**Bernards "Bērnijs" Sanderss** (angļu: *Bernard "Bernie" Sanders*; dzimis 1941. gada 8. septembrī) ir amerikāņu politiķis. Kopš 2007. gada — senators, iepriekš bijis ievēlēts ASV Pārstāvju palātā. Viņš bija viens no Demokrātiskās partijas kandidātiem 2016. gada ASV prezidenta vēlēšanās Demokrātiskās partijas priekšvēlēšanu kārtā, taču zaudēja un par Demokrātiskās partijas prezidenta amata kandidāti kļuva Hilarija Klintone. Sanderss ir bezpartijisks. Viņš bija visilgāk amatā esošais neatkarīgais kongresmenis Kongresa vēsturē.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1941. gada 8. septembrī, Bruklinā, Ņujorkā Eliasa Sandersa un viņa sievas Dorotijas, dzimušas Glassbergas, ģimenē.

Viņa tēvs bija dzimis 1904. gada 14. septembrī Polijā (toreiz — Galīcijā Austroungārijā) ebreju ģimenē, bet māte 1912. gada 2. oktobrī Ņujorkā, Polijas un Krievijas ebreju imigrantu ģimenē. Vairāki Eliasa radinieki gāja bojā holokaustā.

Sanderss jau bērnībā sāka interesēties par politiku: 

> "Vīrs vārdā Ādolfs Hitlers uzvarēja vēlēšanās 1932. gadā. Viņš uzvarēja vēlēšanās un šo vēlēšanu dēļ 50 miljoni cilvēku gāja bojā Otrajā pasaules karā, tajā skaitā 6 miljoni ebreju. Tātad, būdams mazs bērns, es iemācījos, ka politika patiesībā ir ļoti svarīga."
> 
> 

Jaunībā Bērnijs spēlēja basketbolu, pēcpusdienās apmeklēja ebreju skolu, un 1954. gadā svinēja savu *Bar Micva*. Bērnija vecākais brālis Lerijs Sanderss sacīja, ka bērnībā ģimenei nekad nav trūcis apģērba vai pārtikas, taču lielākus pirkumus, kā "aizkarus vai paklāju" esot bijis grūti atļauties.
Sanderss mācījās Džeimsa Medisona vidusskolā Bruklinā, kur piedalījās skolas prezidenta vēlēšanās, taču zaudēja. Drīz pēc tam 46 gadu vecumā nomira viņa māte, bet dažus gadus vēlāk 56 gadu vecumā nomira arī tēvs.

No 1959. līdz 1960. gadam Sanderss studēja Bruklinas Koledžā, pēc tam Čikāgas Universitātē, kurā 1964. gadā ieguva humanitāro zinātņu bakalaura grādu politiskajā zinātnē. Sanderss sevi aprakstīja kā viduvēju studentu, jo klasē notiekošais bijis garlaicīgs un nenozīmīgs un viņš esot iemācījies "bezgalīgi daudz vairāk ielās un kopienā".

### Agrīnā darbība politikā

Studējot Čikāgas Universitātē, Sanderss iesaistījās Jaunatnes sociālistu līgā (*Young People's Socialist League*) — ASV Sociālistiskās partijas jaunatnes spārnā, bija aktīvs Afroamerikāņu civiltiesību kustībā. Viņš bija organizators Rasu vienlīdzības kongresā (*Congress of Racial Equality*, CORE) un Studentu nevardarbīgajā koordinācijas komitejā (*Student Nonviolent Coordinating Committee*, SNCC).

1962. gada janvārī Sanderss Čikāgas Universitātē pie administrācijas ēkas vadīja protestu pret universitātes kopmītņu politiku. "Mūsuprāt tā ir nepieņemama situācija, kad melnādainie un baltādainie universitātes studenti nevar dzīvot vienuviet universitātei piederošās kopmītnēs," protestā teica Sanderss. Pēc nedēļām ilgiem nevardarbīgiem protestiem universitāte uzsāka izmeklēt notiekošo diskrimināciju.
1963. gadā Sanderss piedalījās vēsturiskajā Gājienā uz Vašingtonu, kur Mārtins Luters Kings teica savu runu "I Have a Dream". Tā gada vasarā viņu aizturēja un par pretošanos arestam sodīja ar soda naudu 25 dolāru apmērā.

Studējot universitātē, Sanderss ne tikai iesaistījās civiltiesību kustībā, bet arī iestājās pret Vjetnamas karu. Viņš pieteicās iegūt statusu, ka atteicies dienēt pārliecības dēļ. Viņa pieteikumu noraidīja, taču tad Sanderss jau bija par vecu, lai viņu varētu iesaukt. Lai gan Sanderss bija pret karu, viņš nekritizēja tos, kas karoja un iestājās par valsts palīdzību veterāniem.

1968. gadā Sanderss pārcēlās uz Vērmontu, jo viņu "fascinēja lauku dzīve". Tur viņš strādāja par namdari, kinorežisoru un rakstnieku.
Sanderss iestājās Brīvības vienotības partijā, kas bija radusies no pretkara kustības. 1972. un 1976. gadā viņš bija šīs partijas kandidāts Vērmontas gubernatora amatam un 1972. un 1974. gadā kandidēja uz Vērmontas senatora amatu. 1974. gada Senāta vēlēšanās Sanderss ieguva trešo vietu ar 4,1% balsu. 1977. gadā Sanderss no partijas izstājās.

### Bērlingtonas mērs

1980. gadā Sanderss kandidēja uz Vērmontas lielākās pilsētas Bērlingtonas (38 tūkstoši iedzīvotāju) mēra amatu. To viņam ieteica draugs, reliģijas profesors Vērmontas Universitātē Ričards Šugarmens. Sanderss vēlēšanās uzvarēja un bija Bērlingtonas mērs 8 gadus no 1981. līdz 1989. gadam.

1980. gada vēlēšanās Sanderss ieguva vien par 10 balsīm vairāk nekā viņa pretinieks Gordons Pakete. 1983. gadā viņu pārvēlēja ar 53% balsu, bet 1985. gadā — ar 55% balsu, bet 1987. gadā — ar 56% balsu. 1986. gadā Sanderss kandidēja uz Vērmontas štata gubernatora amatu. Viņš zaudēja, iegūstot 14,4% balsu. 1989. gadā Sanderss vairs nekandidēja uz mēra amatu. Viņš bija politiskās zinātnes pasniedzējs Hārvarda Universitātes Kenedija valdības skolā un Hamiltona koledžā.

Būdams mērs, Sanderss sevi sauca par sociālistu un tā viņš tika saukts arī presē. Sandersa atbalstītāji izveidoja Progresīvo koalīciju, no kuras vēlāk radās Vērmontas Progresīvā partija. Progresīvajai koalīcijai nekad nebija vairāk par 6 no 13 pilsētas padomes vietām, taču ar to pietika, lai padome nevarētu uzlikt veto Sandersa lēmumiem. Sandersa laikā Bērlintona kļuva par pirmo ASV pilsētu, kurā ir Kopienas zemes tresta fonds.

1980. gados Sanderss kritizēja ASV ārpolitiku pret Latīņameriku. 1985. gadā Bērlingtonas pilsētas domes ēkā Noams Čomskis sniedza runu. Sanderss runas ievadā teica, ka Čomskis ir bijis "ļoti atklāta un svarīga balss ASV intelektuālās dzīves mežonībā", un sacīja, ka ir "priecīgs uzņemt cilvēku, par kuru, manuprāt, mēs visi esam ļoti lepni".

Laikā, kad Sanderss bija mērs, viņam sabiedriskajā televīzijā bija savs raidījums *Bernie Speaks with the Community* (latviski — Bērnijs runā ar kopienu). 1987. gadā viņš sadarbojās ar 30 Vērmontas mūziķiem, lai ierakstītu tradicionālās mūzikas albumu *We Shall Overcome*.

1987. gadā *U.S. News & World Report* ierindoja Sandersu starp valsts 20 labākajiem mēriem.

### ASV Pārstāvju palāta

Bērnijs Sanderss 1991. gadā pēc ievēlēšanas Pārstāvju palātā.
Kad Sanderss 1990. gadā tika ievēlēts ASV Pārstāvju palātā, *The Washington Post* rakstīja, ka "Pirmais Pārstāvju palātā ievēlētais sociālists desmitgadēs piesaista uzmanību ar atklātu runu par šķiru cīņu". Sanderss bija pirmais bezpartijiskais kongresmenis 40 gados. Viņš strādāja Pārstāvju palātā no 1991. līdz 2007. gadam, kad tika ievēlēts ASV Senātā.

Pirmajā gadā Kongresā Sanderss esot nošķīries no citiem kongresmeņiem, sakot, ka abas partijas strādā tikai biznesa interešu labā. 1991. gadā viņš kopā ar citiem dibināja Kongresa progresīvo sanāksmi (*Congressional Progressive Caucus*), kur galvenokārt bija liberāli demokrāti un kuru Sanderss vadīja 8 gadus, taču nepievienojās Demokrātiskajai partijai.

1991. un 2002. gadā Sanderss balsoja pret uzbrukumu veikšanu Irākai un bija pret Irākas karu. Sanderss kritizēja *USA PATRIOT* aktu un balsoja pret to. Sanderss kritizēja prezidenta Džordža V. Buša administrācijas īstenoto sociālās palīdzības nabadzīgiem un veciem cilvēkiem samazināšanu. Sanderss arī kritizēja Federālās rezervju sistēmas priekšsēdētāju Alanu Grīnspenu, sakot, ka "jūs par savu pamatfunkciju redzat vajadzību pārstāvēt bagātniekus un lielās korporācijas".

### ASV Senāts

2005. gadā Sanderss uzsāka kampaņu, lai iekļūtu ASV Senātā kā Vērmontas pārstāvis. Viņa kandidatūru atbalstīja vairāki demokrāti, jo "98 procentos gadījumu Bērnijs Sanders balso kopā ar demokrātiem". Toreizējais senators Baraks Obama arī atbalstīja Bērnija Sandersa kampaņu.

Sanderss uzvarēja republikāņu kandidātu biznesmeni Riču Tarrentu, iegūstot 63% balsu. 2012. gadā viņu pārvēlēja ar 71% balsu.

2007. un 2008. gadā Sanderss, sadarbojoties ar Demokrātisko partiju, nodrošināja tai vairākumu Senātā (51 pret 49).

2011. gada augustā *Public Policy Polling* veikta aptauja noskaidroja, ka Sandersu pozitīvi vērtē 67% iedzīvotāju, bet negatīvi — 28%, un atzina viņu par trešo populārāko senatoru valsts mērogā. 2015. gada novembrī *Morning Consult* aptauja noskaidroja, ka starp Sandersa vēlētājiem — Vērmontas balsstiesīgajiem — senatoru pozitīvi vērtē 83%, padarot viņu par vispopulārāko senatoru valstī starp sava štata balsstiesīgajiem.

2008. gada 24. septembrī Sanderss publicēja atklātu vēstuli ASV Valsts kases sekretāram Henrijam Paulsonam, nosodot 2008. gada finanšu krīzes laikā notikušo lielo banku glābšanu. Divu dienu laikā šo vēstuli parakstīja vēl 22 tūkstoši cilvēku.

2010. gada 10. decembrī decembrī Sanderss sniedza 8½ stundas garu runu pret Obamas administrācijas ieplānoto likumu, kas pagarinātu Džordža V. Buša laikā ieviestās nodokļu atlaides bagātākajai iedzīvotāju daļai. Simtiem cilvēku parakstīja petīciju, lai Sanderss kandidē uz ASV prezidenta amatu 2012. gada vēlēšanās, tomēr senators izvēlējās nekandidēt.

2015. gada janvārī Sanderss kļuva par Senāta budžeta komitejas opozīcijas priekšsēdētāju. Par komitejas ekonomikas padomnieci viņš izvēlējās ekonomikas profesori Stefāniju Keltoni, kas sevi saukusi par "deficītu pūci".

### Prezidentūras kampaņa

Bērnijs Sanderss 2015. gada 26. maijā Bērlingtonā, Vērmontā oficiāli uzsāk prezidentūras kampaņu.
2015. gada 30. aprīlī Sanderss neoficiāli paziņoja, ka piedalīsies Demokrātiskās partijas priekšvēlēšanās, lai kandidētu uz ASV prezidenta amatu, un 2015. gada 26. maijā Bērlingtonā, Vērmontā par kandidatūru paziņoja oficiāli. Atklāšanā viņš teica: "Es neticu, ka vīrieši un sievietes, kas aizstāvēja amerikāņu demokrātiju, cīnījās, lai radītu situāciju, kur miljardieriem pieder politiskais process." Senatore Elizabete Vorena uzslavēja Sandersa kandidatūru, sakot: "Man prieks redzēt, ka viņš ir iznācis, lai parādītu savu versiju tam, kādai vadībai būtu jābūt šajā valstī." Pirms Sandersa kampaņu par Demokrātiskās partijas prezidenta amata kandidāta nomināciju bija uzsākusi tikai Hilarija Klintone.

Atšķirībā no citiem kandidātiem, Sandersu kampaņu neatbalstīja neatkarīgās politiskās darbības komitejas (*Super PAC*). Viņš savus līdzekļus ieguva no nelieliem, individuāliem ziedojumiem. Pirmajās 24 stundās no kampaņas paziņošanas Sandersam 35 tūkstoši cilvēku saziedoja 1,5 miljonus dolāru. Līdz gada beigām kampaņai bija saziedoti 73 miljoni dolāru. Sandersam vairāk nekā miljons cilvēku bija ziedojuši 2,5 miljonus reižu ar vidējo ziedojuma apmēru — 27,16 dolāri.

Popularitātes stiprināšanai Sandersa kampaņa izmantoja arī sociālos tīklus — Facebook, Twitter un Reddit — kuros no Sandersa profiliem regulāri veica ierakstus.

2015. gada jūnijā Sandersu pārsteidza milzu pūļi viņa kampaņas pasākumos. 2015. gada 1. jūlijā Medisonā, Viskonsinā Sandersa pasākumā bija ap 10 tūkstošu cilvēku — vairāk nekā jebkuram citam 2016. gada ASV vēlēšanu prezidenta amata kandidātam līdz šim. Vēlākajās nedēļās sanākušo bija vēl vairāk – 11 tūkstoši Fīniksā, 15 tūkstoši Sietlā un 28 tūkstoši Portlendā.

Politiskie uzskati
------------------

Bērnijs Sanderss ir izteikti kreisi noskaņots politiķis, kurš galvenokārt atbalsta vairākas sociāldemokrātiskas idejas — cīņu ar ienākumu nevienlīdzību sabiedrībā, aktīvu uzstāšanos pret miljardieru interesēm, augstākus nodokļus turīgākajam iedzīvotāju slānim, valsts subsidētu augstākās izglītības un veselības apdrošināšanas programmu, kā arī tautsaimniecības pāreju uz alternatīvās enerģijas ieguves avotiem. Analītiķu skatījumā Sandersa politiskā nostādne galvenokārt sevī ietver tā saucamo "labklājības valsts" nostiprināšanas modeli, kas paredz paplašināt valsts sociālos pabalstus uz progresīvā nodokļa sistēmas rēķina.

Atsauces
--------

1. ↑  «Bernie Sanders’s ‘100% Brooklyn’ Roots Are as Unshakable as His Accent» (angliski). The New York Times. Skatīts: 2017. gada 21. janvārī.
2. 1 2 3  «The Socialist Senator» (angliski). The New York Times. Skatīts: 2017. gada 21. janvārī.
3. ↑  «Bernie Sanders: 'I’m proud to be Jewish'» (angliski). The Christian Science Monitor. Skatīts: 2017. gada 21. janvārī. "A guy named Adolf Hitler won an election in 1932," the senator said. "He won an election, and 50 million people died as a result of that election in World War II, including 6 million Jews. So what I learned as a little kid is that politics is, in fact, very important."
4. ↑  «Bernie ropes in British brother for showdown with Clinton» (angliski). Sunday Times (London). Skatīts: 2016. gada 22. janvārī.
5. ↑  «Bernie Sanders Fast Facts» (angliski). CNN. Skatīts: 2017. gada 21. janvārī.
6. ↑  «The Populist Prophet» (angliski). The New Yorker. Skatīts: 2017. gada 21. janvārī.
7. ↑  «5 Things You Should Know About Bernie Sanders» (angliski). NPR. Skatīts: 2017. gada 21. janvārī.
8. ↑  «The Radical Education of Bernie Sanders» (angliski). Time. Skatīts: 2017. gada 21. janvārī.
9. ↑  «Arrest photo of young activist Bernie Sanders emerges from Tribune archives» (angliski). Chicago Tribune. Skatīts: 2017. gada 21. janvārī.
10. ↑  «Bernie Sanders Applied for 'Conscientious Objector' Status During Vietnam, Campaign Confirms» (angliski). ABC News. Skatīts: 2017. gada 21. janvārī.
11. ↑  «Sen. Bernie Sanders, I-Vt.» (angliski). RollCall.com. Skatīts: 2017. gada 21. janvārī.
12. ↑  «Re-election easy for Socialist mayor» (angliski). Spokane Chronicle. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī.
13. ↑  «Bernie Sanders (I)» (angliski). The Wall Street Journal. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2014. gada 7. martā. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī.
14. ↑  «Bernie Sanders, the Socialist Mayor» (angliski). The Atlantic. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī.
15. ↑  «Senator Bernie Sanders» (angliski). Vermont Progressive Party. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 1. septembrī. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī.
16. ↑  «Bernie’s Burlington: What Kind of Mayor Was Bernie Sanders?» (angliski). The Huffington Post. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī.
17. ↑  «Bernie Sanders + Noam Chomsky: Deciphering Foreign Policy Jargon part 1/2» (angliski). Peoples war/Youtube. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī.
18. ↑  «I Can't Stop Watching These Old Clips of Bernie Sanders' Cable-Access Show» (angliski). Mother Jones. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī.
19. ↑  «Bernie Sanders Recorded a Folk Album. No Punchline Required» (angliski). Seven Days. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī.
20. ↑  «BERNIE SANDERS' SOCIALISM» (angliski). The Washington Post. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī.
21. ↑  «For Vermont's Sanders, Victory Followed Long Path; First Socialist Elected to House in Decades Gets Attention With Frank Talk of Class Conflict» (angliski). The Washington Post/highbeam.com. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 5. aprīlī. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī.
22. ↑  «FINAL VOTE RESULTS FOR ROLL CALL 398» (angliski). Office of the Clerk of the U.S. House of Representatives. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī.
23. ↑  «SANDERS BLASTS BUSH’S HOUSING SECRETARY ON HOUSING CUTS IN VERMONT» (angliski). bernie.house.gov (arhīvs). Arhivēts no oriģināla, laiks: 2006. gada 26. septembrī. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī.
24. ↑  «Bernie Sanders vs. Alan Greenspan (Best Video Quality)» (angliski). C-SPAN video/Youtube. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī.
25. ↑  «Transcript for May 22» (angliski). NBC News. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī. The bottom line is that Bernie Sanders votes with the Democrats 98 percent of the time.
26. ↑  «Watch Young Senator Barack Obama Campaign for Bernie Sanders in 2006» (angliski). Mic. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī.
27. ↑  «VT US Senate» (angliski). ourcampaigns.com. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī.
28. ↑  «Vermont election results» (angliski). NBC News. Skatīts: 2017. gada 22. janvārī.
29. ↑  «Americans Love Socialism: Bernie Sanders Is The 3rd Most Popular US Senator» (angliski). Politics USA (arhīvs). Arhivēts no oriģināla, laiks: 2014. gada 29. decembrī. Skatīts: 2017. gada 23. janvārī.
30. ↑  «BERNIE SANDERS IS AMERICA'S MOST POPULAR SENATOR, NEW SURVEY SAYS» (angliski). Newsweek. Skatīts: 2017. gada 23. janvārī.[novecojusi saite]
31. ↑  «Bailout Petition Statement» (angliski). sanders.senate.gov (arhīvs). Arhivēts no oriģināla, laiks: 2008. gada 14. oktobrī. Skatīts: 2017. gada 23. janvārī.
32. ↑  «Senator Sanders Filibuster» (angliski). C-SPAN. Skatīts: 2017. gada 23. janvārī.
33. ↑  «﻿That ‘Sanders for President’ Talk is Real Enough, But Bernie’s Not Going There» (angliski). The Nation. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2021. gada 2. janvārī. Skatīts: 2017. gada 23. janvārī.
34. ↑  «﻿Senate Democrats lock in key committee memberships» (angliski). The Hill. Skatīts: 2017. gada 23. janvārī.
35. ↑  «﻿Sanders names 'deficit owl' his chief economist» (angliski). The Washington Examiner. Skatīts: 2017. gada 23. janvārī.
36. ↑  «﻿An unlikely contender, Sanders takes on ‘billionaire class’ in 2016 bid» (angliski). The Washington Post. Skatīts: 2017. gada 23. janvārī.
37. ↑  «﻿VIDEO: Bernie Sanders announces run for president» (angliski). Burlington Free Press. Skatīts: 2017. gada 23. janvārī.
38. ↑  «﻿Elizabeth Warren praises Bernie Sanders’ prez bid» (angliski). Boston Herald. Skatīts: 2017. gada 23. janvārī.
39. ↑  «﻿Bernie Sanders, Long-Serving Independent, Enters Presidential Race as a Democrat» (angliski). The New York Times. Skatīts: 2017. gada 23. janvārī.
40. ↑  «﻿Sanders doesn't want billionaires' backing» (angliski). CNN. Skatīts: 2017. gada 23. janvārī.
41. ↑  «﻿Bernie Sanders raises $1.5m and gains 100,000 supporters in a day» (angliski). The Guardian. Skatīts: 2017. gada 23. janvārī.
42. ↑  «﻿Sanders raises $33M in final quarter, $73M total for 2015» (angliski). Politico. Skatīts: 2017. gada 23. janvārī.
43. ↑  «﻿Seeking the Presidency, Bernie Sanders Becomes Facebook Royalty Through Quirky Sharing» (angliski). The New York Times. Skatīts: 2017. gada 23. janvārī.
44. ↑  «﻿America is feeling the Bern: Bernie Sanders draws overflow crowds — and surges in the polls» (angliski). Salon. Skatīts: 2017. gada 3. februārī.
45. ↑  «﻿Bernie Sanders 'Stunned' By Large Crowds Showing Up For Him» (angliski). NPR. Skatīts: 2017. gada 3. februārī.
46. ↑  «﻿Bernie Sanders draws biggest crowd of any 2016 candidate yet» (angliski). MSNBC. Skatīts: 2017. gada 3. februārī.
47. ↑  «﻿Bernie Sanders draws his biggest crowd yet — in Arizona of all places» (angliski). The Washington Post. Skatīts: 2017. gada 3. februārī.
48. ↑  «﻿Bernie Sanders draws 15,000 people at UW, state’s biggest political crowd since 2010 Obama visit» (angliski). Seattlepi. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 9. augustā. Skatīts: 2017. gada 3. februārī.
49. ↑  «﻿This Bernie Sanders crowd shot should make Hillary Clinton a little jittery» (angliski). The Washington Post. Skatīts: 2017. gada 3. februārī.
50. ↑  Gregory Lewis McNamee. «Bernie Sanders». *britannica.com*. Encyclopædia Britannica. Skatīts: 2021. gada 24. janvāris.
51. 1 2  Isaac Chotiner. «How Socialist Is Bernie Sanders?». *newyorker.com*. The New Yorker, 2020. gada 2. marts. Skatīts: 2021. gada 24. janvāris.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Bērnijs Sanderss***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Senāta lapa
* *We Shall Overcome* video

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 3760459
* LCCN: n79136413
* ISNI: 0000 0001 1436 871X
* GND: 120571803
* SUDOC: 196077885
* BNF: cb16248189z (data)
* BIBSYS: 10078120
* NDL: 001236030
* NKC: uk20191036667
* US Congress: S000033
* BNE: XX5606428
* CiNii: DA11376358

 |

 |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis ASV Senāta senatori Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis |
| --- |
|  |
| 
AL: Katija Brita (R), Tomijs Tjūbervils (R)
AK: Līza Murkovska (R), Dens Salivans (R), 
AZ: Kirstena Sinema (D), Marks Kelijs (D), 
AR: Džons Būzmans (R), Toms Kotons (R), 
CA: Daiena Fainstaina (D) , Alekss Padija (D), 
CO: Maikls Benets (D), Džons Hikenlūpers (D), 
CT: Ričards Blūmentāls (D), Kriss Mērfijs (D), 
DE: Tomass Kārpers (D) , Kriss Kūns (D), 
FL: Marko Rubio (R) , Riks Skots (R), 
GA: Rafaels Vornoks (D), Džons Osofs (D), 
HI: Braiens Šacs (D), Mazija Hironso (D), 
ID: Maiks Krapo (R), Džims Rišs (R), 
IL: Diks Durbins (D), Temija Dakvorta (D), 
IN: Tods Jangs (R), Maiks Brauns (R) , 
IA: Čaks Graslijs (R) , Džoni Ernsta (R), 
KS: Džerijs Morans (R), Rodžers Maršals (R) , 
KY: Mičs Makonels (R) , Rends Pols (R), 
LA: Džons Kenedijs (R), Bils Kesidijs (R) , 
ME: Sūzana Kolinsa (R), Anguss Kings (I) , 
MD: Kriss Van Holens (D) , Bens Kardins (D), 
MA: Elizabete Vorena (D), Eds Markijs (D), 
MI: Debija Stabenava (D), Gerijs Pīterss (D) , 
MN: Eimija Klobušāra (D) , Tina Smita (D), 
MS: Rodžers Vikers (R), Sindija Haida Smita (R) , 
MO: Džošs Holijs (R) , Ēriks Šmits (R), 
MT: Džons Testers (D), Stīvs Deinss (R) , 
NE: Debija Fišere (R), Bens Sasse (R) , 
NV: Katrīna Korteza Masto (D) , Džekijs Rouzens (D) , 
NH: Džeanna Šahīna (D) , Megija Hasana (D) , 
NJ: Roberts Menendezs (D) , Korijs Bukers (D), 
NM: Bens Rejs Luhans (D) , Martins Heinrihs (D) , 
NY: Čaks Šumers (D) , Kirstena Džilibrenda (D) , 
NC: Teds Bads (R) , Toms Tillis (R) , 
ND: Džons Hēvens (R) , Kevins Krāmers (R) , 
OH: Šerods Brauns (D) , Džeimss Venss (R) , 
OK: Markveins Malins (R) , Džeims Lankfords (R) , 
OR: Rons Vaidens (D) , Džefs Merklijs (D) , 
PA: Bobs Keisijs (D) , Džons Fetermens (D) , 
RI: Džeks Rīds (D) , Šeldons Vaithauss (D) , 
SC: Lindsijs Greiems (R) , Tims Skots (R) , 
SD: Džons Tjūns (R) , Maiks Raunds (R) , 
TN: Marša Blekbērna (R) , Bils Hagertijs (R) , 
TX: Džons Kornins (R) , Teds Kruss (R) , 
UT: Mits Romnijs (R) , Maiks Lī (R) , 
VT: Pīters Velčs (D) Bērnijs Sanderss (I) , 
VA: Marks Vorners (D) , Tims Keins (D) , 
WA: Petija Mureja (D) , Mērija Kantvela (D) , 
WV: Džo Menčins (D) , Šellija Mūra Kapito (D) , 
WI: Rons Džonsons (R) , Temija Boldvina (D) , 
WY: Džons Barraso (R) , Sintija Lumisa (R) 
 | ASV Senāta zīmogs |

 |