recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Ženēvas Bībeles 1560. gada izdevums
**Ženēvas Bībele** ir viens no vēsturiski nozīmīgākajiem Bībeles tulkojumiem angļu valodā, kas par 51 gadu apsteidzis karaļa Džeimsa versiju. Tā bija galvenā Bībele 16. gadsimta angļu protestantisma vidū, un to izmantoja Viljams Šekspīrs, Olivers Kromvels, Džons Nokss, Džons Donns un citi. Ženēvas Bībeli lietoja daudzi angļu reliģiskie disidenti un Olivera Kromvela karavīri Anglijas pilsoņu kara laikā.

Tā kā Ženēvas Bībeles valoda bija spēcīgāka un enerģiskāka, lielākā daļa lasītāju deva priekšroku šai versijai, nevis Lielajai bībelei.

Tulkojums un ilustrācijas
-------------------------

Ženēvas Bībele bija pirmā Bībeles versija angļu valodā, kas pilnībā tika tulkota no ivrita, aramiešu un grieķu oriģinālvalodām. Lai gan teksts pamatā ir tikai Viljama Tindeila 1534. gadā publicētā agrāka darba pārstrādājums, tomēr pirms ieslodzījuma Tindeils pārtulkoja tikai Jauno Derību un Veco Derību līdz 2. hronikas grāmatai. 

1560. gada Ženēvas Bībele papildus slavenajām marginālajām piezīmēm ietvēra vairākus palīgmateriālus, tostarp kokgriezuma ilustrācijas, kartes un skaidrojošas "tabulas", t. i. vārdu un tematu rādītājus. Pirms katras grāmatas bija "arguments" jeb ievads, bet pirms katras nodaļas — satura saraksts, kurā bija norādīti pantu numuri. Mazāka formāta izdevumi varēja būt neilustrēti.

Mantojums
---------

Ženēvas Bībeles anotācijas bija kalvinistiskas un puritāniskas, tāpēc tās nepatika Anglijas baznīcā valdošajiem anglikāņiem, kas atbalstīja valdību, kā arī karalim Džeimsam I, kurš pasūtīja "autorizēto versiju" jeb karaļa Džeimsa Bībeli, lai to aizstātu. Ženēvas Bībeles piezīmes tomēr tika iekļautas dažos karaļa Džeimsa versijas izdevumos, pat 1715. gadā.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Ženēvas Bībele***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
Masku balle karnevāla laikā Venēcijā 
**Rituāls** ir kāds cilvēku darbību kopums, kas parasti tiek izpildīts ar simbolisku nozīmi. Tas var būt balstīts uz kādas kopienas tradīcijām, ieskaitot reliģiskas kopienas. Termins parasti attiecas uz darbībām, kuras ir stilizētas, neieskaitot tādas, kuras to izpildītājs pats var brīvi izvēlēties.

Rituāli var tikt izpildīti specifiskos notikumos, vai pēc indivīdu vai kopienas ieskatiem. Tos var izpildīt viens indivīds, grupa, vai pat visa kopiena; dažādās vai speciāli tiem paredzētās vietās.

Skatīt arī
----------

* Kultūra
* Tradīcija

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Rituāls***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LNB: 000054592
* LCCN: sh85114228
* GND: 4050164-4

 |

 |
**Kesarija Mgeladze** (gruzīnu: კესარია მგელაძე; dzimusi 2010. gadā) ir Gruzijas šahiste.

Biogrāfija
----------

Batumi šaha skolas audzēkne. Gruzijas meiteņu šaha čempionātos uzvarējusi G12 vecuma grupā (2022) un G13 vecuma grupā (2023). 2022. gadā uzvarējusi Adžārijas jauniešu šaha čempionāta U16 vecuma grupā.

Sekmīgi pārstāvējusi savu valsti Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos. 2018. gada Eiropas jauniešu šaha čempionātā Rīgā meiteņu G8 vecuma grupā izcīnījusi 4. vietu. 2019. gadā uzvarējusi Eiropas skolēnu šaha čempionātā G9 meiteņu vecuma grupā. 2023. gadā uzvarējusi Eiropas skolēnu šaha čempionātā G13 meiteņu vecuma grupā un Eiropas meiteņu šaha čempionātā G14 vecuma grupā.

Atsauces
--------

1. ↑  Kesaria Mgeladze Champion of Georgia!
2. ↑  GEO G-12 Ch 2022
3. ↑  GEO G-13 Ch 2023 Vakhtang Karseladze Memorial
4. ↑  Adjarian Chess Championship 2022 B/G - U16
5. ↑  European Youth Chess Championship G-08 - 2018
6. ↑  European School Chess Championship - Girls U9
7. ↑  European School Chess Championships 2023 - G13
8. ↑  European Youth Chess Championship 2023 - Girls 14
9. ↑  European Youth Chess Champions 2023 crowned in Mamaia, Romania - European Chess Union

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
Šis raksts ir par upi, Bērzes pieteku. Par citām jēdziena **Ālave** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

**Ālave** ir upe Zemgalē, Bērzes labā krasta pieteka Dobeles un Jelgavas novados. Sākas purvainā apvidū Lielauces paugurainē Naudītes pagasta dienvidrietumos. Tek pa Zemgales līdzenumu austrumu —ziemeļaustrumu virzienā. Kopējais garums ir 24 km (pēc citiem avotiem — 36 km). Lielākajā daļā upes tecējuma gultne regulēta, uzņem apkārtējo meliorācijas sistēmu ūdeņus. Lielākās pietekas ir Jugliņa (13 km) un Aurupīte (8 km; abas kreisās). Upi šķērso Jelgavas—Liepājas un Glūdas—Reņģes dzelzceļa līnijas, kā arī autoceļi P97 un P103. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Šķibe, Krimūnas, Ķirpēni un Penkule.

Atsauces
--------

1. 1 2  *Latvijas daba*. 1. sējums. Rīga : Preses nams. 1994. 41. lpp.
2. ↑  LĢIA Vietvārdu datubāze

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Bērzes pietekas |
| --- |
|  |
| Kreisā krasta pietekas | 
* Bikstupe
* Bitšķēpu strauts
* Blīdene
* Līčupe
* Smukupīte
* Snierājs

 |
|  |
| Labā krasta pietekas | 
* Ālave
* Balžņa
* Gardene
* Pikšu grāvis
* Sesava
* Zušupīte

 |

 |
Šis raksts ir par upi. Par sadzīves priekšmetu skatīt rakstu Piesta.
Šis raksts ir par upi, Ziemeļsusējas pieteku. Par Aiviekstes pieteku skatīt rakstu Pīsteņa.

**Piestiņa** ir Ziemeļsusējas kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā. 

Piestiņas baseins atrodas Sēlijas paugurvaļņa austrumu pusē, kurā ir daudz purvu un purvainu mežu. Sākas no strauta Vārnavas dienvidos Viesītes pagastā un, uzņemot ūdeņus no Vārnavas purva, izveidojas par upi. No purva plūst austrumu virzienā, uzņemot ziemeļu pusē atrodošā Lielā Ļevāna purva, dienvidu puses Švēriņu purva ūdeņus un šķērso Salas pagastu Salas novadā, turpinot tecēt austrumu virzienā un uzņemot ziemeļu pusē atrodošā Žēvaldu purva ūdeņus. Tad pagriežas ziemeļaustrumu virzienā un plūst līdz tajā ietek Melnupīte un turpina tecēt austrumu virzienā, uzņemot Gargrodes purva ūdeņus ziemeļos un strauta, kas iztek no Biržu karjera dienvidos. Turpina plūst uz ziemeļaustrumiem, uzņemot Vēžu purva ūdeņus dienvidos un pie Ošāniem ietek Ziemeļsusējā.

Upes gultne ir regulēta, tā ir 15 km gara, gada notece 0,023 km³, kritums 15 metri jeb 1 metrs kilometrā. Lielākā pieteka ir Melnupīte (8 km, kreisā). Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Vārnava un Ošāni.

Atsauces
--------

1. ↑  LĢIA vietvārdu datubāze www.vietvardi.lgia.gov.lv
2. ↑  Ūdens saimniecisko iecirkņu klasifikators[novecojusi saite] www3.meteo.lv
3. ↑  Latvijas karte www.balticmaps.eu
4. ↑  Viesītes pilsētas ar lauku teritoriju teritorijas plānojums 2006-2018, 19.lpp. www.viesite.lv

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Ziemeļsusējas pietekas |
| --- |
|  |
| Kreisā krasta pietekas | 
* Aldaunīca
* Landzānu upīte
* Piestiņa
* Podvāze
* Ridupīte
* Vārzgūne
* Vīpīte
* Zasas upe

 |
|  |
| Labā krasta pietekas | 
* Bišu grāvis
* Liepu purva grāvis
* Rāviju grāvis
* Stirnu strauts

 |
|  |
| Caurteces ūdenstilpes | 
* Sankaļu ūdenskrātuve

 |

 |
**Kalamjanas salas** (filipīniešu: *Kapuluang Calamian*, angļu: *Calamian Islands* vai *Calamianes*) ir salu grupa Filipīnu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Mimaropas reģiona Palavanas provincē, administratīvi dalās trijās municipalitātēs, no kurām lielākā ir Korona. Apdzīvo galvenokārt tagbanuvu ciltis.

Ģeogrāfija
----------

Izvietojusies Filipīnu arhipelāga rietumdaļā starp Sulu jūru austrumos un Dienvidķīnas jūru rietumos. Ziemeļos Mindoro šaurums to šķir no Mindoro salas, bet Linapakanas šaurums dienvidos — no Linapakanas salām. Salu grupā ietilpst 128 salas. Trīs galvenās salas ir Busuanga, Kuliona un Korona. Krasti roboti, daudz līču un pussalu. Sala vulkāniskas izcelsmes, kalnainas, rakstūrīgs karsta process. Augstākā virsotne ir Tundalara 620 m vjl Busuangas salas austrumos. Valda subekvatoriāls musonu klimats.

Kalavitas salā Busuangas ziemeļrietumu piekrastē kopš 1976. gada darbojas Kalavitas safari parks un dabas rezervāts 34 km² platībā, kurā dzīvo vairākas Āfrikas dzīvnieku sugas (žirafe, impala, zebra]] u.c.), kā arī endēmas aizsargājamas sugas (kalamjanu briedis) u.c.). Koronas salā arhipelāga austrumdaļā kopš 1998. gada izveidota aizsargājamā teritorija, kas iekļauj visu salu.

Vēsture
-------

Pirmskoloniālajā laikā Kalamjanas salas ietilpa Sandao valstī, kas bija Mindoro salas Mai valsts vasalis, bet vēlāk nokļuva Brunejas un Sulu sultanātu pakļautībā. Spāņi salas ieņēma 1670. gados un izveidoja patstāvīgu Kalamjanesas provinci. Vēlāk spāņi no Borneo sultāna nopirka Palavanas salu, ko pievienoja provincei. Pēc vairākām administratīvām reformām mūsdienās Kalamjanas salas ir Palavanas provinces daļa.

Atsauces
--------

Ārējās saites
-------------
**Ķeizariskās mākslas veicināšanas biedrības skola** bija viena no Krievijas Impērijas Pēterburgā esošām mākslas skolām.

Ķeizariskās mākslas veicināšanas biedrības skola bija trešā nozīmīgākā mākslas izglītības iestāde Pēterburgā. 1821. gadā dibinātā Ķeizariskā mākslas veicināšanas biedrība bija aristokrātiska mākslas mīļotāju apvienība. No 1857. gada biedrība uzturēja 1. Pēterburgas zīmēšanas skolu, kas tikusi dibināta 1839. gadā ar visām tās filiālēm, no kā skola ieguvusi savu nosaukumu. Mācību kurss ir bijis četrgadīgs. Audzēkņi skolā tikuši uzņemti uz iesniegto darbu pamata, neņemot vērā izglītības cenzu. Skolas nosaukumi un profils vairākkārt ir mainījušies, no 1989. gada šajā celtnē ir Sanktpēterburgas Rēriha mākslas skola.

Nodaļas
-------

Sākotnēji bijušas glezniecības un zīmēšanas klases. Skolas uzplaukuma laikā, 20. gadsimta sākumā, īpaši, kad par skolas direktoru 1906. gadā ticis iecelts Nikolajs Rērihs, skolas profils ticis paplašināts, atverot jaunas medaļu darināšanas un estampa klases, kā arī aušanas un metālkalšanas darbnīcas. Pedagogu vidū minami izcili krievu mākslinieki Arkādijs Rilovs un Ivans Biļibins.

Latvieši
--------

Ķeizariskās mākslas veicināšanas biedrības skola latviešu jauniešu vidū kļuva populāra 20. gadsimta sākumā, kad šo skolu izmantoja, lai, pamācoties tajā dažus gadus, sagatavotos iestājeksāmeniem Pēterburgas mākslas akadēmijā vai Štiglica Centrālajā tehniskās zīmēšanas skolā. 
20. gadsimta pirmajos gadu desmitos šeit mācījušies tādi vēlākos gados zināmi latviešu mākslinieki kā Frederiks Fibigs,Niklāvs Strunke, Marta Skulme, Alberts Filka, Indriķis Zeberiņš, Uga Skulme, Augusts Annuss, Francisks Varslavāns un citi latviešu mākslinieki.

Ārējās saites
-------------

* Skolas vēsture (krievu valodā)
* Biedrības darbība (krievu valodā)

Izmatotā literatūra
-------------------

Redkolēģija. Latviešu tēlotāja māksla. 1860-1940. Rīga: Zinātne, 1986. 502 lpp.

Atsauces
--------

1. 1 2  Redkolēģija. Latviešu tēlotāja māksla. 1860-1940. Rīga: Zinātne, 1986. 12. lpp.
2. ↑  «1890 - 1915: Mākslas izglītība - Latvijas mākslas vēsture». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2011. gada 14. februārī. Skatīts: 2010. gada 11. oktobrī.
Piktu karavīrs, gravīra (1588)
**Pikti** (angļu: *Picts*) bija ķeltu valodās runājošu tautu savienība, kas dzīvoja tagadējās Skotijas ziemeļaustrumos dzelzs laikmeta beigās un agrajos viduslaikos. 

Tiek pieminēta atsevišķas piktu valodas pastāvēšana, ko parasti klasificē kā salu ķeltu valodu, īpaši uzsverot tās tuvību ar senbretu valodu, kurā runāja dienvidos dzīvojošie briti. Neraugoties uz to, ka piktu rakstība kā tāda gandrīz nav saglabājusies, pateicoties dažādiem trešo pušu avotiem, piktu vēsture ir labi zināma, sākot no 11. gadsimta, kad sākās piktu vēstures dokumentēšana.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Pikti***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* NKC: ph311281

 |

 |
**Ilmārs Ančāns** (dzimis 1940. gada 19. jūlijā, miris 2023. gada 6. septembrī) bija latviešu ārsts un politiķis, pārstāvēja partiju "Mūsu zeme". Ilggadējs Jūrmalas domes deputāts.

Biogrāfija
----------

Ilmārs Ančāns 1959. gadā pabeidza Leona Paegles Rīgas 1. vidusskolu, bet 1974. gadā — Pirmo Maskavas Medicīnas institūtu ārsta specialitātē.

1979. gadā, pēc LKP CK pirmā sekretāra Borisa Pugo apgalvojuma, ka I. Ančāns ir piedalījies apvērsuma mēģinājumā, vairākkārt mēģinājis pamest valsti: viņš ir ielauzies ASV vēstniecībā Maskavā, kā arī mēģinājis pārpeldēt Melno jūru no Batumi uz Turciju. Piespiedu kārtā pārbaudīts psihiatriskajās ekspertīzēs Maskavā, milicijas karcerī.

Atmodas gados iesaistījies politikā, sākotnēji bijis LNNK biedrs, taču 1992. gadā no partijas izslēgts. 1993. gadā I. Ančāns bija starp partijas "Mūsu zeme" dibinātājiem. 1995. gadā kļuvis par Latvijas Medicīnas akadēmijas ķirurģijas katedras asistentu. Tajā pašā gadā nesekmīgi kandidējis 6. Saeimas vēlēšanās un ievēlēts par partijas valdes priekšsēdētāju. 1997. gada pašvaldību vēlēšanās pirmoreiz ievēlēts Jūrmalas domē. Kandidēja 1998. gadā notikušajās 7. Saeimas vēlēšanās no Tautas kopas "Brīvība" saraksta. Jūrmalas domē atkārtoti ievēlēts 2001. gada vēlēšanās.

Neilgi pēc 2005. gada pašvaldību vēlēšanām I. Ančāns bija iesaistīts tā saucamajā "Jūrmalgeitas" skandālā. Ančānam tika piedāvāts 20 000 eiro liels kukulis, lai domes sēdē viņš atbalstītu Jura Hlevicka kandidatūru, taču Ančāns nolēma nodot informāciju Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam. 2006. gadā kandidēja 9. Saeimas vēlēšanās, bija saraksta pirmais numurs visos piecos vēlēšanu apgabalos. 2009. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Jūrmalas domē. 2010. gadā kandidējis 10. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Atbildība" saraksta, taču arī šoreiz nav ievēlēts. 2013. gada Jūrmalas domes vēlēšanās partijas "Mūsu zeme" saraksts nepārvarēja 5% barjeru, un I. Ančāns vairs neturpināja pašvaldības deputāta darbību.

Atsauces
--------

1. ↑  «Ilmārs Ančāns». Centrālā vēlēšanu komisija. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 26. maijā. Skatīts: 2011.07.25.
2. 1 2  Elmārs Barkāns. «Mūžīgais disidents — Ilmārs Ančāns». Tvnet, 2006.03.20.. Skatīts: 2011.07.25.
3. 1 2 3  «Ilmārs Ančāns». Jūrmalniekiem. Skatīts: 2011.07.25.
4. 1 2  Ināra Egle. «Mūsu zemes priekšrocība - tās līderis Ančāns». Diena, 2006. gada 22. augustā. Skatīts: 2011. gada 25. jūlijā.
5. ↑  «Ilmārs Ančāns». Delna. Skatīts: 2011.07.25.[novecojusi saite]
6. ↑  «Jūrmalas domes deputātam Ančānam pilsētas mēra vēlēšanās piedāvāts kukulis». Delfi. 2005.03.21. Skatīts: 2010.12.30.
**Heinrihs Reinharts** (vācu: *Heinrich Reinhardt*; spāņu: *Enrique Reinhardt*; 1903. gada 29. marts Štetina — 1990. gada 14. jūlijs Buenosairesa) bija Vācijas un Argentīnas šahists.

Biogrāfija
----------

1930. gados vairākkārt piedalījies Vācijas šaha čempionātu finālos (1934, 1935, 1937, 1938). Labāko rezultātu sasniedzis 1934. gadā Āhenē, kad Vācijas 27. šaha čempionātā izcīnījis otro vietu aiz Kārļa Karlsa.

Pārstāvējis Vācijas komandu Pasaules šaha olimpiādē 1939. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu. Šīs šaha olimpiādes laikā sākās Otrais pasaules karš un neviens no vācu komandas dalībniekiem neatgriezās kara pārņemtajā Eiropā. Arī Reinharts palicis Argentīnā un nomainījis savu vārdu no *Heinrihs* uz *Enrike*.

Līdz mūža beigām turpinājis spēlēt šaha turnīros. Daudzkārtējais Argentīnas šaha čempionātu dalībnieks (1949, 1950, 1951, 1954, 1955, 1956, 1957, 1958, 1960, 1961), kuros lielāko panākumu guvis 1950. gadā, kad finālā dalījis 1.-3. vietu, bet papildu turnīrā palicis trešais. Divas reizes piedalījies arī Pasaules šaha čempiona izcīņas Dienvidamerikas zonas turnīros (1951, 1960).

Atsauces
--------

1. ↑  27. Deutsche Schacheinzelmeisterschaft 1934 in Aachen
2. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Olympiads :: Heinrich Reinhardt
3. ↑  Campeonatos Argentinos tablas

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 279972554
* ISNI: 0000 0003 8712 303X
* GND: 1217782117

 |

 |
**Asā vara** (angļu: *sharp power*) ir ārpolitikas darbības veids, kas ietver sabiedriskās domas manipulācijas līdzekļu izmantošanu citās valstīs ar mērķi graut to politiskās sistēmas. Termins "asā vara" tiek attiecināts uz autoritāriem režīmiem, tas var ietvert valsts centienus ietekmēt demokrātisko valstu politisko vidi un informācijas telpu, lai maldinātu sabiedrību, ierobežotu vārda brīvību, slēpt vai novērst uzmanību no negatīvas informācijas par savu valsti. 

Terminu "asā vara" ieviesa Nacionālā demokrātijas fonda pētnieki Kristofers Volkers (*Christopher Volker*) un Džesika Ludviga (*Jessica Ludwig*) 2017. gada novembrī publicētajā ziņojumā "*Sharp Power: Rising Authoritarian Influence in the Democratic World*". Kā norāda Kristofers Volkers, "asimetrija starp brīvām un nebrīvām sistēmām tiek izmantota, ļaujot autoritārajiem režīmiem gan ierobežot vārda brīvību, gan deformēt politisko vidi demokrātiskās valstīs, vienlaikus pasargājot savas valsts publisko telpu no demokrātiskiem aicinājumiem, kas nāk no ārvalstīm."

Sākot ar 2018. gadu, termins "asā vara" tiek aktīvi lietots galvenokārt Rietumvalstu ziņu rakstos, akadēmiskajās diskusijās un ASV Kongresa sēdēs.

Piemēri
-------

Volkers un Ludviga norāda, ka Ķīna un Krievija ir valstis, kas rada ievērojamus draudus demokrātijas integritātei visā pasaulē — šie spēcīgie autoritārie režīmi (ĶTR un Krievija), sistemātiski apspiež politisko plurālismu un vārda brīvību, lai saglabātu varu savās valstīs, arvien biežāk piemēro šos principus starptautiskā līmenī, lai nodrošinātu savas intereses. 

Pētnieki apgalvo, ka Ķīna un Krievija ir spējušas iet tālu "asā vara" koncepcijas īstenošanā. Tas galvenokārt skaidrojams ar to, ka jaunās demokrātijas Latīņamerikā un Centrāleiropā ir ļoti neaizsargātas pret autoritāro valstu spiedienu, jo demokrātiskie režīmi vēl nav labi nostiprinājušies.

Ārējās saites
-------------
**Isajass Plesi** (spāņu: *Isaías Pleci*; 1900. gada 27. oktobris Buenosairesa — 1980. gada 27. decembris Buenosairesa) bija Argentīnas starptautiskais meistars šahā (1965).

Biogrāfija
----------

1930. gados bijis viens no Argentīnas vadošajiem šahistiem. Divas reizes uzvarējis Argentīnas šaha čempionātos (1929, 1930). 1934. gadā izcīnījis 2. vietu Dienvidamerikas šaha čempionātā, bet 1936. gadā uzvarējis šajā turnīrā. Piedalījies šaha turnīros arī Eiropā, kur lielāko panākumu guvis 1930. gadā Ljēžā, kad bijis otrais aiz Viktora Sultanbajeva. Uzbrūkošā spēles stila dēļ iesaukts par "tanku" (spāņu: *El tanc*).

Pārstāvējis Argentīnas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 3 reizes (1935-1939). Individuālā vērtējumā izcīnījis zelta (1939) un bronzas (1937) medaļas.

Par vēsturiskajiem panākumiem turnīros FIDE 1965. gadā Plesi piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Atsauces
--------

1. ↑  Campeonatos Argentinos tablas
2. ↑  «5° Torneio Sulamericano». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 11. maijā. Skatīts: 2016. gada 14. jūnijā.
3. ↑  6° Torneio Sulamericano
4. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Olympiads :: Isaías Pleci

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Marks (Markoss) Luckis** (lietuviešu: *Markas Luckis*; spāņu: *Marcos Luckis*; 1905. gada 17. janvāris Pleskava — 1973. gada 9. februāris Buenosairesa) bija Lietuvas un Argentīnas šahists.

Biogrāfija
----------

Pirms Otrā pasaules kara bijis viens no spēcīgākajiem Lietuvas šahistiem. Divas reizes pēc kārtas uzvarējis Kauņas pilsētas šaha čempionātos (1927—1928), kas tolaik bijuši neoficiālie Lietuvas šaha čempionāti.

Sekmīgi pārstāvējis Lietuvas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:

* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 5 reizes (1931-1939). Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 bronzas (1935, 1937) medaļas;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1936. gadā un individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

1939. gada septembrī, sākoties Otrajam pasaules karam, atradies Pasaules šaha olimpiādē Buenosairesā un nolēmis neatgriezties Eiropā. Palicis Argentīnā, kur nodzīvojis līdz mūža beigām. Mainījis savu vārdu uz "Markoss". Turpinājis piedalīties šaha turnīros. 1941. gadā uzvarējis Argentīnas šaha čempionātā, bet tāpēc, ka Luckis joprojām bija saglabājis Lietuvas pilsonību, par Argentīnas čempionu pasludināts Hektors Rossetto. 1947. un 1961. gadā izcīnījis otro vietu Argentīnas šaha čempionātā, atkal abas reizes atpaliekot no Rossetto. 1940. un 1950. gados piedalījies arī Mara del Platas starptautiskajos šaha turnīros, labākos rezultātus sasniedzis 1942. gadā (6.-7. vieta), 1946. gadā (5.-8. vieta), 1949. gadā (5. vieta) un 1962. gadā (7.-8. vieta). Divas reizes piedalījies arī Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla Dienvidamerikas zonas turnīros (1951, 1966), bet abas reizes palicis ārpus uzvarētāju skaita.

Atsauces
--------

1. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Olympiads :: Markas Luckis
2. ↑  OlimpBase :: unofficial Chess Olympiads :: Markas Luckis
3. ↑  Campeonatos Argentinos tablas

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
**Migels Anhels Kinteross** (spāņu: *Miguel Angel Quinteros*; dzimis 1947. gada 28. decembrī, Buenosairesā) ir Argentīnas starptautiskais lielmeistars šahā (1973).

Biogrāfija
----------

Šahu iemācījies spēlēt septiņu gadu vecumā. 20. gadsimta 70.—80. gados bijis viens no spēcīgākajiem Argentīnas šahistiem. Izcīnījis piecas medaļas Argentīnas šaha čempionātos: 2 zelta (1966, 1980), sudraba (1984) un 2 bronzas (1968, 1978). Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempionāta izcīņas cikla starpzonu turnīros: 1973. gadā Ļeņingradā bijis 11. vietā, bet 1976. gadā Manilā palicis 14. vietā. Veiksmīgi piedalījies daudzos starptautiskajos šaha turnīros. 1978. gadā uzvarējis turnīrā Jaunzēlandē. Par panākumiem turnīros FIDE Kinterosam 1970. gadā piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1973. gadā — starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Argentīnas izlases sastāvā piedalījies šaha komandu sacensībās:

* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1970, 1974—1976, 1980—1984). Individuālā vērtējumā izcīnījis sudraba (1976) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 1 reizi (1985).

Vienmēr izcēlies ar interesantu šaha atklātņu teorijas traktējumu. Kinterosa vārdā ir nosaukts rets variants sicīliešu aizsardzībā: 1. e4 c5 2. Zf3 Dc7.

Atsauces
--------

1. ↑  Campeonatos Argentinos tablas
2. ↑  1973 Leningrad Interzonal Tournament
3. ↑  1976 Manila Interzonal Tournament
4. ↑  1st Burroughs Computers Grandmaster (1978)

Ārējās saites
-------------

* Migels Kinteross šahista profils vietnē fide.com
* Migels Kinteross šahista profils vietnē chessgames.com
* Migels Kinteross šahista profils vietnē 365chess.com
* Migels Kinteross šahista profils vietnē chesstempo.com
* Migels Kinteross šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
* Migels Kinteross šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)
Šis raksts ir par upi. Par citām jēdziena **Klauce** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

**Klauce** (arī **Grabažānu upe** augštecē arī **Raktupīte**) ir ūdenstece — upe Jēkabpils novadā.

Iztek no Sūpes purva Sūpes ezera Viesītes pagastā kā Raktupīte. Tai pietek strauti, kas uzņēmuši ūdeņus no mitrājiem, kļūstot par Klauci. Šķērso Elkšņu pagastu, kur plūst rietumu virzienā, šķērsojot Mazo Klauces ezeru, Lielo Klauces ezeru un Bukūzi. Tālāk tek uz dienvidrietumiem, šķērsojot Saukas pagasta robežu, no kuras līdz ietekai — Saukas ezeram plūst 3,4 km, pirms tās tekot cauri Saukas dzirnavu dīķim. Daļa upes teritorijas iekļaujas Saukas dabas parkā. Vidēji lēni tekoša upe, ar krūmu un koku joslu tās krastos. Dominē
baltalksnis, melnalksnis, parastais osis, kārkli. Upes krastos sastopamas niedres, kalmes, ežgalvītes, purva skalbes, abinieku paķērses, aug arī purva purenes, lielā nātre, parastā vīgrieze, meža meldri, sīkziedu sprigane. Peldlapu joslā dominē dzeltenā lēpe.

Lielākās apdzīvotās vietas krastos
----------------------------------

* Klauce,
* Sauka.

Atsauces
--------

1. 1 2  Ūdens saimniecisko iecirkņu klasifikators 24.lpp.[novecojusi saite] www3.meteo.lv
2. ↑  «Informācija par objektu: Klauce». *LĢIA vietvārdu datubāze*. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Skatīts: 2016. gada 5. aprīlī.

Ārējās saites
-------------

* Saukas dabas parka aizsardzības plāns Archived 2016. gada 5. martā, *Wayback Machine* vietnē. www.daba.gov.lv
**Kaplava** ir ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta rietumu daļā, valsts reģionālā autoceļa (P69) Skrudaliena— Kaplava—Krāslava labajā pusē, netālu no Daugavas. Ietilpst īpaši aizsargājamajās dabas teritorijās Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū un Daugavas loku dabas parkā.

Ciema apbūve izveidojusies uz trim ielām — asfaltētās Kaplavas ielas (0,9 km) un Jāņa Jaunsudrabiņa ielas (0,45km), kā arī grants Dārzu ielas (0,27 km). Apbūve ir strukturēta un nodalīta, rietumu daļā atrodoties sabiedrisko un darījumu objektu apbūves teritorijām, kurās ir pagasta padomes ēka, veikali, pasts, bērnudārza ēkas, vienā no kurām izvietojusies Kaplavas Svētā Antona Romas katoļu kapela un tautas nams, savukārt, austrumu daļā izvietojoties dzīvojamai apbūvei. Dzīvojamo māju teritorijā ir trīs 1980. gados celtas daudzdzīvokļu trīsstāvu ēkas, no kurām viena ir neapdzīvota, bet pārējās ir dažāda tipa individuālās dzīvojamās mājas ar saimniecības ēkām. Kaplavā dzīvo aptuveni 29% no visiem pagasta teritorijā deklarētajiem iedzīvotājiem.

Kaplavā nav labiekārtotu zaļo teritoriju, kas būtu paredzētas ciema iedzīvotāju atpūtai. Darbojas lauku tūrisma uzņēmums — viesu māja "Ozollauki" un veterinārfeldšera prakse. Sabiedrisko transportu ar Kaplavu nodrošina Daugavpils autobusu parka autobusi.

Ciema teritorijā atrodas vietējas nozīmes 19. gadsimta aizsargājams arhitektūras piemineklis — zvejnieku-zemnieku sētu grupa ciemā, kas sevī ietver Marijas Soskovskas, Ignatija Jefimova, Valentīna Višņevska un Annas Rukmanes sētas.

Vēsture
-------

Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju gados 2 km attālumā no vēsturiskās Kaplavas (tagad — Veckaplava) kā Ļeņina kolhoza ciemats un sākotnēji saucās **Prauliņi**.

Atsauces
--------

1. ↑  «Vietvārdu datubāze: Informācija par Kaplavu». *Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra*.
2. ↑  Kaplavas pagasta teritorijas plānojums 2007 - 2019 Archived 2016. gada 4. martā, *Wayback Machine* vietnē. www.kraslava.lv
3. ↑  Kaplavas pagasta teritorijas plānojums 2007 - 2019 15.-16.lpp. Archived 2016. gada 4. martā, *Wayback Machine* vietnē. www.kraslava.lv

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Kaplavas pagasta ciemi |
| --- |
|  |
| 
* Bangas
* *Boltriški*
* Teņki
* Dvorišči
* Gaiseļi
* Gandeļi
* Gaspari
* **Kaplava**
* Matulišķi
* Māliņi
* Novoseļci
* *Putremiški*
* Rožupole
* Rusteiki
* Saulkrasti
* *Smetani*
* Stirbļi
* Upmalieši
* Upmale
* Varnaviči
* Vecborne
* Veckaplava
* Zimaši

 |

 |
*Philae* uz komētas virsmas mākslinieka skatījumā
***Philae*** ir Eiropas Kosmosa aģentūras nolaižamais aparāts, kuru uz Čurjumova—Gerasimenko komētas kodola nogādāja zonde *Rosetta*. 2014. gada novembrī tas kļuva par vēsturē pirmo kosmisko aparātu, kas veicis mīkstu nolaišanos uz komētas.

Aparāts no Zemes startēja 2004. gada 2. martā ar nesējraķeti *Ariane 5G+*. Zondes *Rosetta* sastāvā tas vairāk nekā desmit gadu veica ceļojumu uz Čurjumova—Gerasimenko komētu. Ceļojuma laikā veikti vairāki Zemes un Marsa, kā arī asteroīdu Šteins un Lutēcija pārlidojumi.

2014. gada 6. augustā *Rosetta* iegāja orbītā ap Čurjumova—Gerasimenko komētu.

2014. gada 12. novembrī 08:35 UTC *Philae* atdalījās no *Rosetta*. Uz komētas kodola tas nosēdās 15:35 UTC. Apstiprinājuma signāls par nolaišanos saņemts 16:03 UTC. Telemetrijas dati rādīja, ka pēc aparāta pieskaršanās komētas virsmai nav nostrādājis raķešdzinējs, kuram vajadzēja piespiest *Philae* pie virsmas, un nav izlaistas divas harpūnas, kurām aparātu vajadzēja fiksēt. Izrādījās, ka nolaižamais aparāts ir vairākas reizes atlēcis no virsmas un īstenībā veicis trīs nolaišanās: 15:33, 17:26 un 17:33 UTC. Pastāvīgajā nosēšanās vietā *Philae* atrodas netālu esošas klints ēnā, tādēļ tā saules baterijas nav pienācīgi apspīdētas.

14. novembra rītā novērtēts, ka akumulatorā elektroenerģijas pietiks tikai atlikušajai dienai. Lai paspētu iegūt maksimāli iespējamos zinātniskos datus, tika veikta grunts urbšana, un izpētas dati noraidīti uz *Rosetta*, no kurienes uz Zemi. Sakari ar *Philae* pazuda 00:36 UTC, jo akumulators bija pilnībā izlādējies.[1]

Speciālisti cerēja, ka *Philae* darbība atjaunosies, kad tā saules baterijas saņems pietiekamu gaismas daudzumu. Tas notika 2015. gada 13. jūnijā. 20:28 UTC tika saņemts signāls no nolaižamā aparāta. Jūnijā vēl izdevās nodibināt vairākus sakaru seansus, saņemot informāciju, ka *Philae* ir darbspējīgs. Pēdējais signāls saņemts 9. jūlijā. Turpmākie mēģinājumi sazināties ar aparātu bija neveiksmīgi. 2016. gada februārī *Philae* atzīts par zaudētu.

Atsauces
--------

1. ↑  Our lander’s asleep Rosetta blog, ESA

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Philae*** |

* ESA Rosetta
Krišjāņa Valdemāra Rīgas jūrskola (1938).
Skats Rīgu pāri Daugavai no Klīversalas ar matrozi un buriniekiem.
**Krišjāņa Valdemāra Rīgas jūrskola** bija viena no Latvijas jūrskolām, kas no 1922. līdz 1941. gadam atradās Jūrnieku namā Kuģu ielā 25.

Vēsture
-------

1789. gadā nodibināja Rīgas Navigācijas skolu, 1805. gadā to pievienoja kā nodaļu Rīgas 2. apriņķa skolai, bet 1820. gadā slēdza. 1839. gadā kapteinis D. H. Foss Rīgā nodibināja privātu jūrniecības skolu matrožu sagatavošanai, 1844. gadā to savā pārziņā pārņēma Rīgas biržas komiteja, ar kuras palīdzību uzcēla jaunu jūrskolas ēku Klīversalā.

1867. gadā Krievijas Impērijas Senāts pieņēma K. Valdemāra izstrādāto likumu par kuģniecības skolām, kas nodrošināja jauna tipa jūrskolu atvēršanu visā impērijā. 1876. gadā Rīnūžos pēc Krievijas Impērijas jūrniecības attīstības biedrības sekretāra Krišjāņa Valdemāra ierosinājuma nodibināja Mangaļu jūrskolu.
Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā visas Latvijas jūrskolas evakuēja uz Krievijas Impērijas dienvidiem — Melnās un Azovas jūras piekrasti, kur vēlāk tās likvidēja vai pievienoja vietējām jūrskolām.

Pēc Latvijas Jūrniecības departamenta direktora Andreja Lonfelda ierosmes 1920. gada 28. novembrī Rīgā atvēra četrgadīgu Krišjāņa Valdemāra vārdā nosaukto jūrskolu. Jūrskolas direktors bija Ernests Kalniņš (1881—1941).
Otrā pasaules kara laikā jūrskolas ēku sagrāva. Latvijas PSR laikā Latvijas Kara muzeja ēkā atradās Nahimova Rīgas militārā jūrskola (krievu: *Рижское Нахимовское военно-морское училище*) (1946—1953).

Skolas ēka
----------

Jūrskolas ēka celta 1884. gadā pēc arhitekta Heinriha Šēla projekta kā Rīgas Jūrnieku nams Lielās Klīversalas galā pie ieejas Āgenskalna līcī. Šajā ēkā kopš tās atklāšanas darbojusies arī Rīgas Biržas komitejas finansētā jūrskola. Jumta tornī atradās meteoroloģiskā stacija.
**Zuks** (*Zouk*) ir mūzikas un deju stils, kas radies 1980. gados Martinikā un Gvadelupā. Zuka mūziku ir viedojusi arī franču, angļu un afrikāņu ietekme. 
Antiļu salu kreoliskajā valodā vārds "zouk" nozīmē "svinības". 1960. gados vārds "zouk" tika lietots, lai apzīmētu pārsteiguma (negaidītus) svētkus vai pasākumu. Bieži tas tika lietots arī kā darbības vārds ("zouker"), kas izpaudās kā iešana svinēt pie draugiem.(Mēs šo informāciju izmantoju skolas projektā)

Zuka versijas
-------------

* *Zouk Love* - lēnās zuka dziesmas
* *Afro-Zouk* - Āfrikā (Kaboverdē, Kotdivuārā u.c.) izplatīts zuka paveids

Pazīstamākie mūziķi un grupas
-----------------------------

* *Kassav*
* Žoselīna Labilla (*Jocelyne Labylle*)
* Žoselīna Beroāra (*Jocelyne Béroard*)
* *Zouk Machine*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh89004642
* GND: 4382077-3
* BNF: cb124753416 (data)
* BNE: XX5298837

 |

 |
**Sandra Grosberga** (dzimusi 1995. gada 18. novembrī Cēsīs) ir latviešu orientieriste, pašreizējā Latvijas izlases līdere. Startē arī vieglatlētikas sacensībās. Individuāli augstākais sasniegums — 10. vietu individuālajā sprintā 2021. gadā notikušajā pirmajā Eiropas čempionātā sprinta distancēs.

Karjera
-------

Pirmo lielāko starptautisko panākumu guvusi Eiropas Junioru orientēšanās čempionātā Čehijā 2011. gadā, kur ieguva bronzu sprinta distancē. S. Grosberga ieguva divas individuālās 17. vietas sprintā un vidējā distancē 2018. gada Pasaules čempionātā, kas notika Latvijā, kā arī 5. vieta stafetē 2017. gada čempionātā Igaunijā kopā ar Ingu Dambi un Lauru Vīķi, kas bija tobrīd viņas augstākie sasniegumi pieaugušo sacensībās.

2019. gadā pirmo reizi uzvarējusi prestižākajās daudzdienu sacensībās Baltijā — "Kāpas" trīsdienās, ko pēc tam atkārtojusi arī 2021. un 2022. gadā. Vairākkārt uzvarējusi Latvijas kausa kopvērtējumā, pēdējos gados uzvarējusi gandrīz visos Latvijas kausa izcīņas posmos un Latvijas čempionātos, kuros startējusi.

Latvijā pārstāvēja Cēsu klubu "Meridiāns", taču 2023. gadā pārgājusi uz Smiltenes klubu "Azimuts", savukārt starptautiskajās sacensībās S. Grosberga pārstāv Lietuvas komandu *IGTISA*, kuras sastāvā divas reizes (2018, 2019) ir bijusi pirmajā desmitniekā pasaulē populārākajās sieviešu stafešu sacensībās *Venla*.

2020. gada nogalē iekļauta Latvijas Olimpiskās vienības sastāvā, atbilstoši lēmumam tās sastāvā iekļaut arī neolimpisko sporta veidu pārstāvjus.

2021. gada maijā Šveicē notikušajā vēsturē pirmajā Eiropas čempionātā sprinta distancēs S. Grosberga ieguva 10. vietu individuālajā sprintā, kas bija augstākā starp Latvijas sportistiem šajā čempionātā, kā arī augstākais sasniegums vēsturē tieši sprinta distancē. 2021. gada Pasaules čempionātā Čehijā garajā distancē S. Grosberga finišēja augstajā 17. vietā. 2023. gada Pasaules čempionātā Šveicē viņa ieguva 7. vietu vidējā distancē, kas ir augstākā vieta, kādā finišējusi kāda Latvijas sportiste šajā distancē.

S. Grosberga startē arī vieglatlētikas sacensībās. Viņa ir 2019. gada Latvijas čempione vieglatlētikas krosā. Savukārt 2021. gada Latvijas čempionātā vieglatlētikā viņa izcīnīja sudraba medaļu 5000 m distancē stadionā (17 minūtes 38,75 sekundes), piekāpjoties tikai Agatei Caunei, kura uzvarēja ar jaunu personisko rekordu.

Atsauces
--------

1. ↑  sandragrosberga.blogspot.com. «Mežiniece stadionā 1. daļa».
2. ↑  Kāpas trīsdienās pirmoreiz triumfē Pauliņš un Grosberga LOF
3. ↑  Diena. «Orientieristi gandarīti par iekļaušanu LOV sastāvā».
4. ↑  Aizvadīts pirmais Eiropas čempionāts sprintā — kādi ir secinājumi? LOF
5. ↑  Vieglatlēti Latvijas čempionātu sezonas noslēgumā nosaka laureātus krosā LSM
6. ↑  LOF. «Latvijas orientieristi izcīna divas sudraba medaļas Latvijas čempionātā vieglatlētikā».

Ārējās saites
-------------

* Sandra Grosberga *World of O Runners* (angliski)
* *Twitter* profils
Taurīrtas cietoksnis
**Varzāzāta** (arābu: ورزازات, *Warzāzāt*; saukta par *Tuksneša durvīm*), ir pilsēta Marokas dienvidos.

Tās nosaukums nāk no berberu frāzes ar nozīmi "bez trokšņa" vai "bez apmulsuma". Tā atrodas tuvu Atlasa kalniem un Dra upes ielejai.

Vēsture
-------

Varzāzātas iela
Vēsturiski Varzāzāta ir bijusi Āfrikas tirgoņu, kuri devās uz Marokas ziemeļiem un Eiropu, ceļu krustpunkts. Franču valdīšanas periodā Varzāzāta tika paplašnāta kā garizona pilsēta, adiministratīvais centrs un muitas nodaļa. Tajā atrodas Taurīrta cietoksnis.

Filmu studija
-------------

Šobrīd pilsētā atrodas viena no lielākajām filmu studijām pasaulē, *Atlas Studios*. Šajā studijā ir uzņemtas vairākas vēsturiski nozīmīgas filmas — "Asteriks un Kleopatra", "Arābijas Lorencs", "Vīrs, kurš būtu kļuvis par karali", "Kleopatra", *Kundun*, "Gladiators" un "Aleksandrs", "Debesu valstība" un "Bābele". Šeit tika filmēta arī televīzijas seriāla "Skrējiens pēc miljona" 10. sezonas 2006. gada 26. novembra sērija.

Apskate objekti ārpus Varzāzātas
--------------------------------

Pie Varzāzātas
Tuvumā atrodas cietokšņa veida pilsēta Aīt Benhadū. Daudzi tūristi maršruti, kas ved caur Dra ieleju uz Sahāras tuksnesi, sākas no šīs pilsētas. To skaitā, ceļojumi uz Zagūru — orāzi, ko ieskauj palmu plantācijas. Tas ir arī tradicionāls pieturas punkts kamieļu karavānām uz Tombuktu (65 dienu attālumā).

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Varzāzāta***.
* 
* Varzāzātā filmētās filmas Archived 2013. gada 3. janvārī, at Archive.is IMDb datubāzē
* Varzāzāta "Magic Morocco" lapā
* Varzāzāta
* Varzāzātas tūrisma saits[novecojusi saite] (angliski)

Koordinātas: 30°55′00″N 6°55′00″W﻿ / ﻿30.91667°N 6.91667°W﻿ / 30.91667; -6.91667

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 150169468
* GND: 4280281-7

 |

 |
**Eiropas Politiskā kopiena** (EPC) ir platforma politiskām un stratēģiskām diskusijām par Eiropas nākotni, kas izveidota pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā 2022. gadā. Grupa pirmo reizi tikās 2022. gada 6.–7. oktobrī Prāgā, un tajā piedalījās dalībnieki no 44 Eiropas valstīm, kā arī Eiropadomes priekšsēdētājs un Eiropas Komisijas priekšsēdētājs. Agresorvalstis Krievijas Federācija un Baltkrievija netika uzaicinātas uz kopienas sanāksmi.

Papildus ES dalībvalstīm EPC ietilpst arī Apvienotā Karaliste, Armēnija, Azerbaidžāna, Gruzija, Islande, Moldova, Turcija un Ukraina.
Paredzēts, ka katru gadu notiks divi samiti, pārmaiņus piedaloties ES un ārpus ES valstīm.

### Eiropas Savienības dalībvalstis

Eilera diagramma, kas rāda sakarības starp dažādām Eiropas valstu pārnacionālajām organizācijām un sadarbības līgumu darbības zonām. * s
* d
* l

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| * Karogs: Francija Francija
* Karogs: Vācija Vācija
* Karogs: Itālija Itālija
* Karogs: Nīderlande Nīderlande
* Karogs: Beļģija Beļģija
* Karogs: Luksemburga Luksemburga
* Karogs: Īrija Īrija
* Karogs: Dānija Dānija
 |  | * Karogs: Grieķija Grieķija
* Karogs: Spānija Spānija
* Karogs: Portugāle Portugāle
* Karogs: Austrija Austrija
* Karogs: Somija Somija
* Karogs: Zviedrija Zviedrija
 |  | * Karogs: Čehija Čehija
* Karogs: Igaunija Igaunija
* Karogs: Kipra Kipra
* Karogs: Latvija Latvija
* Karogs: Lietuva Lietuva
* Karogs: Malta Malta
* Karogs: Polija Polija
* Karogs: Slovākija Slovākija
* Karogs: Slovēnija Slovēnija
* Karogs: Ungārija Ungārija
 |  | * Karogs: Rumānija Rumānija
* Karogs: Bulgārija Bulgārija
* Karogs: Horvātija Horvātija
 |

### ES kandidātvalstis un potenciālās dalībvalstis

* Karogs: Albānija Albānija
* Karogs: Bosnija un Hercegovina Bosnija un Hercegovina
* Karogs: Gruzija Gruzija
* Karogs: Kosova Kosova
* Karogs: Moldova Moldova
* Karogs: Melnkalne Melnkalne
* Karogs: Ziemeļmaķedonija Ziemeļmaķedonija
* Karogs: Serbija Serbija
* Karogs: Turcija Turcija
* Karogs: Ukraina Ukraina

### EFTA valstis

* Karogs: Islande Islande
* Karogs: Lihtenšteina Lihtenšteina
* Karogs: Norvēģija Norvēģija
* Karogs: Šveice Šveice

### Citas Eiropas valstis

* Karogs: Armēnija Armēnija
* Karogs: Azerbaidžāna Azerbaidžāna
* Karogs: Apvienotā Karaliste Apvienotā Karaliste

Atsauces
--------

1. ↑  Eiropas valstu līderi Prāgā spriež par ciešāku sadarbību lsm.lv 2022. gada 6. oktobrī
**Zarainā zaķauza** (latīņu: *Bromopsis ramosa*) ir suga graudzāļu dzimtā, kura savvaļā ir sastopama Eiropas rietumu un centrālajā daļā. Latvijā šī suga ir sastopama ļoti reti, jo Latvija ir ārpus sugas dabiskā izplatība areāla. Nelielas, skrajas grupas platlapju un platlapju - egļu mežos.

Apraksts
--------

Zarainā zaķauza ir daudzgadīgs, 70-150 cm garš lakstaugs ar skraju ceru. Augam ir stāvs, vienkāršs, apmatots un aplapots stiebrs, kurš ziedkopā ir nokarens. Lapu makstis ir ar austiņām, mezgli un lapas ar matiņiem. Auga maksts ir slēgta. Lapas ir plakanas, 0,6-1,2 cm platas. Ziedu skara plaša un skraja, it kā izspūrusi, 15-30 cm gara, zari tievi, nokareni vai horizontāli, vārpiņas pasīkas. Skaras apakšējie zari pa 2. Lapu makstis un stiebrs zem maksts ar ļoti gariem (līdz 0,6 cm), mīkstiem matiņiem. Lapas mēlīte ir 0,2-0,6 cm gara. Vārpiņas ir 2-4 cm garas ar 3-8 ziediem. Ārējā vārpiņas plēksne ar 1 dzīslu, iekšējā - ar 3 dzīslām. Zieda ārējā plēksne ar akotu, visplatākā tuvu galam. Auglis ir grauds. Zied jūlijā un augustā.

Atsauces
--------

1. 1 2  «zarainā zaķauza - Bromopsis ramosa (Huds.) Holub - Augi - Latvijas daba». *www.latvijasdaba.lv*. Skatīts: 2022-10-30.
**Cisdzimte** un cisseksuāļi apzīmē personas, kuru dzimtes identitāte vai sociālais dzimums (atšķirībā no transdzimtes personām) saskan ar viņu bioloģisko dzimumu, kuru nosaka dzimšanas brīdī. Cisdzimtes personas iedala cisvīriešos un cissievietēs.

Priedēklis cis- ir cēlies no latīņu valodas un nozīmē „šaipus". Tā antonīms ir trans-, kas nozīmē „otrpus". Vēl viens no šādiem atvasinājumiem ir cisseksisms – dzimtes binaritātes uzspiešana, noliedzot dzimumidentitāšu daudzveidību.

Termins cisdzimte tiek lietots biežāk lietotā termina **dzimtes normatīvs** vietā, lai apzīmētu personas, kuras identificē sevi tradicionālo dzimšu robežās, neuzsverot to kā normu.

Atcauses
--------



1. ↑  «cisgender». *Merriam-Webster.com Dictionary*. n.d. Skatīts: 2021. gada 8. marts.
2. ↑  Paula Blank. «Will the Word "Cisgender" Ever Go Mainstream?». *The Atlantic*. Skatīts: 2018-05-13.
3. ↑  Wordsworth, Dot (November 7, 2015). "How we ended up 'cisgender':The history of a tendentious word". *The Spectator*.
***All Eyez On Me*** ir ceturtais amerikāņu repera 2Pac studijas albums un pēdējais, kas izdots viņa dzīves laikā. 1996. gada 13. februārī Death Row un Interscope Records izdotajā albumā piedalās Dr. Dre, Snoop Dogg, Redman, Method Man, Nate Dogg, Kurupt, Daz Dillinger, E-40, K-Ci & JoJo, Outlawz un citi.

Albumā ir iekļauti Shakur iestudējumi kopā ar dažādiem producentiem, tostarp DJ Quik, Johnny "J", Dr. Dre, DJ Bobcat, Dat Nigga Daz, DJ Pooh, DeVante Swing un citi. Tas bija vienīgais Death Row/Interscope laidiens, kas tika izplatīts ar PolyGram starpniecību Amerikas Savienotajās Valstīs.

Gangsteru repa albums, 2Pac repo par viņa pieredzi, dzīvojot nabadzībā un greznībā; kritiķi īpaši atzīmē, ka 2Pac lielā mērā atšķiras no *2Pacalypse Now* (1991) un *Strictly 4 My N.I.G.G.A.Z...* (1993) sociālās un politiskās apziņas. Albumā iekļauti Billboard Hot 100 pirmajā vietā esošie singli "How Do U Want It" (ar K-Ci un JoJo) un "California Love" (ar Dr. Dre, kurā piedalās Rodžers Troutmens) un hiphopa balāde "I Aint Mad at Cha", kopā ar Snoop Dogg kopdarbu "2 Of Amerikaz Most Wanted" kā reklāmas singlu. Tajā kopumā bija četri singli, lielākā daļa no Šakura albumiem. Turklāt *All Eyez On Me* iegāja vēsturē kā pirmais dubultā pilna garuma hiphopa solo studijas albums, kas tika izdots masveida patēriņam visā pasaulē.

*All Eyez On Me* bija otrais 2Pac albums, kas ierindojies pirmajā vietā gan Billboard 200, gan Top R&B/Hip-Hop albumu topos, pirmajā nedēļā pārdodot 566 000 kopiju. Septiņus mēnešus vēlāk 2Pac tika nāvējoši ievainots apšaudē ar automašīnu. Albums pēc nāves ieguva 1997. gada Soul Train mūzikas balvu kā Gada repa albums, kā arī tika pēc nāves nominēts kategorijā Labākais repa albums 39. Grammy balvu pasniegšanas ceremonijā 1997. gadā. Šakurs 1997. gada *American Music Awards* ieguva balvu kategorijā labākais repa/hiphopa mākslinieks.

Pēc izlaišanas, *All Eyez On Me* saņēma tūlītēju kritiķu atzinību, un kritiķi to ir ierindojuši kā vienu no labākajiem hiphopa albumiem, kā arī vienu no visu laiku izcilākajiem albumiem. Amerikas Ierakstu industrijas asociācija (RIAA) 2014. gadā to sertificēja kā Dimantu, piegādājot vairāk nekā 5 miljonus kopiju (katrs dubultā albuma disks tika skaitīts kā atsevišķa sertifikācijas vienība), un 2020. gadā tas tika ierindots 436. vietā. Rolling Stone atjauninātais visu laiku 500 labāko albumu saraksts.
**Bricu ezers** (arī **Cebuļu ezers**, **Jumaļu ezers**) ir neliels dzidrūdens ezers Cēsu novada Jaunpiebalgas pagastā. Izvietojies apaļā ezerdobē pagasta austrumos uz robežas ar Vecpiebalgas pagastu. Krasti zemi, lēzeni, dienvidos kūdrājs, dibens dūņains. Ietek viens grāvis, iztek strauts uz Alupi ziemeļos. Mīt līdaka, rauda, karūsa, asaris, ausleja. Austrumu krastā peldvieta.

Ezermītne
---------

Dienvidaustrumu krastā nelielā saliņā hidroarheoloģiska atradne — vidējā dzelzs laikmeta (5.—9. gadsimts) un vēlā dzelzs laikmeta (9.—12. gadsimts) klāstu mītne.
Bricu ezermītni 1960. gadā atklāja arheologs Jānis Apals. Ezermītne atradusies uz dabīgas ap 20x30m lielas salas Bricu ezera DA daļā. Arheologiem veicot ezermītnes apsekošanu konstatētas koku konstrukciju paliekas, bezripas keramikas lauskas un ap 1,5m biezs kultūrslānis. Arī ezera DA piekrastes joslā atklātas kultūrslāņa un trauku lausku paliekas, tas liecina, ka šeit varētu būt bijusi ezermītne iedzīvotāju apmetnes teritorija.

Atsauces
--------

1. ↑  LĢIA Vietvārdu datubāze
2. ↑  *Latvijas daba*. 1. sējums. Rīga : Preses nams. 1994. 161. lpp.
3. ↑  www.ezeri.lv
4. ↑  Bricu ezermītne (ezerpils) un apmetne no: Apals J. Klāstu mītnes Latvijas PSR teritorijā. LPSR ZAV - 1965. Nr.5. 50.-51.lpp.
Dienviditālija
**Dienviditālija** (itāļu: *Mezzogiorno*) ir viens no pieciem Itālijas ekonomiskajiem un ģeogrāfiskajiem reģioniem, kas krasi atšķiras no Ziemeļitālijas ar zemāku urbanizācijas, industrializācijas, ekonomiskās un sociālās attīstības līmeni, nelabvēlīgu vides un noziedzības situāciju un politisko nestabilitāti. 

Dienviditālija atšķiras arī demogrāfiski, etnogrāfiski, kulturāli un lingvistiski. Dienviditāliju, īpaši tās galveno pilsētu Neapoli un slaveno Sicīlijas salu, joprojām parasti saista ar mafijas rašanos un attīstību. Dienviditāliju no Ziemeļitālijas atdala sava veida buferzona — virkne jauktas un pārejas attīstības reģionu, ko sauc par Centrālitāliju.

Vēl divus reģionus — Sardīnijas salu, kā arī Lacio dienvidu daļu kopumā arī var iekļaut Itālijas dienvidu daļā ģeogrāfisku un kultūras faktoru dēļ, lai gan ar zināmām atrunām. Interpretējot liberālāk, daudzi Itālijas vidienes reģioni, īpaši lauku reģioni, daudzējādā ziņā ir līdzīgi Dienviditālijai.
**Tukuma novada pašvaldības sociālās aprūpes centrs "Rauda"** ir Tukuma novada pašvaldības sociālās aprūpes centrs, kas atrodas Smārdes pagasta Raudā un sniedz ilgstošas sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumus pensijas vecuma personām un personām ar I un II invaliditātes grupu.
Dibināts 1982. gadā kā Tukuma rajona pansionāts "Rauda". 1996. gadā reģistrēts Latvijas Republikas Uzņēmumu Reģistrā.

Tiesībsarga atzinums
--------------------

2016. gadā tiesībsargs Juris Jansons, saistībā ar iepriekšējo monitoringa vizīšu laikā konstatētajiem cilvēktiesību pārkāpumiem Engures novada domes pansionātā "Rauda" ierosināja pārbaudes lietu. Tiesībsarga biroja darbinieki apmeklēja četras reizes, pēt tām tika secināts, *ka pansionātā "Rauda" joprojām netiek ievērota lielākā daļa no Ministru kabineta 2003. gada 3. jūnija noteikumos Nr.291 „Prasības sociālo pakalpojumu sniedzējiem" un 2000. gada 12. decembra noteikumos Nr. 431 "Higiēnas prasības sociālās aprūpes institūcijām" noteiktajām prasībām attiecībā uz vispārējiem sadzīves apstākļiem, institūcijas klientu tiesībām uz privātās dzīves neaizskaramību, sniegto sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumu apjomu un kvalitāti, kā arī netiek ievēroti vispārējie cilvēktiesību standarti, tai skaitā, Eiropas Padomes Spīdzināšanas novēršanas komitejas rekomendācijas dalībvalstīm.*
Labklājības ministrija pansionāta direktori Randohu sodīja ar 100 eiro naudassodu, taču tiesībsarga biroja atzinumu viņa vērtēja kā tendenciozu.

COVID-19 pandēmijas uzliesmojums
--------------------------------

2020. gada 22. decembrī Sociālās aprūpes centrā "Rauda" sākās COVID-19 uzliesmojums, kurā koronavīrusa testi bija pozitīvi diviem darbiniekiem un desmit klientiem no kopumā 156 darbiniekiem un 265 klientiem.
2021. gada 11. janvārī kļuva zināms, ka infekcijas uzliesmojumam turpinoties, bija saslimuši 64 darbinieki un 184 klienti, kopš Ziemassvētkiem bija miris 21 COVID-19 pozitīvs centra klients, bet uz slimnīcu aizvesti divi saslimuši klienti.

Atsauces
--------

1. ↑  lursoft.lv
2. ↑  Ilgstoši un noklusēti: Raudas pansionātā cilvēki dzīvo neaprūpēti lsm.lv 2018. gada 20. martā
3. ↑  Engures novadā aprūpes centrā «Rauda» ar Covid-19 saslimuši 64 darbinieki un 184 klienti lsm.lv 2021. gada 11. janvārī

Koordinātas: 57°0′29″N 23°11′13″E﻿ / ﻿57.00806°N 23.18694°E﻿ / 57.00806; 23.18694