Šis raksts ir par seno Maķedoniju. Par citām jēdziena **Maķedonija** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.
Ķēniņa zelta ozollapu kronis.
Filipa II šķirsts ar Senās Maķedonijas simbolu (t.s. Verginas sauli) uz vāka.
**Senā Maķedonija** (grieķu: *Μακεδονία* (*Makedonía*)) bija ķēniņvalsts Senās Grieķijas ziemeļu daļā.

Vēsture
-------

Pēc 3000. gada p.m.ē. kāda grieķu valodai radniecīgā valodā runājoša cilts apmetās šajā reģionā un ilgstoši atradās Ilīrijas un Trāķijas ietekmes sfērā.

### Uzplaukuma periods

Valdnieka Filipa II laikā, 4. gs. p.m.ē. sākās strauja Maķedonijas saimnieciska un militāra attīstība, lielā mērā pateicoties dažādiem jaunievedumiem un labi organizētai valsts pārvaldei. Filips II bija grieķu kultūras piekritējs un atbalstītājs. Viņš labi redzēja arī Senās Persijas vājumu tās norieta laikā un viņa dēls Aleksandrs Lielais iekaroja visas teritorijas no Mazāzijas līdz Senajai Indijai, izveidojot milzīgu lielvalsti.

Pēc Aleksandra nāves 323. gadā p.m.ē. viņa impērija sašķēlās, jo daudzi karavadoņi un vadošās ģimenes tiecās pēc varas. 301. gadā p.m.ē. Aleksandra māte, sieva, pusbrālis tika noslepkavoti. Sekojot Ipsas kaujai Mazāzijā, Aleksandra impērija tika sadalīta daudzās karojošās ķēniņvalstīs. 277. gadā p.m.ē. Antigons Ganats (viens no senās un vadošā antagonistu ģimenes) kļuva par Maķedonijas ķēniņu un izveidoja vadošo Antagonīdu dinastiju.
Maķedonijas mēģinājumi paplašināt savu teritoriju sadūrās ar grieķu pilsētvalstu konfederācijas pretestību, kas novājinājās pēc Pirra karagājieniem pret romiešiem 275. gadā p.m.ē.
202. gadā p.m.ē. Maķedonija cīnījās ar romiešiem par varu pār grieķu pilsētvalstīm. 196. gadā p.m.ē. Romas Republika sakāva Maķedoniju, kura gan spēja saglabāt patstāvību.

### Noriets

Romas armija no jauna iebruka 172. gadā p.m.ē. un Pidnas kaujā galīgi sakāva maķedoniešu karaspēku.
148. gadā p.m.ē. Maķedonija kļuva par vienu no Romas lielvalsts provincēm.

Pēc Romas impērijas sadalīšanās Rietumromā un Austrumromā, Maķedonija kļuva par Bizantijas sastāvdaļu.
Bizantijai novājinoties, 6.—7. gs. laikā Balkānos, t.sk. Senās Maķedonijas teritorijā ieplūda liels skaits slāvu ieceļotāju no Austrumeiropas. Drīz vien slāvi kļuva šeit par dominējošo etnisko grupu, un Maķedonijas pirmiedzīvotāji pakāpeniski tika pārtautoti.

Atsauces
--------


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Seno laiku civilizācijas (impērijas) |
| --- |
|  |
| Rietumāzija | 
* Senā Divupe (ap 5300. — 637. m.ē.)
* Akadas valsts (ap 2334. — 2154. p.m.ē.)
* Babilonija (ap 1750. — 539. p.m.ē.)
* Hetu (ap 1600. — 1178. p.m.ē.)
* Feniķija (ap 1200. p.m.ē. — 539. m.ē.)
* Asīrija (ap 911. — 609. p.m.ē.)
* Senā Persija (ap 615. p.m.ē. — 31. m.ē.)

 |
|  |
| Dienvidāzija | 
* Indas ielejas civilizācija (ap 3300. – 1700. p.m.ē.)
* Maurju impērija (ap 322. – 185. p.m.ē.)
* Kušānu (ap 30. — 375. m.ē.)
* Čolas (ap 300. p.m.ē. – 1279. m.ē.)
* Guptu impērija (ap 320. – 550. m.ē.)

 |
|  |
| Austrumāzija | 
* Senā Ķīna (ap 1500. p.m.ē. — 1644. m.ē.)
* Šanu dinastija (ap 1600. — 1046. p.m.ē.)
* Džou dinastija (1046. — 256. p.m.ē.)
* Cjiņu dinastija (221. — 206. p.m.ē.)
* Haņu dinastija (206. p.m.ē. — 220. m.ē.)

 |
|  |
| Āfrika | 
* Senā Ēģipte (ap 3150. — 31. p.m.ē.)
* Kuša (ap 1070. — 350. m.ē.)
* Kartāga (ap 814. — 146. p.m.ē.)
* Aksuma (ap 100. p.m.ē. — 940. m.ē.)

 |
|  |
| Eiropa | 
* Egejas civilizācija (ap 3000. — 1200. p.m.ē.)
* Senā Grieķija (ap 800. — 146. p.m.ē.)
* Senā Maķedonija (ap 808. — 168. p.m.ē.)
* Senā Roma (ap 753. p.m.ē. — 476. m.ē.)

 |
|  |
| Amerika | 
* Maiju civilizācija (ap 2000. p.m.ē. — 900. m.ē.)

 |

 |