Viens no seklajiem karjeriem
Tipisks mežs Čužu purva liegumā
1935. gadā celtās dziedinātavas drupas
Mitrs mežs
Sēravots
**Čužu purvs** ir botānisks un ģeoloģisks dabas liegums Tukuma novadā, Kandavas pilsētas dienvidu un Kandavas pagasta centrālajā daļā, ap divus kilometrus uz dienvidiem no Kandavas centra. Ietilpst dabas parkā "Abavas senleja". Aizņem 99 ha plašu teritoriju, caur kuru izveidota apskates taka. Fizioģeogrāfiski liegums atrodas Austrumkursas augstienes Abavas senlejā. Lieguma teritorija iekļauta aizsargājamo teritoriju sarakstā Natura 2000 kā Abavas senlejas sastāvdaļa ar tās kodu LV0302100, paša lieguma kods Latvijā ir LV0514700.

Vēsture
-------

Kandavas krūmu čužu (*Pentaphylloides fruticosa*) atradni atklāja Rīgas dabas pētnieku biedrība 1846. gadā.

1903. gadā pie Abavas tika atvērta sēravotu dziedinātava, kura nodega 1922. gadā. Kandavas sēravotu ūdenī koncentrētu ģipša šķīdumu reducē desulfurējoši mikrobi, kā rezultātā rodas sērūdeņradis un kalcija hidrosulfīds. Avoti gadā deva aptuveni 10 000 sēra un dūņu vannu („Kurzemes Balss", 1928. gada 2. martā).

Dabas liegums izveidots 1927. gadā kā aizsargājamā teritorija "Kandavas sēravotu mežs" un tā tad aizņēma 14,5 hektāru. 1934. gadā teritoriju paplašināja līdz 40 ha, iekļaujot krūmu čužas atradni, jo šeit ir vienīgā dabiskā čužu atradne Latvijā.

1950. gadu sākumā blakus liegumam tika uzsākta saldūdens kaļķu ieguve lauku kaļķošanai, kas turpinājās līdz 1957. gadam. 1957. gadā aizsargājamā teritorija tika paplašināta, lai iekļautu Latvijas purviem retos sēravotus un saldūdens kaļķiežu atradni, kuru agrāk izmantoja derīgo izrakteņu ieguvei. Ar to blakus liegumam tika izveidots ģeoloģisks dabas aizsardzības objekts "Kandavas sēravoti un Čužu saldūdens kaļķu nogulas" 70 ha platībā.

1977. gadā aizsargājamo dabas teritoriju vēlreiz paplašināja un kopā ar sēravotiem izveidoja kopīgu botānisko liegumu "Čužu purvs" 131,2 ha platībā. 1987. gadā izdega 12 hektāri, ieskaitot daļu čužu platības, taču tās veiksmīgi atjaunojās. 1996. gadā to paplašināja līdz 148,1 ha. 1997. gadā tika izstrādāts dabas aizsardzības plāns, kurš netika realizēts drīz sekojušo teritoriālo un administratīvo izmaiņu dēļ.

1999. gadā teritoriju pārveidoja par dabas liegumu "Čužu purvs" ar teritorijas kodu 5147 un platību 96 ha. Plāns paredzēja aizsargāt krūmu čužas augteni un tai pieguļošās teritorijas, kurās ietilpst apkārtējie meži, pārejas purvi un dabiskie zālāji. No teritorijas tika izņemts agrāk aizsargājamais "Kandavas sēravotu mežs". Teritorijā tika atstāta tikai daļa no ģeoloģiskā un ģeomorfoloģiskā dabas pieminekļa "Velna acs avots", kura robežas ir 500 m rādiusā ap to. Ar sēravotiem tieši saistīta kaļķiežu atradnes veidošanās.

2005. gadā teritorijai tika izstrādāts dabas aizsardzības plāns 2005.—2015. gadam. Tā apspriešanas laikā Kandavas dome izrādīja interesi par iespēju atjaunot dziednīcu, par ko tika atbildēts, ka to var darīt pie izplūstošā strauta ārpus lieguma teritorijas. Tāpat tika nolemts neļaut teritorijā veidot ūdenstūristu telšu vietu. Teritorijas pārvaldi realizē Kandavas novada Dome.

Ģeogrāfija
----------

Galvenā lieguma teritorijas daļa atrodas a/s „VAS „Latvijas valsts meži"" Zemgales mežsaimniecības Kandavas iecirkņa valdījumā. Dabas liegumā ir arī 22,1 hektāru privātas zemes, apdzīvotu vietu nav. Liegums aizņem 99 (pēc citiem avotiem, 96) ha platību ap 1,5 km garā Abavas senlejas posmā Abavas kreisajā krastā. Abavas upe norobežo teritoriju no ziemeļiem, uz rietumiem atrodas pļavas, uz austrumiem — mežu masīvs, bet uz dienvidiem galvenokārt viensētas un lauksaimniecības zemes. Iekšējais zonējums liegumā nav izstrādāts.

Purvu divās atšķirīgās daļās sadala Smirnieku strauts. Uz ziemeļaustrumiem no tā ir augstais purvs ar simetrisku kupolu, bet uz dienvidrietumiem zemais purvs, caur kuru no Velna acs avota tek Velna strauts. Absolūtais augstums ir 43—44 m virs jūras līmeņa kupola vidū, tā malas josla Abavas virzienā ir par 5 m zemāka, ar nelielu slīpumu Abavas virzienā.

Kaļķu ieguvei tika norakta aptuveni 3 hektāru liela platība pašreizējās lieguma teritorijas ZA daļā, pēc kā saglabājušies karjeri ar vairākiem sekliem dīķiem.

Uz austrumiem no lieguma vidēji puskilometra attālumā atrodas autoceļš P109 Kandava—Saldus, gar pretējo Abavas krastu ziemeļrietumos ved šoseja P130 (Tukums A10)—Līgas—Veģi—(Kuldīga P120). Caur liegumu ved vairāki zemes ceļi.

### Klimats

Liegums atrodas Kurzemes agroklimatiskajā rajonā un Kurzemes augstienes klimatiskajā rajonā, klimats ir mēreni vēss un mitrs. Gada vidējā temperatūra ir 6,2 °C, aukstākais mēnesis — februāris (-4,6 °C), siltākais — augusts (17,1 °C) un gada aktīvo temperatūru summa ir 1800—1900 °C. Bezsala periods — 132 dienas, gada nokrišņu daudzums 650 mm, paaugstināts miglainums.

Fauna un flora
--------------

### Eiropas aizsargājamie biotopi liegumā

* 6210 Sausas pļavas kaļķainās augsnēs,
* 7160 Minerālvielām bagāti avoti un avotu purvi,
* 7220 Avoti, kas veido avotkaļķus,
* 7230 Kaļķaini zāļu purvi ar rūsgano melnceri.
* 9180 Nogāžu un gravu meži

### ES aizsargājamās bezmugurkaulnieku sugas liegumā

* Slaidais pumpurgliemezis (*Vertigo angustior*),
* Zirgskābeņu zilenītis (*Lycaena dispar*),
* Skabiosu pļavraibenis (*Euphydryas aurinia*).

### Latvijas aizsargājamās bezmugurkaulnieku sugas liegumā

* Gludais adatgliemezis (*Acicula polita*)

### Aizsargājamās augu sugas

1990. gados liegumā tika konstatētas ap 50 aizsargājamo augu sugas, taču samazinot lieguma teritoriju, vairums no tām palika ārpus aizsargājamās zonas. 2005. gadā tika atrastas 18 Latvijas Sarkanajā grāmatā aizsargājamo augu sugas, tai skaitā:

* krūmu čuža (*Pentaphylloides fruticosa*, arī *Dasiphora fruticosa*),
* Sibīrijas skalbe (*Iris sibirica*),
* parastā kreimule (*Pinguicula vulgaris*),
* bezdelīgactiņa (*Primula farinosa*),
* Pallasa sausserdis (*Lonicera pallasii*),
* odu gimnadēnija (*Gymnadenia conopsea*),
* krūmu cietpiene (*Crepis praemorsa*),
* bruņcepuru dzegužpuķes (*Orchis militaris*),
* Dānijas tragantzirnis (*Astragalus danicus*).

Pieejamība
----------

Caur purva mitro daļu ved apskates laipa, pa pārējo daļu — zemes ceļi un takas. Laipa nav piemērota cilvēkiem ar kustību traucējumiem, taču pats maršruts atbilst 1. — visvieglākajai pārvietošanās kategorijai. Apskates takas kopgarums ir 2,1 km no autostāvvietas, kas atrodas Kandavas pilsētas dienvidu nomalē Sēravotu ielā. Netālu no takas atrodas sēravoti bez labiekārtotas piekļuves, kā arī mežā ieaugušas balneoloģiskas dziednīcas drupas, kuru uzcēla 1935. gadā, tomēr tās darbu pārtrauca Otrais pasaules karš. Apskates un garšošanas objekts ir no sēravota "Velna acs" iztekošais strauts. Takas apsaimniekotājs ir Kandavas novada pašvaldība.

Dienvidaustrumos, privātā teritorijā "Ķuķu" mājās atrodas kaļķu cepļa drupas, kurš aktīvi darbojās 1930. gados.

Galerija
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Čužu purvs*** |

* Abava un bebru aizsprosta atliekasAbava un bebru aizsprosta atliekas
* Naturālistu grupas pa ceļam savākto sēņu apskateNaturālistu grupas pa ceļam savākto sēņu apskate
* Meža taka lieguma vidusdaļāMeža taka lieguma vidusdaļā
*

Atsauces
--------

1. 1 2 3  Dabas aizsardzības pārvaldes apraksts
2. ↑  EUNIS: Abavas senleja
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Dabas lieguma "Čužu purvs" dabas aizsardzības plāns
4. 1 2  DAP: Čužu purva dabas taka

  


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Latvijas dabas liegumi |
| --- |
|  |
| 
* Ābeļi
* Aizdumbles purvs
* Aizkraukles purvs un meži
* Aklais purvs
* Alsungas meži
* Ances purvi un meži
* Apšuciema zāļu purvs
* Asūnes ezeri
* Ašenieku purvs
* Ašu purvs
* Augstroze
* Avotu mežs
* Babītes ezers
* Baltais purvs
* Baltezera purvs
* Baltmuižas purvs
* Bardinska ezers
* Barkavas ozolu audze
* Bednes purvs
* Bejas mežs
* Blažģa ezers
* Brienamais purvs
* Buļļezers
* Burgas pļavas
* Burtnieku ezera pļavas
* Būšnieku ezera krasts
* Cenas tīrelis
* Cieceres ezera salas
* Čertoka ezers (Valnezers)
* Čužu purvs
* Daiķu īvju audze
* Darmštates priežu audze
* Daugava pie Kaibalas
* Dēliņkalns
* Diļļu pļavas
* Dimantu mežs
* Draugolis
* Druviņu tīrelis
* Dubnas paliene
* Dulbju acs purvs
* Dunika
* Dūņezera purvs
* Dūņezers
* Durbes ezera pļavas
* Dūres mežs
* Dvietes dumbrāji
* Dzelves-Kroņa purvs
* Dzērves purvs
* Dzilnas dumbrāji
* Dziļezers un Riebezers
* Eglone
* Eiduku purvs
* Ellītes purvs
* Gaiļu kalns
* Gaiņu purvs
* Garākalna smilšu krupja atradne
* Gargrodes purvs
* Garkalnes meži
* Gasparsona purvs
* Gaujienas priedes
* Gaviezes āmuļi
* Glušonkas purvs
* Grebļukalns
* Gruzdovas meži
* Gudenieki
* Gulbinkas purvs
* Gulbju un Platpirovas purvs
* Ģipka
* Ģipkas lankas
* Ilgas
* Ilziņa ezers
* Indzera ezera salas
* Īslīce
* Istras ezers
* Jaša
* Jašas-Bicānu ezers
* Jaunanna
* Jaunciems
* Ječu purvs
* Jumurdas ezers
* Kadājs
* Kadiķu nora
* Kaigu purvs
* Kāla ezera salas
* Kalēju tīrelis
* Kalna purvs
* Kalnciema pļavas
* Kaļķu gārša
* Kaļķupes ieleja
* Kapu ezers
* Karateri
* Kārķu purvs
* Katlešu meži
* Kaušņu purvs
* Kinkausku meži
* Klagatu purvs
* Klāņu purvs
* Klaucānu un Priekulānu ezers
* Klešniku purvs
* Klintaine
* Korneti–Peļļi
* Krapas gārša
* Kreiču purvs
* Krēmeri
* Krojas meži
* Kupravas liepu audze
* Ķirbas purvs
* Lāču purvs
* Lapiņu ezers
* Laugas purvs
* Launkalne
* Lepuru purvs
* Lielā Baltezera salas
* Lielais mārku purvs
* Lielais Pelečāres purvs
* Lielais purvs
* Lielais un Pemmes purvs
* Lielie Kangari
* Lielpurvs
* Lielsalas purvs
* Lieluikas un Mazuikas ezers
* Lielupes grīvas pļavas
* Lielupes palienes pļavas
* Liepājas ezers
* Liepnas niedrāji
* Linezers
* Līvbērzes liekņa
* Lubāna mitrājs
* Ļubasts
* Maizezers
* Manģenes meži
* Matkules meži
* Mazie Kangari
* Mazzalvītes purvs
* Medumu ezera salas
* Medze
* Melnā ezera purvs
* Melnais purvs
* Melnsalas purvs
* Melnupes meži
* Melturu sils
* Mērnieku dumbrāji
* Mētru mežs
* Mežmuižas avoti
* Mežole
* Motrines ezers
* Mugurves pļavas
* Nagļu un Ansiņu purvs
* Nesaules kalns
* Nīcas īvju audze
* Niedrāju–Pilkas purvs
* Nīgrandes meži
* Nomavas purvs
* Ojatu ezers
* Oleru purvs
* Orlovas (Ērgļu) purvs
* Ovīši
* Ozolkalni
* Pāces pļavas
* Palšu purvs
* Paltupes meži
* Paņemūnes meži
* Pašulienes mežs
* Pāvilostas pelēkā kāpa
* Pelcīšu purvs
* Pelēču ezera purvs
* Piešdanga
* Pildas ezers
* Pilskalnes Siguldiņa
* Platenes purvs
* Plieņciema kāpa
* Pluču tīrelis
* Plunču ezera meži
* Pokratas ezers
* Popes zāļu purvs
* Posolnīca
* Purgaiļu purvs
* Puzes smilšu krupja atradne
* Raķupes ieleja
* Randu pļavas
* Raudas meži
* Raunas Staburags
* Rauza
* Riesta-Džūkstenes purvs
* Rožu purvs
* Rucavas īvju audze
* Rukšu purvs
* Ruņupes ieleja
* Rušonu ezera salas
* Rūjas paliene
* Sakas grīņi
* Saltais purvs
* Sasaļu mežs
* Sārnates purvs
* Sātiņu dīķi
* Sedas purvs
* Seržu tīrelis
* Silabebru ezers
* Sitas un Pededzes paliene
* Skrundas zivju dīķi
* Skujaines un Svētaines ieleja
* Skujines ezers
* Slapjo salu purvs
* Sloku purvs
* Sofikalna meži
* Spinduļu meži
* Sproģi
* Spuļģu purvs
* Starinas mežs
* Stiklu purvi
* Stompaku purvi
* Supes purvs
* Sventājas upes ieleja
* Sventes ezera salas
* Svētes ieleja
* Šepka
* Šķibu purvs
* Švēriņu purvs
* Tāšu ezers
* Taurīšu ezers
* Tebras ozolu meži
* Tetersalas purvs
* Timsmales ezers
* Tīrās sūnas purvs
* Tīreļu purvs
* Tīšezers
* Tosmare
* Tumes meži
* Ukru gārša
* Ungurpils meži
* Užava
* Užavas augštece
* Vadaiņu purvs
* Vāveres ezers
* Vecdaugava
* Ventas ieleja
* Ventas un Šķerveļa ieleja
* Vērenes gobu un vīksnu audze
* Vērenes purvi
* Vesetas palienes purvs
* Vidusburtnieks
* Vidzemes akmeņainā jūrmala
* Vīķu purvs
* Vīķvēnu purvs
* Virguļicas meži
* Viskūžu sala
* Vitrupes ieleja
* Vjadas meži
* Zāgadu kalni
* Zaķu riests
* Zaļezera purvs
* Zebrus un Svētes ezers
* Zemgaļu purvs
* Zepu mežs
* Ziemeļu purvi
* Ziemupe
* Zilaiskalns
* Zodānu purvs
* Zušu–Staiņu sēravoti
* Zvārde
* Zvirgzdenes ezera salas

 |

 |