Adriena van der Venna glezna "Cilvēku zvejotāji" (1614)
**Reliģija** ir uzskatu un ticības kopums, kas attiecas uz kaut ko pārdabisku, svētu vai dievišķu, kā arī morāle, paražas, rituāli un organizācijas, kas ar to saistītas.

Bieži ar vārdu "reliģija" apzīmē konkrētas reliģiskas organizācijas, kas formāli apvieno savas ticības pārstāvjus un uzskata sevi par oficiālā viedokļa paudējām un uzturētājām.

Reliģijas lielākoties risina šādus problēmjautājumus:

* viena dieva, dievu vai dievību esamība vai neesamība, loma un darbība pasaulē;
* cilvēka identitāte, vieta pasaulē;
* dzīves jēga un sūtība;
* attieksme pret nāvi;ttttt
* ētikas pamati;
* dvēsele.

Atšķirības starp reliģijām
--------------------------

### Dievu daudzums un vieta reliģijās

* Monoteiskās reliģijas (piemēram, kristietība, islāms un jūdaisms) apgalvo, ka eksistē viens dievs, kas ir atsevišķa būtne, nodalīta no mūsu pasaules.
* Politeiskās reliģijas (piemēram, seno grieķu un romiešu reliģijas) apgalvo, ka ir daudzi dievi.
* Panteiskās reliģijas (piemēram, sintoisms, daļa hinduisma) uzskata, ka dievs ir visur dabā, nedalāms no tās.
* Ne-teiskās reliģijas (piemēram, dažas budisma vai daoisma formas) neizsakās par dieva vai dievu esamību vai neesamību.
* Ateiskās reliģijas (piemēram, dažas budisma vai daoisma formas) noliedz jebkādu dievu esamību.

### Citas atšķirības

Daudzām reliģijām ir svētie raksti (piemēram, Korāns, Bībele). To nozīme reliģijās ir atšķirīga. Daudzas balstās uz paaudžu gaitā mutiski nodotām tradīcijām (mitoloģija, folklora). Bieži reliģijā nozīmīga vieta ir tās dibinātājam un/vai praviešiem, piemēram, Muhamedam islāmā, Mozum jūdaismā.

Reliģiju izplatība
------------------

Pēc piekritēju skaita lielākās reliģijas ir (skaitļi - aptuveni) (2012. gada):

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Nosaukums** | **Piekritēju skaits** | **Rašanās laiks un vieta** | **Kulta vieta** |
| Kristietība | 2,2 mlrd. (31,5 %) | I gs. Jūdejas provincē | baznīca |
| Islāms | 1,6 mlrd. (23,2 %) | VII gs. Arabijā | mošeja |
| Hinduisms | 1 mlrd. (15 %) | III g.t. p.m.ē. Indijā | mandirs |
| Budisms | 500 mln. (7,1 %) | ap 500. gadu p.m.ē. Indijā | pagoda, vats, vihara |
| Sikhisms | 25 mln. (0,38 %) | ap 1500. gadu Pandžabā | guruvala |
| Jūdaisms | 15 mln. (0,23 %) | VII–VI gs. p.m.ē. Jūdejā | sinagoga |
| Daoisms | 8 mln. | ap V gs. p.m.ē. Ķīnā | - |
| Bahāisms | 5 mln. | XIX gs. vidū Persijā | svētnīca |
| Džainisms | 4,25 mln. | VI gs. p.m.ē. Indijā | svētnīca |
| Sintoisms | 3 mln. | ap I g.t. sākumu Japānā | svētnīca |

Reliģijas nozīme civilizācijas attīstībā
----------------------------------------

Reliģijas pirmsākumos, jau pirmo ebreju praviešu sludinājumos, meklējamas daudzas mūsdienu sabiedrības normas, sociālie un politiskie principi. Tieši šie pravieši uzbruka sociālajai nevienlīdzībai, asi kritizējot valdniekus par netaisnīgu un nežēlīgu varas izmantošanu. Viņu izstrādātais morāles kodekss bija civilizācijas aksioma — neatkarīga no atsevišķu cilvēku varas, autoritātes vai vēlmēm. Zīmīgi, ka pat tās varas jau jaunajos laikos, kas demonstratīvi, neiecietīgi noliedza reliģiju, piemēram, komunistu ideoloģija, pēc būtības sludināja to pašu ebreju patriarhu morāles kodeksa principus.

Ebreju praviešu radītos kristietības pamatus, kā arī daudzus vēlākos reliģiskās mācības papildinājumus un pilnveidojumus pilnīgi noteikti var uzskatīt par tā laika inovatīvas domāšanas rezultātu un paraugu tādā nozīmē, ka tika izveidota zināma sabiedrības uzskatu sistēma par apkārtējo pasauli un pašu sabiedrību. Iepriekšējie ticējumi, dažādie dievi, arī baltu pagānu laiku dievības un gari, atspoguļoja fragmentārus cilvēku priekšstatus par tām vai citām parādībām, par kurām nekādas citas informācijas nebija. Reliģija izdarīja apvērsumu cilvēku domāšanā, izskaidrojot un sakārtojot dabas un sabiedrības notikumus, parādības un procesus vienotā, daudz plašākā, vairāk vai mazāk integrētā sistēmā. Bez šīs uzskatu sistēmas tālākais civilizācijas progress nebūtu iespējams. Līdz ar to vēlāko laiku strīdiem par Dieva esamību ir tāds pat pamats, kā, piemēram, seno astrologu un astronomu diskusijām par to, vai Saule riņķo ap Zemi, vai otrādi — Zeme riņķo ap Sauli un vēl griežas ap savu asi. Ēģiptiešu un citu Tuvo Austrumu seno tautu dzīvē un saimniecībā, piemēram, Nīlas vai Divupes ieleju irigācijas sistēmas attīstībai un regulēšanai tam nebija nekādas nozīmes. Toreiz bija svarīgi, ka šie procesi notiek ar zināmu regularitāti un iepriekš prognozējamu cikliskumu, kas bija pietiekams „zinātnisks" pamatojums nozīmīgu saimniecisku lēmumu pieņemšanai.

Protams, vēlākajos gadsimtos reliģija nospēlēja krasi negatīvu lomu, apkarojot racionālās zinātnes attīstību. Kopernika un Galileja piemēri bija tikai spilgtākie no tūkstošiem citu, kas kā ķeceri tika nomocīti vai tika nosodīti un izolēti no sabiedrības, ja iedrošinājās apšaubīt reliģijas dogmas, vai pat meklēt to pamatojumus vai pierādījumus ārpus svēto rakstu postulātiem.

Pateicoties savām sākotnējām galvenajām funkcijām — vienota pasaules izpratnes veidošana, sabiedrisko attiecību ētisko un morāles kritēriju uzstādīšana, u.c. reliģija, sākot no tās rašanās līdz pat mūsdienām joprojām spēlē nozīmīgu lomu sabiedrības un valsts veidošanā un stabilitātē. Īstenībā reliģija ir viena no sabiedrības organiskām sastāvdaļām, neskatoties uz daudzām savām iekšējām neatbilstībām, kā arī pretrunām ar racionālo jeb zinātnisko pasaules uztveri.

Pretrunas ar zinātni
--------------------

Alegorija par reliģijas un zinātnes harmoniju. (Jeila Universitātes vitrāža) 
Daudzi cilvēki uzskata, ka reliģija ir pretrunā ar zinātni. To sauc par evolucionisma un kreacionisma pretrunu. Tiek pretnostatīts zinātniski aprēķinātais Zemes vecums apmēram 4,54 miljardi gadu, apgalvojot, ka saskaņā ar Bībeli tas ir apmēram 6000 gadu. Šie skaitļi atšķiras apmēram 700 000 reižu! Liels strīdus objekts ir arī evolūcijas teorija — dažas kristīgās sektas to noliedz, uzskatot, ka evolūcija nenotiek, savukārt zinātnieki turpina pētījumus šajā jomā. Tomēr Romas Katoliskās Baznīcas pieeja, kura tika izklāstīta Jāņa Pāvila II enciklikā "Fides et ratio", skaidro, ka reliģija un zinātne nav pretrunā, jo zinātnes uzdevums ir noskaidrot, kā noris dabā esošie procesi, savukārt reliģija risina jēgas un morāles problemātiku.

Skatīt arī
----------

* Sekta

Atsauces
--------

1. ↑  Ņikita Andrejevs. "Reliģija". Nacionālā enciklopēdija. (skatīts 05.09.2023)
2. ↑  «The Global Religious Landscape». *Pew Research Center's Religion & Public Life Project*. 2012-12-18. Skatīts: 2016-07-27.
3. ↑  «Other Religions». *Pew Research Center's Religion & Public Life Project*. 2012-12-18. Skatīts: 2016-07-27.

Ārējās saites
-------------

* Kristietības atzarojumi - fizmati.lv
* Pasaules reliģisko strāvojumu uzskaitījums ar īsiem skaidrojumiem (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LNB: 000047137
* LCCN: sh85112549
* GND: 4049396-9
* BNF: cb11963568t (data)
* NDL: 00572394
* NKC: ph115485
* BNE: XX524493

 |

 |