**Ohrida** (maķedoniešu: *Охрид*) ir pilsēta Ziemeļmaķedonijā. Tā atrodas Balkānu kalnos, Ohridas ezera austrumu krastā. Pilsēta ar apmēram 42 000 iedzīvotāju ir septītā lielākā pilsēta valstī. Ohrida izvietojusies netālu no robežas ar Albāniju, kas atrodas ezera pretējā krastā.

1980. gadā Ohridas pilsēta un ezers tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma objektu sarakstā. Daudzo vēstures un reliģijas pieminekļu dēļ pilsētu neoficiāli dēvē par "Slāvu Jeruzalemi".

Pilsētas nosaukums
------------------

Maķedoniešu un citās dienvidslāvu izcelsmes valodās pilsēta tiek saukta par "Ohridu" (*Охрид*). Albāņu valodā pilsēta tiek saukta *Ohër* vai *Ohri*. Pilsētai ir bijuši arī citi vēsturiski nosaukumi, tādi kā *Dassaretis*, latīņu *Lychnidus,* grieķu lietotais vārds *Lychnidos* (Λύχνιδος), *Ochrida* (Οχρίδα, Ωχρίδα) un *Achrida* (Αχρίδα), pēdējie divi no tiem tiek lietoti arī mūsdienās.

Vēsture
-------

Mūsdienu Ohrida ir uzcelta senās **Lihnidas** kolonijas vietā (sengrieķu Λυχνιδός), kas pazīstama kopš 3. gadsimta pirms mūsu ēras. 148. gadā pirms mūsu ēras koloniju sagrāba romieši, kuri pēc postošās zemestrīces 518. gadā to gandrīz pilnībā pārbūvēja. Romiešu un bizantiešu valdīšanas laikā pilsēta bija nozīmīgs tirdzniecības punkts uz romiešu uzbūvētā ceļa no Adrijas jūras piekrastes uz Konstantinopoli, kas pazīstams kā *Via Egnatia*. Arheoloģiskie izrakumi apstiprina, ka pilsēta kristietību pieņēma ļoti sen. Lihnidas bīskapi piedalījās pirmajos ekumeniskajos koncilos. 5. un 6. gadsimtā teritoriju ap pilsētu pamazām apguva slāvu tautas. 861. gadā tā kļuva par Bulgārijas daļu un drīz vien ieguva savu mūsdienu nosaukumu (ar nosaukumu Ohrida pirmo reizi minēta 879. gadā). Kopš 886. gada pilsētā darbojās Kirila un Metodija skolnieks Ohridas Klements, kurš pēc Bulgārijas cara Borisa rīkojuma organizēja grieķu valodas reliģisko tekstu tulkošanu slāvu valodā, izmantojot Kirila un Metodija izveidoto glagolicas alfabētu. Ohridas Klementam piedēvē kirilicas alfabēta radīšanu, taču lielākā daļa pētnieku nepiekrīt šim viedoklim.

No 990. līdz 1015. gadam Ohrida bija cara Samuila Bulgārijas caristes galvaspilsēta. Tā laika cietokšņa drupas joprojām ir saglabājušās pakalnā virs pilsētas (Samuila cietoksnis). No 990. līdz 1018. gadam Ohridā bija savs patriarhāts, taču pēc tam, kad to 1018. gadā iekaroja Bizantijas impērija, šeit palika tikai arhidiecēzes arhibīskaps, kurš bija pakļauts Konstantinopoles patriarham. Bizantijas valdīšanas laikā tika uzcelts liels skaits dievnamu. Ivana Asena II vadībā Ohrida tika iekļauta jaunizveidotajā neatkarīgajā Bulgārijas valstī. 1334. gadā to iekaroja serbu karalis Stefans Dušans. 1394. gadā pilsētu ieņēma Osmaņu impērija, kuras pakļautībā tā palika līdz 1912. gadam. 19. gadsimta vidus avoti stāsta, ka pilsētas iedzīvotāji pārsvarā ir bijuši bulgāri, kā arī valahieši, turki, arī grieķi un albāņi. 19. gadsimta beigās Ohridas iedzīvotāju skaits bija ap 15 000 cilvēku. 1913. gadā pēc Pirmā Balkānu kara beigām Ohridu iekļāva Serbijā.

Galerija
--------

* Sv. Klementa baznīca un Sv. Panteleimona baznīcaSv. Klementa baznīca un Sv. Panteleimona baznīca
* Sv. Jona no Kaneas baznīcaSv. Jona no Kaneas baznīca
* Cara Samuila cietoksnisCara Samuila cietoksnis
* Cara Samuila cietoksnisCara Samuila cietoksnis
* Antīkais teātrisAntīkais teātris
* Ohridas ostaOhridas osta

Atsauces
--------

1. ↑  The Mirror of the Macedonian Spirit, 2004,ISBN 9989730385,page 72: "... and Macedonia in the Cathedral Church St. Sofia in the Macedonian Jerusalem — Ohrid. 72 ..."
2. ↑  Wilkes, J. J. The Illyrians, 1992,ISBN 0-631-19807-5,"Dassaretis, the plains south of Lake Ohrid, though the area had long been under Illyrian control, being open to attack both from the north and from the ..."
3. ↑  Wilkes, J. J. The Illyrians, 1992,ISBN 0-631-19807-5,Page 273:
"... The provincial capital Scodra and Dyrrhachium were seats of the metropolitans, and there were bishops at Lissus, Doclea, Lychnidus (Ohrid),

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Ohrida***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Ziemeļmaķedonijas pilsētas |
| --- |
|  |
| vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju | Skopje |  |
|  |
| 50 000–100 000 iedzīvotāju | 
* Bitola
* Kumanova
* Prilepa
* Tetova

 |
|  |
| 20 000–50 000 iedzīvotāju | 
* Gostivara
* Kavadarci
* Kičeva
* Kočani
* Ohrida
* Strumica
* Štipa
* Velesa

 |
|  |
| mazāk nekā 20 000 iedzīvotāju | 
* Berova
* Bogdanci
* Debara
* Delčeva
* Demirhisara
* Demirkapija
* Dojrana
* Gevgelija
* Kratova
* Kriva Palanka
* Kruševa
* Makedonska Kamenica
* Makedonska Broda
* Negotina
* Pehčeva
* Probištipa
* Radoviša
* Resena
* Struga
* Sveti Nikole
* Valandova
* Vinica

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Ziemeļmaķedonijā |
| --- |
|  |
| Jaukta | 
* Ohridas reģiona dabas un kultūras mantojums (Galičica, Ohrida, Ohridas Svētās Sofijas baznīca, Struga, Svētā Nauma klosteris)

 |  |
|  |
| Daba | 
* Karpatu un citu Eiropas reģionu pirmatnējie dižskābaržu meži (Dlaboka)

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 146582198
* LCCN: n80123400
* GND: 4043401-1
* SUDOC: 027401936
* NKC: ge307746

 |

 |