***Oy Sisu Auto Ab*** ir Somijas uzņēmums, kas ražo kravas un speciālās automašīnas. Dibināts 1931. gadā.

Vēsture
-------

1931. gadā autobusu un kabīņu ražotājs *Autoteollisuus-Bilindustri* kopā ar finansiālās grūtībās nonākušo konkurentu *Autokoritehdas* un banku atbalstu dibināja uzņēmumu ***Oy Suomen Autoteollisuus Ab*** ("Somijas automašīnu ražošana", saīsināti *SAT*), lai ražotu kravas automašīnas. Par automašīnu zīmolu tika izvēlēts ***SISU***, kas nozīmē "apņēmība", "stingrība", "vīrišķība". 1932. gadā par *SAT* izpilddirektoru kļuva Tors Neslings. 1932. gadā tika izlaistas pirmās astoņas kravas mašīnas un viens autobuss. Komplektējošās daļas sākotnēji piegādāja Zviedrijas uzņēmums *Volvo*. Ražošana notika Helsinkos. 1934. gadā *Sisu* mašīnās sāka izmantot Somijā ražotus *Olympia* dzinējus; sākta tramvaju ražošana. 1936. gadā sākts eksports uz Igauniju, vēlāk arī uz Latviju. 1938. gada sākta bruņumašīnu ražošana.
Neslings panāca, ka līdz 1930. gadu beigām *Sisu* transportlīdzekļos jau bija 40 % Somijā ražotu detaļu. Neslings centās pārliecināt Somijas valdību par autorūpniecības izaugsmes potenciālu, uzsverot nodarbinātības potenciālu, kā arī Somijas kontrolēto transportlīdzekļu ražošanas stratēģisko nozīmi valsts aizsardzībā. Valdība tomēr neņēma vērā viņa argumentus, un 1930. gados pakāpeniski samazināja importa tarifus smagajiem transportlīdzekļiem, padarot intensīvāku konkurenci vietējā rūpniecībā. Turklāt daži *SAT* īpašnieki sāka šaubīties par smago transportlīdzekļu ražošanas izredzēm. 1938. gadā Neslings no *Helsingin Osakepankki* nopirka *Suomen Autoteollisuus* kapitāldaļu, kļūstot par 80 % daļu īpašnieku.

Otrais pasaules karš radīja jaunus izaicinājumus *SAT*, jo daudzas ārvalstu komplektējošās daļas nebija vairs pieejamas. Lai gan ar lielu piepūli, iekšzemes ražošana tika palielināta līdz 90 %. Liels solis uz priekšu bija ar ASV *Hercules* dzinēju ražošanas uzsākšana saskaņā ar licenci. 
No 1941. līdz 1945. gadam, Turpinājuma kara laikā, *Sisu* tika ražota munīcija.
Kara laikā *Suomen Autoteollisuus* klienti pamatā bija Somijas aizsardzības spēki un citas valdības institūcijas. *SAT* sāka jaunas rūpnīcas celtniecību Karjā, kur tā būtu mazāk pakļauta padomju gaisa uzlidojumiem nekā Helsinkos. Ražošana uz to tika pārcelta 1944. gadā.

Ražošanas jauda nebija pietiekama, lai apmierinātu pieprasījumu; 1942. gadā Aizsardzības spēki lēsa, ka tuvākajos gados vajadzēs 7000 kravas automašīnas un autobusus. Neslings ierosināja Karjā būvēt lielāku rūpnīcu, nekā sākotnēji bija plānots. *SAT* ekonomiskie un tehniskie resursi tomēr bija ierobežoti, un ietekmīgajiem smago transportlīdzekļu importētājiem, kurus atbalstīja dažas politiskās partijas, bija aizdomas, ka *Suomen Autoteollisuus* izmanto karu, lai gūtu negodīgu labumu un iegūtu dominējošo stāvokli Somijas tirgū. Valdība ierosināja vienošanos, kurā *SAT* nokļūtu daļēji valsts īpašumā. Tors Neslings nolēma neizmantot šo iespēju: viņš negribēja, lai valsts tiktu iesaistīta *SAT*. Atkāpšanās variants bija citas sabiedrības izveide ar valsts un dažu nozīmīgu Somijas uzņēmumu atbalstu. Šāds kopuzņēmums ar nosaukumu *Yhteissisu Oy* tika izveidots 1943. gadā. Tas saņēma tiesības ražot kravas mašīnas *Sisu S-21*; vēlāk uz tā bāzes tika izveidots modelis *S-22*. Rūpnīca tika izveidota Vanajas pagastā, netālu no Hemēnlinas. Pavisam tika izgatavotas 294 *Sisu* automašīnas *Yhteissisu* rūpnīcā, un pēdējā tika izlaista 1948. gadā, pēc tam uzņēmums tika pārveidots par *Vanajan Autotehdas Oy* un izlaida mašīnas ar *Vanaja* zīmolu.

1949. gadā *Sisu* sāka ražot kravas mašīnas ar aizmugurējā borta pacēlāju.
1950. gadu beigās par *Sisu* dzinējiem tika izvēlēti *Leyland* dīzeļi, kas mašīnas masu ļāva palielināt līdz 20 tonnām. 1958. gadā tika izlaista *SISU 6x2* mašīna ar paceļamu atbalsta riteņu asi, kas ļāva pārvietot svaru uz velkošajiem riteņiem. Šāda sistēma vēlāk tika plaši adaptēta daudzās citas valstīs.
1950. gadu ražošanas apjomi četrkāršojās līdz 800 transportlīdzekļiem gadā. Papildus kravas automobiļu un autobusu šasijas ražošanai uzņēmums piegādāja tramvajus un Somijas Valsts dzelzceļam dzelzceļa transportlīdzekļus.

*SAT* *AEG* tramvajs Helsinkos, 1952. gads
Kontio-Sisu kravas mašīna
1960. gadā *Sisu* sāka savu produkciju eksportēt uz Dienvidameriku, Kolumbijā dibinot uzņēmumu *Sisu de Colombia Limitada*. 1961. gadā atklāts jauns cehs (150 000 m²). 1962. gadā izlaists modelis *KB-112*, kas bija pirmais Eiropā sērijveida ražošanā ar hidrauliski paceļamu kabīni.
1964. gada sākta militārā visurgājēja *KB-45* ražošana. 1965. gadā *Sisu* pirmais Eiropā sāka ražot kabīņu jumtus un spārnus no stiprinātas plastmasas.

*SAT* vadošajam vietējam konkurentam *Vanajan Autotehdas* 1960. gadu beigās radās finansiālas problēmas. Neslings ierosināja *Vanajan Autotehdas* apvienot ar *SAT*, jo viņš baidījās, ka ārvalstu konkurenti, piemēram, *Volvo* vai *Scania*, varētu pārņemtu *Vanajan Autotehdas*. 1968. gadā *Oy Suomen Autoteollisuus Ab* tika pievienots *Vanajan Autotehdas Oy*; sākta autoceltņu platformu ražošana; valsts daļas *Sisu* sastādīja 17,2 %.

1970. gadu sākumā *Sisu* ražoja 14 modeļu smagās mašīnas ar tradicionālo un priekšējo piedziņu, kā arī "puskabīņu" terminālu traktorus šķirotavām. Smagākajām mašīnām izmantoja *Rolls Royce* dzinējus. Lielākā *Sisu* mašīna bija 6x6 ar 180 t kravnesību un 500 ZS.
1970. gada jūnijā Tors Neslings paziņoja par savu atkāpšanos no *Suomen Autoteollisuus* ģenerāldirektora amata, vadot uzņēmumu gandrīz četras desmitgades. 1971. gada februārī par jauno ģenerāldirektoru tika iecelts Ēriks Gillbergs (*Erik Gillberg*).

1974. gadā valsts iegādājās visas *Oy Suomen Autoteollisuus Ab* akcijas. *Leyland* un *Rolls Royce* dzinēju vietā tika izvēlēti ASV ražotāja *Cummins* dzinēji. 1976. gadā pēc trīspusējas vienošanās *Leyland Motors* un *Saab-Scania* ieguva 10 % akciju katrs. 1979. gadā sāka eksportēt kravas mašīnu kabīnes.

1981. gadā *Oy Suomen Autoteollisuus Ab* nomainīja nosaukumu uz ***Oy Sisu-Auto Ab***. 1985. gadā *Sisu* atkal kļuva pilnībā valsts īpašums. 1985. gadā *Sisu Racing* pievienojās FIA rīkotajām kravas mašīnu sacensībām, kļūstot par Eiropas čempioniem 1991. 1992. un 1993. gadā.

1994. gada 1. maijā *Sisu* tika pievienotas *Valmet* transporta aprīkojuma, meža mašīnu un traktoru ražotnes. Lai pārvaldītu visas nozares, tika izveidota menedžmenta uzņēmums *Ab Oy Sisu*. 1995. gadā visu militāro transportlīdzekļu (*Misu*, *Nasu*, *Pasi*, *Rasi* un *Raisu*) operācijas tika apvienotas vienā apakšuzņēmumā *Sisu Defence Oy*. Ašu ražošanai tika izveidots apakšuzņēmums *Sisu Akselit Oy*. 1996. gadā *Sisu Defence Oy* tika pārdots valstij piederošajam *Suomen Puolustusväline Oy*; nākamajā gadā tie apvienojās, izveidojot uzņēmumu *Patria Vehicles Oy*.

1997. gadā Somijas uzņēmums *Partek* ieguva vairākumu *Oy Sisu Auto Ab* akciju. *Valmet* traktoru rūpnīca tika nosaukta par *Sisu Traktorit Oy* un drīz pēc tam par *Valtra Oy*. *Valmet* dīzeļdzinēju ražotne tika nosaukta par *Sisu Diesel Oy*. *Sisu* noslēdza vienošanos ar Francijas uzņēmumu *Renault* par komplektējošo daļu iegādi no tās, kā arī *Renault* automašīnu importu un pārdošanu Somijā. *Sisu* atsāka militāro transportlīdzekļu ražošanu 1999. gadā *Sisu Akselit Oy* tika pārdots privātiem investoriem.

2002. gadā Somijas uzņēmums *Kone* nopirka *Partek* kopā ar *Sisu*. 2003. gadā *Valmet* mežizstrādes nodaļa tika pārdota Japānas *Komatsu Forest*. 2004. gadā ASV uzņēmumam *AGCO* tika pārdots traktoru ražotājs *Valtra*, kā arī *Sisu Diesel*; *Sisu Auto* tika pārdots Somijas investoru grupai.

2005. gadā tika izveidots apakšuzņēmums *Sisu Defence Oy*, kas ir atbildīgs par militāro transportlīdzekļu ražošanu un pārdošanu. 2007. gadā *Sisu* apkalpošanas un pēcpārdošanas operācijas tika pārdotas *Veho Group Oy Ab*.

2010. gada *Sisu Auto* īpašumā ieguva Olofs Eleniuss un Timo Korhonens. Uzņēmums sastāv no trīs meitas uzņēmumiem: *Sisu Auto Trucks Oy*, *Sisu Defence Oy* un *Sisu Engineering Oy*. *Sisu Auto* un Vācijas *Daimler AG* noslēdza vienošanos par *Mercedes-Benz* komponenšu izmantošanu *Sisu* transportlīdzekļos.
2014. gadā *Sisu Auto* piedāvāja nopirkt Serbijas kravas auto ražotāju *FAP*, bet, nespējot vienoties ar Serbijas valdību par tālāko uzņēmuma stratēģiju, darījums nenotika.

Produkcija
----------

*Sisu* kopējais gadā izlaisto transportlīdzekļu skaits 1960.—1970. gados bija vairāk nekā 1000. 1980. gados tas nokritās līdz 750, bet 1990. gadu sākumā — vēl par trešdaļu. Pēdējos gados uzņēmums izlaiž 500—550 transportlīdzekļu gadā. No tiem aptuveni 85 % paliek Somijā. *Sisu* daļa vietējā tirgū kravas mašīnām ar masu virs 16 t ir aptuveni 25 %. Mašīnas tiek komplektētas ar *Caterpillar* un *Renault* dzinējiem, *ZF*, *Allison* un *Fuller* transmisijām, *Steyr* pārnesumkārbām, *Spicer* sajūgiem. *Sisu* ražotās mašīnas ir pielāgotas ziemas apstākļiem: degvielas, eļļošanas u.c. sistēmas ir apsildāmas; izmantots sala izturīgs tērauds, plastmasas un gumijas; kabīnes pārklātas ar vairāku slāņu antikorozijas pārklājumu, palielināta siltumizolācija un apsildīšana.

### Civilie transportlīdzekļi

Visi transportlīdzekļi tiek ražoti ar dažādām dzinēju un velkošo tiltu konfigurācijām.

* *SISU Crane* — autoceltņi
* *SISU Rock* — pašizgāzēji
* *SISU Roll* — hidrauliskie konteineru pašiekrāvēji
* *SISU Timber* — kokvedēji
* *SISU Works* — ceļu apkalpošanas mašīnas
* *SISU Carrier* — autovilcēji

### Militārie transportlīdzekļi

* *SISU 4×4*
* *SISU 6×6*
* *SISU 8×8*
* *SISU 10×10*

#### Agrākie modeļi

* *Sisu SA* sērija — kravas mašīnas
* *Sisu XA sērija* (*Pasi*) — bruņutransportieri
* *Sisu NA sērija* (*Nasu*) — kāpurķēžu personāla transportlīdzeklis
* *RA-140 DS* (*Raisu*) — atmīnēšanas mašīna

Galerija
--------

* Sisu ugunsdzēsēju mašīna HelsinkosSisu ugunsdzēsēju mašīna Helsinkos
* Sisu pašizgāzējsSisu pašizgāzējs
* Sisu pašizgāzējs Sisu pašizgāzējs
* Sisu baļķvedējsSisu baļķvedējs
* Sisu E13TP 8x8 militārā mašīna Lietuvas bruņotajos spēkosSisu E13TP 8x8 militārā mašīna Lietuvas bruņotajos spēkos
* Sisu SA-150 "Masi" militārā mašīnaSisu SA-150 "Masi" militārā mašīna
* Sisu Nasu kāpurķēžu militārā mašīnaSisu Nasu kāpurķēžu militārā mašīna
* Sisu XA-180 sērijas bruņutransportieris Sisu XA-180 sērijas bruņutransportieris

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Sisu Auto***.
* Sisu Auto mājaslapa (somiski)