**Aizkraukles purvs** jeb **Aklais purvs** ir augstā tipa purvs Aizkraukles novada Aizkraukles pagastā un Kokneses pagastā. Izvietojies uz dienvidiem no autoceļa P80, platība 2662 ha. Kopējie kūdras krājumi ap 77,6 mlj m³, rūpnieciski izmantojami 43,4 mlj m³, 450 ha platībā notiek kūdras ieguve. Purvs atrodas ūdensšķirtņu rajonā un veidojies, pārpurvojoties sauszemei. No Aizkraukles purva sākas vairākas Daugavas baseina upes: Brasla, Maizīte, Atradze.

Aizkraukles purvs ir augstais purvs ar pārejas un zemā purva elementiem. Purvā vairākas salas ar dažādiem meža tipiem — gāršu, vēri, dumbrāju. Lielākajā purva salā veca liepu gārša mistrojumā ar ošiem. Ligzdo vairāku retu sugu putni. Daudz retu augu un bezmugurkaulnieku sugu. Kopš 1999. gada purva centrālā un rietumu daļa 1532 ha platībā iekļauta dabas liegumā «Aizkraukles purvs un meži». Natura 2000 teritorija.

Purva veidošanās
----------------

Aizkraukles purva attīstība sākusies pēcleduslaikmeta agrajā boreāla periodā. Pirms apmēram 8000–9000 gadu plašās ieplakas dziļākajās vietās izveidojās sekli ezeri. Iestājoties siltam un mitram klimatam, ezeri aizauga, un no atmirušajām augu daļām sāka veidoties kūdra. Visintensīvākā kūdras slāņa veidošanās sākusies subatlantiskajā periodā pirms aptuveni 2800 gadiem un joprojām turpinās mūsdienās, sasniedzot 7,9 metru biezumu.

Senākās ziņas par Aizkraukles purvu minētas 17. gadsimta zviedru laiku kartēs. Vēl 20. gadsimta sākumā purvs bijis daudz plašāks un klajāks.

Purvs ir veidojies gan aizaugot seklām ūdenstilpēm purva ieplakas pazeminājumos, jo vietām zem kūdras ir sastopams sapropelis, gan arī pārpurvojoties minerālgruntij uz ieplakas pacēlumiem. Lielākais konstatētais kūdras slāņa biezums sasniedz 6,5 m, vidējais aprēķināts 4,4 m, bet pēc 2010. gada vasaras pētījumiem konstatēts, ka tas sasniedz pat 7,9 m biezumu.

Ģeogrāfiskais raksturojums
--------------------------

### Klimats

Dabas lieguma "Aizkraukles purvs un meži" teritorija pēc klimatiskās rajonēšanas atrodas Vidzemes augstienes klimatiskā rajona dienvidrietumu daļā. Rajona vidējais nokrišņu daudzums gadā sastāda 745 mm, no tiem siltajā periodā (aprīlī - septembrī) izkrīt - 502 mm. Gada vidējā temperatūra ir 3,5 °C, visaukstākais mēnesis ir janvāris, kad gaisa vidējā temperatūra ir – 5,9 °C. Absolūtais temperatūras minimums ir – 38 °C, kas ir novērots februārī. Gada siltākais mēnesis ir jūlijs ar gaisa vidējo temperatūru +17,1 °C un absolūto maksimumu + 34 °C. Pēdējās pavasara salnas vidēji novērotas 19. maijā, pirmās rudens salnas - 29. septembrī. Bezsala periods ilgst vidēji 130-140 dienas.

Visbiežāk pūš dienvidu virzienu vēji, tai skaitā dienvidrietumu vēji – 19 %, dienvidu un dienvidaustrumu vēji katrs pa 16 % gadā. Gada vidējais vēja ātrums sastāda 3,8 m/sek. Vislēnākais (3,0 m/sek.) vējš ir jūlijā-augustā, vislielākais vēja vidējais ātrums ir ziemā - 4,1 – 4,2 m/sek.

Vienlaidus sniega sega izveidojas decembra otrajā dekādē un pastāv vidēji 117 dienas, līdz marta trešās dekādes vidum. Augsnes sasalšanas vidējais dziļums ir 48 cm, maksimālais – 118 cm.

### Ģeoloģija un ģeomorfoloģija

Purva ieplaka izveidojusies ledāja darbības rezultātā, jo purva ieplaku zem kūdras klāj pēdējā apledojuma morēna un tās kušanas ūdeņu veidoti nogulumi.

Ģeoloģiskās izpētes urbumos atsegti zemkvartāra virsā atsegti devona sistēmas jūras, lagūnu un kontinentālie nogulumi. Augšdevona nogulumi veido nelīdzenu pirmskvartāra virsmu, absolūtās atzīmes svārstās robežās no 60 m līdz 80 m v. j. l. atsegti Gaujas, Amatas, Pļaviņu, Daugavas un Ogres svītas nogulumi.

Nogulumiežu slāņkopu pārsedz kvartāra nogulumi, kuru biezums mainās robežās no 10 – 20 m. Zem Aizkraukles purva nogulumiem ieguļ ledāju kušanas ūdeņu veidots smiltāju līdzenums. Purva ieplakas nelīdzenais reljefs nosaka atšķirīgus ģeoloģiskos apstākļus un reljefu pat nelielā attālumā.

Purva veidošanās sākusies jau holocēna sākumā pirms apmēram 9000 gadu, kad dziļākajās ieplakas daļās pārmitros apstākļos sāka uzkrāties zemā tipa kūdra, mainoties augu barošanās apstākļiem, zāļu, grīšļu un koku zemā tipa kūdras nomainīja augstā tipa sūnu kūdras.

### Hidroloģija

Aizkraukles purvs un meži atrodas Daugavas lielbaseinā, pārsvarā Daugavas baseinā, un tikai lieguma austrumu mala iestiepjas Ogres upes baseinā, Lantupītes apakšbaseinā. Daugavas baseinā Aizkraukles purvs atrodas uz ūdensšķirtnes starp Braslas – Dīvajas apakšbaseinu un Maizītes apakšbaseinu.

Purvi ir ievērojami mitruma uzkrājēji, purvā ir 89–94% ūdens un tikai 6-11% sausnas, ko veido kūdra. Ūdens ir saistīts ar kūdru veidojošo sausnu, un smaguma spēka iespaidā aizplūst tikai kūdrā esošais brīvais ūdens. Purvi, atkarībā no to veida, ūdeni saņem no atmosfēras nokrišņiem un gruntsūdeņiem. Augstajiem purviem, kāds ir arī Aizkraukles purvs, ir raksturīga papildināšanās ar atmosfēras ūdeņiem kupola daļā, un virszemes un pazemes ūdeņiem un atmosfēras nokrišņiem perifērijā, kupolam piegulošajās zemā vai pārejas purva daļās.

### Augsne

Aizkraukles purvs un meži atrodas Viduslatvijas zemienes un Sēlijas paugurvaļņa augšņu rajonā , Vidus un Ziemeļlatvijas zemienes lielu un vidēju augstā tipa kūdrāju kūdras rajonā. Purva teritorijā, atbilstoši Latvijā lietotajai augšņu klasifikācijai, sastopamas zemā, pārejas un augstā purva kūdraugsnes, pēc FAO klasifikācijas – histosoli, kurās kūdras slānis biezāks par 30 cm, bet piegulošajos mežos sastopamas pushidromorfās jeb purvainās augsnes (glejaugsnes un podzolētās glejaugsnes) un velēnu podzolētās augsnes. Augsnes Aizkraukles purva teritorijā veidojušās pastāvīga lieka mitruma apstākļos, pārpurvojoties sauszemei un pārkūdrojoties galvenokārt sfagnu sūnām. Purvā dominē augstā purva kūdraugsnes, un tām raksturīga stipri skāba vides reakcija (pH 2,0-3,5), mazs pelnvielu (ap 1%) un slāpekļa (ap 1%) saturs, un tās ir maz piemērotas iekultivēšanai.

Antropogēnā slodze uz teritoriju
--------------------------------

Antropogēnā slodze uz teritoriju ir neliela – tikai rudeņos tā pieaug, jo purvu apmeklē ogotāji - pēc mednieku kolektīva novērojumiem dzērveņu laikā purvu apmeklē apm. 1000 ogotāju, kas tomēr ir būtisks nemiera faktors dzīvniekiem, bet netika novērota īpaša negatīvā ietekme uz purva biotopiem. Teritorijai raksturīgi pārmitri un purvaini meži, kas nav piemēroti rekreācijai, turklāt pārvietošanos apgrūtina daudzie meliorācijas grāvji, bebru darbības pārmitrās vietas. Zināms, ka tuvākajā nākotnē tiks paplašināti kūdras ieguves lauki, kas robežojas ar dabas liegumu, un tas atstās zināmu negatīvu ietekmi uz dabas lieguma teritoriju tās austrumu daļā. Uz ziemeļiem no dabas lieguma notiek intensīva jaunā ceļa E22 būvniecība Rīga-Koknese, kas, iespējams, palielinās rekreācijas slodzi uz teritoriju.

Ainavas
-------

Dabas liegumā "Aizkraukles purvs un meži" dominē nozīmīgas augstā purva un meža ainavas, kuru raksturu mūsdienās nosaka to veidošanās apstākļi, attīstoties augstajam purvam. Teritorija atrodas salīdzinoši mazapdzīvotā vietā. Purva ainavai kopumā ir raksturīga augstā purva ainava ar pārejas purva elementiem. Purva teritorija austrumos robežojas ar ekspluatācijā esošiem kūdras ieguves laukiem.

Purva ieplakas sarežģītā uzbūve nosaka to, ka arī mūsdienās purva ainavā ir vērojamas izteiktas atšķirības. Purva hipsometriski augstāko augstā purva tipa daļu, kas atrodas lieguma austrumos, veido klaja, slapja, akačaina teritorija un plakans, reljefā vāji izteikts kupols. Tā apkārtnei ir raksturīga atklāta augstā purva ainava ar nelielām, skraji augošām priedītēm un izteiktu ciņu– lāmu un ciņu-ieplaku reljefu.

Purvā ir vairākas minerālzemes salas, uz kurām izveidojusies salīdzinoši slēgta dažādu meža tipu – gāršas, vēra, dumbrāja – ainava. Lielākajā purva salā slēgtu ainavu veido liepu gārša mistrojumā ar ošiem. Apkārtējo mežu ainavas raksturu nosaka daudzveidīgi meža augšanas apstākļi, kā rezultātā izveidojusies mozaīkveida ainava, kurā dažādas ainavas nomaina cita citu. Atklātas purvu ainavas nomaina meža ainavas, kuras savā starpā arī ir atšķirīgas, bet kopumā veido noslēgtu ainavu. Aptuveni 25% purva platības apaugusi ar kokiem un krūmiem, bet purva apkaimē stiepjas plaši mežu masīvi. Tiem raksturīgi ļoti daudzveidīgi meža augšanas apstākļu tipi, kas nomaina cits citu un kuros ir liela meža augšanas apstākļu tipu daudzveidība.

Atsauces
--------

1. ↑  «LĢIA karšu serveris». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 6. martā. Skatīts: 2015. gada 19. septembrī.
2. ↑  «Aizkraukles purvs». *Latvijas daba*. 1. sējums. Rīga : Preses nams. 1994. 29. lpp.
3. ↑  «Dabas aizsardzības pārvalde. Aizkraukles purvs un meži». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 4. martā. Skatīts: 2015. gada 19. septembrī.
4. 1 2  Baroniņa, V. (2011). "Daba liegums "Aizkraukles purvs un meži"". *: LIFE 08NAT/LV/000449 „Augstā*
purva biotopu atjaunošana īpaši aizsargājamās dabas
teritorijās Latvijā"*: 4.*
5. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  «Dabas lieguma aizsardzības plāns».
6. ↑  Kalniņa A. 1995. Klimatiskā rajonēšana. Enciklopēdija "Latvija un latvieši". Latvijas daba. 2. sēj. Rīga, Preses nams, 245. lpp.
7. ↑  Meirons Z. Misāns J. Mūrnieks A. 2002. Latvijas ģeoloģiskā karte. Mērogs 1 : 200000. 33.lapa (Ogre). Paskaidrojumu teksts un kartes. Rīga, Valsts ģeoloģijas dienests 52 lpp
8. ↑  «Upju baseini».[novecojusi saite]
9. 1 2  Āva R. 1971. Augsnes. Grām.: Pūriņš V. (red.). Latvijas PSR ģeogrāfija. Rīga, Zvaigzne, 79.-85. lpp.
10. 1 2  Āva R. 1994a. Augstā purva kūdraugsnes. Grām.: Kavacs G. Enciklopēdija „Latvijas daba", 1. sējums. Rīga, Latvijas enciklopēdija, 84. lpp
11. ↑  Druvietis R. (red.) 1963. Latvijas PSR kūdras fonds pēc izpētes datiem uz 1962. gada 1. janvāri. Jelgava, Latvijas hidrotehnikas un meliorācijas zinātniski pētnieciskais institūts, 856 lpp
12. ↑  Nikodemus O. 2000. Latvijas ainavas. Ainavu aizsardzība. Nozares pārskats rajona plānojuma izstrādāšanai. Jumava, Rīgā. 30 lpp
13. ↑  Nikodemus O. Kalniņš G. 2000. Ainavu aizsardzība. Nozares pārskats rajona plānojuma izstrādāšanai. Jumava, Rīgā. 91 lpp.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Latvijas dabas liegumi |
| --- |
|  |
| 
* Ābeļi
* Aizdumbles purvs
* Aizkraukles purvs un meži
* Aklais purvs
* Alsungas meži
* Ances purvi un meži
* Apšuciema zāļu purvs
* Asūnes ezeri
* Ašenieku purvs
* Ašu purvs
* Augstroze
* Avotu mežs
* Babītes ezers
* Baltais purvs
* Baltezera purvs
* Baltmuižas purvs
* Bardinska ezers
* Barkavas ozolu audze
* Bednes purvs
* Bejas mežs
* Blažģa ezers
* Brienamais purvs
* Buļļezers
* Burgas pļavas
* Burtnieku ezera pļavas
* Būšnieku ezera krasts
* Cenas tīrelis
* Cieceres ezera salas
* Čertoka ezers (Valnezers)
* Čužu purvs
* Daiķu īvju audze
* Darmštates priežu audze
* Daugava pie Kaibalas
* Dēliņkalns
* Diļļu pļavas
* Dimantu mežs
* Draugolis
* Druviņu tīrelis
* Dubnas paliene
* Dulbju acs purvs
* Dunika
* Dūņezera purvs
* Dūņezers
* Durbes ezera pļavas
* Dūres mežs
* Dvietes dumbrāji
* Dzelves-Kroņa purvs
* Dzērves purvs
* Dzilnas dumbrāji
* Dziļezers un Riebezers
* Eglone
* Eiduku purvs
* Ellītes purvs
* Gaiļu kalns
* Gaiņu purvs
* Garākalna smilšu krupja atradne
* Gargrodes purvs
* Garkalnes meži
* Gasparsona purvs
* Gaujienas priedes
* Gaviezes āmuļi
* Glušonkas purvs
* Grebļukalns
* Gruzdovas meži
* Gudenieki
* Gulbinkas purvs
* Gulbju un Platpirovas purvs
* Ģipka
* Ģipkas lankas
* Ilgas
* Ilziņa ezers
* Indzera ezera salas
* Īslīce
* Istras ezers
* Jaša
* Jašas-Bicānu ezers
* Jaunanna
* Jaunciems
* Ječu purvs
* Jumurdas ezers
* Kadājs
* Kadiķu nora
* Kaigu purvs
* Kāla ezera salas
* Kalēju tīrelis
* Kalna purvs
* Kalnciema pļavas
* Kaļķu gārša
* Kaļķupes ieleja
* Kapu ezers
* Karateri
* Kārķu purvs
* Katlešu meži
* Kaušņu purvs
* Kinkausku meži
* Klagatu purvs
* Klāņu purvs
* Klaucānu un Priekulānu ezers
* Klešniku purvs
* Klintaine
* Korneti–Peļļi
* Krapas gārša
* Kreiču purvs
* Krēmeri
* Krojas meži
* Kupravas liepu audze
* Ķirbas purvs
* Lāču purvs
* Lapiņu ezers
* Laugas purvs
* Launkalne
* Lepuru purvs
* Lielā Baltezera salas
* Lielais mārku purvs
* Lielais Pelečāres purvs
* Lielais purvs
* Lielais un Pemmes purvs
* Lielie Kangari
* Lielpurvs
* Lielsalas purvs
* Lieluikas un Mazuikas ezers
* Lielupes grīvas pļavas
* Lielupes palienes pļavas
* Liepājas ezers
* Liepnas niedrāji
* Linezers
* Līvbērzes liekņa
* Lubāna mitrājs
* Ļubasts
* Maizezers
* Manģenes meži
* Matkules meži
* Mazie Kangari
* Mazzalvītes purvs
* Medumu ezera salas
* Medze
* Melnā ezera purvs
* Melnais purvs
* Melnsalas purvs
* Melnupes meži
* Melturu sils
* Mērnieku dumbrāji
* Mētru mežs
* Mežmuižas avoti
* Mežole
* Motrines ezers
* Mugurves pļavas
* Nagļu un Ansiņu purvs
* Nesaules kalns
* Nīcas īvju audze
* Niedrāju–Pilkas purvs
* Nīgrandes meži
* Nomavas purvs
* Ojatu ezers
* Oleru purvs
* Orlovas (Ērgļu) purvs
* Ovīši
* Ozolkalni
* Pāces pļavas
* Palšu purvs
* Paltupes meži
* Paņemūnes meži
* Pašulienes mežs
* Pāvilostas pelēkā kāpa
* Pelcīšu purvs
* Pelēču ezera purvs
* Piešdanga
* Pildas ezers
* Pilskalnes Siguldiņa
* Platenes purvs
* Plieņciema kāpa
* Pluču tīrelis
* Plunču ezera meži
* Pokratas ezers
* Popes zāļu purvs
* Posolnīca
* Purgaiļu purvs
* Puzes smilšu krupja atradne
* Raķupes ieleja
* Randu pļavas
* Raudas meži
* Raunas Staburags
* Rauza
* Riesta-Džūkstenes purvs
* Rožu purvs
* Rucavas īvju audze
* Rukšu purvs
* Ruņupes ieleja
* Rušonu ezera salas
* Rūjas paliene
* Sakas grīņi
* Saltais purvs
* Sasaļu mežs
* Sārnates purvs
* Sātiņu dīķi
* Sedas purvs
* Seržu tīrelis
* Silabebru ezers
* Sitas un Pededzes paliene
* Skrundas zivju dīķi
* Skujaines un Svētaines ieleja
* Skujines ezers
* Slapjo salu purvs
* Sloku purvs
* Sofikalna meži
* Spinduļu meži
* Sproģi
* Spuļģu purvs
* Starinas mežs
* Stiklu purvi
* Stompaku purvi
* Supes purvs
* Sventājas upes ieleja
* Sventes ezera salas
* Svētes ieleja
* Šepka
* Šķibu purvs
* Švēriņu purvs
* Tāšu ezers
* Taurīšu ezers
* Tebras ozolu meži
* Tetersalas purvs
* Timsmales ezers
* Tīrās sūnas purvs
* Tīreļu purvs
* Tīšezers
* Tosmare
* Tumes meži
* Ukru gārša
* Ungurpils meži
* Užava
* Užavas augštece
* Vadaiņu purvs
* Vāveres ezers
* Vecdaugava
* Ventas ieleja
* Ventas un Šķerveļa ieleja
* Vērenes gobu un vīksnu audze
* Vērenes purvi
* Vesetas palienes purvs
* Vidusburtnieks
* Vidzemes akmeņainā jūrmala
* Vīķu purvs
* Vīķvēnu purvs
* Virguļicas meži
* Viskūžu sala
* Vitrupes ieleja
* Vjadas meži
* Zāgadu kalni
* Zaķu riests
* Zaļezera purvs
* Zebrus un Svētes ezers
* Zemgaļu purvs
* Zepu mežs
* Ziemeļu purvi
* Ziemupe
* Zilaiskalns
* Zodānu purvs
* Zušu–Staiņu sēravoti
* Zvārde
* Zvirgzdenes ezera salas

 |

 |