Par **pērtiķiem** sauc lielāko daļu primātu (*Primates*) sugu, kuras pieder pie sausdeguna pērtiķu (*Haplorrhini*) apakškārtas, jeb pērtiķi ir visi tie primāti, kas klasificēti Jaunās pasaules pērtiķu virsdzimtā un zemāko šaurdeguna pērtiķu virsdzimtā. Vienkāršoti varētu teikt, ka pērtiķi ir visi tie primāti, kas nav puspērtiķi un cilvēkpērtiķi. Ir zināmas 264 pērtiķu sugas. Latviešu valodā ar vārdu "pērtiķi" apzīmē arī otru primātu apakškārtu — slapjdeguna pērtiķus (*Strepsirrhini*), lai gan šajā apakškārtā nav nevienas "īsto pērtiķu" sugas, tās visas ir puspērtiķu sugas. Sarunvalodā par pērtiķiem bieži tiek saukti gandrīz visi primāti.

Visi Jaunās pasaules pērtiķi ir apvienoti vienā virsdzimtā *Platyrrhini*, bet zemāko šaurdeguna pērtiķu (*Cercopithecoidea*) virsdzimta ir daļa no Vecās pasaules pērtiķu (*Catarrhina*) sekcijas, kurā ir iekļauti arī cilvēkpērtiķi. Kopumā zemākie šaurdeguna pērtiķi ir tuvāk radniecīgi cilvēkpērtiķiem nekā Jaunās pasaules pērtiķi.

Izskats un īpašības
-------------------

Pērtiķi ir gudri un inteliģenti dzīvnieki, un atšķirībā no cilvēkpērtiķiem tiem parasti ir aste. Tie var būt ļoti dažādos izmēros. Mazākais ir pundurkalitrikss (*Cebuella pygmaea*), kas ir tikai 14—16 cm garš bez astes un kura svars ir 120—68000g. Toties lielākais ir mandrils (*Mandrillus sphinx*), kas ir gandrīz 1 m garš un sver 35 kg.

Daži pērtiķi dzīvo tikai kokos, daži dzīvo savannā, līdz ar to arī ēšanas ieradumi atšķiras. Tomēr pamatā pērtiķi barojas ar augļiem, lapām, sēklām, riekstiem, ziediem, olām un maziem dzīvniekiem, kukaiņus un zirnekļus ieskaitot.

Pērtiķiem ir dažas kopīgas īpašības: lielākajai daļai Jaunās pasaules pērtiķu ir tvērējaste, toties zemākajiem šaurdeguna pērtiķiem astei nav tveršanas īpašību, kā arī dažām sugām vispār nav astes. Dažiem pērtiķiem ir krāsu redze, līdzīga kā cilvēkiem, toties citiem tā ir melnbalta. Lai gan Jaunās pasaules pērtiķiem un Vecās pasaules pērtiķiem (cilvēkpērtiķus ieskaitot) ir uz priekšu vērstas acis, tomēr sejas abām grupām ir ļoti atšķirīgas. Katrai grupai ir atšķirīga deguna, vaiga kaulu un ķermeņa anatomija.

Klasifikācija
-------------

Sekojošā klasifikācija atspoguļo pērtiķu sistemātiku primātu klasifikācijā.

* kārta Primāti (*Primates*)
	+ apakškārta Slapjdeguna pērtiķi (*Strepsirrhini*)
	+ apakškārta Sausdeguna pērtiķi (*Haplorrhini*)
		- infrakārta Tarsiji (*Tarsiiformes*)
			* dzimta Tarsiji (*Tarsiidae*)
		- infrakārta Augstākie primāti (*Simiae* jeb *Simiiformes*)
			* virsdzimta Jaunās pasaules pērtiķi (*Platyrrhini*)
				+ dzimta Kapucīni (*Cebidae*)
				+ dzimta Bezausu pērtiķi (*Aotidae*)
				+ dzimta Saki (*Pitheciidae*)
				+ dzimta Zirnekļpērtiķi (*Atelidae*)
			* sekcija Vecās pasaules pērtiķi (*Catarrhini*)
				+ virsdzimta Zemākie šaurdeguna pērtiķi (*Cercopithecoidea*)
					- dzimta Mērkaķi (*Cercopithecidae*)
				+ virsdzimta Augstākie šaurdeguna pērtiķi (*Hominoidea*)
					- dzimta Giboni (*Hylobatidae*)
					- dzimta Cilvēkpērtiķi (*Hominidae*)

Pērtiķi un cilvēks
------------------

Pērtiķis primātu eksperimentālajā laboratorijā
Daudzām pērtiķu sugām ir dažāda rakstura attiecības ar cilvēku. Vieni tiek turēti kā mājdzīvnieki, citus izmanto medicīniskās izpētes laboratorijās vai kosmosa misijās. Daži tiek medīti, jo tiek uzskatīti par kaitēkļiem lauksaimniecībai, bet daži tiek izmantoti kā slimu cilvēku pavadoņi. Ir arī sugas, kas kļuvušas bīstamas cilvēkiem, jo pulcējas tūristu izklaides vietās un reizēm uzbrūk cilvēkam. Reliģijā un kultūrā pērtiķis simbolizē gan atjautību un prātu, gan palaidnību un ļaunumu.

### Eksperimenti

Dažāda rakstura eksperimentos visbiežāk izmanto makakus, īpaši rēzus makaku (*Macaca mulatta*), kā arī zaļo mērkaķu ģints sugu baltkrūšu mērkaķi (*Chlorocebus sabaeus*). Pērtiķi var būt gan noķerti savvaļā, gan īpašās audzētavās audzēti. Tos izmanto tādēļ, ka tie ir fiziski un psiholoģiski līdzīgi cilvēkiem, bet vairojas daudz ātrāk un produktīvāk kā cilvēkpērtiķi.

Pērtiķu izmantošana laboratorijās no vienas puses nav ētiska, un dzīvnieku aizsardzības organizācijas asi iebilst pret pērtiķu izmantošanu eksperimentos. No otras puses šie izmēģinājumi ir devuši iespēju atklāt daudzas vajadzīgas zāles dažādu slimību ārstēšanai un izprast smadzeņu darbības principus.

### Pērtiķi kā pārtika

Dienvidāzijā, Ķīnā un Āfrikā pērtiķu smadzenes uzskata par smalku delikatesi. Islāma tautām ēst pērtiķus ir aizliegts, lai gan Āfrikā pērtiķu gaļa reizēm tiek pārdota vienkārši kā savvaļas dzīvnieku gaļa (angļu: *bushmeat*).

Literatūra
----------

* Brēms A. Dzīvnieku valsts. - Grāmatu draugs: Rīga, 1938. 27.-107. lpp.

Atsauces
--------

1. 1 2  «Par primātu latvisko nosaukumu». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2014. gada 5. septembrī. Skatīts: 2010. gada 10. augustā.
2. ↑  «The supply and use of primates in the EU». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 17. janvārī. Skatīts: 2008. gada 18. augustā.
3. ↑  Hill, Catherine (2000). "Conflict of Interest Between People and Baboons: Crop Raiding in Uganda". International Journal of Primatology 21 (2): 299–315. doi:10.1023/A:1005481605637
4. ↑  Helping Hands: Monkey helpers for the disabled
5. ↑  Brennan, E; Else, J; Altmann, J (1985). "Ecology and behaviour of a pest primate: vervet monkeys in a tourist-lodge habitat". African Journal of Ecology 23 (1): 35–44. doi:10.1111/j.1365-2028.1985.tb00710.x
6. ↑  Bonné, J. (2005-10-28). "Some bravery as a side dish". Retrieved 2009-08-15
7. ↑  Primate Bushmeat

Ārējās saites
-------------

* How do apes differ from monkeys?
* Zodiaka zīme: pērtiķis/mērkaķis (angliski)
* The Impossible Housing and Handling Conditions of Monkeys in Research Laboratories
* The Problem With Pet Monkeys Arhivēts 2014. gada 12. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh85086864
* BNF: cb119332718 (data)
* NDL: 00570212
* NKC: ph123764

 |

 |