**Ķoderu pilskalns**, saukts arī par **Lielo Vīra gultu**, ir Vidzemes lībiešu pilskalns Suntažu pagasta rietumu daļā, 2,5 km no Juglas ciema Rīgas virzienā, apmēram 100 m no autoceļa P4 Rīga — Ērgļi. Formas un profila dēļ, tas ir īpatnējākais arheoloģijas piemineklis Ogres novadā. Senapmetne atrodas uz viena no sākuma pauguriem Lielajos Kangaros un ir bijusi apdzīvota no 9. līdz 12. gadsimtam. Gar pilskalna dienvidu pakāji plūst Mazā Jugla. Ķoderu pilskalns ir maz pētīts, valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis.

Vēsture
-------

Ķoderu pilskalns (Lielā Vīra gulta)
Ķoderu pilskalns skaitās samērā jauns, jo tas radās un ir bijis apdzīvots no mūsu ēras 9. līdz 12. gadsimtam (vēlais dzelzs laikmets). Senapmetne bija koka būvju nocietinājums. Vēsturiski Suntažu pagasta Juglas ciema apkārtnē ir dzīvojuši līvi, kam netālus ir dzīvojuši vēlāk ieceļojušās baltu (senlatviešu) ciltis. Pilskalns sava sānskata profila dēļ tautā iesaukts arī par Lielā Vīra (Milža) gultu. Šis lībiešu pilskalns ir Lielo Kangaru kalnu sākuma paugurs. Tas ir īpašs ar to, ka tam abos galos ir paaugstinājumi, skatoties no sāniem pavasarī, kad vēl kokiem lapas nav saplaukušas, tas, braucot garām pa Rīgas — Ērgļu jeb P4 autoceļu, izskatās kā gulta, tikai krietni liela, kā radīta Lielam vīram, milzim. Pilskalns ierīkots uz Kangaru kalnu grēdas, kas divās vietās pārrakts, izveidojot aizsarggrāvjus ar diviem augstiem zemes vaļņiem. Pilskalns ir 65 m garš, 25 m plats, no ceļa puses 15 m, bet no upes puses 30 m augsts. Augšdaļas plakuma laukums aptuveni 1625 kv.m. 1998. gadā pilskalns tika vēsturnieku apsekots, kā rezultātā pilskalna plakumā un nogāzēs tika konstatēts ap 1 m biezs, melnas krāsas kultūras slānis, kurā atsevišķos kontrolpunktos līdzās apdegušiem akmeņiem tika atrastas dzīvnieku kaulu atliekas, kā arī dažādas bezripas un ripas keramikas trauku lauskas, datējamas ar IX-XII gadsimtu. Kultūras slānis ( mītņu kārta) izplatās arī uz ziemeļu pusi aiz galvenā grāvja uz vaļņa, kur var konstatēt plašāku, nedaudz norobežotu priekšpils vietu, caur kuru notika satiksme, tirdzniecība ar pilskalnu. Pilskalna galos vēl ir 3–4 m augsti vaļņi, kas uzbērti mākslīgi, kur domājams atradušies apmetnes aizsardzībai uzbūvēti novērošanas sargtorņi, no kuriem paveras plašs skats uz apkārtni. Pašu pilskalnu apjoza vairākus metrus augsta noasinātu baļķu siena, aiz kuras iekšienē atradās apmetnes koka apbūve. Senie lībieši šo vietu bija izraudzījušies savai apmetnei, jo Mazā Jugla un stāvās paugura sienas bija labs dabisks aizsargs pret iebrukumiem. Gar pilskalnu jau no seniem laikiem garām gāja tirdzniecības ceļš uz latgaļiem, Tālavu, krivičiem, Novgorodu, Krievzemi.

Šis ir viens no nedaudzajiem pilskalniem, kas minēts jau agrākās hronikās. To saistībā ar 1318. gada Suntažu pili kādā savā 19. gadsimta beigu dokumentā piemin Augusts Bīlenšteins. Vēlāk ap 1592. gadu Ķoderu (*Kioder*) senapmetni piemin un diezgan detalizēti apraksta Rīgas birģermeistars Francis Nīenšteds. Viņš savā hronikā atstāsta senāku nostāstu, ka ap 13. gadsimtu apkārtnē dzīvojuši virsaiši, vadoņi Nupa un Kaipa, kas sīvi cīnījušies pret vācu krustnešiem, tomēr beigās pilskalns tika iekarots un nodedzināts. Nedaudzie dzīvi palikušies iedzīvotāji uz neatgriešanos aizbēga pie Gaujas lībiešiem. 20. gadsimta sākumā K. Lēvis of Menārs un H. Lākmans izteica hipotēzi, ka te varētu būt bijusi 13. gadsimta avotos minētā Remīnes pils. Vēsturnieki un arheologi senpilskalnu sauc par Ķoderu pilskalnu pēc netālu esošo māju vārda. Reizēm te notiek kultūrvēsturiski pasākumi. Gar pilskalnu plūst sīkā Dēliņurga, kas kā labā krasta pieteka ieplūst Mazajā Juglā.

Viduslaikos, puskilometru Juglas ciema virzienā pie ceļa atradās Ķoderkrogs, kurš tāpat kā Vāverkrogs bija braucēju vidū iemantojis nelāgu slavu Kangarceļa laupītāju dēļ, jo bija pēdējais krogs pirms tolaik bīstamā ceļa posma. Pirms otrā pasaules kara kādu laiku šajā teikām un nostāstiem apvītā gleznainā apkārtnē, "Dēliņu" mājās vasarās ar sievu ir atpūties un radošu iedvesmu smēlies rakstnieks Jānis Jaunsudrabiņš. Līdz mūsdienām par šo gultasveida pilskalnu un Kangaru kalniem ir saglabājušies dažādi kultūrvēsturiski nostāsti.

Ģeogrāfija
----------

Ķoderu pilskalns jeb Lielās Vīra gultas oss ir viens no Lielo Kangaru sākuma pauguriem, kas tālāk austrumu, Juglas ciema virzienā ģeomorfoloģiski ir saistīts ar pārējiem mazākiem, vietām daļēji vai pilnībā noraktiem osu virknes pauguriem. Kopumā šī pauguru ķēde ar upju pārrāvumiem stiepjas no Vāverkroga līdz Uceniem pie Suntažiem. Virknes austrumu daļa atrodas Viduslatvijas jeb Madlienas nolaidenumā, bet rietumu daļa Viduslatvijas zemienes Ropažu līdzenumā. Pats pilskalns atrodas uz pašas nolaidenuma robežas. Šī osu virkne ir veidojusies zemledāja tuneļos kūstot pēdējam senajam apledojam pirms 10 -12 tūkstošiem gadu.

Galerija
--------

* Lielā Vīra gulta no P4 autoceļa Rīga-ĒrgļiLielā Vīra gulta no P4 autoceļa Rīga-Ērgļi
* Skats uz Rīgas-Ērgļu ceļuSkats uz Rīgas-Ērgļu ceļu
* Taka uz pilskalnuTaka uz pilskalnu
* Uzeja pilskalnāUzeja pilskalnā
* Noeja uz Mazo JugluNoeja uz Mazo Juglu
* Taciņa uz pilskalna augšdaļuTaciņa uz pilskalna augšdaļu
* Skats uz pilskalnu no R galaSkats uz pilskalnu no R gala
* Lielā Vīra gultas augšdaļaLielā Vīra gultas augšdaļa
* Lielā Vīra gultas A kājgaleLielā Vīra gultas A kājgale
* Gar pilskalnu aizlokās Mazā Juglas upeGar pilskalnu aizlokās Mazā Juglas upe
* Dziļi lejā tek uz Turkalni Mazā JuglaDziļi lejā tek uz Turkalni Mazā Jugla
* Mazā Jugla vēlā pavasarī pie pilskalnaMazā Jugla vēlā pavasarī pie pilskalna
* Ķoderu pilskalna 3D modelis
* Ķoderu pilskalna 3D modelis

Atsauces
--------

1. ↑  «Ogres novada karte». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 17. aprīlī. Skatīts: 2016. gada 13. aprīlī.
2. ↑  «Ķoderu pilskalns (Lielā vīra gulta)». *Saraksts.mantojums.lv*. Nacionālā kultūras mantojuma pārvalde.
3. ↑  Jānis Strēnieks "Ogre, Ceļvedis 2", Ogres Tūristu klubs, 1998, 148-149. lpp ISBN 9984-9259-0-0
4. ↑  Latvijas Enciklopēdija 3. sējums, SIA "V. Belokoņa izdevniecība", Rīga 2005, 622. lpp ISBN 9984-9482-3-4
5. ↑  Kultūrvēsturisks pasākums Ķoderēs, Ropažiem 810[novecojusi saite]
6. ↑  'Pasākums Ķoderu līvu pilskalnā (YouTube video)
7. ↑  «Teika par Kangaru kalnu rašanos (Teksts un tā audioieraksts, teicējs Ēriks Pozemkovskis)». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 27. jūlijā. Skatīts: 2016. gada 14. aprīlī.
8. ↑  Latvijas ģeogrāfiskais atlants, SIA "Karšu izdevniecība Jāņa sēta", Rīga, 2015, 10,11.lpp. ISBN 978-9984-07-477-1
9. ↑  Guntis Eniņš. „Ledus laikmeta meistardarbs- Lielie Kangari", laikraksts Lauku Avīze, 22. janvāris, 2012

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Ķoderu pilskalns***.
* Latvijas Universitāte, Zemes un vides zinātnes, Raksti 695. sējums — Pilskalni Latvijas ainavā
* Gaujas lībieši, Turaidas muzejrezervāts
* www.latvijas-pilskalni.lv

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Latvijas pilskalni |
| --- |
|  |
| Kurzemes pilskalni | 
* Aizputes
* Alsungas
* Baltcepuru
* Bašķiņkalns
* Brūveru
* Buses
* Cieceres
* Dāvida pils
* Dundagas
* Dzintares
* Embūtes
* Gaiļa kalns
* Gaviezes Elkukalns
* Grobiņas
* Kalētu
* Kalna dārzs
* Kapličas kalns
* Kandavas
* Kazdangas
* Krotes
* Krūku
* Krūtes
* Kurmāles
* Lagzdīnes
* Mātras
* Mazsāliju
* Medzes
* Mežītes
* Milzukalns
* Mizaiņu
* Orma kalns
* Pāces
* Padures
* Paplakas
* Puiša kalns
* Pūjalgu
* Pūres
* Purmsātu
* Puzes
* Rumbas
* Sabiles
* Sermites
* Talsu
* Tāšu
* Tigves
* Todaižu
* Tromeļa pils
* Ugāles
* Valgales
* Valtaiķu
* Vārtājas
* Veckuldīgas
* Vecmoku
* Vecpils
* Venteru
* Zviedru kapi

 |
|  |
| Latgales pilskalni | 
* Akatnīku
* Alotāju kalns
* Andžānu
* Asotes
* Baranaukas
* Berzīnes
* Biešona
* Braslavas
* Brīveru
* Brīveru Garadkas kalns
* Ciblas Kapu kalns
* Dagdas
* Dauguļu Kapču kalns
* Degteru
* Duboviku
* Divkšu
* Ekšu
* Ekšu Pilskalniņš
* Fridrihovas
* Gorodoka
* Greitas
* Gribuļu
* Grundānu
* Gūteņu
* Jersikas
* Jukumu Grumuškas kalns I
* Jukumu Grumuškas kalns II
* Jurizdikas
* Kalvānu
* Kategrades
* Kirkas kalns
* Kiuku
* Klabauču
* Kurtoša
* Krupenišķu
* Ķīšu kalns
* Leperu
* Lisiņas
* Ļaksu
* Ļūbasta
* Madaļānu
* Markovas
* Melnais kalns
* Mistra kalns
* Naumku
* Pilskalns
* Peļņiku Stāvais kalns
* Poliščinas
* Puncuļevas
* Pustoškas Baterijas kalns
* Pušas I
* Pušas II
* Ratinīku
* Reiņu
* Reiņu (Perečkas kalns)
* Reuta
* Rēzeknes
* Rubuļu
* Rudavas kalns
* Rušenicas
* Sekļu
* Silinīku
* Skuju
* Stalidzānu Svilušais kalns
* Šņepstu
* Šokolādes
* Upurkalns
* Ūdrāju
* Valaiņu
* Volkenbergas
* Žaunerānu

 |
|  |
| Sēlijas pilskalni | 
* Aknīstes
* Babrānu
* Dignājas
* Grūbeles
* Ilzes
* Kaldabruņas
* Kalkūnes
* Kaupres
* Kņāvu
* Kūliņu
* Lašu
* Maizīšu
* Margaskalns
* Muldenieku
* Sēlpils
* Sērenes
* Sērpiņu
* Stupeļu
* Sudrabkalns
* Valaiņu
* Zilais kalns

 |
|  |
| Vidzemes pilskalni | 
* Aizkraukles
* Arnicēnu
* Aronas kalns
* Augstais kalns
* Avotiņkalns
* Babītes
* Batarejas kalns
* Beverīna
* Bindēnu
* Bulandu
* Bulduru
* Caunu
* Celensku
* Cimpēnu
* Dārznīcas
* Doļu
* Drusku
* Ērgļu kalni
* Ērgļu Skanstes kalniņš
* Ērģemes
* Ērģemes Cepuru kalniņš
* Gavēņu
* Grebu
* Grebu Bļodas kalns
* Gribažu
* Jaunandrānu
* Kaivēnu
* Kalnaegļu
* Kalnaziedu
* Kampu
* Kārtenes
* Kastrānes
* Kokneses
* Kubeseles
* Ķēču
* Ķentes
* Ķētu
* Ķivutkalns
* Ķoderu
* Lapurgu
* Lauru
* Lauteres
* Lazdu kalns
* Lazdonas
* Lojas
* Medņu
* Melnā ieža
* Metimnes
* Nametkalns
* Nītaures
* Obzerkalns
* Oliņkalns
* Panūtes kalns
* Pavēņu
* Pekas kalns
* Piltiņu
* Piltiņu
* Priekšēnu
* Pļaviņu
* Remines
* Rugāju pilskalniņš
* Rutkastes
* Riekstu kalns
* Satezeles
* Sārumkalns
* Siseņu
* Skudru
* Slaidēnu
* Spīdzenieku
* Tanīsa kalns
* Tempļa kalns
* Ungurkalns
* Ureles
* Ūbānu
* Vaidavas
* Vecpiebalgas
* Vējavas
* Vējiņu
* Viculaiku
* Vieķu
* Viešu
* Vikmestes
* Vīna kalns
* Zilaiskalns

 |
|  |
| Zemgales pilskalni | 
* Aužeļu
* Bruknas
* Daugmales
* Ezerlūku
* Incēnu
* Kamardes
* Karātavu kalns
* Mežotnes
* Pilveru
* Raktes
* Sidrabenes
* Smiltnieku
* Spārnu
* Svētkalns
* Tērvetes
* Tukuma

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* LNB: 000271932

 |

 |