 3. janvārī Valdifjemmē pirmo reizi kāpa uz goda pjedestāla PK posmos. 10 km distancē klasiskajā stilā ar kopēju startu, kas bija arī *Tour de Ski* posms, ieņēma trešo vietu. Arī pēc gada 8. janvārī tādā pašā distancē izcīnīja vietu uz pjedestāla, finišējot 2. vietā.

2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Pekinā izcīnīja zelta medaļu komandu sprintā, startējot kopā ar Viktoriju Karlu, kā arī sudrabu Vācijas komandas sastāvā stafetē. Individuāli labāko rezultātu sasniedza 10 km distancē klasiskajā stilā, ieņemot 5. vietu, startēja arī 15 km skiatlonā, finišējot 15. vietā.

Atsauces
--------

1. ↑  «100st stage of Tour de Ski with sensational racing». *fis-ski.com* (angļu). 2020. gada 3. janvāris. Skatīts: 2022. gada 15. martā.
2. ↑  «Fight for Tour de Ski top spots goes into final round». *fis-ski.com* (angļu). 2021. gada 8. janvāris. Skatīts: 2022. gada 15. martā.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Katarīna Henniga***.
* *Olympedia* profils (angliski)
* *Munzüger Sport* profils (vāciski)
* FIS profils (distanču slēpošana) (angliski)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
 Olimpiskie čempioni distanču slēpošanā — sprints sieviešu komandām  |
| --- |
|  |
| 
* 2006 —  Anna Dālberga un Līna Andešone (Zviedrija)
* 2010 —  Evi Zahenbahere-Štēle un Klaudija Nīstade (Vācija)
* 2014 —  Ingvilla Flugstade Estberga un Mārita Bjergena (Norvēģija)
* 2018 —  Kikana Rendela un Džesika Diginsa (ASV)
* 2022 —  Katarīna Henniga un Viktorija Karla (Vācija)

 |

 |
Barons **Ignacs fon Kolišs** (vācu: *Ignaz von Kolisch*; 1837. gada 6. aprīlis Presburga - 1889. gada 30. aprīlis Vīne) bija ebreju izcelsmes Austroungārijas baņķieris, žurnālists un šahists.

Biogrāfija
----------

Piedzimis turīgu ebreju ģimenē tagadējās Slovākijas galvaspilsētā. Veiksmīgi nodarbojies ar šahu un biznesu. Jaunībā bijis krievu kņaza Urusova personīgais sekretārs. Pēc tam devies uz Vīni, kur Kolišs kļuvis par avīzes "Wiener Allgemeine Zeitung" dibinātāju un redaktoru. Ar pseidonīmu "Ideka" savā avīzē bieži publicējis feļetonus. 1868. gadā saticis ievērojamo finansistu Albertu Solomonu fon Rotšildu. Ar Rotšilda atbalstu iesaistījies banku biznesā un 1869. gadā nodibinājis "Wiener Börse-Syndikatskasse" ("Vīnes fondu biržas sindikātkase"). 1873. gadā nodibinājis brokeru namu Parīzē. 1881. gadā saņēmis barona titulu.

Kā šahists Kolišs izcēlies ar agresīvu spēles stilu, lai gan reti piedalījies turnīros. 1860. gadā viņš uzvarējis Kembridžas starptautiskajā turnīrā. 1861. gadā zaudējis maču Ādolfam Andersenam ar 4:5. 1862. gadā bijis viens no pirmajiem ārzemju šahistiem, kas viesojies Krievijā, kur nospēlējis divus nelielus mačus ar Iļja Šumovu (uzvarējis ar 6:2) un Sergeju Urusovu (neizšķirts - 2:2). 1863. gadā bijis mēģinājums oragnizēt Koliša maču ar Polu Morfiju, kad pēdējais otro reizi viesojies Eiropā, tomēr Morfijs atteicies spēlēt. 1867. gadā Parīzes starptautiskajā turnīrā sasniedzis savas šahista karjeras virsotni, kļūstot par turnīra uzvarētāju un apsteidzot gan spēcīgo Polijas šahistu Šimonu Vinaveru, gan nākamo Pasaules čempionu Vilhelmu Steinicu. Pēc šīs spožās uzvaras Kolišs pārtraucis piedalīties šaha tunrīros. Kā miljonārs bijis šaha turnīru atbalstītājs un sponsors 1870. un 1880. gados.

1889. gadā miris no nieru mazspējas.

Atsauces
--------

1. ↑  1861 Anderssen-Kolisch, London Match
2. ↑  Paris (1867)

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 61172632
* LCCN: no99000509
* ISNI: 0000 0000 7148 3725
* GND: 139441956

 |

 |
Langustina (*Nephrops norvegicus*) astes spura. Abās pusēs no telsona (centrā) atrodas uropodi.
**Uropodi** ir vēžveidīgo abdomena sestā segmenta ekstremitātes, kas morfoloģiski un funkcionāli atšķiras no pārējām abdomena ekstremitātēm. Uropodi sastāv no diviem atzariem - endopodīta un eksopodīts. Eksopodīts (ārējais zars) reizēm ar šķērsenisku vagu var būt sadalīts divos segmentos. Endopodīts sastāv no viena segmenta. Lielai vēžveidīgo daļai uropodiem ir horizontāli plakana lāpstveida forma un tie kopā ar telsonu veido astes spuru[1], ar kuras palīdzību vēzis briesmu brīžos ar straujām vēdera kustībām var atmuguriski aizpeldēt prom. Taču ir vēžveidīgo grupas, kurām uropodi ir zariņu veidā un tie nav piemēroti airēšanas funkcijai. Vientuļniekvēžiem uropodi kalpo par balsta orgāniem, bet lielākai krabju daļai un *Lithodidae* uropodi ir reducējušies.

Atsauces
--------

1. ↑  Zooloģija — 1. sēj. (Bezmugurkaulnieki), red. G. Abrikosovs un L. Levinsons — LVI, Rīga, 1964. g. 323.lpp.
**Magazīna** (arī angļu *mag*, parasti to nepareizi sauc arī par aptveri) ir munīcijas glabātava un padeves mehānisms iekšā šaujamierocī vai piestiprināts pie tā. Tas nozīmē, ka tā vienlaikus ļauj uzglabāt ieroča patronu kaujas komplektus un arī ātri pārlādēt ieroci. Magazīna var būt šaujamieroča neatņemama daļa (stacionāra) vai noņemama (atdalāma).

M16 magazīna

Raksturojums
------------

Patronas, kas ir magazīnā, šaujamierocī tiek ielādētas automātiski vai manuāli atkarībā no ieroča tipa, bet gandrīz vienmēr ar atsperes palīdzību. Dažas magazīnas var tikt pēc kārtas pielādētas ar aptverēm; pretēji parastajam nepareizajam priekšstatam, „aptvere" un „magazīna" nav sinonīmi. Šo vārdu nepareizas lietošanas piemērs ir vārda „banāna aptvere" lietošana, lai apzīmētu radziņveida magazīnu. Saistītas munīcijas patronlente, ko lieto lielākā daļa ložmetēju un kas kalpo kā munīcijas glabātava, bet ne padeves mehānisms, arī nav magazīna.

Magazīnu veidi
--------------

Pati parastākā magazīna ir atdalāma kārbveida magazīna (skatīt attēlu pa labi). Tomēr, ir arī citi magazīnas veidi, kā, piemēram, radziņveida magazīna, diskveida magazīna, ko dažreiz lieto Thompson mašīnpistolēs, pannas tipa magazīna Krievijas DP-28 ložmetējā, un stacionārā caurules tipa magazīna, kas ir vairākās kloķa darbības šautenēs un dažos vinčesteros. Magazīnas konstrukcija un tās ietilpība ir atkarīga no ieroča tipa un uzdevumiem, no patronu izmēriem un masas.

Katram specifiskam ierocim var būt dažādas formas un izmēra magazīnas. Vairākas magazīnas var tikt viegli atpazītas pēc to izskata, kā, piemēram, AK tipa triecienšauteņu magazīnas, kamēr citas bieži vien ir grūti saistīt ar noteiktu ieroci, piemēram, salīdzinot Ruger Mini-14's magazīnas ar AR-15/M16 magazīnām. Rezerves magazīnas parasti uzglabā atsevišķi no ieroča speciālās magazīnu somās. No ieroča nenoņemamo magazīnu ātrai pielādēšanai bieži izmanto aptveres, kurās iepriekš pielādē noteiktu skaitu patronu.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Šaujamieroču magazīnas*** |
**Latvijas Orientēšanās federācija** (**LOF**) ir galvenā orientēšanās sporta pārvaldes institūcija Latvijā. Tā dibināta 1963. gada 7. februārī.

Pirmās orientēšanās sacensības Latvijā notika 1936. gadā. Pēc kara Baltija kļuva par galveno orientēšanās sporta attīstības centru PSRS. 1950. gadu beigās sākās regulāra sacensību rīkošana un 1963. gadā tika nodibināta Latvijas Orientēšanās federācija. Šobrīd to vada Dagnis Dubrovskis, pirms viņa prezidenti bija Viesturs Tamužs un Pēteris Apinis.

1963. gadā Raunas apkārtnē notika arī pirmais Latvijas čempionāts orientēšanās sportā. Šobrīd Latvijas čempionu tituls ik gadus tiek noskaidrots divos čempionātos četrās galvenajās disciplīnās (sprints, vidējā distance, garā distance, stafete) daudzās grupās pēc dzimuma un vecuma. Savi Latvijas čempionāti notiek arī ziemas orientēšanās, veloorientēšanās un rogaininga cienītājiem.

Piederības
----------

Starptautiskās Orientēšanās federācijas (IOF) padome 1991. gada 27. septembrī pieņēma lēmumu uzņemt Latviju, Lietuvu, Igauniju par IOF biedriem.

Pārvaldības struktūra
---------------------

LOF pārvalda ievēlēta padome, kuras sastāvā ir priekšsēdētājs, valdes priekšēdētāja vietnieks un septiņi citi padomes locekļi. Par LOF ikdienas darbību ir atbildīgs LOF izpilddirektors.

Disciplīnas
-----------

Latvijas Orientēšanās federācija ir atbildīgā institūcija par visiem četriem IOF oficiāli atzītajiem orientēšanās veidiem. Tie ir:

* orientēšanās skrienot
* velo orientēšanās (*MTB-O*)
* orientēšanās ar slēpēm (*Ski-O*)
* taku orientēšanās (*Trail-O*)

Atsauces
--------

1. ↑  "Orientēšanās sports" (lv). *Vikipēdija*. 2020-12-01.
2. ↑  «Orientēšanās sporta vēsture». *web.archive.org*. 2016-03-04. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016-03-04. Skatīts: 2020-12-01.
3. ↑  «◪ Latvijas Orientēšanās federācija - LOF valde un vadība». *lof.lv*. Skatīts: 2020-12-01.

Ārējās saites
-------------
**Katarina Rodzante** (nīderlandiešu: *Catharina Roodzant*, dzimusi **Katarina Glimervēna** (*Catharina Glimmerveen*) 1896. gada 21. oktobrī, mirusi 1999. gada 24. februāris) bija Nīderlandes šahiste, trīskārtējā Nīderlandes sieviešu šaha čempione.

Biogrāfija
----------

Trīs reizes uzvarējusi Nīderlandes sieviešu šaha čempionātā (1935, 1936, 1938). 1937. gadā zaudējusi maču Fenijai Hēmskerkai par Nīderlandes šaha čempiones titulu ar rezultātu ½:4½. Tāpat Roterdamā zaudējusi divus mačus Soņai Grafai - 1937. gadā ar rezultātu ½:3½ un 1939. gadā ar rezultātu 1:3. 

Divas reizes piedalījusies Pasaules čempionātos šahā sievietēm:

* 1937. gadā Stokholmā dalījusi 10.—16. vietu;
* 1939. gadā Buenosairesā dalījusi 7.-8. vietu.

1957. gadā pārstāvējusi Nīderlandes komandu 1. sieviešu šaha olimpiādē.

Šaha turnīros piedalījusies līdz gandrīz simt gadu vecumam.

Atsauces
--------

1. ↑  «1927-39 Title Tournaments : World Chess Championship (women)». *www.mark-weeks.com*.
2. ↑  OlimpBase :: Women's Chess Olympiads :: Catharina Roodzant

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
Šis raksts ir par sēravotu Baldonē. Par sēravotu Ķemeros skatīt rakstu Ķemeru sēravots "Ķirzaciņa".

**Baldones sēravots "Ķirzaciņa"** ir sēravota paviljons un vēstures piemineklis, kas atrodas Baldones pilsētas, Baldones sanatorijas parkā.

1795. gadā, pateicoties Līves un Mencendorfas muižas īpašniekam Frīdriham Georgam fon Līvenam tika sakopta teritorija ap sēravotu un izbūvēts paviljons, sākot Baldones kūrorta attīstību. 19. gadsimtā kūrorta attīstības veicināšanu pārņēma Korfu dzimta. 19. gadsimta beigās sēravota tvertnes vietā tika izbūvēta skulptūra "Muciņa", kura pildīja arī tvertnes funkciju. Sērūdens plūda no "Muciņas", lai veldzētu un ārstētu kūrvietas viesus. 20. gadsimta divdesmitajos gados virs skulptūras "Muciņa" tika izveidota skulptūra "Ķirzaciņa", kas simbolizē augšāmcelšanos spēku, vēlmi un spēju izdzīvot. 1955. gadā tika pārkārtota skulptūras "Muciņa" ūdens padeve, lai sērūdens strūkla tecētu no ķirzaciņas mutes. 2020. gada 13. maijā tika svinīgi atklāta jauna skulptūra "Ķirzaciņa", kuru veidojis mākslinieks Tālivaldis Muzikants. Paviljonā "Ķirzaciņa" atrodas sēravota ieguves vieta, no kura padeve ir nodrošināta strūklaku skulptūrām "Māra" un "Vāverīte". Ķirzaciņas tēls kļuvis par vienu no Baldones simboliem.

Ārējās saites
-------------

* Ceriņu parks un sēravots Archived 2020. gada 18. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē.
|  |
| --- |
| **Artikulācijas vietas** |
| Labiāla |
| Bilabiāla |
| Labiāli velāra |
| Labiāli alveolāra |
| Labiodentāla |
| Bidentāla |
| Koronāla |
| Lingvolabiāla |
| Interdentāla |
| Dentāla |
| Alveolāra |
| Apikāla |
| Lamināla |
| Postalveolāra |
| Alveopalatāla |
| Retrofleksa |
| Dorsāla |
| Palatāla |
| Labiāli palatāla |
| Velāra |
| Uvulāra |
| Uvulāri epiglotāla |
| Radikāla |
| Faringāla |
| Epiglotāli faringāla |
| Epiglotāla |
| Glotāla |
| Šī lapa, iespējams, satur informāciju fonētiskajā alfabētā, kuru dažas pārlūkprogrammas var attēlot nekorekti. |

**Glotālie līdzskaņi** ir līdzskaņi, kas tiek artikulēti ar balseni (telpu starp balss saitēm). Daudzi fonētiķi šis skaņas (vai vismaz tā sauktos berzeņus) uzskata par balsenes pārejas stāvokli bez artikulācijas vietas, kā tas ir citiem līdzskaņiem. Faktiski tie netiek uzskatīti par līdzskaņiem vispār. Tomēr glotālais slēdzenis vismaz ir tipisks līdzskanis tādās valodās, kā cu Taivānā.

Latviešu valodā
---------------

Latviešu valodā glotāls līdzskanis ir nebalsīgais glotālais berzenis /**h**/, kas ortogrāfijā (tāpat kā nebalsīgais velārais berzenis /**x**/) tiek attēlots ar burtu "**h**".

Piemēri
-------

Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā iekļautie glotālie līdzskaņi:

| IPA | Apraksts | Piemērs |
| --- | --- | --- |
| Valoda | Ortogrāfija | IPA | Tulkojums |
|  | nebalsīgs glotāls slēdzenis | havajiešu | ‘okina | [ʔo.ˈki.na] | okina (burts) |
|  | balsīgs glotāls berzenis | čehu | Praha | [pra.ɦa] | Prāga |
|  | nebalsīgs glotāls berzenis | latviešu | Stokholma | [stɔkhɔlma] | Stokholma |

"Berzeņi" nav īsti berzeņi. Šajā gadījumā ir vēsturisks šī termina lietojums. Šīs skaņas ir balsenes pārejas stāvoklis (fonācija) bez specifiskas artikulācijas vietas. [h] ir nebalsīga pāreja. [ɦ] ir dvesmas pāreja un to vajadzētu transkribēt ar [h̤].

Izplatība
---------

Glotālie slēdzeņi sastopami daudzās valodās. Bieži visiem patskaniskajiem ievadiem priekšā ir glotālais slēdzenis, piemēram vācu valodā. Havajiešu alfabētā glotālo slēdzeni apzīmē ar **‘** (*okinu*). Dažās rakstībās tiek lietota diakritiskā zīme, kā hamza <**ء**> arābu alfabētā. Daudzās Mezoamerikas valodās glotālajam slēdzenim tiek lietots latīņu burts <h>.

Atsauces
--------

1. ↑  Ladefoged, Peter; Maddieson, Ian (1996). The Sounds of the World's Languages. Oxford: Blackwell. ISBN 0-631-19814-8 (angliski)
2. ↑  Alīse Laua. *Latviešu literārās valodas fonētika*. Rīga : Zvaigzne ABC. ISBN 9984-560-96-1.

Skatīt arī
----------

* Artikulācijas vieta
**Latvijas PSR Tautas rakstnieks** ir Latvijas PSR goda nosaukums, kas tika piešķirts padomju Latvijas rakstniekiem, kuru darbi bija nopelnījuši profesionālu un tautas atzinību. Goda nosaukums tika apstiprināts ar Latvijas PSR Augstākā Prezidija Padomes lēmumu 1945. gada 4. jūlijā, kopā ar goda nosaukumu Latvijas PSR Tautas dzejnieks. Goda nosaukums tika piešķirts prozaiķiem, dramaturgiem, tulkotājiem, kritiķiem un literatūrzinātniekiem, kuri bija sarakstījuši kādu literāru darbu, kas guvis tautas atzinību, un aktīvi piedalījās sabiedriskajā dzīvē, lai satuvinātu PSRS tautu literatūru.

Latvijas PSR Tautas rakstnieki
------------------------------

Goda nosaukumu Latvijas PSR Tautas rakstnieks dažādos gados saņēma:

* Andrejs Upīts (1943)
* Vilis Lācis (1947)
* Ernests Birznieks-Upītis (1947)
* Anna Sakse (1965)
* Arvīds Grigulis (1976)
* Regīna Ezera (1981)
* Zigmunds Skujiņš (1985)
* Gunārs Priede (1988)

Skatīt arī
----------

* Latvijas PSR Tautas dzejnieks
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks
Lidojumu informācijas displejs Varšavas Šopēna lidostā, uz kura redzami arī koda koplietošanas reisi. Pazīme tam, ka reisa kods ir koplietots, ir tas, ka vienā laikā izlidojošiem reisiem (piemēram, 6.35) ar vienu un to pašu galamērķi (piem. Frankfurti) ir piešķirti vieni un tie paši izlidošanas vārti (piem. 30). Kā attēlā redzams, katra sadarbībā iesaistītā aviokompānija izmanto atšķirīgu reisa numuru, kaut gan tas ir viens un tas pats lidojums.
**Koda koplietošana** (angļu: *Codeshare*) ir komerciālās aviācijas termins, kas nozīmē vienošanos starp divām vai vairākām aviokompānijām, pēc kuras sadarbības plāna viena aviokompānija (saukta par "reisu izpildošo aviokompāniju" (angļu: *operating airline*)) veic reisus, taču biļetes, izmantojot savas aviokompānijas lidojuma numuru, tirgo arī tās sadarbības partneri (saukti par "mārketinga aviokompānijām"). Lidmašīnas apkalpi, maltīti lidojuma laikā, pašu lidmašīnu un visu pārējo ar reisu saistīto gandrīz vienmēr nodrošina tikai reisu izpildošā aviokompānija. Mārketinga aviosabiedrības tikai un vienīgi pārdod lidojuma biļetes ar savu reisa numuru. Līdz ar to svarīgi atcerēties, ka reģistrācija pirms lidojuma jāveic pie lidojumu izpildošās aviokompānijas, kas parasti norādīta kā uz lidojuma biļetes, tā arī uz iekāpšanas kartes. Tomēr lidojuma atcelšanas, aizkavēšanās vai bagāžas nozaudēšanas gadījumā var vērsties gan pie lidojumu izpildošās aviokompānijas, gan pie mārketinga aviokompānijas, pie kuras iegādāta biļete, jo tās abas nes daļu atbildības. Lojalitātes programmas priekšrocības pasažieris saņem tikai no aviokompānijas, pie kuras iegādāta biļete (mārketinga aviokompānijas), taču var būt arī izņēmumi.

Atsauces
--------

1. ↑  Brett Snyder,Katherine LaGrave. «Airline Partnerships Are Confusing—But They Don't Have to Be». *Condé Nast Traveler* (angļu). Skatīts: 2018-12-01.
2. 1 2  «How To Get Compensations From Codeshare Flight - ClaimAir Blog». *ClaimAir Blog* (en-US). 2014-08-14. Skatīts: 2018-12-01.
3. ↑  «Understanding codeshare flights | Frequent Flyer Academy». *frequentflyeracademy.com* (en-US). Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015-01-13. Skatīts: 2018-12-01. Archived 2015-01-13 *Wayback Machine* vietnē.
**Glutamīnskābe** (***Glu***, 2-aminopentāndiskābe, *d*-α-aminoglutārskābe, C5H9NO4) ir dzīvo organismu aminoskābe. Kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli.

Atrašanās dabā
--------------

Glutamīnskābe ir svarīga olbaltumvielu sastāvdaļa, tā organismā atrodas arī dažu mazmolekulāru vielu sastāvā un brīvā veidā.

Bioloģiskā nozīme
-----------------

Glutamīnskābe kopā ar glutamīnu ir svarīga slāpekļa vielmaiņas sastāvdaļa. Tā pieder arī pie neiromediatoriem (tā saucamā ierosinošā aminoskābe).

Izmantošana
-----------

Glutamīnskābi un tās sāļus (glutamātus) to garšas receptoru stimulējošās iedarbības dēļ lieto kā garšas pastiprinātājus (**E620** — glutamīnskābe, **E621** — mononātrija glutamāts, **E622** — monokālija glutamāts, **E623** — kalcija diglutamāts, **E624** — monoamonija glutamāts, **E625** — magnija glutamāts). Pastāv uzskats, ka pārlieku liela šo pārtikas piedevu uzņemšana var izraisīt veselības traucējumus, tostarp paātrinātu sirdsdarbību, galvassāpes, muskuļu vājumu, jutības samazināšanos pakauša un muguras daļā, kā arī vemšanu. Tomēr klīniskajos pētījumos šāda reakcija nav atklāta.

Medicīnā glutamīnskābi lieto kā stimulējošu preparātu.

Atsauces
--------

1. ↑  Lilita Ozola. *Pārtikas piedevas*. Rīga : SIA „Neo", 2003. 36—37. lpp. ISBN 9984-9649-0-6.[novecojusi saite]
2. ↑  «Questions and Answers on Monosodium glutamate (MSG)». U.S. Food and Drug Administration. 2012. gada 19. novembris. Skatīts: 2014. gada 4. februāris. (angliski)
3. ↑  Obayashi, Y; Nagamura, Y (17 May 2016). "Does monosodium glutamate really cause headache? : a systematic review of human studies". *The Journal of Headache and Pain* 17: 54. doi:10.1186/s10194-016-0639-4. PMC 4870486. PMID 27189588. Arhivēts no oriģināla 2017. gada 8. septembrī. Atjaunināts: 2017. gada 29. oktobrī.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Dzīvo organismu aminoskābes |
| --- |
|  |
|  | 
* Alanīns
* Arginīns
* Asparagīns
* Asparagīnskābe
* Cisteīns
* Fenilalanīns
* Glicīns
* Glutamīns
* Glutamīnskābe
* Histidīns
* Izoleicīns
* Leicīns
* Lizīns
* Metionīns
* Prolīns
* Serīns
* Tirozīns
* Treonīns
* Triptofāns
* Valīns

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh85055379
* GND: 4113764-4
* BNF: cb12267307z (data)
* NDL: 00562658

 |

 |
**Trejziedu madara** (*Galium triflorum*) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā un Ziemeļamerikā polam tuvās teritorijās, kur tā aug ēnainos, mitros egļu un jauktos mežos nelielās grupās.

Latvijā trejziedu madara ir ļoti reti sastopama gandrīz visā valsts teritorijā. Tā ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

Morfoloģija
-----------

Trejziedu madara ir daudzgadīgs, 15—80 cm garš lakstaugs ar gulošu vai pacilu, četršķautņainu, vienkāršu vai nedaudz zarojošu stublāju. Uz stublāja ir lejupvērsti un āķveidīgi dzeloņi.

Lapas ir iegareni eliptiskas, aptuveni 2—5 cm garas un 0,4—1,2 cm platas. Tās ir izvietotas neīstos mieturos pa 6. Lapas gals ir dzeloņsmails, mala ir kopumā gluda, taču tai pie pamata ir sīki āķveida dzeloņi un vidusdzīslai lapas plātnes apakšpusē ir lieli, āķveidīgi un lejupvērsti dzeloņi.

Ziedi pa 3 saliktās, šaurās skarveida ziedkopās lapu žāklēs. Pats zieds ir četrdaļīgs un zaļganbalts, ziedkāts ir garš. Auglis ir divu riekstiņu skaldauglis un riekstiņi ir klāti ar gariem, āķveidīgi atstāvošiem matiņiem. Zied no jūnija līdz augustam.

Atsauces
--------

1. 1 2  «trejziedu madara - Galium triflorum Michx. - Augi - Latvijas daba». *www.latvijasdaba.lv*. Skatīts: 2022-02-09.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Trejziedu madara***.
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
**Cekulzīlītes, cekulzīlīšu ģints** (*Lophophanes*) ir zīlīšu dzimtas (*Paridae*) ģints, kas apvieno divas sugas. Viena suga (cekulzīlīte) sastopama Eiropas lielākajā daļā, otra (pelēkcekula zīlīte) Ķīnas centrālās daļas dienvidos.

Ģints zinātniskais nosaukums atvasināts no sengrieķu valodas un latviski nozīmē: *lophos* — cekuls, *phaino* — rādīt. Nesenā pagātnē šīs ģints sugas tika sistematizētas zīlīšu ģintī (*Parus*), tomēr pēdējo gadu DNS pētījumi ir ieviesuši izmaiņas zīlīšu dzimtas sistemātikā.

Latvijā
-------

Pelēkcekula zīlīte (*Lophophanes dichrous*)
Latvijā sastopama viena cekulzīlīšu ģints suga — cekulzīlīte (*Lophophanes cristatus*).

Kopīgās īpašības
----------------

Cekulzīlītes ir nelieli, brūnpelēki putniņi ar izslietu cekuliņu. Abas sugas apmēram vienādi lielas: pelēkcekula zīlītes lielāko īpatņu ķermeņa garums 12,5 cm, svars 14 g, cekulzīlītes lielāko īpatņu ķermeņa garums 12 cm, svars 15,8 g).

Cekulzīlītes dabā samērā viegli atpazīt, tā kā to cekuls visu laiku ir sasliets gaisā. Galvenokārt barojas ar kukaiņiem un to kāpuriem. Eiropā dzīvojošās cekulzīlītes ziemas periodā arī ar sēklām un nedaudz augļiem.

Sistemātika
-----------

* **Cekulzīlīšu ģints** (*Lophophanes*)
	+ Cekulzīlīte (*Lophophanes cristatus*)
	+ Pelēkcekula zīlīte (*Lophophanes dichrous*)

Atsauces
--------

1. 1 2 3  World Bird List: Waxwings and their allies, tits & penduline tits, 2018
2. ↑  Jobling, James A (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. p. 230. ISBN 978-1-4081-2501-4.
3. ↑  del Hoyo, J. Elliot, A. & Christie D. (eds). (2007). Handbook of the Birds of the World. Volume 12: Picathartes to Tits and Chickadees. Lynx Edicions. ISBN 978-84-96553-42-2
4. ↑  Zīlīšu dzimta
5. 1 2  Alive: Grey-crested Tit (Lophophanes dichrous)
6. 1 2  Alive: Crested Tit (Lophophanes cristatus)

Ārējās saites
-------------

* Xeno-Canto: Genus Lophophanes
**Baldegas ezers** (vācu: *Baldeggersee*) ir ezers Šveices ziemeļu daļā, Lucernas kantonā.

Ūdens apmaiņas periods — 5,5 gadi. Uz ziemeļiem iztek Ābaha, kas drīz ietek tuvējā Halvilerezerā un tālāk nokļūst Reinas baseinā. Ezera krasti salīdzinoši lēzeni. Ezers atrodas ledāja veidotā ielejā; atkāpjoties pēdējam ledājam, ezera vietā palika mirušais ledus, kas aizkavēja ielejas aizpildīšanos ar upju nogulumiem.

Ezers atrodas intensīvas lauksaimniecības zonā. Jau 1920. gados tas bija piesārņots ar barības vielām (fosfors, slāpeklis). Gadsimta gaitā piesārņojuma līmenis pieauga, ezerā bija novērojama masveida aļģu ziedēšana un ekosistēmas degradācija. 1980. gados tika uzsākta programma ezera vides kvalitātes uzlabošanai. Cita starpā 1982. gadā pirmoreiz pasaulē ezerā uzsāka mākslīgu aerāciju — ūdens bagātināšanu ar skābekli. Kaut arī piesārņojuma līmenis ezerā samazinājies, fosfora koncentrācija joprojām divkārt (70 mg/m³) pārsniedz pieļaujamo normu.

Ārējās saites
-------------

* Raksts Šveices vēstures leksikonā (vāciski)
* Ezera apraksts (vāciski)
* Ezera atjaunošanas plāns un aerācija (vāciski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 241863580
* GND: 4556895-9
* HDS: 008664

 |

 |
**Jans Lukasevičs** (poļu: *Jan Łukasiewicz*, dzimis 1878. gada 21. decembrī, miris 1956. gada 13. februārī) bija Ukrainā dzimis poļu matemātiķis, loģiķis un filozofs. Devis būtisku ieguldījumu matemātiskās loģikas un analītikās filozofijas attīstībā. Viens no Ļvivas-Varšavas loģiskās skolas redzamākajiem pārstāvjiem.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis Ļvivā, Austroungārijā, poļu izcelsmes austriešu armijas kapteiņa ģimenē. Studēja filozofiju un matemātiku Ļvivas Universitātē, kur bija Kazimeža Tvardovska skolnieks. Papildinājies Berlīnē un Luvēnā. Līdz 1915. gadam strādāja par pasniedzēju Ļvivas Universitātē, vēlāk pārgāja uz jaunatvērto Varšavas Universitāti. No 1919. līdz 1920. gadam bija izglītības ministrs Polijas valdībā. Pasniedza Varšavas Universitātē līdz 1939. gadam, kad vācu okupācijas iestādes universitāti slēdza. Kara laikā darbojās poļu pagrīdes mācību iestādēs. 1944. gada vasarā, cerēdams izceļot uz Šveici, pārcēlās uz Vāciju. Pēc kara emigrēja uz Īriju, kur arī miris.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 12353616
* LCCN: n83828306
* ISNI: 0000 0001 2120 9100
* GND: 119268663
* SUDOC: 030536669
* BNF: cb12193203s (data)
* BIBSYS: 90872150
* MGP: 13346
* NLA: 35315754
* NDL: 00461953
* NKC: mzk2003183287
* SBN identifikators SBLV035001 nav derīgs.
* RLS: 000131539
* BNE: XX1349012
* CiNii: DA01958721

 |

 |
**Jans Tadeušs Zībergs** (poļu: *Jan Tadeusz Zyberg*, vācu: *Johann Thadeus von Sieberg*; dzimis 1739. gadā, miris 1806. gadā) bija Polijas–Lietuvas valsts darbinieks, Inflantijas vaivads no 1775. līdz 1778. gadam, Brestas vaivads no 1778. līdz 1795. gadam.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis Livonijas vaivada Juzefata Zīberga un viņa sievas Magdalēnas, dzimušas Budbergas (1712-1770) ģimenē. Baras konfederācijas loceklis. 1784. gadā tika iecelts par Pastāvīgās padomes (valdības) konsulāru (padomdevēju). Parakstījis Četrgadīgā Sejma ģenerālo konfederāciju. 1792. gadā kļuva par senāta konsulāru Targovices konfederācijā.

Jans Tadeušs Zībergs bija pēdējais Zībergu dzimtas vīriešu kārtas pārstāvis. Trīs reizes precējās, līdz trešajā laulībā ar Ludvigu Sofiju fon Kleistu piedzima meita Izabella Helēna. 1803. gadā viņa apprecējās ar grāfu Mihailu Plāteru, apvienojot Latgalē ietekmīgās Plāteru un Zībergu dzimtas. Izabellai Helēnai pūrā bija zemes īpašumi 1935 kvadrātkilometru platībā ar 15 000 dzimtcilvēkiem.

Ārējās saites
-------------

* Фон Зиберги, Евгений Голубев

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 99146936622613780480

 |

 |
**Dova-Džonsa akciju indekss** (angļu: *Dow Jones Industrial Average*, saīsinājums DJIA; NYSE: DJI) ir ASV vecākais pašlaik pastāvošais tirgus indekss. Indeksu 1884. gadā izveidoja laikraksta *Wall Street Journal* redaktors Čārlzs Dovs, lai sekotu līdzi ASV fondu tirgos pārstāvēto rūpniecības uzņēmumu attīstībai. Šobrīd neviena no sākotnēji iekļautajiem rūpniecības uzņēmumiem šajā indeksā vairs nav.

Lai gan DJIA ir viens no vecākajiem un populārākajiem akciju indeksiem, daudzi profesionāļi uzskata, ka tas neadekvāti atspoguļo ASV kopējo akciju tirgu salīdzinājumā ar plašākiem tirgus indeksiem, tādiem kā *S&P 500* vai *Russell 2000*.

Visnopietnākais indeksa kritums notika 1987. gadā, tā sauktajā "Melnajā pirmdienā", kad Dova-Džonsa akciju indekss zaudēja 22,6%.

Aprēķināšana un atlases kritēriji
---------------------------------

Indekss aptver 30 lielākos ASV uzņēmumus. Vārds "industrial" ("*industry*" — angļu val. "rūpniecība") ir ne vairāk kā veltījums vēsturei: mūsdienās daudzi no šiem uzņēmumiem vairs nepieder pie rūpniecības sektora.

Sākotnēji indeksu aprēķināja kā aptverto uzņēmumu akciju cenu vidējo aritmētisko. Tagad indeksa aprēķināšanai visu 30 akciju cenu summu dala ar Dova-Džonsa koeficientu. Kopš 2021. gada 4. novembra Dova-Džonsa koeficients ir vienāds ar 0,15172752595384. Koeficients mainās ikreiz, kad mātesuzņēmuma akcijas tiek sadalītas, tāpēc akciju sadalīšana neietekmē indeksa vērtību.

Investēšanas metodes
--------------------

Dova-Džonsa indeksā var investēt, izmantojot indeksu fondus, kā arī atvasinātos instrumentus, piemēram, iespēju līgumus un nākotnes līgumus.

Čikāgas opciju birža izlaiž iespēju līgumus *Dow* akciju iegādei, izmantojot saknes simbolu DJX.

ETF (biržā tirgotos fondus), kas atkārto indeksa rādītājus, izlaiž *State Street Corporation*.

Atsauces
--------

1. ↑  «The First 12 Dow Components: Where Are They Now?». *forbes.com*. Skatīts: 2022. gada 28. janvāris.
2. ↑  «What Happened to the First 12 Stocks on the Dow?». *fool.com*. Skatīts: 2022. gada 28. janvāris.
3. ↑  «Preliminary Observations on the October 1987 Crash». *archive.gao.gov*. Skatīts: 2022. gada 28. janvāris.
4. ↑  «Brokers for Trading Indices Guide». *comparebrokers.co*. Skatīts: 2022. gada 28. janvāris.
5. ↑  «Forex Trading Industry Statistics and Facts 2020». *dailyforex.com*. Skatīts: 2022. gada 28. janvāris.
6. ↑  «SPDR Dow Jones Industrial Average ETF (DIA)». *nasdaq.com*. Skatīts: 2022. gada 28. janvāris.
7. ↑  «The Best (and Only) Dow Jones Industrial Average ETF for Q1 2022». *investopedia.com*. Skatīts: 2022. gada 28. janvāris.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Dova-Džonsa akciju indekss***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
***Nostolepis gracilis*** ir klimatiīdu akantodu suga. Tās pārstāvji bija izplatīti Baltijā, Kaļiņingradas apgabalā (Krievija) un Lielbritānijas dienvidos (rietumos no Birmingemas) no augšsilūra (Kaugatumas svīta, Pršidoli) līdz vidusdevonam (Rēzeknes svīta, Eifels). Sugu aprakstīja vācbaltiešu paleontologs Valters Gross 1947. gadā. Šīm zivīm ir zināmas tikai zvīņas. Veseli ķermeņi nav atrasti.

Apraksts
--------

*N. gracilis* sugai ir maza izmēra zvīņas. To maksimālais platums ir 0,8 mm, bet maksimālais garums ir 0,64 mm. Bet parasti zvīņas ir būtiski mazākas. Zvīņas pamatnes platums parasti ir lielāks par garumu, bet tās forma atgādina šķērseniski izstieptu rombu. Pamatnes platums nekad nesasniedz vainaga platumu, tāpēc vainags nosedz pamatni skatā no augšas. Pamatnes izliekums var stipri variēt. Reizēm ir novērojami atsevišķi subcentrāli izvietoti asinsvadu kanāli, kas no apakšas caurauž pamatni.

Vainaga kakliņš parasti ir stipri sašaurināts un salīdzinoši augsts, taču ir arī izņēmumi ar zemu kakliņu. Kakliņa priekšpusē bieži var redzēt divas līdz četras lielākas atveres. Līdzīgi asinsvadu kanāli ieiet kakliņa aizmugurējā daļā, kur veido cilpas. Vainags ir samērā plakans, nosedz pamatni ar savu apmali un izstiepjas tālu uz aizmuguri plānas lapiņas veidā. Vainaga ornamentējumu veido ribas, kas izvietotas gareniski un daudzmaz paralēli. Šī īpatnība ļauj viegli atšķirt *N. gracilis* no *Nostolepis striata*. Bieži var sastapt vainagus, kuru ribas lielākā vai mazākā mērā satuvinās aizmugurējā galā. Lielām zvīņām ribas priešējā malā reti kad sazarojas. Ribu skaits parasti ir 6—8. Retāk var sastapt vairāk ribu (ap 12 gab.), no kurām sānos izvietotās var būt ļoti īsas. Vainaga priekšējā mala ir līdzena, daudzmaz atdalīta no ribu ornamentējuma. Malu dzelksnīši uz vainagiem neveidojas. Vainaga virsma ir gluda, un reizēm tik caurspīdīga, ka caur to ir skaidri saskatāmi kaļķainie asinsvadu kanāli.

Zvīņu vainagu priekšējā daļā starp ribām var atrasties sīkas gareniski ovālas formas poras, vai arī viena pora starp centrālajām ribām. Poras ir grūti pamanāmas un tās var ieraudzīt tikai apgaismojot vainagu dažādos leņķos. Reti ir sastopams līdz 5 porām, taču visbiežāk poru uz vainagiem nav, īpaši lielām zvīņām.

Atsauces
--------

1. ↑  Gross, W. (1971): Downtonische und dittonische Acanthodier-Reste des Ostseegebietes. — Palaeontographica, Abt. A,96; Stuttgart. 42-43. lpp
**Valmieras Valsts ģimnāzija** ir vispārējās vidējās izglītības mācību iestāde Valmierā. Ģimnāzijas ēkā atrodas izstāžu galerija "Ledus pagrabs".

Izglītības programmas
---------------------

Pamatizglītības otrā posma (7.-9. klase) matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (kods: 23013111), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011011), Vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programma (31012011), Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (dabaszinības, 31013011), Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (31013011)

Skolas vēsture
--------------

Valmieras Valsts ģimnāzijas ēka (arhitekts Aleksejs Kīzelbašs) celta 1902. gadā Vidzemes Skolotāju semināra vajadzībām, Pirmā pasaules kara laikā semināra ēkā 1915. gadā ierīkoja Krievijas armijas kara hospitāli. 
Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām 1920. gada 1. augustā Izglītības ministrija izdeva rīkojumu par Valmieras sieviešu ģimnāzijas un Valmieras reālskolas pārņemšanu valsts uzturēšanā, tās apvienojot un pārdēvējot par **Valmieras Valsts vidusskolu**. Skola darbojās bijušā Valmieras skolotāju semināra ēkā, 1929. gadā to pārdēvēja par **Valmieras Valsts ģimnāziju**.

Otrā pasaules kara laikā skolas ēkā izveidojās Vērmahta lazarete. 1944. gadā skolu pārdēvēja par Valmieras vidusskolu, 1949. gadā par **Valmieras 11 varoņu-komjauniešu vidusskolu**. Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas tā ieguva Valmieras 1. vidusskolas, 1996. gadā Valmieras ģimnāzijas nosaukumu, bet 2004. gadā skolai atjaunoja Valsts ģimnāzijas statusu.

Ārējās saites
-------------

* Pašnovērtējuma ziņojums (2016)[novecojusi saite]

Atsauces
--------

1. ↑  «Valmieras TIC». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2020. gada 7. augustā. Skatīts: 2019. gada 23. februārī.

Ārējās saites
-------------

* Skolas mājaslapa Archived 2021. gada 15. maijā, *Wayback Machine* vietnē.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Valmieras novada skolas |
| --- |
|  |
| Ģimnāzijas un vidusskolas | 
* Mazsalacas vidusskola
* Rūjienas vidusskola
* Valmieras Valsts ģimnāzija
* Valmieras Pārgaujas Valsts ģimnāzija
* Valmieras 2. vidusskola
* Valmieras 5. vidusskola
* Valmieras Dizaina un mākslas vidusskola
* Valmieras Gaujas krasta vidusskola – attīstības centrs
* Valmieras Viestura vidusskola

 |
|  |
| Sākumskolas un pamatskolas | 
* Brenguļu sākumskola
* Burtnieku Ausekļa pamatskola
* J. Endzelīna Kauguru pamatskola
* Jura Neikena Dīkļu pamatskola
* Kocēnu pamatskola
* Matīšu pamatskola
* Rubenes pamatskola
* Strenču pamatskola
* Trikātas pamatskola
* Valmieras Pārgaujas sākumskola
* Valmieras sākumskola
* Privātā pamatskola "Zaļā skola"

 |

 |
***Goldman Sachs*** (pilnā nosaukumā ***The Goldman Sachs Group, Inc.***) ir amerikāņu multinacionāla investīciju banka, kas piedāvā dažādus finanšu pakalpojumus galvenokārt institucionāliem klientiem.

Vēsture
-------

1869. gadā Markuss Goldmans Ņujorkā nodibināja *Goldman Sachs*.

1999. gadā Goldman Sachs uzsāka vienu no lielākajām finanšu institūcijām sākotnējo publisko piedāvājumu (IPO) ASV vēsturē. 1999. Gada Maijā kompānija tika kotēta Ņujorkas Fondu Biržā (New York Stock Exchange).Goldman caur sākotnējo publisko piedāvājumu paugstināja savu kapitālu par 3.6 miljardiem ASV dolāriem. Īsi pēc sākotnējā publiskā piedāvājuma Henrijs Paulsons Juniors tika iecelts par Goldman Sachs izpilddirektoru (CEO).

1999. gadā Goldman Sachs ieguva Hull Trading Company par 531 miljoniem ASV dolāriem un 2000. gadā iegādājās Spear,Leeds, & Kellog par 6.3 miljards dolāriem tādejādi paplašinot savas operācijas.

2006. gada 30.maijā ASV prezidents Džordžs V. Bušs nominēja Henriju Paulsonu par ASV valsts kases vadītāju (U. S. Secretary of the Treasury), tādējādi Henrijs Paulsons pameta Goldman Sachs un nominēja Loijdu Blankfeinu par savu pēcteci kā Goldman Sachs izpilddirektoru.

2007. gada augsta riska hipotekārā kredīta krīzes (subprime mortgage crisis) laikā Goldman Sachs izglābās no lieliem zaudējumiem pārdodot augsta riska hipotekārās ķīlas zīmes īsās pozīcijās.

**Goldman Sachs un Baltais Nams**

Liels daudzums Goldman Sachs darbinieku ir pārgājuši strādāt no Goldman Sachs uz Balto Namu. Šis trends bija ļoti manāms Džordža V. Buša administrācijas laikā un joprojām redzams Baraka Obamas administrācijā. Amerikas tauta ļoti asi uz šo situāciju reaģēja jo viņu prāt bijušajiem Goldman Sachs darbiniekiem pirmajā vietā nav tautas interese bet gan Goldman Sachs un citu finanšu institūciju labklājība.

**Bizness**

Goldman Sachs ir bijis galvenais riska parakstītājs sākotnējam publiskajam piedāvājumam tādām kompānijām kā Alibaba, Twitter, un YAHOO!.

**Izmeklēšanas**

Goldman Sachs banka ir bijusi iesaistīta vairākās izmklēšanās sakarā ar naftas cenu manipulāciju, valūtu un preču cenu manipulāciju, iekšējo tirdzniecībā, saistībā ar 2008. — 2009. gada krīzi un dažādos citos gadījumos.

Atsauces
--------

1. 1 2  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 6. janvārī. Skatīts: 2015. gada 5. maijā.
2. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 7. septembrī. Skatīts: 2015. gada 5. maijā.
3. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 16. maijā. Skatīts: 2015. gada 5. maijā.
4. ↑  «IPO Calendar». *www.nasdaq.com*.
5. ↑  Maggie McGrath. «Goldman, Morgan Stanley And JP Morgan Named In Commodity Manipulation Investigation». *Forbes*.
6. ↑  «Bloomberg - Are you a robot?». *www.bloomberg.com*.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 136070081
* LCCN: n82161448
* ISNI: 0000 0001 2164 4655
* GND: 5291369-7
* SUDOC: 122003667
* BNF: cb16244895v (data)
* NKC: kn20120209005

 |

 |
**Pseidovektors**, **rotācijas vektors** jeb **aksiālais vektors**, ir vektora paveids, kas no **īstā** jeb **polārā vektora** atšķiras ar uzvedību pēc atspoguļošanas. Pseidovektora spoguļattēlam papildus (t. i. attiecībā uz spoguļattēlu, kādu iegūtu īstais vektors) mainās aritmētiskā zīme.

Piemēram, īstais vektors, kurš ir paralēls spogulim (atspoguļošanas plaknei), spoguļattēlā saglabā savu virzienu, bet pseidovektors maina to uz pretējo. Un otrādi, atspoguļojoties punktā, īstais vektors maina savu virzienu uz pretējo, bet pseidovektors saglabā.

Pseidovektori rodas, ja kādu fizisku sakarību izsaka vektoriālā reizinājuma veidā.

Piemēri
-------

Fizisko pseidovektoru piemēri ir magnētiskais lauks, griezes moments, virpulība, leņķiskais ātrums, impulsa moments.

### Atspoguļošana punktā jeb visu triju koordinātu asu inversija

Impulsa momenta {\displaystyle \textstyle \mathbf {L} } (pseidovektors), rādiusvektora {\displaystyle \textstyle \mathbf {r} } un impulsa {\displaystyle \textstyle m\cdot \mathbf {v} } atspoguļošanās punktā
Impulsa moments {\displaystyle \mathbf {L} } ir pseidovektors. Kamēr īstie (polārie) vektori − rādiusvektors {\displaystyle \mathbf {r} } un impulss {\displaystyle m\cdot \mathbf {v} } − pēc atspoguļošanas punktā apvēršas, impulsa moments {\displaystyle \mathbf {L} =m\cdot \mathbf {r} \times \mathbf {v} } paliek ar iepriekšējo vērsumu. (Šo pašu ilustrāciju var izmantot arī leņķiskajam ātrumam, atmetot masu. Tad vertikālais vektors atbilstu leņķiskā ātruma vektoram {\displaystyle \mathbf {\omega } }).

### Atspoguļošana plaknē jeb vienas koordinātu ass inversija

Riteņu leņķiskā ātruma vektoru greizā atspoguļošanās plaknē.
Atspoguļošana plaknē ir ekvivalenta vienas koordinātu ass apvēršanai (inversijai). Ilustrētajā situācijā automobiļa spoguļattēls turpina braukt tajā pašā virzienā. Tā kā riteņi turpina griezties "uz priekšu", leņķiskā ātruma vektors joprojām ir vērsts pa kreisi. Pēc vektora bultas atspoguļošanas tika papildus izmainīta vektora aritmētiskā zīme. 

### Divu koordinātu asu inversija

Apvēršot reizē divas koordinātu asis no trim, objekti nevis atspoguļojas, bet tikai pagriežas. Rotācija ir tiešā simetrija, attiecībā uz kuru īsto vektoru un pseidovektoru īpašības neatšķiras.

Vektoriālās reizināšanas sakarības
----------------------------------

* polārais vektors × polārais vektors = pseidovektors
* pseidovektors × pseidovektors = pseidovektors
* polārais vektors × pseidovektors = polārais vektors
* pseidovektors × polārais vektors = polārais vektors
Ēku termogrāfija
**Termogrāfija**, **siltuma attēlveidošana** jeb **siltuma video** ir attēla veidošana, izmantojot infrasarkano starojumu. Termogrāfiskās ierīces reaģē uz starojumu elektromagnētiskā spektra infrasarkanās daļas robežās (aptuveni 900 -1400 nm jeb 0,9 — 1,4 μm) un pārveido to redzamās gaismas attēlā.

Tā kā infrasarkano starojumu izstaro visi priekšmeti, kuru temperatūra nav absolūtā nulle (tātad visi reālajā dzīvē sastopami priekšmeti), tad saskaņā ar melnā ķermeņa starojuma likumu, termogrāfija ļauj "redzēt" apkārtējo vidi arī bez cilvēka acij redzamās gaismas. Izstaroto infrasarkano staru intensitāte palielinās, paaugstinoties temperatūrai, tādēļ termogrāfija ļauj saskatīt temperatūras izmaiņas laikā un dažādu objektu temperatūru starpības. 

Lietojot termogrāfisko ierīci, var redzēt cik labi silti priekšmeti izceļas uz vēsāka fona, piemēram, cilvēki un siltasiņu dzīvnieki apkārtnē kļūst viegli saskatāmi gan dienā, gan naktī, bet nekvalitatīvi nosiltinātas ēku fasādes vietas ir radikāli citā krāsā nekā fasāde, ļaujot ieraudzīt tā sauktos "termiskos tiltus" — vietas, kur noplūst siltums.

Termogrāfijas pielietojums
--------------------------

Siltumnoplūdes apskate ar infrasarkano staru kameras (termokameras) palīdzību dod iespēju laikus konstatēt nekvalitatīvi veiktus būvniecības vai remonta darbus, avārijas vietas, kuras radušās dzīvojamo un ražošanas ēku ekspluatācijas gaitā, bojājumus siltuma un elektroinstalācijas tīklos, ārsienu uzstādīšanas defektus, paviršu siltumizolācijas instalāciju ēku sienām un jumtiem, kondensēšanās vietas, elektrisko tīklu defektus, bojātas izolatoru savienojuma vietas, elektrisko un siltumtehnisko ierīču (transformatoru, elektroģeneratoru, katlu agregātu u.c.) bojājumus, oderējuma un siltumizolācijas defektus.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Termogrāfija***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Thermographic pictures* *Infrared pictures*
**Glutamīns** (***Gln***, glutamīnskābes 3-monoamīds, C5H10N2O3) ir viena no dzīvo organismu olbaltumvielu aminoskābēm. Glutamīns kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini adatveida kristāli.

Atrašanās dabā
--------------

Ietilpst olbaltumvielu sastāvā līdzīgi citām aminoskābēm.

Bioloģiskā nozīme
-----------------

Organismā glutamīns veidojas no glutamīnskābes, fermenta glutamīnsintetāzes iedarbībā piesaistot amonjaku. Glutamīns ir svarīga slāpekļa vielmaiņas sastāvdaļa. Tāpat kā arginīns, glutamīns ir bioķīmiskais slāpekļa donors, veidojoties citām aminoskābēm, purīniem un pirimidīniem.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Dzīvo organismu aminoskābes |
| --- |
|  |
|  | 
* Alanīns
* Arginīns
* Asparagīns
* Asparagīnskābe
* Cisteīns
* Fenilalanīns
* Glicīns
* Glutamīns
* Glutamīnskābe
* Histidīns
* Izoleicīns
* Leicīns
* Lizīns
* Metionīns
* Prolīns
* Serīns
* Tirozīns
* Treonīns
* Triptofāns
* Valīns

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh85055382
* BNF: cb12103500q (data)
* NDL: 00576126

 |

 |
**Seņavina salas** (angļu: *Senyavin Islands*) ir koraļļu atolu un salu grupa Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Ponpejas pavalstī. Salu grupu veido vulkāniskā sala Ponpeja un divi koraļļu atoli — Pakīna un Anta. Seņavina salas ir apdzīvotākā salu grupa Ponpejas pavalstī, tās iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā ponpejiešu valodā.

Domājams, ka pirmais eiropietis, kurš sasniedza Ponpejas arhipelāgu, bija portugāļu jūrasbraucējs un pētnieks Pedro Fernandess de Kviross (*Pedro Fernández de Quirós*) 1595. gada 23. decembrī ar kuģi *San Gerónimo*. Otrā zināmā rietumnieku vizīte notika daudz vēlāk, kad austrālieša Džona Henrija Rova kuģis *John Bull* ieradās salā 1825. gada 10. septembrī, kur tam uzbruka vietējie iedzīvotāji. 1828. gadā krievu jūrasbraucējs Frīdrihs fon Litke sasniedza salu grupu un nosauca to Krievijas admirāļa Dmitrija Seņavina vārdā. Litke nebija izkāpis krastā atklātajās salās, taču, redzot kanoe laivas, lēsa, ka to iedzīvotāju skaits ir ap 2000.

Atsauces
--------

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Seņavina salas***.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh2012000695

 |

 |