**Ohotskas jūra** (krievu: *Охотское море*, japāņu: オホーツク海, *Ohōtsuku-kai*) ir Klusajam okeānam piederīga malas jūra. Nosaukta Ohotas upes vārdā, kuras nosaukums savukārt cēlies no evenu vārda *okat* — ‘upe’.

Raksturojums
------------

Jūras vidējais dziļums ir 1780 metri, tilpums — ap 1 365 000 km³. Virsējā ūdens slāņa sāļums — 32‰, temperatūra ziemā ir 1,8—2 °С, vasarā — 1,5—15 °С. Plūdmaiņu augstums Šeļihova līcī sasniedz pat 12 metrus, kamēr pie Sahalīnas krastiem tikai 0,8 metri. Jūras rietumu daļa ir salīdzinoši sekla, atrodas uz kontinentālā šelfa. Dziļākā ir rietumu daļa pie Kuriļu salām — Kuriļu lielieplaka. Lielākā daļa jūras atrodas uz kontinentālā tipa Zemes garozas.

Vienīgā centrālās daļas sala ir nelielā Jonas sala. Austrumu daļā ir arī Šantaru salas kas norobežo nelielo Šantaru jūru, savukārt ziemeļos tālāk sauszemē ietiecas Šeļihova līcis ar pagarinājumu — Penžinas līci.

Jūrā notiek zvejniecība. Ziemā navigācija apgrūtināta vai neiespējama ledus segas dēļ — lielāko daļu jūras no oktobra līdz maijam klāj ledus. Ohotskas jūra aizsalst tāpēc, ka tās ūdeni mazāk sāļu padara lielā Amūras upe un līdz ar to ūdens sasalst pie augstākas temperatūras. Jūrai raksturīgas arī biežas miglas, vētras.

Aukstā kara laikā ASV kara flotei vairākkārt izdevās pieslēgties Ohotskas jūrā izvietotajiem sakaru kabeļiem. 1983. gadā PSRS virs Ohotskas jūras notrieca Dienvidkorejas pasažieru lidmašīnu.

Robeža
------

Ziemeļos un rietumos atrodas Krievijas teritorija — Habarovskas novads un Magadanas apgabals. Austrumos atrodas Krievijai piederošā Kamčatkas pussala un Kuriļu salas. Dienvidos — Japānai piederošā Hokaido sala. Dienvidrietumos — Sahalīna. Ar dienvidos esošo Japāņu jūru savieno Laperūza šaurums starp Sahalīnu un Hokaido, kā arī Tatāru šaurums starp Sahalīnu un Āziju.

Atsauces
--------

1. ↑  The Encyclopedia of Earth. Sea of Okhotsk

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Ohotskas jūra***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Klusā okeāna jūras |
| --- |
|  |
| 
* Arafuru jūra
* Austrumķīnas jūra
* Beringa jūra
* Bohai jūra
* Dienvidķīnas jūra
* Dzeltenā jūra
* Fidži jūra
* Filipīnu jūra
* Japāņu jūra
* Jaungvinejas jūra
* Kalifornijas līcis
* Karpentārija līcis
* Koraļļu jūra
* Koro jūra
* Natunas jūra
* Ohotskas jūra
* Sališu jūra
* Seto jūra
* Šantaru jūra
* Tasmana jūra
* Zālamana jūra

 |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Indonēzijas starpsalu jūras | 
* (Austrālāzijas Vidusjūra)
* Bali jūra
* Bandas jūra
* Floresas jūra
* Halmaheras jūra
* Javas jūra
* Moluku jūra
* Savu jūra
* Seramas jūra
* Sulavesi jūra

 |
|  |
| Filipīnu starpsalu jūras | 
* Boholas jūra
* Kamotu jūra
* Samaras jūra
* Sibujanas jūra
* Sulavesi jūra
* Sulu jūra
* Visaju jūra

 |
|  |
| Antarktīdas piekraste | 
* Amundsena jūra
* Belinshauzena jūra
* D'Irvila jūra
* Rosa jūra
* Somova jūra

 |

 |

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 234583135
* LCCN: sh85094454
* GND: 4043083-2
* NDL: 00628319
* NKC: ge801045

 |

 |