**Brodi** (ukraiņu: *Броди*) ir pilsēta Ukrainas rietumos, Ļvivas apgabala Zoločivas rajonā. Atrodas uz robežas starp vēsturisko Volīniju un Galīciju. Vēsturisks ebreju kultūras centrs. Dzelzceļa mezgls. Pie pilsētas atrodas naftas vada "Draudzība" un "Odesa - Brodi" mezgls.

Vēsture
-------

Rakstos pirmoreiz minēta 1084. gadā. 1546. gadā tai tika piešķirtas Magdeburgas tiesības, un tolaik tā bija pazīstama ar vārdu Lubiča (poļu: *Lubicz*). Ietilpa Žečpospolitā, piederējusi dažādām augstmaņu ģimenēm. No 1629. gada tā piederēja hetmanim Staņislavam Koņecpolskim, kļuva par tā rezidenci, un pēc franču inženiera de Boplāna plāna tika pārbūvēta pēc ideālas pilsētas principiem.

Pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā pilsēta iekļāvās Austrijas impērijā, netālu no robežas ar Krievijas Impēriju. 19. gadsimt Brodi deva vārdu ebreju muzikantiem jeb. t.s. "Brodu dziedātājiem" (*Brodersänger*).

Pilsēta tika stipri nopostīta Poļu-padomju kara laikā 1920. gadā. Pēc Pirmā pasaules kara Brodi tika iekļauti jaunizveidotajā Polijas valstī. Sākoties Otrajam pasaules karam, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, Brodus ieņēma PSRS karaspēks. Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS Brodus ieņēma vācieši. 1941. gada 23. - 30. jūnijā pie pilsētas notika Brodu tanku kauja, ar smagiem zaudējumiem abām karojošajām pusēm. Tā bija lielākā tanku kauja karā līdz Kurskas kaujai divus gadus vēlāk. Pilsētas daudzskaitlīgie ebreju iedzīvotāji tika iznīcināti holokaustā. Ukraiņu nacionālisti savukārt pilsētas apkārtnē izvērsa represijas pret poļu civiliedzīvotājiem. Pie pilsētas 1944. gada 13. jūlijā pirmajās kaujās pret Sarkano armiju piedalījās ukraiņu 14. ieroču SS grenadieru divīzija "Galīcija".

Pēc Otrā pasaules kara lielākā daļa atlikušie poļu iedzīvotāji pārcēlās vai tika padzīti uz dzīvi Polijā, sevišķi uz tās rietumu apgabaliem, no kuriem savukārt tika padzīti vācieši. Līdz 1991. gadam Brodi atradās Ukrainas PSR sastāvā.

Cilvēki
-------

Brodi ir šveiciešu matemātiķa Jozefa Ludviga Rābes (*Joseph Ludwig Raabe*, 1801-1859), austriešu rakstnieka Jozefa Rota (*Joseph Roth*, 1894-1939) un reliģiskā darbinieka Izraēla Zolli (*Israel Zolli*, 1881-1956) dzimtā pilsēta.

1944. gada 9. maijā netālu no pilsētas krita padomju diversants Nikolajs Kuzņecovs (*Николай Иванович Кузнецов*, 1911-1944).

Ebreju uzvārds Brodskis ir radies no Brodu pilsētas nosaukuma.

Atsauces
--------

1. ↑  .
2. ↑  *Ģeogrāfijas vārdnīca Pasaules zemes un tautas*. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 1978. 127. lpp.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Brodi***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Ļvivas apgabala pilsētas  |
| --- |
|  |
| 
* Belza
* Bibrka
* Borislava
* Brodi
* Buska
* Červonohrada
* Dobromiļa
* Drohobiča
* Dubļani
* Hiriva
* Hliņani
* Hodoriva
* Horodoka
* Javoriva
* Kamjanka-Buzka
* Komarno
* **Ļviva**
* Mikolajiva
* Mostiska
* Moršina
* Novijkaliņiva
* Novijrozdila
* Novojavorivska
* Peremišļani
* Pustomiti
* Radehiva
* Rava-Ruska
* Rudki
* Sambira
* Skole
* Sokaļa
* Sosņivka
* Starijsambira
* Stebnika
* Strija
* Sudova Višņa
* Truskaveca
* Turka
* Uhņiva
* Veliki Mosti
* Vinniki
* Zoločiva
* Židačiva
* Žovkva

 |

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 138486276
* LCCN: n88212572
* GND: 4368821-4
* SUDOC: 161015085
* BNF: cb14410808k (data)
* NKC: ge341442

 |

 |