**Lumadi** (*Lumad*) ir apvienojošs apzīmējums Mindanao aborigēnajām tautām, nošķirot no musulmaņiem moro, kas arī ir autohtonas Mindanao tautas, un ieceļojušajiem visajiem. Pie lumadiem sevi nepieskaita arī salas autohtonie surigavieši un butuani, kas sevi lingvistiski un kulturāli asociē ar visajiem.

Termina izcelsme un lietojums
-----------------------------

Terminu 1986. gadā pieņēma Lumadu Mindanao tautu federācijas (*Lumad Mindanao Peoples Federation*, LMPF) delegāti, kas pārstāvēja 15 Mindanao autohtonās etniskās kopienas, un tā ir saīsināta forma no sebuāņu valodas *Katawhang Lumad* — ‘iedzimto tautas’, ‘pamatiedzīvotāji’. Juridiski termins akceptēts 1989. gada Republikas aktā Nr.6734, kur ar šo terminu lumadu etniskās kopienas atšķirtas no citām Mindanao etniskajām kopienām.

2021. gadā Pamattautu Nacionālā komisija (*National Commission on Indigenous Peoples*, NCIP) izdeva rezolūciju, kurā ierosināja atteikties no termina «lumadi», tā vietā piedāvāja izmantot katras etniskās kopienas individuālo nosaukumu, bet šis piedāvājums negūst plašu atbalstu.

Etniskās kopienas
-----------------

Pie lumadiem pēc dažādiem avotiem tiek pieskaitītas no 20 līdz 40 tautas, ciltis un etniskās grupas. Šis skaits ir bieži vien mainīgs un atkarīgs no organizācijām, kas ar šīm kopienām mijiedarbojas, kā arī no tā, kā šīs kopienas pašidentificējas, vai kā tās identificē to kaimiņi. No šī kopskaita tiek identificētas 19 galvenās lumadu tautas: ata, b'laani, bagobo, banvaoni, bukidnoni, dibabavoni, higaunoni, mamanva, mandaja, manguvangani, mansaka, manobo, matigsalugi, obo, t'boli, tagakaolo, talaandigi, teduraji un subaneni. Pēc 2010. gada tautskaites datiem lumadi veidoja 3,38 % (3,1 miljons) no valsts iedzīvotāju kopskaita vai 14,38 % no Mindanao iedzīvotāju skaita. Daudzskaitlīgākās no lumadu kopienām ir subanoni, b'laani, mandaja, manobo, t'boli, bukidnoni un teduraji, katrā no kurām ir vairāk par simts tūkstošiem cilvēku.

Valodas
-------

Lumadu dzimtās valodas pieder austronēziešu saimes malajiešu-polinēziešu grupai, bet dalās vairākās ģeogrāfiski nošķirtās apakšgrupās:

* Malajiešu-polinēziešu valodas
	+ Filipīniešu valodas
		- Lielo Centrālo Filipīnu valodas
			* Centrālo Filipīnu valodas
				+ Mamanvu valoda
				+ Mansaku valodas
					- Davaveņo valoda
					- Austrumansaku valodas
						* Mandaju valoda
						* Mansaku valoda
					- Kamajo valoda
					- Rietummansaku valodas
						* Kaganu-kalaganu valoda
						* Tagakaulo valoda
			* Manobo valodas
				+ Ziemeļmanobo valodas
					- Kagajanenu valoda
					- Higaononu valoda
					- Talaandigu-binukidu valoda
					- Kinamiginu valoda
				+ Centrālās manobo valodas
					- Dibabavonas manobo valoda
					- Agusanas manobo valoda
					- Radžahkabunsuvanas manobo valoda
					- Ilianenu manobo valoda
					- Rietumbukidnonas manobo valoda
					- Obo manobo valoda
					- Ata manobo valoda
					- Matisulagas manobo valoda
				+ Dienvidmanobo valodas
					- Tagabavu valoda
					- Kotabato manobo valoda
					- Sarangani manobo valoda
			* Subanonu valodas
				+ Tuboju valoda
				+ Ginsalugnenu valoda
				+ Lapujanu valoda
				+ Sindanganu valoda
				+ Siokonu valoda
		- Dienvidmindanao valodas
			* Klatu valoda
			* Teduraju valoda
			* T'boli-b'laanu valodas
				+ Koronadalas b'laanu valoda
				+ Sarangani b'laanu valoda
				+ T'boli valoda

Atsauces
--------

1. ↑  «LUMAD in Mindanao». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2022. gada 16. augustā. Skatīts: 2024. gada 20. februārī.
2. ↑  Drop ‘lumad’, use ethnic group names instead: NCIP
3. ↑  Expression of indigenous identity under attack in the Philippines
4. ↑  National Museum of the Philippines. Lumad Mindanao

Ārējās saites
-------------



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh00003522

 |

 |