recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Alberts Sidnijs Džonstons** (angļu: *Albert Sidney Johnston*, 1803—1862) bija amerikāņu militārais darbinieks, kurš dienēja ASV, Teksasas un Amerikas Valstu Konfederācijas (AVK) armijās. Viņš tika uzskatīts par vienu no izcilākajiem Dienvidu ģenerāļiem. Uzzinot par Džonstona nāvi, prezidents Džefersons Deiviss teica: "Šī cilvēka zaudējums bija pagrieziena punkts mūsu liktenī."

Biogrāfija
----------

Džonstons dzimis Vašingtonā, Kentuki štatā. Lai gan viņš dzimis Kentuki, Alberts Džonstons lielāko dzīves daļu nodzīvoja Teksasā, kuru viņš uzskatīja par savām mājām. Viņš ieguva izglītību Transilvānijas Universitātē Leksingtonā, kur iepazinās ar nākamo Amerikas Konfederatīvo Valstu prezidentu Džefersonu Deivisu. Abi vēlāk mācījās Vestpointā. 1826. gadā viņš pabeidza akadēmiju kā leitnants ASV 2. kājnieku pulkā.

Džonstons tika iecelts amatos Ņujorkā un Misūri, kā arī 1832. gadā piedalījās Melnā vanaga karā.

Amerikas pilsoņu karš
---------------------

Pēc pārcelšanās uz Teksasu 1836. gadā viņš Teksasas Neatkarības kara laikā iestājās Teksasas armijā kā ierindas karavīrs. 1836. gada 5. augustā viņš tika iecelts par Teksasas Republikas armijas ģenerāladjutantu. 1837. gada 31. janvārī viņš kļuva par Teksasas armijas komandējošo vecāko brigādes ģenerāli. No 1838. līdz 1840. gadam viņš bija Teksasas Republikas kara sekretārs.

Džonstons 1861. gada maijā atkāpās no ASV armijas pēc tam, kad Teksasa, kur viņš bija dzīvojis tik ilgi, pasludināja neatkarību un drīz pievienojās Amerikas Konfederatīvajām Valstīm. Būdams bijušais ASV armijas ģenerālis, 58 gadus vecais Džonstons tika uzskatīts par vienu no Dienvidu augstākajiem un pieredzējušākajiem virsniekiem. Viņu ļoti cienīja Konfederācijas prezidents Džefersons Deiviss. Viņš bija viens no tikai astoņiem Konfederācijas virsniekiem, kas AVK armijā tika paaugstināts ģenerāļa pakāpē. 1861. gada 10. septembrī Džonstonam tika uzticēta plašā Konfederācijas teritorija, izņemot piekrastes apgabalus. Viņš kļuva par Konfederācijas armijas komandieri Amerikas pilsoņu kara Rietumu frontē.

Citā uzbrukumā Džonstons tika ievainots, lode trāpīja viņa augšstilba artērijā. Viņu neizdevās izglābt, un pulksten 14:30 viņš mira asins zuduma dēļ. Džonstons bija visaugstākā ranga kara upuris abās pusēs, un viņa nāve bija smags trieciens konfederātu morālei.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Alberts Džonstons***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 44164851
* LCCN: nr92034231
* ISNI: 0000 0000 4912 0629
* GND: 1156055768

 |

 |
|  |
| --- |
| **Artikulācijas vietas** |
| Labiāla |
| Bilabiāla |
| Labiāli velāra |
| Labiāli alveolāra |
| Labiodentāla |
| Bidentāla |
| Koronāla |
| Lingvolabiāla |
| Interdentāla |
| Dentāla |
| Alveolāra |
| Apikāla |
| Lamināla |
| Postalveolāra |
| Alveopalatāla |
| Retrofleksa |
| Dorsāla |
| Palatāla |
| Labiāli palatāla |
| Velāra |
| Uvulāra |
| Uvulāri epiglotāla |
| Radikāla |
| Faringāla |
| Epiglotāli faringāla |
| Epiglotāla |
| Glotāla |
| Šī lapa, iespējams, satur informāciju fonētiskajā alfabētā, kuru dažas pārlūkprogrammas var attēlot nekorekti. |

**Interdentāli līdzskaņi** tiek izrunāti novietojot mēles lokano galu pret augšējiem priekšzobiem. Dentālie līdzskaņi, turpretī, tiek izrunāti mēles galu novietojiet *starp* augšējiem un apakšējiem priekšzobiem. Tādējādi interdentālos līdzskaņus var artikulēt gan ar augšējiem, gan apakšējiem priekšzobiem, bet dentālie tiek artikulēti ar mēles lokano daļu pret augšējo priekšzobu *aizmuguri*.

Attēlošana IPA
--------------

Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā interdentālos līdzskaņus attēlo ar augšējo un apakšējo dentālās artikulācijas diakritiskajām zīmēm vienlaicīgi, ja nepieciešama precīza transkripcija, kā piemēram [n̪͆], bet visbiežāk tos attēlo kā izvirzītus alveolārus līdzskaņus: [n̟].

Izplatība
---------

Interdentālie līdzskaņi ir reti sastopami. Parasti dentālu vai alveolāru līdzskaņu interdentāla izruna sastopama kā savdabība vai koartikulācijas blakusefekts. Visbiežāk sastopamie interdentālie līdzskaņi ir nesvelpeniskie berzeņi (svelpeņi var būt dentāli, bet nekad interdentāli). Cik zināms, nevienā valodā interdentālie līdzskaņi nekontrastē ar dentālajiem.

Balsīgi un nebalsīgi interdentāli berzeņi [ð̟, θ̟] sastopami amerikāņu angļu valodā kā sākumskaņas tādos vārdos, kā *then* un *thin*. Britu angļu valodā šie līdzskaņi visdrīzāk būs dentāli [ð, θ].

Interdentāls [l̟] sastopams dažās itāļu valodas variācijās, kā arī angļu valodā.

Lielākajā daļā Austrālijas aborigēnu valodu ir "dentālie" līdzskaņi, kurus raksta *th*, *nh* un dažās valodās *lh*. Tie vienmēr ir lamināli, bet var tikt izrunāti vienā no trijiem atšķirīgiem veidiem atkarībā no valodas, runātāja un no tā, cik uzmanīgi runātājs izrunā skaņu. Šīs skaņas var būt:

* **Interdentālas** ar starp zobiem redzamu mēles galiņu,
* **Interdentālas** ar mēles galiņu pret apakšzobiem un starp zobiem redzamu mēles priekšējās daļas virspusi,
* Dentialveolāras ar mēles galiņu un priekšējo daļu piespiestiem pie augšzobu aimugures un alveolas, kā franču valodas *t*, *d*, *n*, *l*.

Atsauces
--------

1. ↑  Ladefoged, Peter; Maddieson, Ian (1996). The Sounds of the World's Languages. Oxford: Blackwell. ISBN 0-631-19814-8 (angliski)

Skatīt arī
----------

* Bidentāls līdzskanis
Spiediena sensori okeāna dzelmē reģistrē cunami vilni, kurš plūst pāri, un nosūta signālu bojai. Tā savukārt nosūta brīdinājuma signālu par cunami viļņa tuvošanos satelītam.
**Cunami brīdinājuma sistēma** ir brīdinājuma sistēma, kura ir izveidota, lai laikus brīdinātu cilvēkus par cunami viļņa tuvošanos. Lai cunami brīdinājuma sistēma darbotos efektīvi, ir jābūt diviem ļoti svarīgiem priekšnoteikumiem: 1) laikus jāatklāj, ka tuvojos cunami vilnis; 2) jābūt komunikāciju infrastruktūrai, kas ļautu noziņot cilvēkiem par tuvojošos nelaimi.

Lai nu kā, bet cilvēci nevar pasargāt no zemestrīcēm vai cunami, taču iespējams mazināt to izraisītās sekas, laikus brīdinot bīstamajā zonā dzīvojošos cilvēkus. No kļūdām ir jāmācās, un šādu sāpīgu mācību mums visiem sniedza Āzijas katastrofa.

Cunami brīdinājuma sistēmas tiek iedalītas divās kategorijās: starptautiskās un reģionālās cunami brīdināšanas sistēmās.

Starptautiskās cunami brīdinājuma sistēmas
------------------------------------------

Starptautiskās cunami brīdinājuma sistēmas tiek saīsinājumā apzīmētas ar IWS. Un šādas sistēmas ir izvietotas Klusajā okeānā, Indijas okeānā, Atlantijas okeāna ziemeļu daļa un Vidusjūrā.

### Klusais okeāns

Klusajā okeānā cunami brīdinājuma sistēmu kontrolē Klusā okeāna cunami brīdināšanas centrs (PTWC), kurš izvietots Havaju salās. Pēc tam, kad seismogrāfi reģistrē zemūdens zemestrīci un īpaši spiediena mērītāji okeāna dibenā acumirklī fiksē cunami veidošanos, tiek nosūtīts signāls uz PTWC, kas savukārt tālāk nosūta brīdinājumu uz apdraudētajām teritorijām.

### Indijas okeāns

*Pamatraksts: Indijas okeāna cunami brīdinājuma sistēma* 
Pēc 2004. gada 26. decembrī notikušā Āzijas cunami, kas prasīja vairāk nekā 230 000 upurus, arī Indijas okeānā seismologi izveidoja cunami brīdināšanas sistēmu. Toreiz pēc pirmā grūdiena Indijas okeāna zemestrīci dažas minūtes vēlāk reģistrēja seismiskā stacija Kokosu Salās. Taču seismologi nepietiekami novērtēja stihijas spēku. Turklāt viņiem nebija iespējams izplatīt brīdinājumu par nāvējošā viļņa tuvošanos, jo šajā pasaules daļā nebija izveidota pienācīga brīdinājuma sistēma, kas palīdzētu izsargāties no cunami. Ja šāda sistēma pastāvētu, būtu iespējams izglābt dzīvību tūkstošiem cilvēku.

Reģionālās cunami brīdinājuma sistēmas
--------------------------------------

Reģionālās (vai lokālās) cunami brīdinājuma sistēmas tiek izveidotas vietās, kur bieži notiek zemestrīces un ir nepieciešams pēc iespējas ātrāk noreaģēt un brīdināt iedzīvotājus par cunami viļņa tuvošanos. Šādas sistēmas ir izveidojusi Japāna.

Atsauces
--------

1. ↑  "Zinātnieki brīdinās par cunami un zemestrīcēm" — Ilustrētā Zinātne, 2005. gada decembra numurs, 26.lpp.

Ārējās saites
-------------

* (angliski) Tsunami Warning & Alert System Arhivēts 2007. gada 27. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē. (Cunami brīdinājuma un trauksmes sistēma)
* (angliski) Pacific Tsunami Warning Center (Klusā okeāna cunami brīdināšanas centrs)
* (angliski) Indian Ocean Tsunami Warning System (Indijas okeāna cunami brīdināšanas sistēma)
**Plakantārpi** (*Platyhelminthes*) ir dzīvnieku tips. Ir uzskats, ka šis ir parafilētisks tips, un nākotnē, iespējams, tiks sadalīts vairākos atsevišķos tipos.

Raksturojums
------------

Ķermenis parasti lentveida vai lapveida, dorsoventrāli plakans. Ķermeņa izmēri ir no milimetra daļām līdz vairākiem metriem. Dažām formām redzami izteikta homologo orgānu kompleksu likumsakarīga atkārtošanās, kam atbilst tikpat likumsakarīgs ārējais posmojums (neīstā segmentācija jeb pseidometamērija).
No ārpuses ķermeni ietver ādas-muskuļu maiss, kas sastāv no epitēlija un parasti arī no daudzslāņainas un saliktas muskulatūras. Parazītiskajām formām ķermeni klāj blīva, kutikula. Ķermeņa dobuma nav, iekšējie orgāni vienmēr atrodas parenhīmā (parasti mezodermālas izcelsmes). Gremošanas orgānu sistēma vairumam formu ir slēgta gremojamā maisa veidā, dažkārt tā komplicēti sazarojusies. Dažām sugām gremošanas orgānu sistēma sastāv tikai no parenhimā iegrimušu šūnu sakopojuma, kas izpilda gremošanas funkciju. Dažām parazītiskajām formām gremošanas orgānu sistēma ir atrofējusies, un barību tās uzņem osmotiski caur ādu. Asinsrites sistēmas un elpošanas orgānu plakanajiem tārpiem nav. Tie elpo caur ādu, bet zarnu trakta parazītiem paralēli aerobai elpošanai notiek anaerobās elpošanas process (rūgšana), kurā bezskābekļa vidē sadalās tārpu ķermenī esošās organiskās vielas (galvenokārt glikogēns). Izvadorgānu sistēma ir protonefrīdiju tipa. Nervu sistēma sastāv no galvas nervu mezgliem (ganglijiem) un dažāda skaita gareniskajām nervu stiegrām, kas vairākumā gadījumu ir saistītas ar šķērseniskām komisūrām; parasti attīstītāki par citiem ir divi sānu zari. Dzimumorgānu sistēma, ar dažiem izņēmumiem, hermafrodītiska, ar vairākiem papildu dziedzeriem, kuri piedalās olu un to apvalku formēšanas procesā.

Ekoloģija
---------

Pašreiz pazīstamas apmēram 25 000 plakantārpu sugas. Daļa no tām ir brīvi dzīvojošas formas, kas mīt jūrās, saldūdeņos, kā arī mitrās vietās uz sauszemes, bet lielākais vairums ir dzīvnieku parazīti. Dažas formas parazitē arī cilvēkā. Attīstība pārsvarā ir sarežģīta, ar paaudžu (dzimumpaaudzes un bezdzimumpaaudzes) un saimnieku maiņu: starpsaimnieks (attīstās parazīta kāpurs), finna (iecistējies biezos apvalkos parazīta kāpurs), definitīvais saimnieks (dzīvo pieaudzis parazīts).

Sistemātika
-----------

**Tips** Plakantārpi (*Platyhelminthes*)

* klase Skropstiņtārpi (*Turbellaria*)
* klase Sūcējtārpi (*Trematoda*)
* klase Monogeneji (*Monogenea*)
* klase Lenteņi (*Cestoda*)

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Plakantārpi***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
* Plakantārpi
**Meruerta Kamalidenova** (kazahu: *Меруерт Камалиденова*; dzimusi 2005. gada 3. augustā) ir Kazahstānas starptautiskā meistare šahā (2021).

Biogrāfija
----------

Daudzkārtējā Kazahstānas jauniešu šaha čempionātu uzvarētāja dažādās vecuma grupās. Vairākārt pārstāvējusi Kazahstānu Pasaules un Āzijas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās, kurās izcīnījusi uzvaras Pasaules meiteņu šaha čempionātā U14 vecuma grupā (2019), Āzijas meiteņu šaha čempionātā U12 vecuma grupā (2017) un Āzijas meiteņu šaha čempionātā U14 vecuma grupā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojusies 31. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

2023. gada septembrī Kazahstānas izlases sastāvā izcīnījusi sudraba medaļu Pasaules komandu šaha čempionātā.

2023. gada novembrī Daglasā ierindojusies 15. vietā "FIDE Women's Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

Par panākumiem turnīros FIDE 2021. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Atsauces
--------

1. ↑  World Youth Chess Championship 2019 - Girls U14
2. ↑  Asian Youth Chess Championship 2017-U12G
3. ↑  Asian Youth Chess Championships 2018 - G14 Standard
4. ↑  2021 FIDE Chess.com Women's Grand Swiss
5. ↑  023 FIDE Women's Grand Swiss

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Apaļgalvji** (angļu: *roundheads*) bija parlamenta atbalstītāji Anglijas revolūcijas laikā. Apaļgalvu ienaidnieki bija kavalieri. Nosaukums cēlies no īsā matu griezuma. Arī sarkani formas tērpi bija apaļgalvju atšķirības zīme. Nosaukums "*roundheads*" pirmo reizi minēts 1641. gadā. Sākotnēji viņu vadonis bija grāfs Esekss, bet vēlāk vadoņa loma pārgāja Olivera Kromvela rokās, kurš savervēja apaļgalvjus no Anglijas austrumu grāfistēm.

Apaļgalvji bija kalvinisma piekritēji un sauca sevi par "gara vīriem" un "Dieva karavīriem". Apaļgalvu morāli audzināja reliģiskie sludinātāji, kuri valkāja melnas drēbes ar baltām apkaklēm.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Apaļgalvji***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh85115538
* GND: 4712301-1

 |

 |
**Fazāni** (*Phasianus*) ir fazānu dzimtas (*Phasianidae*) vistveidīgo putnu ģints, kurā ir 1 vai 2 sugas. Tās ir parastais fazāns (*Phasianus colchicus*) un raibais fazāns (*Phasianus versicolor*). Daži sistemātiķi uzskata, ka raibais fazāns ir parastā fazāna pasuga.

Parastais fazāns mūsdienās ir introducēts visā pasaulē, bet tā dabīgais izplatības areāls ir Āzija un Eiropas dienvidaustrumu reģioni - Grieķija, Bulgārija un Kaukāzs. Otra suga - raibais fazāns ir endēmiska Japānas salu arhipelāgam, lai gan arī tā mūsdienās ir introducēta Havaju salās un Rietumeiropā.

Kopīgās īpašības
----------------

Fazāni ir liela auguma vistveidīgie putni, kuru tēviņiem ir krāšņi apspalvojumi ar metālisku spīdumu. Tiem ir arī labi attīstītas astes virsspalvas, kuras ir ļoti garas un slaidas. Reizēm tās veido pusi no kopēja putna garuma. Mātītes, salīdzinoši ar tēviņiem, ir neuzkrītošas, ar raibumotu, brūnu apspalvojumu. Fazāniem, salīdzinot ar ķermeni, ir mazi spārni, līdz ar to tie nelabprāt lido. No briesmām fazāni parasti izvairās, skrienot un slēpjoties biezoknī. Skriet tie var ļoti ātri, sasniedzot 32 km/h ātrumu.

Āzijā cilvēki tic, ka fazāni ir īpaši jutīgi pret zemes vibrācijām, un spēj brīdināt par zemestrīces tuvošanos dažas sekundes pirms tās sākšanās.

Sistemātika
-----------

* **Fazānu ģints** (*Phasianus*)
	+ Parastais fazāns (*Phasianus colchicus*)
	+ Raibais fazāns (*Phasianus versicolor*)

Atsauces
--------

1. 1 2 3  Wild in Japan
2. ↑  «IUCN: Phasianus colchicus». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 6. aprīlī. Skatīts: 2013. gada 28. maijā.
3. ↑  «Green Pheasant». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2006. gada 26. maijā. Skatīts: 2006. gada 19. aprīlī.

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Fazāni*** |

* BBC: Pheasant
* Oiseaux-Birds: The Pheasants Arhivēts 2013. gada 14. jūnijā, *Wayback Machine* vietnē.
**Smiltāja esparsete** (*Onobrychis arenaria*) ir mainīga izskata augu suga, kura ir sastopama teritorijā no Viduseiropas līdz Āzijas stepes joslai. Latvijā tā ir sastopama reti un nevienmērīgi, galvenokārt — valsts centrālajā un austrumu daļā.

Suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

Biotopi
-------

Nelielas grupas aug sausās mežmalās, pauguru nogāzēs un osu grēdās uz karbonātu cilmieža.

Latvijā ir trīs izplatības apvidi, ārpus kuriem sastopama ļoti reti: Lielie un Mazie Kangari, Numernes valnis, Šķaunes oss. Atsevišķas atradnes ceļu un dzelzceļu uzbērumos ir sinantropas; parasti tās nav ilgstoši noturīgas, un augs nesaglabājas. Visticamāk, ka sēklas te nonākušas no pamatbiotopa, kas iznīcināts, rokot granti. Atradņu vietās apdraud grants karjeru ierīkošana un meža zemsedzes bojāšana.

Atsauces
--------

1. 1 2  «smiltāja esparsete - Onobrychis arenaria (Kit.) DC. - Augi - Latvijas daba». *www.latvijasdaba.lv*. Skatīts: 2024-01-31.
**Kalnu āboliņš** (*Trifolium montanum*) ir daudzgadīgs āboliņu ģints lakstaugs. Eiropā plaši izplatīta suga. Latvijā bieži sastopams visā teritorijā.

Apraksts
--------

Kalnu āboliņam ir stāvs, 15—60 cm augsts stublājs, kas blīvā apmatojuma dēļ izskatās zaļganpelēcīgs. Stublāja augšdaļā var būt 1—2 zari. Trīsstaraini salikto lapu plātnes (ga 2—4 cm, pl 1—2 cm) ir eliptiskas ar sīkzobainu malu. Pielapes olveida, ar smailu galu, plaši saaugušas ar lapas kātu.

Stublāja galotnē attīstās parasti divas galviņveida ziedkopas (1,5—2 cm diametrā) ar baltiem vai zaļganbaltiem tauriņveida ziediem. Abām ziedkopām ir atšķirīga garuma kāti, to garums 1—7 cm. Zied no jūnija līdz augustam. Pēc ziedēšanas sāk nogatavoties auglis — pāksts ar 1—2 sēklām.

Izplatība un biotopi
--------------------

Kalnu āboliņš ir Eiropas vidusdaļā un austrumos sastopama suga. Austrumu virzienā sugas izplatība sniedzas Rietumsibīrijā, Kaukāzā un Irānā.

Kalnu āboliņš veido nelielas grupas sausos priežu mežos, mežmalās, pļavās un atmatās. Sastopams arī sausās un siltās pauguru nogāzēs. kaļķainās smilšmāla augsnēs. Alpu kalnos Tirolē tas atrasts līdz 2226 metru augstumam, bet Šveicē tika novērots 2560 metru augstumā virs jūras līmeņa.

Sugas ekoloģiskās prasības (pēc Landolt et al. 2010): mēreni sausas, neitrālas līdz sārmainas augsnes; nabadzīgs uzturvielu daudzums; spilgts apgaismojums; zems relatīvais gaisa mitrums; iztur lielas temperatūras svārstības, diezgan aukstas ziemas.

Atsauces
--------

1. 1 2 3 4  Kalnu āboliņš Trifolium montanum L. Sugu enciklopēdija Latvijas daba. Skatīts: 2024.02.03.
2. 1 2 3  Gustav Hegi, Helmut Gams: Familie Leguminosae. In Gustav Hegi: *Illustrierte Flora von Mitteleuropa*. 1. Auflage, Band IV, Teil 3, Seite 1310–1312. Verlag Carl Hanser, München 1964.
3. ↑  Trifolium montanum Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens, Kew. Skatīts: 2024.02.03.
4. ↑  Trifolium montanum L. Berg-Klee In: Info Flora, dem nationalen Daten- und Informationszentrum der Schweizer Flora. Abgerufen am 1. August 2022.
**Nesējraķete** — kosmiskais nesējs, raķete, kuru izmanto kā transportlīdzekli kosmisko lidaparātu ievadīšanai orbītā ap Zemi vai starpplanētu lidojuma trajektorijā. Šobrīd kosmonautikas praksē izmanto tikai daudzpakāpju nesējraķetes. Nesējraķetes pakāpes var būt vienreiz izmantojamas, ja tās pēc atdalīšanas nokrīt un iet bojā vai arī daudzkārt izmantojamas, ja tās nolaižas uz Zemes ar izpletni vai kā citādi.

Pēc degvielas tipa izšķir šķidrā kurināmā un cietā kurināmā raķetes, kā arī to kombinācijas. Cietā kurināmā pakāpes parasti izmanto starpkontinentālajās ballistiskajās raķetēs un kā nesējraķešu starta paātrinātājus. Kā šķidro degvielu parasti izmanto petroleju, sašķidrināto ūdeņradi, hidrazīnu u.c.

Nesējraķetes parasti tiek palaistas uz sauszemes no īpaši izbūvēta starta kompleksa, raķešu šahtas vai no mobilās platformas. Raķetes arī var startēt no okeānā peldošas starta platformas vai no zemūdenes, kā arī no lidmašīnas.

### Nesējraķešu tipi

Nesējraķetes tiek iedalītas pēc kravnesības uz zemo Zemes orbītu.

* Vieglās kravnesības nesējraķete - derīga krava līdz 2000 kg.
* Vidējās kravnesības nesējraķete - derīga krava no 2000 līdz 20000 kg.
* Smagās kravnesības nesējraķete - derīgā krava no 20000 līdz 50000 kg. (Piem. Ariane 5)
* Supersmagās kravnesības nesējraķete - derīgā krava virs 50000 kg. (Piem. Saturn)

Skatīt arī
----------

* *Saturn*

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Nesējraķete***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
**Slaviša Jokanovičs** (serbu: *Славиша Јокановић*, dzimis 1968. gada 16. augustā) ir Serbijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Dienvidslāvijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Jokanovičs ir Anglijas čempionāta kluba *Sheffield United* galvenais treneris.

Karjera
-------

### Spēlētāja karjera

Savu karjeru sācis Dienvidslāvijas kubos *FK Vojvodina* un *FK Partizan*, kuros abos viņš izcīnīja Dienvidslāvijas čempionu titulu. Vēlāk pārcēlies uz Spāniju, lai spēlētu *Real Oviedo* komandā, bet vēlāk viņš pievienojās *La Liga* komandai *Tenerife*. 1999. gadā Jokanovičs pievienojās citai Spānijas komandai *Deportivo La Coruña*. Tur viņš pavadīja vienu sezonu un palīdzēja komandai izcīnīt *La Liga* čempionu titulu. Vēlāk divus gadus spēlējis Anglijas Premjerlīgas komandā *Chelsea*, bet savu karjeru noslēdza *Ciudad Murcia* vienībā.

Dienvidslāvijas futbola izlases sastāvā piedalījies 1998. gada FIFA Pasaules kausā un 2000. gada Eiropas čempionātā.

### Trenera karjera

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Vispirms divus gadus viņš veiksmīgi strādāja Serbijas komandā *FK Partizan*, kur viņš divas reizes uzvarēja Serbijas Superlīgā. Vēlāk neilgi strādājis ar Taizemes, Bulgārijas un Spānijas komandām. 2014. gadā kļuvis par Anglijas čempionāta kluba *Watford* galveno treneri. 2015. gadā palīdzējis komandai tikt Anglijas Premjerlīgā, tomēr, nespējot vienoties par jaunu līgumu, viņš klubu pameta. Vēlāk kļuvis par Izraēlas kluba *Maccabi Tel Aviv*, taču viņš ātri klubu pameta un atgriezās Anglijas čempionātā, lai vadītu *Fulham*. Jokanoviča vadībā klubs iekļuva Anglijas Premjerlīgā, tomēr pēc septiņām neuzvarētām spēlēm pēc kārtas, viņš 2018. gada 14. novembrī tika atbrīvots. Vēlāk bijis Kataras komandas *Al-Gharafa* treneris, bet kopš 2021. gada 27. maija Jokanovičs ir Anglijas čempionāta kluba *Sheffield United* galvenais treneris. Viņš kļuva par *Sheffield United* pirmo ārzemju treneri.

Sasniegumi
----------

### Spēlētāja karjera

**Vojvodina**

* Dienvidslāvijas Pirmā līga: 1988–89

**Partizan**

* Dienvidslāvijas Pirmā līga: 1992–93
* Dienvidslāvijas kauss: 1991–92

**Deportivo**

* La Liga: 1999–2000
* Supercopa de España: 2000

### Trenera karjera

**Partizan**

* Serbijas Superlīga: 2007–08, 2008–09
* Serbijas kauss: 2007–08, 2008–09

**Muangthong United**

* Taizemes Premjerlīga: 2012

Atsauces
--------

1. ↑  «Jokanovic in for McKinlay at Watford». *BBC Sport* (en-GB). Skatīts: 2021-10-24.
2. ↑  «Fulham name Jokanovic as new boss». *BBC Sport* (en-GB). Skatīts: 2021-10-24.
3. ↑  «Fulham appoint Claudio Ranieri as manager after sacking Slavisa Jokanovic». *the Guardian* (angļu). 2018-11-14. Skatīts: 2021-10-24.
4. ↑  Sheffield United FC. «JOKANOVIĆ APPOINTED BLADES BOSS». *Sheffield United FC*. Skatīts: 2021-10-24.

Ārējās saites
-------------

* *Soccerbase* spēlētāja profils (angliski)
* *National-Football-Teams* profils (angliski)
* *Transfermarkt* spēlētāja profils (angliski)
* *Transfermarkt* trenera profils (angliski)
* *Eu-football.info* profils (angliski)
* *FBref* spēlētāja profils (angliski)
Baļķu sanesums pie tilta
Baļķu krāvums uz sagrautā tilta balsta
Plūdu postījumi
**Bauskas plūdi**, kas notika 1928. gadā, bija vieni no postošakajiem plūdiem Bauskas vēsturē. Smago vasaras lietavu izraisītā Mēmeles līmeņa celšanās 20. jūnijā aizrāva sev līdzi pa upi pludinātos baļķus, appludināja upei tuvākās Bauskas vecpilsētas ielas un sagrāva daļu no Mēmeles tilta.

1928. lietainā vasara izraisīja plūdus daudzviet Latvijā un Igaunijas dienvidos. Šajos gados notika aktīva mežā izcirsto baļķu pludināšana pa upēm uz kokzāģētavām Bauskā, Jelgavā un Rīgā. Jau jūnija sākumā pie Mēmeles tilta bija izveidojies bistami liels baļķu sanesums. Taču lielie plūdi sākās pāris nedēļas vēlāk, kad Mēmeles ūdeņu spiediens pārrāva baļķu nosprostojumus kādus četrus kilometrus pirms Bauskas, un straumes nestie baļķi sablīvējās pie Mēmeles tilta. Lietavu dēļ 20. un 21. jūnijā Mēmelē bija dubultojies ūdens daudzums. Milzīgais baļķu aizsprosts aizdambēja upi un pacēla ūdens līmeni par 6 metriem virs normas, appludinot daudzas pilsētas ielas.

Pārplūdusī upe rāva sev līdzi slikti nostiprinātos baļķu plostus, kas sablīvējās pie Mēmeles tilta, veidojot koka aizsprostu. Upmalas ēkas un ieliņas applūda. Piektdien, 22. jūnijā 4.00 no rīta straumes nestie baļķi izlauza ap 10 metrus garu tilta posmu. Ūdens un baļķi daļēji sagrāva vairākas ēkas. Upes ūdens izrāva sev ceļu gar upes krastu vecpilsētas pusē, aizskalojot un daļēji sagraujot upmalas šķūnīšus, ebreju sinagogu un dažas citas ēkas.

Visvairāk plūdos cietušas vācietim Štēbenam piedrošās Lejas dzirnavas, kam nodarītie zaudējumi sasnieguši 8 miljonus rubļu, bet Teodora Lodiņa alus darītavai nodarīti zaudējumi par 300 000 rubļiem.

Plūdu sekas
-----------

Sākot ar 23. jūnija vakaru ūdens krities jau par 3 metriem, atstājot aiz sevis baļķu sanesumus. Baļķu aizvākšanu sāka organizēt Bauskas pašvaldība, piesaistot šiem darbiem 350 strādniekus.

Pilsētas dāmas, notāra Jura Varenā kundzes, Latvijas Sarkanā Krusta Bauskas nodaļas priekšnieces vadībā izveidoja palīdzības komiteju, kas izmantoja Sarkanā Krusta piešķirtos līdzekļus, lai plūdos cietušajiem pāris nedēļas izdalītu pārtiku — zupu, maizi, sviestu, gaļu, zivis, cukuru u.c. Pirmajās dienās palīdzību saņēmuši 300 cilvēki, katram dienā piešķirta palīdzība 64 santīmu apmērā.

Sagrautais tilts nozīmēja, ka Bauskai vairs nebija sauszemes satiksmes ar 16 no apriņķa 20 pagastiem. Apstājās tirdzniecība tirgū un samazinājās rūpniecības apjomi. Jau dažas nedēļas vēlāk zirgu satiksmei tika atklāts plosta tilts, bet gājējiem tika uzbūvēta koka laipa.

Atsauces
--------

1. ↑  «Bauska pēc leelās pluhdu katastrofas». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 31. decembrī. Skatīts: 2014. gada 7. februārī.
2. ↑  «Pluhdi Bauska». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 31. decembrī. Skatīts: 2014. gada 7. februārī.
3. ↑  «Leelo pluhdu izpostitā Bauska». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 31. decembrī. Skatīts: 2014. gada 7. februārī.
4. ↑  «Plūdu breesmas strauji mazinas». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 31. decembrī. Skatīts: 2014. gada 7. februārī.

Ārējās saites
-------------

* Zudusī Latvija
**Ugāles vidusskola** ir Ventspils novada Domes dibināta izglītības iestāde, kura īsteno pamatizglītības un vidējās izglītības programmas. Tā atrodas Skolas ielā 5A Ugāles ciemā.

Vēsture
-------

Ugāles Kalna skola celta 1830.-1840. gados, 1876. gadā ēkai piebūvēja otro stāvu.
Vidusskola dibināta 1950. gadā Kalna skolas ēkā, tagadējā skolas ēka celta 1960. gadā.
2020./2021. mācību gada sākumā skolā strādāja 36 skolotāji, pamatizglītības programmā mācījās 166 skolēni, speciālajā pamatizglītības programmā 29 skolēni un vidējās izglītības programmā 12 skolēni.

Izglītības programmas
---------------------

* Pamatizglītības programma (kods 21011111);
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamiem ar mācīšanās traucējumiem (kods 21015611).
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (kods 31011011);

Interešu izglītības iespējas
----------------------------

Skolā darbojas 2.–4. 5.–9. klašu koris;
1.–4. 10.–12. klašu ansamblis;
1.–7. klašu keramikas pulciņš;
4.–6. 7.–9. klašu kokapstrādes pulciņš;
1.–4. tautas deju pulciņš;
1.–4. 5.–9. klašu svešvaloda (angļu val.);
1.–6. klašu vispusīgā fiziskā sagatavotība;
2.–5. klašu vides pētnieku pulciņš;
2.–4. 5.–7. klašu rokdarbu pulciņš;
1.–2.; 3.–7. klašu futbola pulciņš;
Jaunatnes informātikas līdzekļi (jaunie žurnālisti);
1.–3. klašu dramatiskais pulciņš;
Jaunsardze 4.–12. klasei;
Skolēnu pašpārvalde (5.–12. klase).

Absolventi
----------

* Aija Barča, bijusī Saeimas deputāte
* Andris Daņiļenko, dziedātājs
* Ēriks Kalnmeiers, bijušais ģenerālprokurors
* Sandis Prūsis, bijušais bobslejists

Atsauces
--------

1. ↑  zudusilatvija.lv
2. ↑  Ugāles vidusskolas PAŠNOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMS, 2021
3. ↑  ventspilsnovads.lv

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Ventspils novada skolas |
| --- |
|  |
| Ģimnāzijas un vidusskolas | 
* Ugāles vidusskola

 |
|  |
| Pamatskolas un sākumkolas | 
* Ances pamatskola
* Piltenes pamatskola
* Popes pamatskola
* Puzes pamatskola
* Stiklu internātpamatskola
* Tārgales pamatskola
* Užavas pamatskola
* Zūru pamatskola

 |

 |
**Pāvils Brūvers** (1949) ir latviešu teologs, Latvijas Neatkarības kustības dibinātājs, vēlāk Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas bīskaps.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1949. gada 10. aprīlī Rīgā. Viņa tēvs Andrejs Brūvers 1949. gada marta deportācijā bija izsūtīts uz Sibīriju un māte Aleksandra palikusi viena ar sešiem bērniem. 1970. gadā Pāvils Brūvers uzsāka studijas Rīgas Medicīnas institūtā, 1974. gadā kopā ar brāli Olafu viņš izveidoja anonīmu aptaujas anketu par sadzīvi, politiku, ko dalīja kursa biedriem un paziņām. VDK brāļus Brūverus aizturēja un vairāk nekā trīs mēnešus pratināja Stūra mājā. Par padomju valsts un sabiedriskās iekārtas apmelošanu Olafu ieslodzīja labošanas darbu nometnē, bet Pāvilam piesprieda nosacītu sodu.

Abi brāļi izveidoja Latvijas Neatkarības kustību, kas pavairoja un izplatīja skrejlapas, uzvilka sarkanbaltsarkanos karogus, izdeva "Latvijas Neatkarības Kustības Biļetenu". Tajā bija apmēram 20 cilvēki, arī Gunārs Astra, Alfrēds Lēvalds, Alfrēds Aperats un Jānis Vēveris.
1975. gadā LNK izdevās Rietumvalstīs nogādāt filmu par Krustpils ielas ieslodzīto nometni OC 78/7, kurā bija redzama karavīru un sargsuņu pavadīta ieslodzīto kolonna, kā arī arestantu kravas automašīna, kurā aiz restēm redzamas noskūtās ieslodzīto galvas. Daudzi pasaules TV kanāli demonstrēja filmas fragmentus, lai parādītu Gulaga sistēmas turpināšanos PSRS.

1976. gadā Pāvilu Brūveri kopā ar ģimeni izraidīja uz Rietumvāciju, kur viņš atsāka medicīnas studijas, bet no 1979. gada strādāja par žurnālistu radio Brīvā Eiropa Minhenē. Ieguva augstāko teoloģisko izglītību Starptautiskajā korespondences institūtā ASV un 1995. gadā sāka kalpot Prāgas evaņģēliski luteriskajā draudzē.

Pēc ordinēšanas par luterāņu mācītāju 2001. gadā Brūvers 2004. gadā atgriezās Latvijā un pēc LELB arhibīskapa Jāņa Vanaga aicinājuma kļuva par arhibīskapa vietnieku. No 2007. līdz 2016. gadam Brūvers bija Liepājas diecēzes bīskaps.

Apbalvojumi
-----------

* Triju Zvaigžņu ordenis, 2. šķira (1998)

Atsauces
--------

1. ↑  Jānis Rožkalns. Brīvības dēļ
2. ↑  Brūvers: Daļa garīdznieku bija spiesti sadarboties ar VDK irliepaja.lv 14.06.2018
Dānijas monarha tronis
**Dānijas pēctecības akts**, kas pieņemts 1953. gada 5. jūnijā, nosaka uz Dānijas monarha troni var pretendēt tie Dānijas karaliskās ģimenes pārstāvji, kas cēlušies no Kristiāna X un viņa sievas Aleksandrīnas no Mēklenburgas-Šverīnas.

Mantošanas likums
-----------------

Iespēju kandidēt uz Dānija monarha troni, var zaudēt, ja karaliskās ģimenes pārstāvji apprecas bez monarha atļaujas. Personas, kas dzimušas neprecētiem karaliskās ģimenes locekļiem vai bijušajām karaliskās ģimenes locekļiem, kuri apprecējušies bez karaliskās atļaujas, un viņu pēcnācēji tiek izslēgti no pēctecības līnijas. Turklāt, apstiprinot laulību, monarhs var izvirzīt nosacījumus, kas ir jāizpilda, lai jebkuram pēcnācējam būtu mantošanas tiesības. Ja nav nevienas personas, kas ir tiesīgas mantot troni, Dānijas parlamentam (Folketingam) ir tiesības ievēlēt jaunu monarhu un noteikt mantošanas līniju.

Pēctecības līnija
-----------------

Personas pēctecības līnijā ir norādītas ar kārtas numuru, kas apzīmē viņu vietu līnijā.

* *Frederiks IX (1899—1972)*
	+ *Margrēte II (dz. 1940)*
		- **Frederiks X** (dz. 1968)
			* + **(1)** Dānijas kroņprincis Kristians (dz. 2005)
				+ **(2)** Dānijas princese Izabella (dz. 2007) B D W
				+ **(3)** Dānijas princis Vincents (dz. 2011)
				+ **(4)** Dānijas princese Žozefīne (dz. 2011)
			* **(5)** Dānijas princis Joahims (dz. 1969)
				+ **(6)** Monpezatas grāfs Nikolajs (dz. 1999)
				+ **(7)** Monpezatas grāfs Fēlikss (dz. 2002)
				+ **(8)** Monpezatas grāfs Henriks (dz. 2009)
				+ **(9)** Monpezatas grāfiene Atēna (dz. 2012)
	+ **(10)** Dānijas princese Benedikte (dz. 1944)

Atsauces
--------

1. ↑  «ICL - Denmark - Succession to the Throne Act». Skatīts: 2011-04-16.
**Mitelverka** (vācu: *Mittelwerk* - "vidus rūpnīca") bija Vācijas pazemes rūpnīca Otrā Pasaules kara laikā, kas bija izvietota tuneļos Konštaina kalnā netālu no Nordhauzenas.

Laikā no 1943. līdz 1945. gadam Mitelverkā tika ražotas un uzglabātas raķetes V-2. Šeit arī tika izgatavotas V-1 lidojošās bumbas un citi raķešu un aviācijas izstrādājumi.

Mitelverkā piespiedu darbu strādāja aptuveni 20 000 ieslodzīto, kuri bija izmitināti Doras koncentrācijas nometnē. Daudzi no viņiem mira smago apstākļu (aukstuma un mitruma) dēļ. Kad 1945. gada 11. aprīlī amerikāņu karavīri atbrīvoja Doru, tika atrasti 6000 līķu.

Pēc kara rūpnīca atradās padomju okupācijas zonā, un tur tika atjaunota raķešu ražošana. 1948. gada vasarā Padomju armija demontēja iekārtas un sagrāva ieejas tuneļu sistēmā, lai vācieši to nevarētu izmantot. 1995. gadā publiskai apskatei tika atvērta daļa no tuneļiem. Lielākā daļa tuneļu sistēmas ir applūdusi vai sagruvusi.

Ārējās saites
-------------

* www.v2rocket.com

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 249419610
* GND: 4787234-2

 |

 |
**Ivo Rīegs** (vācu: *Ivo Rüegg*; dzimis 1971. gada 15. aprīlī) ir Šveices vācu bobslejists, divkārtējs pasaules čempions. Rīegs ir dzimis Ešenbahas pilsētā. Sācis trenēties bobslejā 1995. gadā, bet pirmoreiz starptautiskās sacensībās piedalījies 2000. gadā. Vairāki Ivo Rīega radinieki ir bijuši bobslejisti, tostarp, Ralfs, Makss un Tonijs Rīegi.

Ivo ir piedalījies 2006. gada Olimpiskajās spēlēs, kur izcīnīja 8. vietu abās disciplīnās. Pasaules čempionātos šveicietis ir izcīnījis divas zelta medaļas: 2007. gadā "četriniekos" un 2009. gadā "divniekos". 2007. gadā viņš ieguva arī sudraba medaļu "divniekos" un bronzas medaļu komandu sacensībās. 2010. gadā pirmoreiz karjerā kļuva par Pasaules kausa ieguvēju "divnieku" ieskaitē.

Labākie rezultāti
-----------------

*Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PČ — Pasaules čempionāts, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.*

| Ieskaite | Disciplīna | V. | Gads |
| --- | --- | --- | --- |
| OS | Divnieki | 8. | 2006 |
| Četrinieki | 8. | 2006 |
| PČ | Divnieki | **1.** | 2009 |
| Četrinieki | **1.** | 2007 |
| PK | Divnieki | **1.** | 2010 |
| Četrinieki | 5. | 2008 |
| Apvienotā iesk. | 2. | 2010 |
|
**Nanaju valoda** (goldu) ir Altajiešu valodu saimes tungusu-mandžūru valodu grupas valoda, rakstības pamatā kirilicu alfabēts. Nanaju valodu runā Krievijas Tālajos (Amūras lejtecē un Sahalīnā) un Ķīnā.

Rakstība
--------

Pirmie mēģinājumi izdot literatūru nanai valodā tika veikti 19. gadsimta beigās. Kazaņas Misionāru biedrība izdeva apmēram duci brošūru, galvenokārt reliģiska satura, un nelielu pamatrakstu.
1928. gadā Habarovskā pirmo reizi tika izdota grāmata N.A. Lipskis-Valronds "Bongo Bichkhe" ("Pirmā vēstule"), kas ir sākums un sākotnējā grāmata lasīšanai. Tajā pašā gadā Ļeņingradā tika izdota grāmata lasīšanai "Nanai heseni" ("Nanai valoda"), kuras autors ir T.I. Petrova. Vidusamūras dialekta Naikha dialekts tiek ņemts par mūsdienu literārās Nanai valodas pamatu. Uz tā pamata 1931. gadā tika izveidots nanai raksts latīņu rakstībā, kas izteica atsevišķu nanai valodas skaņu iezīmes. 1936. gadā latīņu alfabēts tika aizstāts ar kirilicu. Nanai raksta veidotāji bija pirmie padomju nanai valodas pētnieki T.I. Petrova, V.A. Avrorins, A.P. Putinceva, O.P. Suniks, M.A. Kaplāns, M.K. Maksimovs, Nanai studenti, kuri mācījās Ļeņingradas Ziemeļu tautu institūtā.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | B в | Ꞓ ꞓ | D d | Ʒ ʒ | Е е | Ə ə | F f | G g | H h | I i | J j | K k |
| L l | M m | N n | Ņ ņ | Ŋ ŋ | O o | P p | R r | S s | T t | U u | W w | Z z |

1932. gadā V.A. Avrorina un Nanai studenti uzrakstīja Nanai primeru "Sikun Pokto" ("Jaunais ceļš"). Saskaņā ar to kursos tika apmācīti pirmie Nanai skolotāji, bērni un pieaugušie mācījās lasīt un rakstīt savā dzimtajā valodā.

*Mūsdienu nanaju valodas alfabēts*:

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Б б | В в | Г г | Д д | Е е | Ё ё | Ж ж |
| З з | И и | Й й | К к | Л л | М м | Н н | Ӈ ӈ |
| О о | П п | Р р | С с | Т т | У у | Ф ф | Х х |
| Ц ц | Ч ч | Ш ш | Щ щ | Ъ ъ | Ы ы | Ь ь | Э э |
| Ю ю | Я я |  |  |  |  |  |  |  |

Gramatika
---------

No morfoloģijas viedokļa Nanai valoda ir tipiska aglutinatīvā-sufiksālā tipa valoda. Lietvārdi mainās atkarībā no reģistra un skaitļa. Īpašības vārdi nemainās un tiek iedalīti kvalitatīvajos, kvantitatīvos un relatīvajos. Tipiskā vārdu secība teikumā, tāpat kā visās Tungus-Manchu valodās, ir SOV.

Atsauces
--------

Literatūra
----------

* Е. Ю. Калинина, С. А. Оскольская. *Язык и общество. Энциклопедия* [*Language and society. Encyclopedia // Nanai language*]. *Нанайский язык* (krievu) (Veidne:М. : "Азбуковник"), 2016. 293—296/872. lpp. ISBN 978-5-91172-129-9.
* С. Н. Оненко. *Нанайско-русский словарь. Нанай-лоча хэсэнкуни* [*Nanai-Russian Dictionary*] (krievu). Veidne:М. : «РУССКИЙ ЯЗЫК», 1980. 552. lpp.

Ārējās saites
-------------

* Nanai valodas nozīme lingvistiskajā enciklopēdiskajā vārdnīcā.
* Grāmatas no prof. Pētera Šmita bibliotēkas
**Kapitālsabiedrība** (somu: ***osakeyhtiö***) Somijā ir ekvivalenta akciju sabiedrībai vai sabiedrībai ar ierobežotu atbildību citās valstīs. Saīsināti to raksta **Oy** (oː yː) un norāda vai nu pirms vai pēc uzņēmuma nosaukuma.

Dažkārt, ja uzņēmumā tiek lietota arī zviedru valoda, nosaukumam vēl pievieno Somijas zviedru valodas ekvivalentu "Ab" (*aktiebolag*; Zviedrijā šis saīsinājums tiek rakstīts "AB"). Ja galvenā valoda ir somu, tad raksta, piemēram, *Oy Suomi Ab* vai *Suomi Oy Ab*, bet ja galvenā ir zviedru valoda, tad *Ab Finland Oy* vai *Finland Ab Oy*.

*Osakeyhtiö* pamatkapitālam jābūt vismaz 2500 EUR.

Savukārt ***julkinen osakeyhtiö*** nozīmē "publiska kapitālsabiedrība", ar saīsinājumu **Oyj** (IPA: [o ː y ː ji ː]). *Julkinen osakeyhtiö* var savas akcijas piedāvāt biržā NASDAQ OMX Helsinki. Somijas zviedru valodas ekvivalents ir "Abp" (*publikt aktiebolag*; Zviedrijā tas ir "AB (publ)").
*Julkinen osakeyhtiö* pamatkapitālam jābūt vismaz 80 000 EUR; tam jābūt rīkotājdirektoram un vismaz trīs padomes locekļiem.

Atsauces
--------

1. 1 2  Osakeyhtiölaki 21.7.2006/624 Arhivēts 17.08.2008, *Wayback Machine* vietnē. (somiski), (zviedriski)
2. 1 2  Limited Liability Companies Act — Finland Arhivēts 2020. gada 10. augustā, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
*Shahed 136*
***Shahed 136*** ir Irānā ražots tāla darbības rādiusa militārais drons.

Drona kopējais garums ir aptuveni 3 metri, spārnu platums — nedaudz vairāk par 2 metriem, tas sver aptuveni 200 kg. Lādiņa svars ir 40–50 kg. Viena drona cena ir no 20 000 līdz 50 000 eiro. Darbības rādiuss ir 1000–2000 kilometru.

Saskaņā ar militārā analītiķa Breta Frīdmena (*Brett Friedman*) teikto, *Shahed-136* kravnesība ir aptuveni 40 kg sprāgstvielu (salīdzinājumam — tipiskā M795 155 mm artilērijas lādiņa kravnesība ir 11 kg sprāgstvielu). Tādējādi viens *Shahed-136* nes vairāk nekā trīs M795 sprāgstvielu lādiņus.

2022. gada Krievijas iebrukums Ukrainā
--------------------------------------

Notriekts *Shahed 136* Kijivas Tiesu ekspertīžu zinātniskās pētniecības institūtā
*Shahed 136* tika plaši izmantots Krievijas iebrukumā Ukrainā ar nosaukumu ***Герань-2***. 2023. gadā Krievija sāka izmantot pašu ražotu drona versiju. Līdz 2022. gada novembra sākumam Krievija ir izmantojusi aptuveni 400 *Shahed-136*. Militārie eksperti norāda, ka lielāko daļu no tiem notriec Ukrainas iznīcinātāji un pretgaisa artilērijas uguns. Līdz 2023. gada februāra sākumam, pēc Ukrainas Gaisa spēku datiem, bija notriekti vairāk nekā 540 dronu.

Atsauces
--------

1. ↑  «Institute for the Study of War». *Institute for the Study of War* (angļu). Arhivēts no oriģināla, laiks: 2022-03-25. Skatīts: 2024-01-09.
2. ↑  Dion Nissenbaum. «WSJ News Exclusive | Moscow, Tehran Advance Plans for Iranian-Designed Drone Facility in Russia». *Wall Street Journal* (en-US), 2023-02-05. ISSN 0099-9660. Skatīts: 2024-01-09.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Shahed 136***.
**Krasts** bija latviešu rokgrupa, kas darbojās no 1984. līdz 1990. gadam.

Vēsture
-------

Rokgrupu "Krasts" veidoja basģitārists Edgars Priedītis un ģitārists Aivars Ižiks kopā ar bundzinieku Ivaru Prekeli un taustiņinstrumentālistu Eināru Kizjallo. No 1985. līdz 1988. gadam grupā darbojās arī solists Oskars Sopss. Grupa piedalījās festivālā "Gaujas atbalsis". 1986. gadā uz pāris gadiem grupai pievienojās dziedātājs un taustiņinstrumentālists, vēlākais diriģents Andris Veismanis. Viņa dziesma ar O. Vācieša vārdiem "Pēc pusnakts" 1987. gadā piedalījās "Mikrofona" aptaujā, iegūstot 27. vietu, savukārt E. Priedīša dziesma "Tēvam" (J. Butūzova vārdi) togad ieguva 49. vietu. Grupa darbojās Ogres rajona kolhoza "Suntaži" paspārnē, viņus materiāli atbalstīja arī ražošanas apvienība "Vilnis".

Pēc dalības festivālā "Bildes '86" grupa koncertēja daudzviet Latvijā. Repertuārā bija gan pašu grupas dalībnieku darbi, gan arī daži Imanta Kalniņa un Ērika Ķiģeļa darbi. 1988. gadā grupai pievienojās dziedātājs Ivars Šterns no Liepājas, kas iepriekš darbojies grupā "Meloss" no Liepājas. A. Veismaņa vietā tika pieņemts taustiņinstrumentālists Aivars Siņickis. 1987. gadā pēc dalības festivālā "Liepājas dzintars" grupu pameta viens no tās dibinātājiem E. Priedītis, lai nākamajā gadā izveidotu hārdroka grupu "Monro", viņa vietā nāca basģitārists Zigmunds Žukovskis, kas iepriekš spēlējis "Eolikā". Grupā darbojās arī vokālists un mežradznieks Modris Laizāns.

Grupas mūzika tiek raksturota kā progresīvais roks, tai raksturīga nopietnas dzejas izmantošana. Tika veidoti dziesmu cikli, kuru tematika ir mīlestība pret dzimteni un ekoloģija, to vidū arī "Zaļais cikls" (1988), kas tika atskaņots Vides aizsardzības kluba rīkotajā festivālā Mežaparkā. Šī cikla dziesma "Tavas saknes tavā zemē" ar V. Belševicas dzeju 1989. gadā ""Mikrofona" aptaujā ieguva 13. vietu. Šajā laikā grupa ierakstīja vairākas dziesmas Latvijas Radio studijā, tomēr oficiāli ieraksti netika izdoti. 

Grupa pastāvēja līdz 1990. gadam, tās pēdējie dalībnieki bija E. Kizjallo un A. Ižiks. "Mikrofona" aptaujā piedalījās viņu abu kopīgi ierakstītā dziesma "Krāsains sapnis" (98. vieta), bet augstākā pozīcijā nonāca "Krasta" ierakstītā dziesma "Austrumu pusē" (32. vieta). Pēc tam grupas mūziķi pievērsās citiem muzikālajiem projektiem, mūzikas pedagoģijai un uzņēmējdarbībai.

Atsauces
--------

1. ↑  Mazvērsīte, Daiga. Kas bija 80. gadu grupa "Krasts" un ko tā atstājusi aiz sevis?. 26. janvāris, 2014.
**Latvijas Bankas Kredītu reģistrs** ir Latvijas Bankas informācijas sistēma, kas nodrošina informācijas par aizņēmējiem, kas saņēmuši kredītus Latvijas Republikā reģistrētajās bankās un ārvalstu banku filiālēs, to meitassabiedrībās, kas
sniedz ar kredītrisku saistītus finanšu pakalpojumus, krājaizdevu sabiedrībās, apdrošināšanas sabiedrībās, un to saistībām vākšanu, centralizētu uzkrāšanu un glabāšanu ar mērķi sniegt informāciju Kredītu reģistra dalībniekiem, Finanšu un kapitāla tirgus komisijai, Latvijas Bankai un pašiem aizņēmējiem (fiziskajām un juridiskajām personām) atbilstoši Latvijas Republikas normatīvo aktu prasībām.

Dalībnieki
----------

Kredītu reģistra dalībnieki ir FKTK vai citas uzraudzības institūcijas uzraudzītās iestādes:

* visas Latvijas Republikā reģistrētās bankas un ārvalstu banku filiāles
* to Latvijas Republikā reģistrētās meitassabiedrības, kas sniedz ar kredītrisku saistītus finanšu pakalpojumus
* apdrošināšanas sabiedrības
* krājaizdevu sabiedrības.

Informācija kredītu reģistrā
----------------------------

Kredītu reģistrā tiek uzkrāta informācija par:

* personām (aizņēmējiem, galvotājiem)
* Latvijas Republikā izsniegto kredītu aizņēmēju aktuālajām saistībām
* to aizdevumu atlikumiem ceturkšņa beigās
* pieļautajiem maksājumu kavējumiem, to izpildi, "Kredītiestāžu likuma" vai līguma pārkāpumiem attiecībā uz aktuālajām saistībām (parādnieku informāciju)
* aizņēmēju kredītvēsturi (informāciju par saistībām, kuras pilnībā izpildītas vai norakstītas zaudējumos)
* pieļautajiem maksājumu kavējumiem, to izpildi, "Kredītiestāžu likuma" vai līguma pārkāpumiem attiecībā uz "vēsturiskajām" saistībām, kuras iekļautas kredītvēsturē(parādnieku "vēsturiskā" informācija).

Kredītu reģistrs darbosies saskaņā ar "Bankas Kredītu reģistra noteikumiem", līgumiem "Par piedalīšanos Latvijas Bankas Kredītu reģistra sistēmā" un Bankas Kredītu reģistra izmantošanas tarifiem.

Skatīt arī
----------

* Finanšu un kapitāla tirgus komisija
* Bankas

Ārējās saites
-------------

* Kredītu reģistra noteikumi[novecojusi saite] (latviski)
* Kredītiestāžu likums (latviski)
1987. gada 14. jūnijs: ceļā uz Brīvības pieminekli. Gājiena priekšgalā "helsinkieši" Eva Biteniece un Rolands Silaraups
**Rolands Silaraups** (1965) ir latviešu disidents, viens no organizācijas "Helsinki-86" aktīvistiem.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1965. gada 30. septembrī Rīgā, viņa tēvs Rihards Silaraups Otrā pasaules kara laikā dienēja Vācijas armijā un bija atgriezies no ieslodzījuma.

1986. gadā VDK viņu apcietināja un inkriminēja pretpadomju aģitāciju un propagandu, izplatot vācu okupācijas laika žurnālus "Laikmets", Jāņa Sārta grāmatu "Pieviltie". 1986. gada 25. septembrī Silaraupu tiesāja Latvijas PSR Augstākās Tiesas Krimināllietu tiesas kolēģija, kuras priekšsēdētājs bija Juris Kaksītis, viņu sodīja ar brīvības atņemšanu uz pieciem gadiem un ar nometinājumu uz diviem gadiem. Līdz ar citiem politieslodzītajiem viņu drīz vien atbrīvoja.

Pēc līdzdalības "Helsinki-86" akcijā 1987. gada 14. jūnijā pie Brīvības pieminekļa viņu izraidīja no PSRS.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Silaraups Latvijā neatgriezās, dzīvo ASV.

Atsauces
--------

1. ↑  Nepārsūdzētais Kaksīša spriedums diena.lv 1997. gada 27. februārī

Apbalvojumi
-----------

* Triju Zvaigžņu ordenis, 3. šķira (1997)

Atsauces
--------