**Medijpratība**, **mediju pratība**, **mediju lietotprasme** jeb **plašsaziņas līdzekļu lietotprasme** ir perspektīvu kopums, kuras tiek izmantotas, lai interpretētu informāciju, kurai tiekam pakļauti ikdienā. Tā ir spēja izprast saņemto informāciju, to izvērtēt un analizēt.

Medijpratība mūsdienās
----------------------

Šobrīd medijpratības izaugsmē ir sācies jauns laikmets. Tas tiek dēvēts par jaunajiem laikiem tā iemesla dēļ, ka neiedomājami strauji attīstās tehnoloģijas un internets, līdz ar to arī informācijas plūsma mediju vidē. Mediji mūsdienās nereti ir neobjektīvi un informācija, kuru tie publicē, bieži vien nav uzticama. Svarīgs aspekts šajā ziņā ir cilvēka medijpratības līmenis – cilvēka prasmes piekļūt informācijai, izvērtēt to, analizēt un izmantot to turpmākā komunikācijā. Medijpratība palīdz mediju lietotājam izvērtēt, kas ir fakts, bet kas ne, kā arī atšķirt vērā ņemamu informāciju no izklaidējoša satura publikācijām. Svarīgākais medijpratības aspekts ir kritiskā domāšana, kas palīdz radīt jaunas zināšanas no esošās informācijas, kā arī palīdz pieņemt lēmumus saistībā ar iegūtu informāciju un palīdz izprast mūsdienu mediju funkcijas.

Medijpratības veicināšana
-------------------------

Lai veicinātu medijpratības līmeni, pirmkārt, vajadzētu iespējami dažādot patērēto mediju saturu – jo plašāks būs izmantoto mediju skaits, jo lielāka iespēja iegūt pietuvinātāku redzējumu uz objektīvu informāciju. Noteikti vajadzētu arī domāt skeptiski, saskatīt aizspriedumus, lasot mediju saturu. Tas paaugstina medijpratību un padara lietotāja medija patērēšanu efektīvāku. Jāņem vērā arī, ka uzticamākas ir nevis ziņas, kas iegūtas īsā laika posmā, īsu brīdi pirms publicēšanas, bet ziņas, kas gatavotas ilgāku laiku. Par uzticamas informācijas avotu nevajadzētu uzskatīt sociālo tīklu vietnes, jo šajās vietnēs publicētā informācija nereti ir neuzticama un nav uzskatāma par kvalitatīvu informāciju.

Latvijā veidoti vairāki medijpratības kursi un iniciatīvas, kas ar palīdzēt stiprināt medijpratību. Tās apkopotas Nacionālās Elektronisko Plašsaziņas Līdzekļu Padomes (NEPLP) datubāzē. Daži piemēri:

* Bezmaksas tiešsaistes medijpratības kurss *VeryVerified.eu*  - kursā pieejami materiāli par emocionālo noturību, mediju patēriņa paradumiem, tradicionālo mediju īpašniekiem, žurnālistu un redaktoru darbu, preses brīvību, sociālo mediju algoritmiem, satura veidotājiem, datu drošību, domāšanas kļūdām, reklāmām, faktu pārbaudi, botiem, troļļiem, dziļviltojumiem (*deepfakes*), mākslīgo intelektu un citām tēmām. Pieejami arī mācību materiāli, prezentācijas un stundu plāni, skolotājiem. Materiāli pieejami latviešu, angļu, krievu, igauņu un lietuviešu valodās.
* Biedrības *SkeptiCafe* e-kurss "Kritiskā domāšana" - kurss par kritisko domāšanu, domāšanas kļūdām un manipulācijas metodēm.
* Drossinternets.lv padomi kā runāt ar bērnu par drošu un atbildīgu interneta lietošanu - PDF bulets ar 7 padomiem.
* Mācību stundu plānu un uzdevumu krājums "Esi medijpratīgs!", ko veidojusi Latvijas Universitāte.

Medijpratības izpēte
--------------------

Medijpratības lietotprasmē jāizvelas, kā tiek īstenotas plašsaziņas līdzekļu izstrādātās zināšanas. Medijpratība rada grūtības tās noteikšanā. Lielākajā daļā lielapjoma kvantitatīvo pētījumu, galvenā uzmanība tiek vērsta sociālo mediju izmantošanas biežumam. Medijpratības lietotprasmes mērķis ir veicināt kritiskāku pieeju plašsaziņas līdzekļu izmantošanai. Lai gan, ir neapstrīdami atspoguļot medijpratības lietotprasmes aspektus, pastāv risks, ka lietotāju skaits vai izmantošanas biežums, tiks interpretēti. Vairumā medijpratības pētījumu tiek izmantota kvalitatīvo pētījumu metode, šādi pētījumi ir laikietilpīgi, kā arī grūti analizējami.  Pētījumos noskaidrots, ka apjomīgas aptaujas, kurās ir atvērtie jautājumi, nepieciešamas izvērstas atbildes.  Medijpratības noteikšana ar anketu palīdzību, var izrādīties ievērojami mazāk uzticama. Vairumā pētījumu, kas nosaka mediju lietotprasmi, izmanto pašnovērtējumu aptaujas, kurās atspoguļota respondentu izpratne par viņu spēju analizēt sociālo mediju ziņojumus. Pašnovērtējuma skala var neprecīzi atainot cilvēku zināšanas un attieksmi par medijpratību.

Atsauces
--------

1. ↑  «An Empirical Study on Media Literacy from the Viewpoint of Media».
2. ↑  «Critical Media Literacy: Research, Theory, and Practice in "New Times"».
3. 1 2  «Media Literacy: Learning Not to Hate the News».
4. ↑  «Medijpratība». Arhivēts no oriģināla, laiks: 20.11.2017. Skatīts: 08.12.2017.
5. ↑  «Datubāze – Medijpratības datubāze». *datubaze.neplp.lv*. Skatīts: 2023-08-31.
6. ↑  «Home - Latviešu valoda». *Very Verified: Media Literacy in The Baltics* (latviešu). Skatīts: 2023-08-31.
7. ↑  «Jauktā tipa mācības». *Very Verified: Media Literacy in The Baltics* (latviešu). Skatīts: 2023-08-31.
8. ↑  «Kritiskā Domāšana». *Kritiskā Domāšana* (latviešu). Skatīts: 2023-08-31.
9. ↑  «7 padomi sarunai ar bērnu par drošību internetā». Skatīts: 31.08.2023..
10. ↑  «Pieejams jauns medijpratības mācību stundu plāns un uzdevumu krājums "Esi medijpratīgs!"». *www.szf.lu.lv* (latviešu). 2022-04-28. Skatīts: 2023-08-31.
11. ↑  Catts, Ralph. Lau, Jesús, 1949-. *Towards information literacy indicators conceptual framework paper*. UNESCO, 2008. OCLC 804614645.
12. ↑  Brian O'Neill, Ingunn Hagen. *Kids onlineOpportunities and risks for children*. Policy Press, 2009-09-30. 229–240. lpp. ISBN 978-1-84742-439-6.
13. ↑  Bulger, Monica; Davison, Patrick (2018). "The Promises, Challenges, and Futures of Media Literacy". *Journal of Media Literacy Education* 10 (1): 1–21. doi:10.23860/jmle-2018-10-1-1. ISSN 2167-8715.
14. ↑  *Digital Literacies in Education*. Peter Lang. ISBN 978-3-0343-0928-8.
15. ↑  Simons, Mathea; Meeus, Wil; T'Sas, Jan (2017). "Measuring Media Literacy for Media Education: Development of a Questionnaire for Teachers' Competencies". *Journal of Media Literacy Education* 9 (1): 99–115. doi:10.23860/jmle-2017-9-1-7. ISSN 2167-8715.
16. ↑  Buckingham, David (2013-10-18). Digital Generations. doi:10.4324/9780203810668.