recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Roberts Streindžs Maknamara** (angļu: *Robert Strange McNamara*, 1916—2009) bija amerikāņu biznesmenis, bijušais kareivis, gaisa spēku pulkvežleitnants un politiķis, astotais Amerikas Savienoto Valstu aizsardzības sekretārs no 1961. līdz 1968. gadam un viens no galvenajiem Vjetnamas kara arhitektiem un komandieriem. Viņa vadībā sākās liela mēroga Amerikas Savienoto Valstu militārā iesaiste karā un karavīru mobilizācija. Viņa lomas dēļ prese sāka Vjetnamas karu saukt par "Maknamaras karu". Tāpat Roberts Maknamara tiek pieminēts kā viens no Kubas raķešu krīzes komandieriem, kad viņam izdevās panākt Kubas raķešu krīzes beigšanu un kodolieroču demontēšanu. Viņš bieži tiek slavēts par darbību Kubas raķešu krīzes laikā, taču kritizēts par agresīvo politiku un militāro stratēģiju, kuru pielietoja Vjetnamas kara laikā un kuras dēļ tika nogalināts arī liels skaits Vjetnamas civiliedzīvotāju.

### Darba sākums

Pirms kļūšanas par kara un aizsardzības ministru Roberts Maknamara bija Pasaules Bankas grupas prezidents un *Ford Motor Company* prezidents. Par aizsardzības sekretāru kļuva pēc tam, kad viņu šajā amatā ieteica bijušais aizsardzības sekretārs un galvenais Korejas kara komandieris Roberts Lovets.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Roberts Maknamara***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 108509873
* LCCN: n50012933
* ISNI: 0000 0001 0931 4637
* GND: 118892347
* SELIBR: 194615
* SUDOC: 028953142
* BNF: cb120682098 (data)
* BIBSYS: 90146351
* NLA: 35343204
* NDL: 00449572
* NKC: skuk0004028
* BNE: XX1351547
* CiNii: DA00544982

 |

 |
Šis raksts ir par kultūras un izglītības biedrību. Par citām jēdziena **Prometejs** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.
**Latviešu kultūras izglītības biedrība "Prometejs"** vai arī **Kooperatīvā izglītības biedrība "Prometejs"**, agrākā **izdevniecība "Prometejs"** (1922—1924) bija nevalstiska organizācija Maskavā, kas uzturēja PSRS latviešu skolas, klubus, teātrus un izdevējdarbību latviešu valodā. Darbojās no 1924. gada 25. septembra līdz likvidēšanai 1937. gada 16. jūlijā.

Darbība
-------

Biedrību nodibināja 1924. gadā tūlīt pēc PSRS Tautas komisariāta tautību lietās un tajā ietilpstošās latviešu nodaļas likvidēšanas. Mērķis bija turpināt nodaļas iesākto darbu — saglabāt dzimto valodu, tautas tradīcijas, attīstīt nacionālu izglītību un kultūru. "Prometeja" nolikumu apstiprināja PSRS Tautas komisāru padome. Biedrība bija nevalstiska organizācija un darbojās tikai ar saviem līdzekļiem. Tās pārraudzībā bija piecas kultūrpreču fabrikas un veikali, kuros iegūto peļņu izmantoja, lai uzturētu latviešu skolas, klubus, teātrus, izdevējdarbību. Izdevniecība "Prometejs" ar savu tipogrāfiju laida klajā daiļliteratūru, sabiedriski politisko un populārzinātnisko literatūru, mācību grāmatas, avīzes un žurnālus latviešu valodā. Izdevniecība sadarbojās ar Padomju rakstnieku savienības latviešu sekciju.

Biedrības valdes vadībā darbojās šādas sekcijas:

1. skolu metodiskā darba sekcija,
2. mūzikas sekcija,
3. tēlotājmākslas sekcija,
4. kultūras un izglītības darba sekcija.

Likvidēšana
-----------

Biedrība likvidēta NKVD "Latviešu operācijas" ietvaros 1937.—1938. gadā. Ar padomju valdības 1937. gada 16. jūlija lēmumu biedrību "Prometejs" slēdza un apķīlāja visus tā īpašumus. Šajā gadā iznīcināja arī visas latviešu nacionālās kultūras un izglītības iestādes — skolas, bibliotēkas, klubus, mākslinieku un rakstnieku organizācijas, "Latviešu strēlnieku vēstures komisiju", Valsts latviešu teātri "Skatuve" un pārējos teātrus, grāmatu apgādus, žurnālu "Celtne" un visus laikrakstus.

Visiem apcietinātajiem inkriminēja piederību latviešu nacionālistiskajai (arī — fašistiskajai, kontrrevolucionārai, militāri kaujinieciskai, spiegošanas, diversantu vai teroristiskai) organizācijai, spiegošanu un izlūkdarbību Latvijas (vai Vācijas, Francijas, Japānas) Izlūkdienestu uzdevumā, kas vērsta pret pastāvošo iekārtu.

Atsauces
--------

1. ↑  «Ruta Ozoliņa "Nacionālās operācijas"». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 5. jūlijā. Skatīts: 2010. gada 26. septembrī.

Literatūra
----------

* Культурно—просветительная работа латышского просветительного общества «Прометей» в 1935 году. К годовому отчету правления. — Москва, 1936.
* 1339. fonds "Latvijas valsts arhīvā"
**Mobila** (angļu: *Mobile*) ir pilsēta ASV dienvidaustrumos, Alabamas štatā, Mobilas līča krastā pie Mobilas upes ietekas Meksikas līcī. Trešā lielākā štata pilsēta. Pilsētā tradicionāli notiek vecākais ASV karnevāls - Mardi Grā (*Mardi Gras*). Pilsētā ir labi saglabājusies vēsturiskā (19. gs.) arhitektūra.

Rosīga osta. Kuģubūve (kompāniju *Austal USA* un *International Shipholding Corporation* rūpnīcas). *ThyssenKrupp* metalurģiskā rūpnīca (lielākā pasaulē). *ST Mobile Aerospace Engineering* lidmašīnu remonta rūpnīca.

Mobila ir vecākā štata pilsēta. Pilsētu 1702. gadā nodibināja franči un no 1702. līdz 1720. gadam Mobila bija Franču Luiziānas galvaspilsēta (vēlāk galvaspilsētu pārcēla uz Ņūorleānu). Vēlāk Mobila bija Lielbritānijas un Spānijas pakļautībā, līdz 1810. gadā pilsēta anektētās Rietumfloridas sastāvā iekļāvās ASV. Amerikas pilsoņu kara laikā 1864. gada 5. augustā pie Mobilas notika Mobilas līča kauja, kurā uniātu flote sakāva konfederātus, un kura rezultātā tika nobloķēta Mobila - pēdējā konfederātu osta. 1993. gada 22. septembrī Mobilas pievārtē notika viena no lielākajām dzelzceļa katastrofām ASV vēsturē - upes barža miglā ieskrēja dzelzceļa tilta balstā, bet pa tiltu braucošais vilciens iekrita ūdenī. Bojā aizgāja 47 pasažieri.

Cilvēki
-------

Mobilā dzimuši:

* Henks Ārons (*Hank Aaron*, 1934 - ) - beisbolists
* Gregorijs Benfords (*Gregory Benford*, 1941 - ) - rakstnieks
* Ketrīna Haira (*Kathryn P. Hire*, 1959 - ) - astronaute
* Sečels Peidžs (*Satchel Paige*, 1906 - 1982) - beisbolists

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Mobila*** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 242177235
* LCCN: n79105708
* GND: 4232068-9
* SUDOC: 080884296
* BNF: cb12255676x (data)
* BNE: XX457186

 |

 |

1. ↑  ; redaktors: ASV Tautas skaitīšanas birojs; pārbaudes datums: 1 janvāris 2021.
2. ↑  ; redaktors: ASV Tautas skaitīšanas birojs; pārbaudes datums: 1 janvāris 2022.
**Timoras jūra** (indonēziešu: *Laut Timor* — ‘Austrumu jūra’, angļu: *Timor Sea*, tetunu: *Tasi Mane*) ir malas jūra Indijas okeāna austrumu daļā starp Austrāliju un Āzijai piederošajām Mazajām Zunda salām.

Lielākais dziļums atrodas ziemeļu daļā (Timoras dziļvaga), pie Indonēzijas salām — šeit jūra sasniedz 3 310 m dziļumu. Pārējā jūras daļa ir daudz seklāka, liela daļa ir seklāka par 200 m. Dienvidu daļa atrodas uz Sahulas šelfa, kas ir daļa no Austrālijas kontinentālā šelfa. Timoru jūrā veidojas tropiskās vētras un tropiskie cikloni. Ūdens sāļums — 34-35‰.

Uzskata, ka Austrāliju pirmie cilvēki sasniedza tieši pāri Timoras jūrai.

Robežas
-------

Ziemeļos atrodas Timora, Baratdajas salas, Bandas jūra. Ziemeļaustrumos — Tanimbaras salas. Austrumos — Arafuru jūra, kas tehniski jau ir daļa no Klusā okeāna. Dienvidos — Austrālija, kur jūra veido Žozefa Bonaparta līci. Dienvidaustrumos — Austrālijai piederošā Melvila sala un Van Dīmena līcis. Rietumos — Indijas okeāns, Ašmora un Kartjē salas, ziemeļrietumos saskaras ar Savu jūru.

"Timoras sprauga"
-----------------

Zem Timoras jūras atrodas nozīmīgi naftas un dabasgāzes krājumi. Lielā Saullēkta naftas lauks (*Greater Sun Rise Area*) ir viens no lielākajiem Āzijas un Klusā okeāna reģionā un varētu dot Austrumtimorai ap 4 miljardus dolāru ienākumu.

Austrālija un Austrumtimora ilgstoši nevarēja vienoties par to, kurai valstij piederēs jūras gultne, kas pazīstama ar nosaukumu "Timoras sprauga" (angļu: *Timor Gap*). Austrumtimora velk jūras robežu pa viduslīniju starp abām valstīm, toties Austrālija — pa kontinentālā šelfa ārējo malu. Starptautiskā jūras tiesību likumdošana paredz, ka jūras robeža šādā gadījumā ir jāvelk pa viduslīniju, savukārt Austrālija pirms šīs normas spēkā stāšanās (1994) vienojās ar agrāko Austrumtimoras okupantu — Indonēziju — ka tai pieder viss kontinentālais šelfs. Šī iemesla dēļ Austrālija arī centās kavēt Austrumtimoras neatkarības atzīšanu.

2006. gada 12. janvārī abas valstis vienojās sadalīt atradnes krājumus uz pusēm.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Timoras jūra***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Timor Sea Designated Authority, Austrālijas un Austrumtimoras kopīgais naftas atradņu apguves projekts (angliski) Arhivēts 2006. gada 21. novembrī, *Wayback Machine* vietnē.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Indijas okeāna jūras |
| --- |
|  |
| 
* Andamanu jūra
* Arābijas jūra
* Bengālijas līcis
* Lakšadvīpu jūra
* Persijas līcis
* Sarkanā jūra
* Timoras jūra

 |
|  |
| Antarktīdas piekraste | 
* Deivisa jūra
* Kosmonautu jūra
* Mosona jūra
* Sadraudzības jūra

 |

 |



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 315526293
* SUDOC: 153636726
* BNF: cb15086804j (data)

 |

 |
"**Radamisto**" ir Georga Frīdriha Hendeļa opera. Sarakstīta 1720. gadā pēc Londonas Karaliskās mūzikas akadēmijas pasūtījuma, tā ir 3 cēlienu *opera seria*. Pirmizrāde notika 1720. gada 27. aprīlī Karaļa teātrī (*King’s Theatre*) Londonā. Libreta autors ir Nikolā Frančesko Haims (*Nicola Francesco Haym*). Libreta pamatā ir pārstrādāts Domeniko Lalli (*Domenico Lalli*) librets komponista Frančesko Gasparīni (*Francesco Gasparini*) sarakstītajai tāda paša nosaukuma operai, kura uzvesta 1712. gadā Florencē.

"Ramadisto" vēlāk ir pārstrādāta. Opera mūsdienās nav populāra un tāpēc tiek uzvesta reti.

Galvenie varoņi
---------------

* **Radamisto** (*Radamisto*), Trāķijas karalis — soprāns (vīrietis)
* **Zenobija** (*Zenobia*), Radamisto sieva — kontralts
* **Tiridats** (*Tiridate*), Armēnijas karalis — tenors
* **Polisēna** (*Polissena*), Tiridata sieva - soprāns
* **Farasmans** (*Farasmane*), Ramadisto un Polisēnas tēvs — bass
* **Tigrans** (*Tigrane*), Pontas princis — soprāns (vīrietis)
* **Frārts** (*Fraarte*), Tiridata brālis — soprāns (vīrietis)

Sižets
------

Darbība notiek Armēnijā, mūsu ēras 53. gadā. Karalis Tiridats iemīlas sava sievasbrāļa Radamisto sievā Zenobijā un uzsāk karu pret Farasmanu. Viņam palīdz Tigrans, kurš tuvojas Polisēnai. Farasmans ir saņemts gūstā un viņa karaļvalsts ir iekarota, kamēr Radamisto un Zenobija bēg uz galvaspilsētu, kur viņi pārcietīs uzbrukumu, neraugoties uz Farasmanam izteiktajiem dzīvības draudiem. Pēc vairākām maskēšanās reizēm, sagūstīšanām, izbēgšanām, Tiridats ir uzvarēts, tomēr augstsirdīgi no Radamisto puses apžēlots, laimīgs, ka atkal var būt kopā ar savu sievu Zenobiju.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 184658532
* LCCN: n00076726
* GND: 300188285
* SELIBR: 174583
* BNF: cb13955749n (data)

 |

 |
***Elphidium macellum*** ir foraminīferu suga rotaliīdu kārtā un elfidiīdu dzimtā. Sugu 1798. gadā aprakstīja austriešu pētnieki Leopolds fon Fihtels un Johans fon Molls kā *Nautilus macellus*, bet 1808. gadā franču naturālists Pjērs Denī de Monfors to iedalīja jaunizveidotajā elfidiju ģintī. *Elphidium macellum* ir elfidiīdu ģints tipiskā suga. Tā ir izplatīta Vidusjūrā, Melnajā jūrā, Atlantijas okeānā, Meksikas līcī, Indijas okeānā, Sarkanajā jūrā, Persijas līcī, Klusajā okeānā, pie Japānas un Ķīnas u.c.

Apraksts
--------

Čaula planispirāla, involūta, un plakana. Perimetra kontūra ir ieapaļa, ārējā mala asa. Čaulas pēdējā vijumā ir 21-24 kameras un visas atliektas atpakaļ. Nelielās kameru folijas saplūst umbilikālajā apgabalā un iegūst nedaudz haotisku struktūru ar nelielām atverēm, kas veidojas no vertikālajiem kanāliem, kuri caurauž umbilikālo apgabalu. Vēlās kameras ir ar 12-15 tiltiņiem. Uz čaulas ir tievas šuvju ribas, kas uz tiltiņa savienotas ar ribiņām. Primāro atveri veido viena caurumu rinda beidzamās kameras apakšējā pamatnē starpmarginālā stāvoklī.

Atsauces
--------

1. ↑  WoRMS, World Register of Marine Species.
2. ↑  Franc Cimerman in Martin R. Langer. Mediterranean Foraminifera, Ljubljana, 1991. 79. lpp. ISBN 86-7131-053-1
**Puritāņi** (no latīņu *puritas* — tīrība) bija angļu protestanti, kas neatzina oficiālās baznīcas autoritāti, kalvinisma sekotāji Anglijā 16.–17. gadsimtā.

**Puritānisms** jeb **puritāņu morāle** ir dzīvesveids, ko raksturo ārkārtīgi stingra morāle, šķīstība un askētiska vajadzību ierobežošana, piesardzība un taupība, čaklums un mērķtiecība.

Puritānismam bija nozīmīga loma Anglijas un agrīnās ASV vēsturē. Puritānisms nekad nav bijis oficiāli definēts reliģisks iedalījums protestantisma ietvaros, un pats termins "puritānisms" pēc 18. gadsimta sākuma tika lietots reti. Daži puritānisma ideāli, tostarp Romas katolicisma formāla noraidīšana, tika iekļauti Anglikāņu baznīcas doktrīnās, citi tika absorbēti daudzās protestantu konfesijās, kas radās 17. gadsimta beigās un 18. gadsimta sākumā Ziemeļamerikā un Lielbritānijā.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Puritāņi***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh85109193
* BNF: cb119474412 (data)
* NDL: 00570341
* NKC: ph164950

 |

 |
**Hiparhs** (grieķu: *Ἵππαρχος*; dzimis ap 190 p.m.ē. miris ap 120 p.m.ē.) bija helēnisma laika grieķu astronoms, ģeogrāfs un matemātiķis. Tiek uzskatīts par trigonometrijas pamatlicēju. Atklājis Zemes ass precesiju.

Dzimis Nīkejā, miris Rodas salā, kur pavadījis lielu daļu mūža. Visaktīvāk darbojies starp 162. un 127. gadu pirms mūsu ēras. Dažkārt tiek uzskatīts par antīkās pasaules izcilāko astronomu. Kaut arī Hiparhs spēcīgi ietekmējis visu turpmāko astronomijas un matemātikas attīstību, no viņa darbu oriģināliem saglabājies tikai viens — "Eidoksa un Arata fenomenu komentāri" (*Περὶ τῶν Ἀράτου καὶ Εὐδόξου φαινομένων*).

Savos pētījumos balstījās uz Babilonijas zinātnieku devumu. Izveidojis Rietumos pirmo zvaigžņu atlantu. Ģeogrāfijā Hiparhs izmantoja no Babilonijas matemātiķiem aizgūto skaitļu seksagesimālo sistēmu (sešdesmitnieku skaitīšanas sistēma), sadalot Zemi 360 grādos un katru no grādiem — 60 minūtēs. Hiparhs rēķināja Saules un Mēness orbītas un attālumus no Zemes līdz šiem ķermeņiem, sarakstīja darbus mehānikā. Noteica gada ilgumu kā 365+(1/4)-(1/300) dienas, kļūdoties par 6 minūtēm.

Hiparha vārdā nosaukti Mēness krāteris Hiparhs, Marsa krāteris Hiparhs, asteroīds 4000 Hiparhs, orbitālā observatorija Hipparcos.

Ārējās saites
-------------

* 

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Hiparhs***.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 302240082
* LCCN: no91008369
* ISNI: 0000 0001 0777 949X
* GND: 100499651
* SELIBR: 309852
* SUDOC: 05977682X
* BNF: cb13521687n (data)
* BIBSYS: 95002236
* NLA: 35765179
* SBN identifikators SBLV285514 nav derīgs.
* BNE: XX1588034
* CiNii: DA14388047

 |

 |
**Linolskābe** (*cis,cis*-9,12-oktadekadiēnskābe, CH3(CH2)4CH=CHCH2CH=CH(CH2)7COOH) pieder pie nepiesātinātajām karbonskābēm ar divām divkāršajām saitēm molekulā (*omega-6* taukskābe). Tīra linolskābe ir bezkrāsains, eļļains šķidrums, parasti gan linolskābe ir iedzeltena, jo gaisā viegli oksidējas.

Atrašanās dabā
--------------

Linolskābei ir liela bioķīmiska nozīme kā svarīgai neaizstājamajai taukskābei (taukskābei, kas obligāti jāuzņem ar barību). Linolskābe nepieciešama prostaglandīnu biosintēzei; tā ietilpst šūnu membrānu lipīdu sastāvā. Linolskābi glicerīdu un fosfatīdu veidā (līdz 40—60%) satur daudzas augu eļļas un dzīvnieku tauki (saulespuķu, kokvilnas, sojas, kaņepju, linu eļļas). No linu eļļas cēlies linolskābes nosaukums (latīņu: *linum* — 'lini'). Linolskābi satur arī vaļu un storu tauki, kā arī olas dzeltenuma lecitīns.

Īpašības
--------

Reducējot linolskābi ar jodūdeņražskābi un fosforu, iegūst stearīnskābi. Gaisā linolskābe ātri oksidējas un sabiezē.

Izmantošana
-----------

Lieto ziepju, emulgatoru, ātri žūstošu eļļu ražošanā. Izmanto arī kosmētikā, jo linolskābe labvēlīgi iedarbojas uz ādu.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Svarīgākās nepiesātinātās vienvērtīgās karbonskābes |
| --- |
|  |
|  | 
* Akrilskābe
* Krotonskābe (izokrotonskābe)
* Angelikskābe (tiglīnskābe)
* Oleīnskābe (elaidīnskābe)
* Erukskābe (brasidīnskābe)
* Nervonskābe
* Sorbīnskābe
* Ģerānijskābe
* Linolskābe
* Eleostearīnskābe
* Linolēnskābe
* Arahidonskābe
* Klupanodonskābe
* Cervonskābe
* Propiolskābe
* Stearolskābe (tarirīnskābe)

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh98004643
* GND: 4167772-9
* BNF: cb12290553m (data)

 |

 |
**Durks Deriks Benkss** ​​(dzimis 1992. gada 19. oktobrī), profesionāli pazīstams kā **Lil Durk**, ir amerikāņu reperis un dziedātājs. Viņš ir kolektīvās un ierakstu kompānijas Only The Family (OTF) galvenais dalībnieks un dibinātājs. Lil Durk ieguva kulta popularitāti, izdodot savu miksu sēriju *Signed To The Streets* (2013–2014), kā rezultātā tika noslēgts ierakstu līgums ar Def Jam Recordings. Izdevniecība izdos viņa debijas studijas albumus *Remember My Name* (2015) un *Lil Durk 2X* (2016), pirms Lil Durk pameta Def Jam 2018. gadā.

Pēc sava miksteipa *Just Cause Y'all Waited* neatkarīgas izdošanas 2018. gada martā Lil Durk jūlijā parakstīja līgumu ar kompāniju Alamo Records. 2020. gada aprīlī Lil Durk pirmo reizi parādījās Billboard Hot 100 vadošā mākslinieka statusā ar singlu "Viral Moment" no sava piektā studijas albuma *Just Cause Y'all Waited 2* (2020). Lil Durk komerciālā atdzimšana turpinājās ar tādiem singliem kā "3 Headed Goat" (ar Polo G un Lil Baby), "Backdoor" un "The Voice"; viņa iezīmes Dreika 2020. gada singlā "Laugh Now Cry Later" un Pūka Šīstija dziesmā "Back in Blood"; kā arī viņa LP *The Voice* (2020) un viņa kopīgais albums ar Lil Baby, *The Voice of the Heroes* (2021), kas kļuva par viņa pirmo izdevumu, kas debitēja Billboard 200 topā. Viņa 2022. gada izlaidums 7220 kļuva par viņa otro pirmo numuru pēc kārtas. albums.
**Reihstāgs** (vācu: *Reichstag*) bija Vācijas parlamenta apakšpalāta Veimāras Republikas laikā. To veidoja 584 (pēc 1932. gada vēlēšanām) deputāti (*Reichstagsabgeordneten*), kurus ievēlēja uz 4 gadiem. Reihstāgu varēja atlaist Reihsprezidents, bet ne vairāk kā vienu reizi viņa pilnvaru laikā. Nebija noteikts vēlētāju aktivitātes slieksnis.

Pirmās Reihstāga vēlēšanas Veimāras laikā notika 1920. gada 6. jūnijā. Līdz 1933. gada 14. jūlijā tika izveidota vienpartiju sistēma, notika 8 vēlēšanas.

Deputāta statuss
----------------

* Reihstāga deputātus nevarēja saukt pie kriminālatbildības bez tā piekrišanas;
* viņi nevarēja liecināt par personām, kas viņiem kā deputātiem uzticēja jebkādu informāciju, izņemot gadījumus, kad viņi tika pieķerti *in flagrante delicto*;
* deputāti saņēma algu; viņiem bija tiesības bez maksas ceļot pa visiem dzelzceļiem.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Reihstāgs***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
Šis raksts ir par salu Filipīnās. Par provinci skatīt rakstu Kamigina (province).

**Kamigina** (*Camiguin*) ir sala Filipīnu arhipelāgā, administratīvi ietilpst Ziemeļmindanao reģionā, kur kopā ar divām sīkām saliņām veido Kamiginas provinci. Apdzīvo galvenokārt kamigiņoni, bet ikdienā visplašāk lietotā ir sebuāņu valoda. Lielākā apdzīvotā vieta ir provinces centrs Mambahao ar 41 094 iedzīvotājiem municipalitātes robežās.

Ģeogrāfija
----------

Izvietojusies arhipelāga dienviddaļā Boholas jūrā. 9 km plats jūras šaurums to atdala no Mindanao dienvidos. Krasta līnija mēreni izrobota. Sala vulkāniskas izcelsmes, kalnaina, to veido līdz 1630 m vjl augstais Mambahao vulkāna masīvs salas vidusdaļā. Valda tropu musonu klimats. Salas ziemeļdaļā 2004. gadā izveidota aizsargājamā teritorija «Timpoonga—Hibokhiboka dabas piemineklis» 22,3 km² platībā.

Atsauces
--------

1. ↑  ISLAND DIRECTORY. Islands of Philippines
2. ↑  Mount Timpoong-Hibok-Hibok Natural Monument

Ārējās saites
-------------
| **Liga Polskich Rodzin** |
| --- |
|  |
| **Valsts** | Polija |
| **Dibināta** | 2001.g. |
| **Ideoloģija** | konservatīvisms, nacionālisms |
| **Eiroparlamentā** | 10, IND/DEM |
| **Parlamentā** | Seims - 32 no 460Senāts - 7 no 100 |
| **Statuss** | opozīcija |
| **Mājaslapa** |  |
| **Skat. arī** | Polijas politisko partiju uzskaitījums |

**Polijas ģimeņu līga** (*Liga Polskich Rodzin, LPR*) - nacionālistiska, konservatīva partija Polijā.

Nodibinājās 2001.gadā, apvienojoties vairākām partijām. Deklarē sevi par kristīgajiem sociālistiem, tomēr sociālā programma vairāk līdzinās galēji labējam spēkam. Tiek uzskatīts, ka ideoloģiski tuvi ietekmīgajam, konservatīvajam medijam Radio Maryja.

Polijas ģimeņu līga uzsver katolismu, ģimeni un Polijas suverenitāti kā galvenās vērtības. Ir par abortu un eitanāzijas aizliegšanu, nāvessoda atjaunošanu, pret vispārējā militārā dienesta atcelšanu.

Viskonsekventākie pretinieki Polijas dalībai ES no parlamentā ievēlētajām partijām.

Partija agresīvi uzstājas pret homoseksuālisma propagandu.

Partijas līderis ir starpkaru Polijas ievērojamā politiķa Jendžeja Gertiha (*Jędrzej Giertych*) mazdēls Romāns Gertihs (*Roman Giertych*).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 135127415
* LCCN: nb2007003794
* SUDOC: 182058654

 |

 |
**Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"** (saīsināti **LVMI Silava**) ir vadošais mežzinātnes centrs Latvijā.

Valsts aģentūra "Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"" atrodas Zemkopības ministrijas pārraudzībā. 

LVMI Silava galvenā ēka

Darbība
-------

Institūtā pētniecība tiek realizēta šādos mežzinātnes virzienos:

* Meža ekoloģija un mežkopība
* Meža resursi un meža statistiskā inventarizācija
* Meža selekcija un kokaugu adaptācija
* Ģenētisko resursu centrs
* Meža atjaunošana un ieaudzēšana
* Meža fitopatoloģija un mikoloģija
* Meža entomoloģija
* Meža darbi un meža enerģētika
* Meža fauna un medniecība
* Meža izejvielu pārstrāde

Vēsture
-------

Institūta aizsākumi datējami ar 1946. gadu, kad tika nodibināts **Mežsaimniecības problēmu institūts**. Laika periodā līdz 1991. gadam notika daudzkārtējas reorganizācijas, līdz 1991. gadā Institūts ieguva nosaukumu — Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava".

Ārējās saites
-------------

* Institūta mājaslapa
* *Facebook* konts

Atsauces
--------

1. ↑
Kovenanteru militārais karogs
**Kovenanteri** (angļu: *Covenanters*) bija Skotijas prezbiteriāņu kustība, kas radās 17. gadsimtā. Viņu nosaukums cēlies no 1638. gadā parakstītā Nacionālā pakta (*National Covenant*), kas bija dokuments, kurā bija iebilsts pret karaļa Čārlza I mēģinājumiem uzspiest Skotijas baznīcai anglikāņu praksi. Kovenanteri centās saglabāt prezbiterāņu baznīcas pārvaldes formu un pretoties monarhijas iejaukšanās reliģiskās brīvības ierobežošanai.

Kustībao bija nozīmīga loma Trīs karaļvalsu kara laikā un Anglijas pilsoņu karā. Viņi bija pazīstami ar savu stingro uzticību saviem reliģiskajiem principiem un pretestību jebkādiem mēģinājumiem tos kompromitēt. Dažādos laikos kovenanteri saskārās ar varas iestāžu vajāšanu un apspiešanu, kas noveda pie bruņotu konfliktu un pilsoņu nemieru periodiem.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Kovenanteri***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
**Magic System** ir mūzikas grupa no Kotdivuāras, kas tika dibināta 1996. gadā. Grupa savu mūziku pieskaita zuglū stilam, kas ir Kotdivuāras deju mūzikas virziens, līdzīgs zuka stilam. Āfrikā vien ir pārdots vairāk nekā pusotrs miljons grupas *Magic System* disku, pierādot, ka "Magic System" ir viena no vispopulārākajām Āfrikas mūsdienu mūzikas grupām.

Grupas vēsture
--------------

Grupa sākotnēji izveidojās kā vokālais ansamblis, kas sniedza priekšnesumus kāzās, futbola mačos utml.[*nepieciešama atsauce*] Eiropā šie mūziķi kļuva pazīstami ar singlu "On n'sait jamais" 2002. gadā, ko grupa izpilda kopā ar franču dziedātāju Leslie, kā arī ar singlu *Premier Gaou* 2003. gadā, kas sevišķi populāri kļuva Francijā, Beļģijā, Nīderlandē, kā arī Itālijā.

Diskogrāfija
------------

* *Papitou* (1997)
* *Premier Gaou* (1999)
* *Poisson d'Avril* (2001)
* *Un gaou à Paris* (2003) - atkārtots *Poisson d'Avril* izdevums
* *Petit Pompier* (2005)
* *Cessa Kie La Verite* (2005)
* *Ki Dit Mié* (2007)
* Toutè Kalé (2011)
* D'Abidjan à Paris (2012)

Singli
------

* *Premier gaou*
* *Un gaou à Oran*
* *Bouger Bouger*
* *C cho ça brûle*
* *Ki Dit Mié*
* *On va s'amize* kopā ar Amine
* *Zouglou Dance*
* Joie de vivre
* Même pas fatigué !!! kopā ar Khaled
* Ambiance à l'Africaine
* Chérie Coco
* La danse des magiciens
* Tango Tango

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 127672587
* ISNI: 0000 0001 0658 8966
* NKC: xx0150481

 |

 |
**Rīgas Doma zēnu koris** ir dibināts 1950. gadā. Toreiz tas saucās **Emīla Dārziņa zēnu koris**, un tas bija Emīla Dārziņa mūzikas skolas koris. Korī dzied zēni un profesionāla vīru grupa.

Koris mākslinieciskā vadītāja un diriģenta Jāņa Erenštreita vadībā nākamo 30 gadu laikā ieguva starptaustisku vārdu un atpazīstamību. 1990. gadā, sekojot pasaules tradīcijām, koris tika pārsaukts par **Rīgas Doma zēnu kori**, par godu Rīgas Doma katedrāles 800 gadiem. Kopš 1994. gada koris ir Rīgas Doma kora skolas koris. Kopš 1998. gada kora mākslinieciskais vadītājs un diriģents ir Mārtiņš Klišāns.

Rīgas Doma zēnu koris ir viens no visaktīvāk koncertējošiem kolektīviem. 2001. gadā tas tika novērtēts ar Lielo Mūzikas balvu. Koris ir saņēmis arī 1999. gada balvu par labāko mūzikas ierakstu - Uģa Prauliņa un RDZK projekts „Odi Et Amo")

Koris piedalās vairākos Latvijas Nacionālās operas iestudējumos: Džakomo Pučīni operā „Toska", Pētera Čaikovska operā „Pīķa dāma", Jāņa Lūsēna operā „Putnu opera". Tas dzied arī Jaunajā Rīgas teātrī Jevgenija Griškoveca lugā „Drednauti".

2001. gadā koris apbalvots ar Latvijas Republikas Kultūras ministrijas Atzinības rakstu par kordziedāšanas tradīciju stiprināšanu 4. Starptautiskajā zēnu koru festivāla "Rīgas Doms" koncertos Latvijā. Koris bieži piedalās labdarības akcijās un priekšnesumos daudzām Latvijā oficiālās vizītēs esošajām amatpersonām: ASV, Somijas, Uzbekistānas, Ukrainas un Turcijas prezidentiem, Velsas princim Čārlzam, Apvienotās Karalistes karalienei Viņas Majestāte Elizabete II u.c.), Korim regulāri notiek koncerti ne tikai visas Latvijas vadošajās koncertzālēs un baznīcās, bet arī citās pasaules valstīs. Korim ir bijuši koncerti Beļģijā, Nīderlandē, Vācijā, Francijā, Šveicē, Somijā, Zviedrijā, Norvēģijā, Amerikā, Kanādā, Japānā.

Diskogrāfija
------------

Kopš 1993. gada koris ir ierakstījis 18 CD albumus:

* Hear my prayer, 1993. gads
* Classics, 1995. gads
* Christmas Songs, 1995. gads
* Ziemassvētku dziesmas, 1996. gads
* Latviešu mūzika, 1996. gads
* Mūzika Parīzes Dievmātes katedrālē, 1997. gads
* Christmas together, 1997. gads, MicRek
* Odi et Amo, 1999. gads, Upe
* Skaisti dziedi, lakstīgala, 1999. gads
* Tik klusa un svēta, 2000. gads, Platforma Records
* Rīgas vaiņags, 2001. gads
* Dzimst piedošana un prieks, 2001. gads, Platforma Records
* Garīgā mūzika Doma baznīcā, 2002. gads
* Eņģeļus mēs dzirdējām, 2002. gads
* Domus Mea, 2004. gads
* Dahs, 2008. gads

Skatīt arī
----------

* Jāzepa Mediņa Rīgas 1. mūzikas skolas zēnu koris

Atsauces
--------

1. ↑  | Rīgas Doma zēnu koris | .. | Vēsture
2. ↑  | Rīgas Doma zēnu koris | .. | CD Katalogs

Ārējās saites
-------------

* 
* 
*
**Roberts Lācis** (1891—1946) bija 2. Vidzemes divīzijas mīnmetēju rotas leitnants. Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1891. gada 8. novembrī Majoros gruntnieka ģimenē. Beidzis tirdzniecības skolu. Kantorists, pasta ierēdnis.

Krievu armijā iestājies brīvprātīgi 1914. gadā, dienējis 201. Poti kājnieku pulkā. Piedalījies kaujās Polijā, apbalvots ar Jura krusta III, IV šķ. Smagi ievainots. Pēc izveseļošanās turpinājis dienestu. 1915. gada augustā pēc paša vēlēšanās pārcelts uz 3. Kurzemes latviešu strēlnieku bataljonu, vada komandieris. 1917. gada vasarā nosūtīts uz 5. Maskavas praporščiku skolu. 1919. gada sākumā mobilizēts Sarkanajā armijā, no tās 26. maijā pārgājis pie igauņiem.

Latvijas armijā iestājies brīvprātīgi 1919. gada 31. maijā, piedalījies kaujās pret bermontiešiem. 11. novembrī pa Daugavas ledu pārveda mīnmetējus uz Zaķusalu un ar to uguni būtiski atviegloja Lucavsalas un Pārdaugavas ieņemšanu.

1919. gada 17. novembrī pie Cenas kroga uz Rīgas-Jelgavas šosejas, kad ienaidnieka bruņuvilciens izlauzās cauri 6. Rīgas kājnieku pulka ķēdēm un radīja vispārēju sajukumu, Lācis, neraugoties uz pretinieka stipro uguni un to, ka mīnmetēju vads nokļuvis ielenkumā, turpināja apšaudīt uzbrūkošo pretinieku, piespieda to atkāpties un atjaunoja agrāko stāvokli; 18. novembrī pašaizliedzīgi ar zirgiem izveda mīnmetējus no apšaudes rajona; 29. novembrī sadursmē ar ienaidnieka jātniekiem personiski 2 nogalināja, tika ievainots kājā, bet palika ierindā.

Lāčplēša Kara ordeni saņēmis 1920. gadā.

Atvaļināts 1920. gada decembrī. Muitas eksperts Reņģē, pēc tam Mežu departamenta darbinieks, vēlāk gadījuma darbu strādnieks. Dzīvojis Rīgas Jūrmalā, kur Majoros piešķirts apbūves gabals. Miris 1946. gada 22. februārī Rīgas Jūrmalā.

Atdusas vieta
-------------

Roberta Lāča atdusas vieta Jaundubultu kaposRoberts Lācis apglabāts Jūrmalā, Jaundubultu kapos. Uz kapa uzstādīts neliels granīta piemineklis.

1998. gadā Jūrmalas pilsētas domes būvvaldes Kultūrvēsturiskā mantojuma nodaļa blakus tuvinieku uzstādītajam piemineklim uzstādījusi tipveida granīta piemiņas plāksni, kas pēc arhitektes Anitas Naudišas meta izgatavota uzņēmuma "Akmens — 1" darbnīcā Slokā. Tajā iekalts teksts:

> LĀČPLĒŠA KARA ORDEŅA KAVALIERIS
> 
> 
> ROBERTS LĀCIS
> 
> 
> 
> 1891 — 1946
> 
>
Šis raksts ir par ārstu. Par citu personu ar šādu uzvārdu skatīt rakstu Kalniņš.

**Edvards Kalniņš** (1869-1949) bija latviešu ārsts neirologs un psihiatrs, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes profesors (1928-1939), Rīgas pilsētas 2. slimnīcas direktors (1928-1930). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

Dzīves gājums
-------------

Dzimis 1869. gada 31. janvārī Bīriņu pagasta "Ķikās" (tagad Vidrižu pagastā) zemnieka ģimenē. Mācījās Rīgas Pētera I reālskolā (beidza 1891), strādāja par skolotāju Valmierā (1891-1892) un nokārtoja abitūrijas eksāmenu Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāzijā, tad studēja medicīnu Tērbatas Universitātē (1894-1899). Pēc ārsta diploma iegūšanas bija Tērbatas Universitātes nervu klīnikas asistents (1899-1906), papildinājās Berlīnes Universitātē.
Bija Saratovas guberņas psihiatriskās slimnīcas ordinators (1906-1910), šajā laikā Maskavas Universitātē aizstāvēja *Dr. med.* grādu (1907), pēc tam bija Blagoveščenskas cietuma psihiatriskās klīnikas ārsts (1910-1911) Sibīrijā.

1911. gadā uz laiku atgriezās dzimtenē, bija privātārsts Rīgā (1911-1914). Pirmā pasaules kara laikā bija Jekaterinoslavas Bētanija psihiatriskās slimnīcas direktors (1914-1918), Krievijas pilsoņu kara laikā Simferopoles, Novorosijskas, Jekaterindaras ārsts (1918-1920).

Pēc kara beigām atgriezās Latvijā un bija privātārsts Bīriņos un Rīgā (1920), no 1921. gada Latvijas Universitātes privātdocents, tad vecākais docents (1924), līdztekus Rīgas psihiatriskās slimnīcas ordinators (1920-1928) un Rīgas kara slimnīcas ordinators (1921-1928). 1928. gada maijā docentu E. Kalniņu ievēlēja par Rīgas pilsētas II slimnīcas direktoru un septembrī ievēlēja par LU profesoru.
Vācu okupācijas laikā bija Rīgas 6. poliklīnikas ārsts (1941-1944).

Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, kur miris 1949. gada 1. februārī Northeimā, Lejassaksijā, apglabāts Nordstemmenas kapos.

Darbi
-----

* Eduard Kalnin. Der paralytische Prozeß und die Zentren des extrapyramidalmotorischen Systems. Zeitschrift für die gesamte Neurologie und Psychiatrie, 11/1924; 89(1):310-315. (vāciski)
* Par *tabes dorsalis* patoģenezi un terapiju. Latvijas ārstu žurnāls, 1924 nr. 4/5

Atsauces
--------

1. ↑  *Ar parakstu par Latviju : biogrāfiskā vārdnīca : Latvijas Centrālās Padomes Memoranda parakstītāju biogrāfijas / sastādītāja Ieva Kvāle*. Rīga : Latvijas Kara muzejs. 2014. 259. lpp. ISBN 9789934827051.
2. ↑  *Latviešu konversācijas vārdnīca*. VIII sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 15 132.-15 133. sleja.
3. ↑  Latvija. - 1949.g. 17. februāris

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 4449147967359384200000
* LNB: 000235749

 |

 |
**Latvijas Universitātes Rīgas Medicīnas koledža (LU RMK)** ir valsts akreditēta profesionālās augstākās izglītības iestāde. Koledžā pēc vidējās izglītības iegūšanas iespējams iegūt īsā cikla profesionālo augstāko izglītību.

Vēsture
-------

Koledža tika dibināta 1980. gadā kā Rīgas 5. medicīnas skola. Savu pašreizējo nosaukumu – Latvijas Universitātes Rīgas Medicīnas koledža – ieguva 2010. gada 1. jūlijā. Kopš tā laika koledžā notiek studiju procesa modernizācija, nodrošinot Eiropas Savienības prasībām atbilstošu augstāko profesionālo izglītību.  No 2020. gada 1. jūlija koledžas direktors ir Dr. Aksels Roshofs – ar 20 gadu stāžu kā aktīvs ķirurgs, kā arī, 10 gadus vadot NMPD iestādes.

Studiju programmas
------------------

Koledžas studiju programmas ir Ārstniecība, Optometrista asistents, Masāža un hidroterapija, kas sagatavo profesionālajai kvalifikācijai atbilstošu speciālistu – Ārsta palīgs, Ambulatorā dienesta ārsta palīgs, Neatliekamās medicīnas ārsta palīgs, Masieris un Optometrista asistents.

Koledžā var apgūt šādas pirmā līmeņa augstākā profesionālā studiju programmas:

* ārstniecība (speciālista kvalifikācija: ārsta palīgs vai ambulatorās aprūpes ārsta palīgs vai neatliekamās medicīnas ārsta palīgs),
* masāža un hidroterapija (speciālista kvalifikācija: masieris),
* Optometrista asistents

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Karogs: Latvija Latvijas augstākās mācību iestādes: Latvijas augstskolas un koledžas |
| --- |
|  |
| Valsts dibinātas augstskolas | 

|  |  |
| --- | --- |
| Universitātes tipa augstskolas | 
* LU
* RTU
* LBTU
* DU
* RSU
* LiepU

 |
|  |
| Neuniversitātes tipa augstskolas (akadēmijas) | 
* LKuA
* LMāA
* LMūA
* LSPA
* *LJA*
* RTA
* VeA
* ViA
* BA
* LNAA
* RJA
* REA
* RTU RBS

 |
|  |
| Koledžas | 
* RCK
* BA UK
* RTK
* RTU OTK
* LKK
* LJK
* UCAK
* JTT
* KRRC
* VRK
* MK
* DU DMK
* LU PSK
* LU RMK
* LU R1MK
* RSU SKMK
* VPK

 |

 |
|  |
| Juridisko personudibinātas | 

|  |  |
| --- | --- |
| Augstskolas (akadēmijas) | 
* RISEBA
* BAT
* EKA
* LA
* BSA
* RAI
* ISMA
* EKA
* TSI
* RARZI
* RTI

 |
|  |
| Koledžas | 
* AK
* JK
* GFK
* BVK
* LBK
* KVK
* SKK

 |

 |

 |
**Edmunds Spensers** (angļu: *Edmund Spencer*; 1876. gada 18. jūnijs Oksforda — 1936. gada 7. janvāris Liverpūle) bija Lielbritānijas šahists.

Biogrāfija
----------

Mančestras šaha kluba biedrs no 1900. gada. Četras reizes piedalījies Lielbritānijas šaha čempionātos (1924, 1925, 1928, 1931). Labākos rezultātus sasniedzis 1925. gadā, kad izcīnījis 3. vietu aiz Henrija Atkina un Frederika Jeitsa, un 1931. gadā, kad ierindojies 4. vietā. 1924. gadā izcīnījis 4. vietu Vestonas starptautiskajā šaha turnīrā (uzvarēja Makss Eive).

Pārstāvējis Anglijas komandu Pasaules šaha olimpiādē 1927. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu.

Bijis Anglijas Ziemeļu grāfistu šaha savienības (angļu: *Northern Counties Chess Union*) sekretārs un kasieris. Pēc Spensera nāves Ziemeļu grāfistu zēnu čempionāta galvenā balva tika nosaukta viņa vārdā - *Edmund Spencer Trophy*.

Atsauces
--------

1. ↑  British Chess Champions 1904-present
2. ↑  «18th British Chess Championship». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 13. jūlijā. Skatīts: 2016. gada 3. jūnijā.
3. ↑  «24th British Chess Championship». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 6. martā. Skatīts: 2016. gada 3. jūnijā.
4. ↑  Weston (1924)
5. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Olympiads :: Edmund Spencer
6. ↑  «Yorkshire Chess History». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 24. jūnijā. Skatīts: 2016. gada 3. jūnijā.

Ārējās saites
-------------

* Edmunds Spensers šahista profils vietnē chessgames.com
* Edmunds Spensers šahista profils vietnē 365chess.com
**Kristofers Patriks Kolmens** (angļu: *Christopher Patrick Coleman*, dzimis 1970. gada 10. jūnijā) ir Velsas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Velsas futbola izlases spēlētājs. Kopš 2022. gada Kolmens ir Grieķijas Superlīgas kluba *Atromitos* galvenais treneris.

Savu karjeru sācis Anglijas komandā *Manchester City*, bet vēlāk pārcēlies uz savas dzimtās pilsētas komandu *Swansea City*. 1991. gadā pievienojies *Crystal Palace* komandai, ar ko viņš debitēja Anglijas Premjerlīgā. Vēlāk spēlējis arī *Blackburn Rovers* un *Fulham*.

Velsas futbola izlases sastāvā debitējis 1992. gadā. Kopumā izlases rindās nospēlējis 32 mačus un guvis 4 vārtus.

Savu trenera karjeru sācis Premjerlīgas komandā *Fulham*. Vēlāk vadījis *Segunda Division* komandu *Real Sociedad*. 2008. gadā atgriezies Anglijā un pārņēmis *Coventry City* trenera amatu. 2010. gadā ticis no amata atbrīvots. Neilgu laiku vadījis arī Grieķijas Superlīgas komandu Larisas AEL. 2012. gadā, pēc Gērija Spīda nāves, Kolmens tika apstiprināts par Velsas futbola izlases galveno treneri. Viņa vadībā izlase sasniedza 2016. gada Eiropas čempionātu, kas bija Velsas pirmais lielais turnīrs kopš 1958. gada FIFA Pasaules kausa.

Sasniegumi
----------

### Spēlētāja karjera

**Swansea City**

* Velsas kauss: 1988–89, 1990–91

**Crystal Palace**

* Anglijas līgas Pirmā divīzija: 1993–94

**Fulham**

* Anglijas līgas Otrā divīzija: 1998–99
* Anglijas līgas Pirmā divīzija: 2000–01

Ārējās saites
-------------

* *Munzüger Sport* profils (vāciski)
* *WorldFootball* profils (angliski)
* *Soccerbase* spēlētāja profils (angliski)
* *National-Football-Teams* profils (angliski)
* *Transfermarkt* spēlētāja profils (angliski)
* *Transfermarkt* trenera profils (angliski)
* *Eu-football.info* profils (angliski)
* *FBref* spēlētāja profils (angliski)
**Mazie smirdīgie kociņi** ir Latvijas rokgrupa, kura sāka darbību 2003. gadā. Pagaidām pēdējo sastāvu veidoja Simons Krasts (balss, ģitāra, sintezators), Ulvis Urtāns (basģitāra, sintezators, balss) un Filips Derums (sintezators, balss).

Grupas vēsture
--------------

Grupu 2003. gadā dibināja basists Uģis Reķis un Simons Krasts. Neilgi pēc tam pievienojās vokālists Gvido Eriņš un blokflautiste Ilvija Bloka, kā arī bundziniece Zeltene. 2004. gadā grupa nospēlēja savus pirmos koncertus. Grupai vairākkārt tika nomainīts sastāvs, taču tajā vienmēr palika Krasts.

2006. gada beigās grupa ierakstīja vairākas dziesmas profesionālā studijā. 2007. gada sākumā tās tika izdotas kā debijas albums "Kraa!!". Grupā tobrīd spēlēja Simons Krasts (balss, ģitāra), Valdis Jauģietis (ģitāra, elektriskās ērģeles), Uģis Ezerietis (basģitāra), Ļešijs (sitamie instrumenti) un Zeltene (bungas).

2007. gada vasarā basģitāru sāka spēlēt Ulvis Urtāns, bet bungas — Juris Simanovičs. Togad iznāca arī grupas pirmais videoklips — dziesmai "Dramatiskā gramatika". Šādā sastāvā tika ierakstīti albumi "Putni ir lohi" (2007. gada nogalē) un "Sintī paradize" (2008. gadā). 2008. gada beigās nomira grupas bijušais dalībnieks un talismans Gvido Eriņš.

2009. gadā grupu pameta Simanovičs, bet par tās dalībnieku kļuva taustiņinstrumentālists Filips Derums. 2013. gada augustā tika izdots albums "Putni ir lohi". 2015. gadā tika izdots albums "Sintezatoru Pludmale". 2 albumi palika neizdoti.

Diskogrāfija
------------

* 1. Kraa!(2007)**1. *Kraa!***(2007)
* 2. Putni ir lohi(2013)**2. *Putni ir lohi***(2013)
* 3.Sintezatoru pludmale(2015)**3.*Sintezatoru pludmale***(2015)

Atsauces
--------

1. 1 2  «Grupas 'Mazie Smirdīgie Kociņi' biogrāfija». draugiem.lv.
2. ↑  «Grupa 'Mazie Smirdīgie Kociņi' izdod debijas albumu». delfi.lv.
3. ↑  ««Mazie smirdīgie kociņi» piedāvā savu pirmo videoklipu». apollo.lv.
4. ↑  «Kā 2008.gadā nebūs vairs nekad». diena.lv.

Ārējās saites
-------------

* Grupas oficiālā mājaslapa Arhivēts 2009. gada 8. februārī, *Wayback Machine* vietnē.
* Grupas profils muzika.draugiem.lv
* Grupas profils last.fm
* Albums "Kraa!" bandcamp.com
* Albums "Putni ir lohi" bandcamp.com
* Albums "Sintezatoru pludmale" bandcamp.com
**5433. mikroautobusu maršruts** ir Jaunmārupes sabiedriskais transporta autobuss maršruts, kas kursē no Rīga (Elizabetes iela) līdz Jaunmārupe

5433. mikroautobusu maršrutu atklāja 2009. gadā. 1. janvāri

Darbdienās maršruts kursē — apmērām 5 mikroautobusi.

5433. mikroautobusu maršrutu apkalpo SIA ''Latvijas Sabiedriskais Autobuss''.

Maršruts
--------

**Rīga (Elizabetes iela)** — **Jaunmārupe** kursē pa šādām ielām: Elizabetes iela, Marijas iela, 13. janvāra iela, Akmens tilts, Kuģu iela, Uzvaras bulvāris, Bāriņu iela, Mārupes iela, Ojāra Vācieša iela, Altonavas iela, Ārlavas iela, Tēriņu iela, Ārlavas iela, Tēriņu iela, Daugavas iela, Mārupītes gatve, Rožu iela, Mazcenu aleja.

**Jaunmārupe** — **Rīga (Elizabetes iela)** kursē pa šādām ielām: Mazcenu aleja, Rožu iela, Mārupītes gatve, Daugavas iela, Tēriņu iela, Ārlavas iela, Altonavas iela, Ojāra Vācieša iela, Mārupes iela, Bāriņu iela, Uzvaras bulvāris, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Marijas iela, Elizabetes iela, E.Birznieka-Upīša iela, Elizabetes iela.

Pieturvietas
------------

5432. mikroautobusu maršrutā pavisam kopā ir 39 pieturas. Maršrutā **Rīga (Elizabetes iela)** — **Jaunmārupe** ir 19 pieturas, bet maršrutā **Jaunmārupe** — **Rīga (Elizabetes iela)** ir 30 pieturas.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Nr. | Nosaukums |
| --- | --- |
| 1 | Rīga (Elizabetes iela) |
| 2 | 13. janvāra iela |
| 3 | Nacionālā bibliotēka |
| 4 | Āgenskalna tirgus |
| 5 | Tukuma iela |
| 6 | Ārlavas iela |
| 7 | Sējas iela |
| 8 | Mārupes novada dome |
| 9 | Lielā iela |
| 10 | Ozolzīļu iela |
| 11 | PII ''Mārzemīte'' |
| 12 | Vīndedžu iela |
| 13 | SIA ''Kreiss'' |
| 14 | Bezdelīgu iela |
| 15 | Lielviļņi |
| 16 | Smiltāji |
| 17 | Jaunmārupes sākumskola |
| 18 | Pļavu iela |
| 19 | Jaunmārupe / Mūzikas un mākslas skola |
|

 | 

| Nr. | Nosaukums |
| --- | --- |
| 1 | Jaunmārupe / Mūzikas un mākslas skola |
| 2 | Pļavu iela |
| 3 | Jaunmārupes sākumskola |
| 4 | Smiltāji |
| 5 | Lielviļņi |
| 6 | Bezdelīgu iela |
| 7 | SIA ''Kreiss'' |
| 8 | Vīndedžu iela |
| 9 | PII ''Mārzemīte'' |
| 10 | Ozolzīļu iela |
| 11 | Lielā iela |
| 12 | Mārupes novada dome |
| 13 | Sējas iela |
| 14 | Ārlavas iela |
| 15 | Tukuma iela |
| 16 | Āgenskalna tirgus |
| 17 | Nacionālā bibliotēka |
| 18 | 11. novembra krastmala |
| 19 | Autoosta |
| 20 | Rīga (Elizabetes iela) |

 |

Skatīt arī
----------

* Rīga
* Jaunmārupe
* Latvijas Sabiedriskais autobuss

Ārējās saites
-------------

* 
*
**Svētais Adalberts no Prāgas** (čehu: *Svatý Vojtěch*, poļu: *Święty Wojciech*, vācu: *Adalbert von Prag*, ungāru: *Szent Adalbert*; dzimis ap 956. gadā, miris 997. gadā) bija Prāgas bīskaps, kurš tika nogalināts, mēģinot kristianizēt prūšus. Vēlāk kļuva par Bohēmijas, Polijas, Ungārijas un Prūsijas svēto aizbildni.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis otras ietekmīgākās (aiz Pšemisliem) Bohēmijas augstmaņu dzimtas Slavnīku pamatlicēja Slavnīka ģimenē viņa galvenajā varas centrā — Libicē pie Cidlinas. Mācījies Magdeburgā pie Svētā Adalberta no Magedeburgas. 980. gadā no Magdeburgas atgriezās Prāgā un 982. gadā kļuva par Prāgas bīskapu. 989. gadā pameta Prāgu un devās uz Romu. 993. gadā pāvests Jānis XV atkal iecēla Adalbertu par Prāgas bīskapu. 995. gadā gandrīz visa Slavnīku ģimene tika nogalināta un Adalbertam nācās doties prom no pilsētas. Viņš devās uz Ungāriju, kur kristīja ungāru princi Gēzu un viņa dēlu Ištvānu (nākamo karali Svēto Ištvānu I). Vēlāk devās uz Poliju, kur viņu laipni uzņēma lielkņazs (vēlāk karalis) Boļeslavs I.

Boļeslavs I apgādāja Adalbertu ar karaspēku un Adalberts gar Baltijas jūras krastu devās kristīšanas misijā uz Prūsiju. Kaut arī vairākārt brīdināts nepieskarties prūšu svētbirzīm, Adalberts sistemātiski tās izcirta. Atbildot uz šīm darbībām, prūši viņu nogalināja. Tas noticis pēc vienas versijas Truso (mūsdienu Elblongā) , pēc citas — Trenkitenē (mūsdienu Primorskā). Boļeslavam I nācās samaksāt prūšiem tik daudz zelta, cik svēra Adalberta ķermenis.

999. gadā Svētais Adalberts tika kanonizēts. Viņa relikvijas tika ievietotas Polijas pirmās galvaspilsētas Gņezno katedrālē. 1039. gadā Bohēmijas kņazs Bržetislavs I it kā pārnesa relikvijas no Gņezno uz Prāgu. Pēc citiem nostāstiem, poļi daļu relikviju paslēpuši un 1127. gadā atraduši no jauna. 1928. gadā vienu Adalberta roku, kura tikusi 1000. gadā uzdāvināta imperatoram Otonam III, pievienoja pie Adalberta kauliem Polijā. Mūsdienās Svētajam Adalbertam oficiāli ir divi kapi — Gņezno un Prāgā. Kuri kauli ir autentiski, nav zināms. Līdz 1923. gadam, kad poļu eksemplārs tika nozagts, abos kapos bija pa galvaskausam.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Svētais Adalberts no Prāgas***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 262489815
* LCCN: n86042880
* ISNI: 0000 0001 1029 3669
* GND: 118646850
* SELIBR: 174790
* SUDOC: 032563663
* BNF: cb12356938m (data)
* NKC: jn20000720322
* BNE: XX1312781

 |

 |