recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Zviedrijas karogs** ir viens no Zviedrijas oficiālajiem valsts simboliem. Tas sastāv no zilas krāsas taisnstūra laukuma, uz kura attēlots Skandināvijas krusts dzeltenā krāsā. 

Krusts simbolizē kristietību. Karoga krāsas tiek saistītas ar 1442. gada Zviedrijas ģerboni, kurā tika lietots zils vairogs ar dzeltenu krustu. Zilā un dzeltenā krāsa kā Zviedrijas krāsas tiek lietotas jau kopš 13. gadsimta Zviedrijas karaļa Magnusa I laikiem. Viņa kuģa karogs bija rotāts ar zili dzeltenu karogu. Karoga modelis un proporcijas ir aizgūts no Dānijas karoga.

Līdz pat 17. gadsimtam Zviedrijas karogs līdzinājās mūsdienu karogam, bet pēc tam tajā parādījās arī sarkanā krāsa, kas saistās ar Zviedrijas un Norvēģijas savienības rašanos. Pēc Norvēģijas neatkarības pasludināšanas Zviedrijā 1906. gadā tika pieņemts jauns likums par tās valsts karogu. Šis likums ar labojumiem ir spēkā joprojām. Līdz ar likuma pieņemšanu zviedri vairs nelietoja savienības karogu un no tā pazuda sarkanā krāsa. Dzeltenās krāsas tonis tika padarīts nedaudz gaišāks.

Kopš 1916. gada 6. jūnija šī diena tiek svinēta kā Zviedrijas karoga diena. 1983. gadā to nosauca par Zviedrijas nacionālo dienu un kopš 2005. gada tā ir viena no valsts brīvdienām. Šī diena ir nozīmīga Zviedrijas vēsturē ar to, ka tajā 1523. gadā tika kronēts Gustavs Vāsa un 1809. gadā tika pieņemta jauna konstitūcija. Noteiktās svētku dienās karogs ir obligāti jāizkar visās publiskajā vietās. Karoga krāsu un izvietojuma attiecība horizontāli ir 5:2:9, vertikāli — 4:2:4.

Atsauces
--------

1. ↑  *The Australian Flag: Colonial Relic or Contemporary Icon* (angliski)
2. ↑  *Iceland* (angliski)

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Zviedrijas karogs***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Eiropas valstu karogi |
| --- |
|  |
| 
* Albānija
* Andora
* Apvienotā Karaliste
* Armēnija†
* Austrija
* Azerbaidžāna†
* Baltkrievija
* Beļģija
* Bosnija un Hercegovina
* Bulgārija
* Čehija
* Dānija
* Francija
* Grieķija
* Gruzija†
* Horvātija
* Igaunija
* Īrija
* Islande
* Itālija
* Kazahstāna†
* Kipra†
* Kosova
* Krievija†
* Latvija
* Lietuva
* Lihtenšteina
* Luksemburga
* Malta
* Melnkalne
* Moldova
* Monako
* Nīderlande
* Norvēģija
* Polija
* Portugāle
* Rumānija
* Sanmarīno
* Serbija
* Slovākija
* Slovēnija
* Somija
* Spānija
* Šveice
* Turcija†
* Ukraina
* Ungārija
* Vācija
* Vatikāns
* Ziemeļmaķedonija
* Zviedrija

 |
|  |
| Pašpasludinātās valstis | 
* Abhāzija†
* Dienvidosetija†
* Kalnu Karabaha†
* Piedņestra
* Ziemeļkipra†

 |
|  |
| Teritorijas | 
* Džērsija
* Fēru Salas
* Gērnsija
* Gibraltārs
* Menas Sala
* Olande
* Svalbāra

 |
|  |
| 
* † Eirāzijas valstis, kas ģeopolitiski tiek pieskaitītas Eiropai

 |

 |
**Sapņu pīpe** ir Raimonda Paula dziesmu albums, ko iedziedājis aktieris Imants Skrastiņš.

Tapšana
-------

70. gadu beigās R. Pauls sāka aktīvi sadarboties ar dažādu teātru aktieriem. 1980. gadā I. Skrastiņa izpildītā dziesma "Kamola tinēja" ieguva 1. vietu "Mikrofona" aptaujā. 1982. gadā iznāca I. Skrastiņa ierakstītais albums "Sapņu pīpe", kura nosaukums ņemts no dzejnieka Erika Ādamsona dzejoļa, kas bija dzejnieka pēdējā iecerētā krājuma tituldzejolis, lai arī albumā nav dziesmas ar šo tekstu. Līdzās Ādamsona dzejoļiem šajā albumā izmantoti arī Jāņa Petera, Leona Brieža un citu autoru teksti, tai skaitā dziesma "Es mīlu tevi tā" ar Vizmas Belševicas tekstu, kura ar atšķirīgu krievu tekstu vēlāk kļuva par vienu no lielākajiem Allas Pugačovas hitiem *Старинные часы*.

2001. gadā albums izdots atkārtoti kompānijā "Baltic Records Group".

Dziesmu saraksts
----------------

1. Vēju pavalstnieks (E. Ādamsons) 3:00
2. Cauri gadsimtiem (J. Peters) 2:20
3. Par citu (J. Peters) 2:22
4. Vasaras vidū (J. Peters) 2:33
5. Es mīlu tevi tā (V. Belševica) 3:25
6. Šūpļa dziesma mātei (L. Briedis) 3:05
7. Odu romance (E. Ādamsons) 3:20
8. Par labu dzīvošanu (E. Ādamsons) 3:47
9. Pirmā mīla (E. Ādamsons) 3:12
10. Adiet, meitas (I. Ziedonis) 2:04
11. Un kamēr mazs... (I. Ziedonis) 3:06
12. Kad nekas nav palicis tevī (L. Briedis) 3:50
13. Reiz dejojām valsi (P. Jurciņš) 2:20

* Kamola tinēja (V. Belševica) 3:46 (papildu dziesma 2001. gada izdevumā)

Dzied Imants Skrastiņš.

Instrumentāls ansamblis Raimonda Paula vadībā.

Mākslinieciskais vadītājs Aleksandrs Grīva.

Atsauces
--------

1. ↑  Raimonds Pauls - Sapņu pīpe
**Neitronijs** ir īpašs vielas veids, kas sastāv tikai no neitroniem. Šis termins bieži sastopams zinātniskās fantastikas literatūrā, bet zinātnē to lieto samērā reti. Fantastikā tiek izmantots arī nosaukums **neitroniums** (no angļu: *neutronium*), tomēr, tāpat kā pieņemts elementu nosaukumiem, kas angļu valodā beidzas ar *-ium*, latviešu valodā lietot izskaņu *-ijs*, tā arī šo vielu pareizāk saukt par neitroniju. Dažos darbos līdzīgu materiālu sauc par **neitrīdu** vai **neitriumu**.

Populārzinātniskā un fantastiskā literatūrā neitronijs ir ārkārtīgi blīva viela, no kā, iespējams, sastāv neitronu zvaigžņu kodoli. Tā kā no zinātnes viedokļa šis termins nav stingri definēts, turklāt joprojām nav īstas skaidrības, no kā sastāv neitronu zvaigžņu iekšiene (tā varētu būt deģenerēta "neitronu gāze", dīvainā matērija, kvarku matērija vai to sajaukums), zinātniskās publikācijās to parasti neizmanto.

Neitronijs kā superizturīgu bruņu materiāls pieminēts seriālā "Zvaigžņu ceļš", franšīzē "Zvaigžņu Vārti", spēlēs *Warhammer 40,000* un *Master of Orion*, kā arī citur.

Vēsture
-------

Terminu ieteicis vācu ķīmiķis Andreass fon Antropovs (*Andreas von Antropoff*) 1926. gadā, pirms vēl bija atklāts neitrons. Viņš par neitroniju nosauca hipotētisku elementu ar atomskaitli 0, kam vajadzētu atrasties pašā periodiskās sistēmas sākumā un, iespējams, piederēt pie cēlgāzēm.

Neitronija "izotopi"
--------------------

Mūsdienās pazīstams tikai viens neitronija "izotops" — brīvais neitrons ar pussabrukšanas periodu 614 sekundes. Kodolfizikā tiek apskatīta hipotētiska no diviem neitroniem sastāvoša daļiņa — dineitrons. 2016. gadā japāņu zinātnieki paziņoja par iespējamu tetraneitrona atklāšanu. Pastāv arī iespēja, ka īslaicīgi eksistē daļiņa no 8 neitroniem — oktaneitrons.

Atsauces
--------

1. ↑  von Antropoff, A. (1926). "Eine neue Form des periodischen Systems der Elementen.". *Z. Angew. Chem.* 39 (23): 722–725. doi:10.1002/ange.19260392303. (vāciski)
2. ↑  Stewart, Philip J. (Oktober 2007). "A century on from Dmitrii Mendeleev: tables and spirals, noble gases and Nobel prizes". *Foundations of Chemistry* 9 (3): 235–245. doi:10.1007/s10698-007-9038-x. (angliski)
3. ↑  *Kazimierz Bodek*. A Method for Unambiguous Detection of a Hypothetical Bound Two-Neutron System // Few-Body Systems. December 2013. — doi:10.1007/s00601-013-0747-5 (angliski)
4. ↑  «Японцы открыли тетранейтрон». Lenta.ru. 04.02.2016.(krieviski)
5. ↑  «Physicists find signs of four-neutron nucleus». *Science News*. Skatīts: 2016-02-08. (angliski)
6. ↑  "Four neutrons together momentarily". *Nature* 532: 448–449. Bibcode 2016Natur.532..448B. doi:10.1038/nature17884. (angliski)
7. ↑  *G. Rosen* Are Dark Matter WIMP’s of Mass 8.6 GeV Octoneutrons? (angliski)
**Sarajevas kinofestivāls** ir galvenais un lielākais kinofestivāls Dienvidaustrumeiropā, un viens no lielākajiem kinofestivāliem Eiropā. Tas tika dibināts Sarajevā 1995. gadā Sarajevas aplenkuma laikā Bosnijas karā, un katru gadu uz Sarajevu atved vietējās un starptautiskās slavenības. Festivāls notiek augustā, un tajā tiek demonstrēts plašs spēlfilmu un īsfilmu klāsts no visas pasaules. Pašreizējais festivāla direktors ir Mirsads Purivatra, bijušais *McCann Erickson* Bosnijas nodaļas izpilddirektors.

Kinofestivāla programmas laikā pasniedz arī Ivica Matiča balvu.

Vēsture
-------

Festivāla sarkanais paklājs
Pirmais Sarajevas filmu festivāls notika no 1995. gada 25. oktobra līdz 5. novembrim. Tajā laikā Sarajevas aplenkums joprojām turpinājās, un apmeklējumu prognozes bija ļoti zemas. Tomēr, lai skatītos filmas, ieradās pārsteidzoši daudz — 15 000 cilvēku. Festivāls auga ievērojamā tempā, un tagad tas ir izcilākais filmu festivāls Dienvidaustrumeiropā, katru gadu visās savās programmās piesaistot vairāk nekā 100 000 cilvēku un demonstrējot simtiem filmu no 60 valstīm.

Sarajevas filmu festivāls tiek rīkots Nacionālajā teātrī, kura priekšā atrodas Festivāla laukums un sarkanais paklājs. Seansi notiek brīvdabas teātrī *Metalac*, Bosnijas kultūras centrā un vēl piecos kinoteātros un projekcijas vietās visā pilsētā. Festivālā piedalījušās tādas slavenības kā Roberts De Niro, Andželīna Džolija, Breds Pits, Emīls Hiršs, Orlando Blūms, Denjels Kreigs, Denijs Glovers, Džons Malkovičs, Morgans Frīmens, Olivers Stouns, Džons Klīzs, Stīvs Bušemi, Maikls Fasbenders, Džeremijs Aironss, Bono Vokss, Niks Keivs, Coolio, Stephen Frears, Mikijs Rurks, Maikls Mūrs, Žerārs Depardjē, Darens Aronovskis, Sofija Okonedo, Džiliana Andersone, Kevins Speisijs, Eriks Kantonā, Benisio del Toro un daudzi citi.

Atsauces
--------

1. ↑  «About the Festival». Sarajevo Film Festival Official Website.
2. ↑  «Inside Film's Guide to Film Festivals in Europe». Inside Film.
3. ↑  Steve Pond. «Sarajevo Film Festival Celebrates 20th Year Under the Long Shadow of War». TheWrap, 2014. gada 17. augusts. Skatīts: 2015. gada 29. jūlijs.

Ārējās saites
-------------

* Sarajevo Film Festival - Official Website
* IMDb: Sarajevo Film Festival - SFF at IMDb
* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Sarajevas kinofestivāls***.
**Komsomoļska** (krievu: *Комсомольская*) bija padomju iekškontinentālā polārstacija Austrumantarktīdā. Tika ierīkota 870 km no Mirnijas stacijas uz Polārā plato vietā, kur sadalījās traktoru karavānu maršruti uz Vostokas staciju un Poļus ņedostupnosti staciju nosacītajā Nepieejamības polā. Stacija nepārtraukti darbojās no 1957. gada 6. novembra līdz 1959. gada 9. martam. Pēc regulāro novērojumu beigšanas Komsomoļska tiek izmantota vasaras mēnešos kā meteostacija un pusceļa degvielas noliktava transporta karavānām.

Ledus vairoga biezums stacijas vietā ir 3370 m, temperatūra variējas no -20 °C vasarā līdz -80 °C ziemā. Vidējais vēja ātrums 4 m/s, maksimālais novērotais — 15 m/s. Polārā nakts ilgst trīs mēnešus.

1957. gada 7. martā paredzētajā vietā ieradās karavāna ar stacijas aprīkojumu. Tika ierīkots sniega lidlauks, bet sakarā ar neparedzēti agri iestājušos ziemu noorganizēt ziemošanu neizdevās, staciju iekonservēja, bet ziemošanas komandu izveda uz Mirniju. Darbi stacijā tika atsākti nākamajā pavasarī un 6. novembrī tā tika atklāta. Pirmajā sezonā stacijā ziemoja 7 cilvēku komanda, otrajā — 5, trešajā — 2. Stacijā tika veikti aeroloģiskie, meteoroloģiskie, glacioloģiskie un ģeomagnētiskie novērojumi, kā arī veikti medicīniski pētījumi par cilvēku aklimatizāciju Antarktīdas vidienē.

Stacija sastāvēja no trim balokiem (uz sliecēm uzmontēta 12 m² liela būda), kuru ieejas apvienotas ar siltinātu tamburu. Vienā atradās dzīvojamās telpas un radiostacija, otrā — kopkajīte un kambīze, trešajā — elektrostacija (divi 15 kW dīzeļģeneratori). Vēlāk stacijā tika ierīkota noliktava un pirts. Apsilde sākumā bija ar čuguna krāsniņām, vēlāk tika ierīkota centrālā apkure, izmantojot dīzeļmotoru dzesēšanas siltumu.

Atsauces
--------

1. ↑  «Арктика Антарктика Филателия. Станция Комсомольская.». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2014. gada 3. septembrī. Skatīts: 2010. gada 25. aprīlī.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Krievijas Valsts karogs: Krievija un PSRS Valsts karogs: Padomju Savienība polārstacijas Antarktikā |
| --- |
|  |
| 
* **Belinshauzena**
* *Družba*
* *Družnaja*
* *Družnaja II*
* *Družnaja III*
* Družnaja IV
* *Komsomoļska*
* *Lazareva*
* Ļeņingradska
* *Mira*
* **Mirnija**
* Molodjožnaja
* **Novolazarevska**
* Oazisa1
* *Pioņerska*
* *Pobeda*
* *Poļus Ņedostupnosti*
* **Progresa**
* *Ruskaja*
* *Saļuta*
* *Sojuza*
* *Sovetska*
* **Vostoka**
* *Vostoka I*

 |
|  |
| 1 - nodota Polijai — — — Stacijas: **vissezonas** / vasaras / *slēgtās un iekonservētās* |

 |
Plosts Kon-Tiki muzejā, Oslo
**Kon-Tiki** bija plosts, ar ko norvēģu pētnieks un rakstnieks Tūrs Heijerdāls 1947. gadā devās ekspedīcijā pāri Klusajam okeānam no Dienvidamerikas uz Polinēziju. Plosts nosaukts par godu inku saules dievam Virakokam, kura senāks nosaukums ir Kon-Tiki. Ar šādu nosaukumu tika arī izdota Heijerdāla grāmata par šo ceļojumu.

Heijerdāls uzskatīja, ka cilvēki no Dienvidamerikas ir nokļuvuši Polinēzijā, pirms Kolumbs ieradās Amerikā. Viņa mērķis bija pierādīt, izmantojot tikai tajā laikā pieejamos materiālus un tehnoloģijas, ka tas bija iespējams.

Heijerdāls un neliela komanda devās uz Peru, kur tie no balsas koka baļķiem un citiem dabīgiem materiāliem uzbūvēja plostu pēc spāņu konkistadoru zīmējumiem. Ceļojums sākās 1947. gada 28. aprīlī. Kopā ar 5 pavadoņiem Heijerdāls 101 dienas laikā pieveica 4300 jūdzes, līdz plosts avarēja uz Rarojas rifa Tuamotu salās 1947. gada 7. augustā. Vienīgie ceļojumā izmantotie mūsdienīgie instrumenti bija īsviļņu radioraidītāji, fotoaparāts un pulksteņi.

Grāmata par Kon-Tiki kļuva par bestselleru, savukārt dokumentālā filma par ekspedīciju 1951. gadā ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā dokumentālā filma. 2012. gadā uzņemta norvēģu mākslas filma ar šādu pašu nosaukumu tika nominēta 85. Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākā filma svešvalodā".

Oriģinālais Kon-Tiki šobrīd ir apskatāms Kon-Tiki muzejā Oslo.

Ārējās saites
-------------

* Kon-Tiki muzejs

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* GND: 4137752-7

 |

 |
**Komsomoļskaja Pravdas salas** (krievu: *острова Комсомольской Правды*) ir neapdzīvots arhipelāgs Ziemeļu Ledus okeānā, Krievijas Federācijas galējos ziemeļos. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā. Izvietojies Laptevu jūras dienvidrietumos pie Taimiras pussalas ziemeļaustrumu krasta. Viena no divām salu grupām pasaulē, kas nosaukta laikraksta vārdā (otra ir Izvestijas CIK salas).

Ģeogrāfija
----------

Arhipelāgs izstiepts ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā 43 km garumā, no Taimiras krasta to atdala 5 km platais Kubas Brīvības šaurums. Arhipelāgu veido 9 salas, divas galvenās ir Boļšoja un Samuila sala, kā arī Dežņova sala, Skala, Mogiļnija, Ovala, Promislovija, Volodarska sala un Stolovidnija. Dažkārt pie Komsomoļskaja Pravdas salām pieskaita arī Viļkicka salas gar pašu Taimiras piekrasti. Salās galvenokārt paugurains reljefs, augstākais paugurs ir Žoltaja Gorbuška Boļšojas salā 67 m vjl. Arktiskās tundras ainava, aug galvenokārt ķērpji un sūnas.

Vēsture
-------

Salas 1736. gada augustā atklāja Vasīlija Prončiščeva ekspedīcija. Nosaukumu **Samuila salas** par godu Svētajam Samuilam 1739.—1740. gadā piešķīra Haritona Lapteva ekspedīcija. 1935. gadā, pēc tam, kad pirms gada līdzās arhipelāgam nācās pārziemot trim Ļenas ekspedīcijas kuģiem *Staļins*, *Pravda* un *Volodarskis*, tas pārdēvēts tagadējā vārdā par godu komjaunatnes laikrakstam Komsomoļskaja Pravda. No 1935. līdz 1990. gadiem Samuila salā darbojās polārstacija Ostrovsamuila.

Atsauces
--------

1. ↑  «ДИВО» русская книга рекордов и достижений. ГЕОГРАФИЧЕСКИЕ НАЗВАНИЯ
2. ↑  «Большая российская энциклопедия. КОМСОМО́ЛЬСКОЙ ПРА́ВДЫ ОСТРОВА́». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2020. gada 1. oktobrī. Skatīts: 2020. gada 20. decembrī.
3. ↑  МОЖНО ЛИ НАЙТИ «ЯКУЦК»?
4. ↑  АНТОЛОГИЯ ЭКСПЕДИЦИОННОГО ОЧЕРКА[novecojusi saite]
5. ↑  Vozrozhdenie, Volume 11, Number 3696, 17 July 1935

Ārējās saites
-------------

* ВАСИЛИЙ ПРОНЧИЩЕВ И СЕМЕН ЧЕЛЮСКИН
* К КАРТОГРАФИИ И ГЕОЛОГИИ СЕВЕРНОЙ ЧАСТИ ТАЙМЫРСКОГО ПОЛУОСТРОВА
**Klāra Farago** (ungāru: *Faragó Klára*; dzimusi **Friedmane** (ungāru: *Friedmann*); 1905. gada 6. oktobris Budapešta — 1944. gada novembris Budapešta) bija Ungārijas šahiste.

Biogrāfija
----------

Piedzimusi daudzbērnu ģimenē, kas pārcēlusies uz Ungāriju no Transilvānijas. Gadu mācījusies Grācas universitātē, pēc tam beigusi Budapeštas universitātes Tieslietu fakultāti un strādājusi Ungārijas ceļu departamentā.

1920. un 1930. gados bijusi viena no Ungārijas vadošajām šahistēm. Budapeštas šaha kluba biedre, meistara Ārpāda Vajdas skolniece. 1926. gadā piedalījusies neoficiālās šaha olimpiādes dāmu turnīrā, kur astoņu dalībnieču konkurencē izcīnījusi 4. vietu. 1936. gadā starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā Austrijas pilsētā Zemmeringā ieņēmusi 10. vietu. Tā paša gada oktobrī nospēlējusi maču ar Austrijas šahisti Gīzelu Harumu, kurā zaudējusi ar 1:3. Piedalījusies 1937. gada Pasaules čempionātā šahā sievietēm Stokholmā, kurā dalījusi 10.—16. vietu.

Traģiski gājusi bojā Otrā pasaules kara laikā.

Atsauces
--------

1. ↑  «1927-39 Title Tournaments : World Chess Championship (women)». *www.mark-weeks.com*.
Arizonas triecienkrāteris.
**Triecienkrāteris** (arī **meteorīta krāteris**) ir kosmiska ķermeņa virsmas padziļinājums, kas izveidojies, mazākam ķermenim (piemēram, meteorītam) ietriecoties virsmā. Liels triecienkrāteris (vairāk nekā 2 kilometru diametrā) Zemes virsmā tiek saukts par astroblēmu (no gr. αστρον — "zvaigzne" un βλημα — "brūce", t.i. "zvaigznes brūce"). Terminu "astroblēma" 1960. gadā ieviesa Roberts Dics. Pašu notikumu (meteorīta triecienu) reizēm sauc par impaktu (no angļu *impact* — "sadursme") jeb impakta notikumu. Uz Zemes ir konstatētas ap 150 astroblēmas.

Atšķirībā no vulkāniskajiem krāteriem, kas rodas sprādziena rezultātā, triecienkrāteriem parasti ir uzrautas malas un krāteru dibeni ir būtiski zemāki par apkārtējo virsmu. Triecienkrāteri variē no nelieliem, vienkāršiem bļodveida padziļinājumiem līdz sarežģītiem, viļņveidīgi koncentriskiem trieciena baseiniem. Meteorīta krāteris uz Zemes ir labi zināms neliela triecienkrātera veids. Triecienkrāteri ir dominējošie ģeogrāfiskie objekti uz daudziem cietajiem Saules sistēmas ķermeņiem, ieskaitot Mēnesi, Merkuru, Kallisto, Ganimēdu u.c. astronomiskos objektus. Uz citām planētām, kas pakļautas aktīvākiem virsmas ģeoloģiskajiem procesiem, piemēram, uz Zemes, Venēras, Marsa, Eiropas, Jo un Titāna, pamanāmi triecienkrāteri ir sastopami retāk, jo ar laiku tie izārdās, ierokas vai arī tektoniski transformējas.

Agrīnās intensīvās bombardēšanas periods Saules sistēmā notika pirms apmēram 3,9 miljardiem gadu. Kopš tā laika krāteru veidošanās ātrums ir būtiski samazinājies. Tomēr tie ir pamanāmi; uz Zemes vidēji reizi miljons gados notiek no viena līdz trim samērā lieliem triecieniem, kas veido ap 20 kilometru lielus krāterus. Tas norāda uz to, ka uz planētas vajadzētu būt daudz vairāk salīdzinoši jaunu krāteru, nekā pašreiz tie ir zināmi.

Kaut arī aktīvie procesi uz Zemes virsmas ātri iznīcina sadursmju liecības, tomēr identificēts ap 190 virszemes triecienkrāteru. Tie variē no dažiem desmitiem metru līdz apmēram 300 km diametrā, un to vecums ir no neseniem laikiem (piemēram, Sihotealina krāteri Krievijā, kuru izveidošanās tika fiksēta 1947. gadā) līdz vairāk kā 2 miljardu gadu senatnei. Tomēr lielākajai daļai no tiem vecums nepārsniedz 500 miljonus gadu, jo senākos krāterus pilnībā nolīdzina ģeoloģiskie procesi. Tie izņēmuma kārtā ir sastopami uz senajām platformām. 

Tāpat triecienkrāterus nevajadzētu jaukt ar līdzīgām reljefa formām, ieskaitot kalderas, karsta kritenes, ledāju gredzenus, gredzenveida dambjus, sāls kupolus u.c.

Atsauces
--------

1. ↑  *Latvijas padomju enciklopēdija*. 8. sējums. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 700-701. lpp.
**Māris Kuģis** (dzimis 1990. gada 15. jūnijā Jelgavā, Latvijā) ir latviešu obojists.

Biogrāfija
----------

Mācījies Rīgas Franču licejā. Deviņu gadu vecumā uzsāka obojas spēles mācības Rīgas 1. mūzikas skolā pedagoga Jāņa Kanājeva vadībā. Piecpadsmit gadu vecumā ieguva 1. vietu valsts konkursā *Talants Latvijai* (2006). Turpināja mācības Jūrmalas Mūzikas vidusskolā Viļņa Pelnēna un vēlāk Mārtiņa Zālītes vadībā. Mācoties mūzikas vidusskolā, piedalījās projektos Vācijā jauniešu orķestra *Young European Philharmonic Orchestra* sastāvā 2007. un 2008. gada vasarā. 2008. gadā ieguva 1. vietu starptautiskajā obojistu konkursā Kauņā (Lietuvā) *Liutauras Vebra 2nd International Oboe Competition*. 2009. gadā Māris Kuģis uzsāka studijas Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā Normunda Šnē klasē. Studiju uzsākšanai sekoja dalība projektos *Sinfonietta Rīga* sastāvā, bet 2010. gada oktobrī konkursa kārtībā pievienojās *Sinfonietta Rīga* un Latvijas Nacionālās operas orķestru kolektīviem. Bakalaura studiju programmas apguves laikā gūta pieredze apmaiņas studijās Drēzdenē, meistarklasēs pie šobrīd pasaulē atzītiem mūziķiem kā Albrehts Maijers (Albrecht Mayer) — *Berlīnes Filharmoniķu* oboju grupas koncertmeistars, Moriss Burgs (*Maurice Bourgue*) — Parīzes un Ženēvas konservatoriju obojas profesors, Žaks Tiss (*Jacques Tys*) — Parīzes Konservatorijas obojas profesors, Luīze Pelerēna (*Louise Pellerin*) — Cīrihes Mākslu augstskolas obojas profesore; Hansjorgs Šelenbergers (*Hansjorg Schellenberger*) - *Berlīnes Filharmoniķu* oboju grupas koncertmeistars; Gregors Vits (*Gregor Witt*) — *Berlin Stadskapelle* oboju grupas koncertmeistars, Kristiāns Vetcels (*Christian Wetzel*) — Ķelnes Mūzikas augstskolas obojas profesors. 2013. gada septembrī Māris Kuģis uzsāka maģistra studijas Cīrihes Mākslu augstskolā Luīzes Pelerēnas vadībā. Studiju laikā dažādu kolektīvu sastāvā Māris Kuģis ir koncertējis Šveicē, Vācijā, Kanādā un Ķīnas Tautas Republikā.

Pedagoģisko pieredzi guvis, strādājot Jāzepa Mediņa Rīgas 1. mūzikas skolā līdz 2011. gadam.

Atsauces
--------

1. ↑  Skat.
2. ↑  Skat.
3. ↑  Skat. www.madmuzskola.lv/LMS/M\_Kugis.pdf
Šis raksts ir par bobslejistu. Par citām jēdziena **Poikāns** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

**Māris Poikāns** (dzimis 1962. gada 11. decembrī) ir latviešu bijušais bobslejists. Dzimis Vidrižos. Savas sportista karjeras laikā pārstāvējis sākotnēji Padomju Savienību, bet vēlāk — Latviju.

Poikāns sāka nodarboties ar bobsleju 1980. gados, ap to laiku, kad Padomju Savienībā notika pirmie bobsleja izmēģinājumi. Savās pirmajās Olimpiskajās spēlēs, 1984. gadā, Poikāns piedalījās tikai "četriniekos" un tur sportists bija sestais. Tolaik viņš bija stūmējs Jāņa Ķipura ekipāžā. Nākamajās Olimpiskajās spēlēs, "četriniekos" Poikāns bija piektais. Poikāna labākie rezultāti sasniegti Pasaules kausos, kur viņš savulaik ir kļuvis par čempionu gan "divnieku", gan jauktajā ieskaitē, kā arī par vicečempionu "četrinieku" ieskaitē.

Māris Poikāns ir 1988. un 1996. gada Latvijas čempions. Viņš Latvijas čempionātos un citās Latvijas sacensībās piedalījies ilgi pēc savas starptautiskās karjeras beigām, pēdējo reizi 2005. gada Latvijas Olimpiādē. Kopš tā laika Poikāns nav piedalījies bobsleja sacensībās. Labākais rezultāts Eiropas čempionātos Mārim Poikānam ir bronzas medaļa 1990. gadā.

Labākie rezultāti
-----------------

*Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.*

| Ieskaite | Disciplīna | V. | Gads |
| --- | --- | --- | --- |
| OS | Četrinieki | 5. | 1998 |
| PK | Divnieki | **1.** | 1986 |
| Četrinieki | 2. | 1990 |
| Apvienotā iesk. | **1.** | 1990 |
|

Ārējās saites
-------------

* *Olympedia* profils (angliski)
* LOK profils

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Valsts karogs: Latvijas PSR Latvijas sportisti 1988. gada ziemas olimpiskajās spēlēs |
| --- |
|  |
| Norises vieta — Valsts karogs: Kanāda Kalgari, Kanāda |
|  |
| Valsts karogs: Padomju Savienība Padomju Savienības sastāvā | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Bobslejs | 

|  |
| --- |
| Ivars Bērzups  • Zintis Ekmanis  • Juris Jaudzems  • Olafs Kļaviņš  • Jānis Ķipurs  • Guntis Osis  • Māris Poikāns  • Juris Tone  • Aivars Trops |

 |
|  |
|  Hokejs | Vitālijs Samoilovs |

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Valsts karogs: Latvijas PSR Latvijas sportisti 1984. gada ziemas olimpiskajās spēlēs |
| --- |
|  |
| Norises vieta — Valsts karogs: Dienvidslāvija Sarajeva, Dienvidslāvija |
|  |
| Valsts karogs: Padomju Savienība Padomju Savienības sastāvā | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Bobslejs | 

|  |
| --- |
| Ivars Bērzups  • Zintis Ekmanis  • Jānis Ķipurs  • Māris Poikāns  • Aivars Šnepsts |

 |
|  |
|  Kamaniņu braukšana | 

|  |  |
| --- | --- |
| Vīrieši | Juris Eisaks  • Einārs Veikša |
|  |
| Sievietes | Ingrīda Amantova  • Vera Zozuļa |

 |

 |

 |
**Trijstūra tīkls**[*nepieciešama atsauce*] ir viens no daudzstūru tīklu tipiem datorgrafikā. Tas ietver virkni ar trijstūriem (parasti trijās dimensijās), kas ir saistīti ar kopīgām malām vai stūriem.

Daudzas grafiskās programmas un aparatūras ierīcas var darboties efektīgāk ar trijstūriem, kas ir grupēti tīklos nekā ar tādu pašu skaitu trijstūru, kas tiek attēloti individuāli. Tas parasti ir tādēļ, ka datorgrafika veic operācijas uz trijstūru stūru virsotnēm. Ar atsevišķiem trijstūriem, sistēmai ir jādarbojas ar visām trijām virsotnēm katram trijstūrim. Lielā tīklā varētu būtu astoņi vai vairāk trijstūri, kuru virsotnes satiktos vienā un tajā pašā punktā — kā rezultātā sistēmai būtu jāapstrādā tikai šis viens punkts, nevis astoņi vai vairāk.

Reprezentācija
--------------

Iespējamas dažādas metodes, lai uzglabātu un apstrādātu trīstūru tīklus datora atmiņā.

Izmantojot OpenGL un DirectX API, ir divi galvenie veidi kā trīstūru tīklus padotu uz grafikas aparatūru: trīstūru sloknes un indeksu masīvi.

### Trīstūru sloknes (Triangle strip)

Katrs trijstūris data vienu pilnu malu ar vienu kaimiņu un citu malu ar citu kaimiņu. Cits veids ir trijstūru "fan", kur kopa ar saistītiem trijstūriem dala vienu centrālo virsotni. Ar šīm metodēm virsotņu apstrāde notiek efektīvi, jo ir nepieciešams tikai apstrādāt n+2 virsotnes, lai uzzīmētu n trijstūrus.

Trijstūru sloknes ir efektīgas, tomer trūkums ir tas, ka var nebūt īsti skaidrs kā pārvērst patvaļīgu trijstūru tīklu trijstūru sloknēs.

### Indeksu masīvi

Izmantojot indeksu masīvus, tīkls tiek uzglabāts ar diviem atsevišķiem masīviem. Viens masīvs satur virsotņu pozīcijas, otrs masīvs satur katra trijstūra stūru pozīcijas. Grafikas sistēma apstrādā vispirms virsotnes un pēc tam veido trijstūrus. OpenGL šo atbalsta ar glDrawElements().

Izmantojot šo metodi, patvaļīgs skaits trijstūru ar kopēju skaitu patvaļīgu virsotņu var tikt uzglabātas, manipulētas un padotas uz grafikas API bez jebkādām starp apstrādēm.
**Kutikulārie** (latīņu: *Ecdysozoa*) ir pirmmutnieku virstips, kurš tika ieteikts 1997. gadā uz molekulāri — ģenētisko pētījumu pamata. Kutikulārie dzīvnieki raksturojas ar trīsslāņainu, no organiska materiāla veidotu, apvalku (kutikulu), kuru augšanas gaitā tie pastavīgi nomet. Šis kutikulas maiņas process saucas „ecdysis", kas arī ir grupas nosaukuma pamatā. Kutikulāro organismu vairošanos un attīstību raksturo tādas īpatnības, ka to spermatozoīdi bieži vien ir amēbveidīgi, un tiem nav pārvietošanās viciņas. Un vēl, viņu embriju drostalošanās nenotiek spirāliski, kā lielākajai pirmmutnieku daļai.

Sistemātika
-----------

Kutikulāro virstipu veido 8 tipi, kurus mēdz grupēt divās grupās — *Panarthropoda* un *Cycloneuralia*. *Panarthropoda* raksturo posmots ķermenis, bet *Cycloneuralia* - neposmots.

  

Virstips Kutikulārie (*Ecdysozoa*)

* *Panarthropoda*
	+ tips Gauskāji (*Tardigrada*)
	+ tips Onihofori (*Onychophora*)
	+ tips Posmkāji (*Arthropoda*)
* *Cycloneuralia*
	+ tips Kinorinhi (*Kinorhyncha*)
	+ tips Loriciferi (*Loricifera*)
	+ tips Matoņi (*Nematomorpha*)
	+ tips Nematodes (*Nematoda*)
	+ tips Priāpuli (*Priapula*)
***lifecell*** (agrākais nosaukums ***life:)***), uzņēmuma nosaukums *TOV Laifsell* (*ТОВ «Лайфселл»*), ir Ukrainas mobilo sakaru operators. Tas ir dibināts 2005. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas Kijevā. Tas pastarpināti pieder Turcijas mobilo sakaru operatoram *Turkcell*.

*lifecell* ir trešais lielākais mobilo sakaru operators Ukrainā (pēc *Kyivstar* un *Vodafone Ukraine*).
2020. gada pirmajā ceturksnī *lifecell* bija 8,9 miljoni abonentu, no tiek aktīvi (3 mēneši) bija 7,5 miljoni.

Vēsture
-------

Logotips līdz 2016. gadam
Logotips līdz 2020. gadam
2005. gadā Turcijas mobilo sakaru operators *Turkcell* un Ukrainas uzņēmējam Rinatam Ahmetovam piederošā grup *SCM Holdings* dibināja uzņēmumu ***TOV Astelit***, kurā 54,8 % kapitāldaļu piederēja *Turkcell*, bet 45,2 % — *SKM*.
2005. gada janvārī uzņēmums *Astelit* ar zīmolu ***life:)*** uzsāka *GSM-1800* pakalpojumu.
*life:)* bija pirmais mobilā tīkla operators Ukrainā, kas ieviesa *EDGE* tehnoloģiju, piedāvājot ātrgaitas datu pārsūtīšanu.
2006. gadā tika piesaistītas investīcija 540 miljonu ASV dolāru apmērā, kas bija lielākais ieguldījums, kāds jebkad veikts privātā uzņēmumā Ukrainā.
Līdz 2007. gada decembrim operators bija piesaistījis 7,6 miljonus abonentu un priekšapmaksas lietotāju.
2008. gadā abonentu zvanu centra pakalpojumi tika nodoti ārpakalpojumu sniedzējam *Global Bilgi*.

2015. gadā *life:)* sāka darbu *3G* tīklā.
2015. gada 26. jūnijā Turcijas uzņēmums *Turkcell* parakstīja līgumu ar Rinatam Ahmetovam piederošo grupu *SCM Holdings* par 44,96 % Nīderlandē reģistrētā uzņēmuma *Euroasia Telecommunications Holding BV* kapitāldaļu iegādi, kam 100 % piederēja *Astelit*. Darījums par 100 miljoniem *USD* tika pabeigts 10. jūlijā. Tādējādi *Turkcell* kļuva par *life:)* operatora vienīgo īpašnieku.

2016. gada 15. janvārī *Astelit* ieviesa jaunu zīmolu ***lifecell***, tādējādi tas kļuva saskanīgs ar mātes uzņēmuma nosaukumu *Turkcell*. 2. februārī operatora juridiskais nosaukums tika mainīts no *TOV Astelit* uz *TOV Laifsell* (*ТОВ «Лайфселл»*).
2017. gadā operators beidza darbību separātistu kontrolētajā Doneckas tautas republikā un Luhanskas tautas republikā.

2018. gadā *lifecell* sāka ieviest mobilo sakaru *4G* *LTE* tehnoloģiju.

Skatīt arī
----------

* *life:)* (Baltkrievija)
* *Turkcell*

Atsauces
--------

1. ↑  Turkcell Iletisim Hizmetleri: First Quarter 2020 Results businesswire.com, April 28, 2020
2. ↑  life:) liga.net, 23.03.2009
3. ↑  Турецкая Turkcell выкупает долю мобильного оператора компании Life:) у Ахметова за $100 млн inventure.com.ua, 29.06.15

Ārējās saites
-------------

* *lifecell* vietne
Ajs Veivejs 2007. gadā
**Ajs Veivejs** (ķīniešu: 艾未未; piņjiņs: *Ài Wèiwèi*; dzimis 1957. gada 28. augustā) ir Ķīnas Tautas Republikas mākslinieks un interneta runas brīvības aktīvists.

Mākslinieciskā darbība
----------------------

Ajs Veivejs strādā dažādās tehnikās. Kopš 1990. gadiem viņa fotogrāfijas un instalācijas izstādītas pasaules nozīmīgākajos modernās mākslas muzejos. Ajs Veivejs bija 2008. gada Pekinas olimpisko spēļu galvenā stadiona "Putna ligzda" mākslinieciskais konsultants. Ajs Veivejs vada savu personīgo studiju "FAKE design".

Politiskais aktīvisms
---------------------

Ajs Veivejs aktīvi darbojas interneta vidē un ir daudzkārt asi kritizējis Ķīnas interneta cenzūras sistēmu. Īpašu uzmanību izpelnījās Aja Veiveja vadītā brīvprātīgo kustība, kas apsekoja un publicēja 2008. gada 5. maijā Sičuanas zemestrīces upuru vārdus. 2011. gada 3. aprīlī Ai Veivei tika aizturēts Pekinas lidostā. 7. aprīlī Ķīnas nacionālā ziņu aģentūra Siņhua publicēja paziņojumu, ka Ajs Veivejs aizturēts iespējamu ekonomisku noziegumu dēļ. 2011. gada 22. jūnijā Aju Veiveju atbrīvoja no ieslodzījuma, saskaņā ar oficiālo paziņojumu, labas uzvedības, vainas ekonomiskos noziegumos atzīšanas un sliktas veselības dēļ.

Atsauces
--------

1. ↑  «艾未未呼吁调查汶川地震遇难学生数字». Deutsche Welle. 2009.03.27. Skatīts: 2011.04.08.
2. ↑  «Ķīna: mākslinieks Ai Veivei aizturēts par 'ekonomiskajiem noziegumiem'». Delfi. 2011.04.07. Skatīts: 2011.04.08.
3. ↑  «北京市公安机关依法对艾未未取保候审». 新华. 2011.06.22. Skatīts: 2011.06.26.

Ārējās saites
-------------

* Aja Veiveja mājaslapa (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 96607499
* LCCN: no2004022393
* ISNI: 0000 0001 1578 8134
* GND: 129428205
* SELIBR: 348310
* SUDOC: 080572588
* BNF: cb15866354p (data)
* ULAN: 500125586
* NDL: 01174190
* NCL: 1304783
* NKC: xx0148362
* SBN identifikators UBOV337192 nav derīgs.
* CiNii: DA17481832

 |

 |
**Ak tu žē** ir latviešu rotaļdziesma.

Vārdi
-----

Ak, tu žē, ak, tu pē, kam tu nāci ballītē? Meitiņa no mazām dienām rakstīja uz baltām sienām.

Melodija
--------

Notis

Rotaļas apraksts
----------------

Ak, tu žē dejojama ļoti spraigi un aizrautīgi. Pirmajā daļā ('Pirksti') dejotāji pievērš viens otra uzmanību ar roku kustībām. Jo sparīgāk krata pirkstus, jo patiesāk. Otrajā daļā ('Grieziens elkoņos') pārinieki aizrautīgi dejo palēciena soli. Otrās daļas vietā mazi dejotāji var dejot gājiena soli. Dejas ātrums atkarīgs no dejotāju izveicības. Labi dejotāji atļausies dejot ātri, izjūtot ritma maiņu. 

### Sākuma stāvoklis

Dejotāji nostājas ar seju viens otram pretī. Rokas ieliek sānos. 

### Pirksti

8 taktis, 1.-4. takts jāspēlē vai jādzied divas reizes. 
Šo daļu dejo, stāvot uz vietas. 

1.taktsDejotāji pakrata labās rokas rādītājpirkstu.
2.taktsDejotāji pakrata kreisās rokas rādītājpirkstu.
3.taktsDejotāji trīs reizes sasit plaukstas
4.taktsDejotāji trīs reizes piesit kājas.
1.-4.takts atkārtojotVisas kustības atkārto otru reizi.

  

### Grieziens elkoņos

8 taktis, 5.-8.takts jāspēlē vai jādzied divas reizes.

5.-8.taktsPārinieki ar palēciena soli griežas labajos elkoņos.
5.-8.takts atkārtojotPārinieki ar palēciena soli griežas kreisajos elkoņos.
**Bjelovaras Sv. Avilas Terēzes katedrāle** (horvātu: *Katedrala sv. Terezije Avilske u Bjelovaru*) ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Horvātijas pilsētas Bjelovaras centrā. 

1756. gadā Bjelovarā, nostiprinot robežu, tika uzcelts cietoksnis, kas veicināja iedzīvotāju pieplūdumu. Varas iestādes reliģiskās dzīves sakārtošanai ataicināja uz pilsētu čehu mūkus no piāristu ordeņa, kuru darbības rezultātā tika celta baznīca. Baroka stila baznīca tika uzcelta 1770. gadā un nosaukta Terēzes no Avilas vārdā. 1880. gadā baznīca cieta Zagrebas zemestrīcē. 1888. gadā to atjaunoja pēc Hermaņa Bollē projekta. Horvātijas kara laikā 1991. gada 29. septembrī baznīcā trāpīja lādiņš, nogalinot 3 sievietes. 2009. gadā pāvests Benedikts XVI nodibināja Bjelovaras-Križevcu diecēzi un Bjelovaras baznīca kļuva par katedrāli.

* Bjelovaras katedrāleBjelovaras katedrāle
* Katedrāle naktīKatedrāle naktī
* Katedrāles interjersKatedrāles interjers

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Bjelovaras katedrāle***.
**Figūru modelēšana** ir tehnika 3D modelēšanā, kur primitīva figūra (četrstūris, cilindrs, lode, u.c.) tiek izmantota, lai izveidotu pamata formu gala modelim. Pamata forma tiek izgrebta, lai veidotu gala modeli. Šis process izmanto vairākus atkārtojošus soļus, lai sasniegtu gala produktu, kas var novest pie efektīvākas un vairāk kontrolējama modelēšanas procesa.

Apakšgrupa
----------

Apakšgrupas modelēšana ir atvasināta no idejas, ka darbs ir progresējis, ja mākslinieks vēlas, lai viņa darbs tiktu attēlots mazāk ass vai kantains. Katra skaldne tiktu sadalīta mazākās, vairāk detalizētākās skaldnēs (parasti kopā pa 4). Tomēr vairāk pieredzējušiem figūru modelētājiem izdodas izveidot viņu skaldnes modeli bez tā sadalīšanas apakšgrupās. Būtībā figūru modelēšana tiek sadalīta ļoti vienkāršā poligona vadības konceptā.

Četrstūris
----------

Kvadrātveida virsmas, kuras parasti sauc par četrstūriem, ir būtiska vienība figūru modelēšanā. Ja mākslinieks sāk modelēšanu ar kubu, tad māksliniekam būs 6 četrstūrveida skaldnes pirms presēšanas. Kamēr lielākā daļa 3D modelēšanas lietotņu nodrošina neierobežota izmēra skaldnes iespējas, to rezultāti bieži vien ir vairāk paredzami un patstāvīgi strādājot ar četrstūriem. Tas ir tāpēc, ka uzzīmējot X un savienojot to ar četrstūra virsotnēm, tā pamatne gandrīz vienmēr paliks tāda pati. Gandrīz vienmēr, jo, kad četrstūris ir kas cits bez perfekta paralelograma (piemēram, rombs vai trapece), tad pamatne parasti būs atšķirīga. Arī sadalot četrstūri divos vai četros trijstūros, tas padara vieglāku modeļa sagatavi priekš programmatūras, kas var apstrādāt tikai trijstūrus

Priekšrocības un trūkumi
------------------------

Figūru modelēšana ir modelēšanas metode, kas ir ātra un viegli apgūstama. Tā ir arī ievērojami ātrāka nekā ievietojot katru punktu atsevišķi. Tomēr ir sarežģīti pievienot lielu daudzumu detaļu modelim, izmantojot šo veidošanas tehniku bez pieredzes.
**Māris Rudzītis** (dzimis 1932. gada 19. decembrī Rīgā, miris 1973. gada 24. jūlijā Rīgā, apglabāts Rīgas Meža kapos) bija latviešu kinooperators, kinorežisors un kinoscenārists.

Biogrāfija
----------

Māris Rudzītis dzimis 1932. gada 19. decembrī Rīgā. Studējis Vissavienības valsts kinematogrāfijas institūtā operatoru fakultātē. Pēc studiju beigšanas 1956. gadā uzsāka operatora darbu Rīgas Kinostudijā. Spēlfilma "Zvejnieka dēls", I Vissavienības kinofestivālā Maskavā, saņēma veicināšanas prēmiju operatoram par darbu pie filmas (1958). Pēc gada, Rīgā, viņš saņēma apbalvojumu par labāko operatora darbu filmā "Latviešu strēlnieka stāsts".

Par Rudzīša pirmo režisēto filmu kļuva spēlfilma "Diena bez vakara". Tika sarakstīti arī daži filmu scenāriji. Novārtā netika atstāta arī pamatnodarbošanās, viņš kā operators piedalījies daudzās filmās ("Cielaviņas armija" (1964), ""Tobago" maina kursu" (1966) un citās).

Precējies ar režisora asistenti Dagniju Rudzīti. Pārim 1963. gadā piedzimusi meita.

Filmogrāfija
------------

### Režisors

* 1962 — "Diena bez vakara"
* 1967 — "Cīruļi atlaižas pirmie"

### Operators

* 1956 — "Cēloņi un sekas"
* 1957 — "Zvejnieka dēls"
* 1958 — "Latviešu strēlnieka stāsts"
* 1958 — "Rita"
* 1959 — "Ilze"
* 1960 — "Vētra"
* 1964 — "Cielaviņas armija"
* 1965 — ""Tobago" maina kursu"
* 1966 — "Rīta miglā"
* 1969 — "Stari stiklā"
* 1972 — "Egle rudzu laukā"
* 1972 — "Vālodzīte"
* 1973 — "Oļegs un Aina"

### Operatora asistents

* 1956 — "Pēc vētras"

### Scenārija autors

* 1967 — "Cīruļi atlaižas pirmie"
* 1970 — "Karalienes bruņinieks"

Ārējās saites
-------------

* Kino Muzejs
* *IMDb* profils (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 305086877
* LNB: 000138712

 |

 |
**Skots Viljams Brukss** (angļu: *Scott William Brooks*; dzimis 1965. gada 31. jūlijā Kalifornijas štatā, ASV) ir bijušais amerikāņu basketbolists, tagad — basketbola treneris. 2022. gadā S. Brukss ir Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) kluba Portlendas "Trail Blazers" galvenā trenera asistents. 1994. gada NBA čempions kā spēlētājs Hjūstonas "Rockets" sastāvā. Līdz 2021. gada jūnijam bija NBA kluba Vašingtonas "Wizards" galvenais treneris, pirms tam trenēja Oklahomasitijas "Thunder", par darbu šajā komandā saņemot NBA sezonas labākā trenera balvu 2010. gadā.

Karjera
-------

Augstskolu basketbolā spēlējis trīs dažādās komandās. S. Brukss netika izraudzīts 1987. gada NBA draftā, tādēļ karjeru sāka Kontinentālās basketbola ascoiācijas klubā Olbani "Patroons", kļūstot par šīs līgas čempionu. Nākamajā sezonā nokļuva NBA, aizvadot līgā 10 sezonas sešu klubu sastāvā. Visu karjeru gan bijis izteikts rezervists: piedalījies kopā 680 regulārās sezonas spēlēs, no tām vien 7 dodoties laukumā sākuma pieciniekā. S. Brukss 1994. gadā Hjūstonas "Rockets" sastāvā kļuva par NBA čempionu, dodoties laukumā piecās spēlēs izslēgšanas spēļu turnīrā. Karjeru pabeidza Amerikas Basketbola asociācijas komandā Losandželosas "Stars", būdams arī tās trenera asistents.

### Trenera karjera

Uzreiz pēc spēlētāja karjeras beigām kļuva par treneri. Kopš 2003. gada strādājis NBA, sākotnēji kā galvenā trenera asistents, bet kopš 2008. gadā bijis galvenais treneris divās komandās: Oklahomasitijas "Thunder" un Vašingtonas "Wizards". 2010. gadā saņēma NBA sezonas labākā trenera balvu (šajā sezonā kopā ar "Thunder" iekļuva izslēgšanas spēlēs, sasniedzot par 28 uzvarām vairāk nekā iepriekšējā sezonā). 2012. gada NBA finālsērijā S. Bruksa vadībā "Thunder" piecās spēlēs piekāpās Maiami "Heat". 2015. gadā tika atbrīvots no darba pēc tam, kad Oklahomasitijas komanda pirmo reizi viņa pilnībā vadītajā sezonā neiekļuva NBA izslēgšanas spēlēs.

Pēc vienas sezonas izlaišanas S. Brukss atgriezās galvenā trenera amatā, noslēdzot līgumu ar Vašingtonas "Wizards". Pēc piecām sezonām Vašingtonas komandas vadībā (šajā laikā komandai pievienojās arī latviešu basketbolisti Dāvis Bertāns un Anžejs Pasečņiks). 2021. gada jūnijā klubs un treneris vienojās par sadarbības izbeigšanu. Jūlijā S. Brukss pievienojās Portlendas "Trail Blazers", ka jaunā galvenā trenera Čonsija Billapsa asistents.

Atsauces
--------

1. ↑  Oklahoma City Thunder Parts Ways With Scott Brooks as Head Coach NBA

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Skots Brukss***.
* *Basketball Reference* NBA spēlētāja profils (angliski)
* NBA spēlētāja profils (angliski)
* *Eurobasket* trenera(-es) profils (angliski)
* ESPN NBA profils (angliski)
* *RealGM Basketball* profils (angliski)
Skotijas jūra un to ieskaujošā Skotijas grēda
**Skotijas grēda** vai **Dienvidantiļu grēda** ir zemūdens kalnu grēda Atlantijas okeāna dienvidrietumu daļā (daļēji — Dienvidu okeānā), kas savieno Dienvidamerikas dienvidu galu (Ugunszemi) ar Antarktīdas pussalu, no ziemeļiem, austrumiem un dienvidiem ieskaujot Skotijas jūru. Grēda ir Kordiljeru (Dienvidamerikā Andi) kalnu sistēmas turpinājums, savienojot to ar Rietumantarktīdas kalniem. Grēdas garums ir ap 3500 km, dziļums — no 1000 līdz 3000 m. Virs ūdens paceļas Estadosas sala, Šega klintis, Dienviddžordžija, Dienvidsendviču salas, Dienvidorkneju salas un Dienvidšetlendas salas, kuras dažkārt kopīgi dēvē par Dienvidantiļu salām. Austrumos no Dienvidsendviču salām tām paralēli 965 km garumā stiepjas Dienvidsendviču dziļvaga, kas sasniedz 8428 m dziļumu.

Atsauces
--------

1. ↑  «Dienvidantiļu grēda». *Ģeogrāfijas vārdnīca Pasaules zemes un tautas*. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 1978. 168. lpp.
**Khonas ūdenskritumi** (lao: ນ້ຳຕົກຕາດຄອນພະເພັງ) ir ūdenskritumu un krāču kaskāde Mekongas upē Laosā. Administratīvi atrodas Čampāsakas provincē netālu no Kambodžas robežas. Nosaukts pēc netālās Khonas pilsētiņas upes kreisajā krastā.

Kaskāde stiepjas 9,7 km garumā un platumā un kopējais platums sasniedz 10 783 metrus — platākais ūdenskritums pasaulē. Kopējais kritums ap 21 m. Vidējais caurteces apjoms ir ap 11 610 m³/s, bet palu laikā — 49 554 m³/s. Ūdenskritumu un krāču vietā Mekongas upe sadalās daudzās attekās un apvidus tiek dēvēts par «4000 salām» (ສີ່ພັນດອນ).

Khonas ūdenskritumi ir galvenais šķērslis kuģošanai pa Mekongu, lai kuģi no grīvas varētu sasniegt Ķīnu. 19. gadsimtā Francijas koloniālā administrācija vairākkārt mēģināja atrast kuģojamu ceļu, bet neveiksmīgi. No 1893. līdz 1940. gadiem darbojās šaursliežu dzelzceļš, kas savienoja ūdenskrituma augšu un apakšu.

Atsauces
--------

1. ↑  «Kona ūdenskritums». *Ģeogrāfijas vārdnīca Pasaules zemes un tautas*. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 1978. 372. lpp.
2. ↑  The widest waterfall in the world: The Khone Falls
3. ↑  The Only Railway (Ever) in Laos

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Khonas ūdenskritumi***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
**Zviads Izoria** (gruzīnu: ზვიად იზორია; dzimis 1984. gada 6. janvārī Honi) ir Gruzijas starptautiskais lielmeistars šahā (2002), kas kopš 2013. gada pārstāv ASV.

Biogrāfija
----------

Trīs reizes uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātos: 2000. gadā U16 vecuma grupā un 2001. gadā U18 un U20 vecuma grupās. 2001. gadā izcīnījis bronzas medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā.

2003. gadā dalījis pirmo vietu starptautiskos šaha turnīros Hogevēnā (Nīderlande, kopā ar Ernesto Inarkijevu) un Izmirā. 2004. gadā Filadelfijā uzvarējis šaha turnīrā *Liberty Bell Open*. 2005. gadā Mineapolisā izcīnījis uzvaru starptautiskajā šaha turnīrā *HB Global Chess Challenge*, apsteidzot Iļju Smirinu, Gatu Kamski, Aleksandru Beļavski un Jānu Elvestu. 2006. gadā Turcijā ierindojies 5. vietā Eiropas individuālajā šaha čempionātā. 2007. gadā Konektikutā kopā ar Gatu Kamski dalījis pirmo vietu starptautiskajā šaha turnīrā *Foxwoods Open*.

Pārstāvējis Gruzijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 3 reizes (2002-2004, 2008). 2019. gadā pārstāvējis ASV komandu Pasaules komandu šaha čempionātā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2000. gadā Izoria piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2002. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Atsauces
--------

1. ↑  FIDE Transfers in 2013
2. ↑  36th Liberty Bell Open 2004
3. ↑  Zviad Izoria gewinnt HB Global Chess Challenge
4. ↑  7th European Individual Chess Champioship 2006
5. ↑  Foxwoods Open 2007
6. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Olympiads :: Zviad Izoria

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Zemapziņa** ir psihisks process, kas noris zem apziņas sliekšņa un nav pakļauts tiešas apziņas kontrolei. Psihiskās atspoguļošanas forma, kurā īstenības tēls un subjektīvā attieksme pret šo tēlu nav īpašas refleksijas objekts. Zemapziņa izpaužas agrās bērna izziņas formās, pirmatnējā domāšanā, intuīcijā, afektos, panikā, hipnozē, sapņos, kā arī jūtās un rīcībā, kuru cēloni cilvēks neapzinās. Zemapziņa nepārtraukti uztver, pārstrādā, uzkrāj un reproducē daudz derīgas informācijas, līdz ar to nodrošinot pašreizējo un gaidāmo situāciju atspoguļošanos smadzenēs, turklāt netraucējot ar apziņu saistītos psihiskos procesus, jo tikai neliela zemapziņas informācijas daļa nonāk apziņā. Zemapziņa ar savām neizsmeļamajām informacijas un rīcības variantu rezervēm aktīvi piedalās apziņas izvirzīto problēmu risināšanā un lēmumu pieņemšanā. Daļa zemapziņas satura nonāk apziņā viegli, daļa - ar grūtībām un tikai īpašos apstākļos (piem. hipnozē), bet daļa apziņai praktiski nav pieejama. Sen aizmirsti iespaidi, domas, emocijas, zem apziņas sliekšņa vēl joprojām darbojas gan savstarpēji, gan kopā ar neseniem atmiņas faktiem, veidojot jaunas atziņas un tendences, kas pilnīgi negaidīti var palīdzēt atrisināt līdz tam neatrisināmas problēmas un uzdevumus. Zemapziņā notiekošo procesu loģika principā neatšķiras no apziņas procesu loģikas. Tas dod iespēju zemapziņas aktivitātes rezultātus auglīgi izmantot apzinātajā darbībā. 

Zemapziņas koncepcija pirmo reizi formulēta G. V. Leibnica darbā "Monadoloģija" (1720). Izvērsti zemapziņas problēmai pievērstās Zigmunds Freids. Materiālistiski zemapziņas parādības pētījuši I. Sečenovs, I. Pavlovs u.c.
Trigonālā singonija
Kristalogrāfijā **trigonālā singonija** ir viena no 7 singonijām. Kristālisko struktūru apraksta, balstoties uz trīs bāzes vektoriem. Trigonālajā singonijā visi trīs bāzes vektori ir vienāda garuma, starp visiem šiem vektoriem ir vienāds leņķis, kas nav taisns leņķis.

Angliski un nereti arī citās valodās (arī latviešu) šo singoniju sauc arī par **romboedrisko singoniju**. Nereti šo singoniju apvieno ar heksagonālo singoniju.

Trigonālā singonija ir kvarcam, dolomītam, kalcītam, turmalīnam un daudzu citu minerālu kristāliem.

Zemāk esošajā tabulā dots šīs singonijas simetriju starptautiskie apzīmējumi un apzīmējumi pēc Šēnflisa.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nosaukums** | **Starptautiskais apzīmējums** | **Šēnflisa apzīmējums** |
| Primitīvais | {\displaystyle 3} | *C3* |
| Centrālais | 32 | *D3* |
| Planālais | {\displaystyle {\overline {3}}} | *S6* |
| Aksiālais | {\displaystyle 3m} | *C3v* |
| Planaksiālais | {\displaystyle {\overline {3}}{\frac {2}{m}}} | *D3d* |