recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Liepājas Peldu iestāde (2015).
Liepājas Peldu iestāde (pēc 1902).
**Liepājas Peldu iestāde** ir Liepājas vēsturiskā centra kultūras un arhitektūras piemineklis, kas atrodas Miķeļa Valtera ielā 13 (agrāk Peldu ielā 59), Liepājā.

Vēsture
-------

1860. gadā jūras krastā uzbūvēja "Nikolaja peldu iestādi" (vācu: *Nikolaibad*) ar karstām un aukstām vannām, 1902. gadā Liepājas galvenais arhitekts Pauls Makss Berči uzbūvēja jaunu peldu iestādes ēku. 
Peldu iestādē bija dūņu vannas un ķermeņa ietīšana, kā arī masāža. Pēc Pirmā pasaules kara tur tika iekārtota mehanizēta dūņu vannu un komprešu nodaļa, ogļskābes vanna un sēra vannu nodaļas.

1993. gada beigās peldu iestāde vēsturiskajā ēkā beidza funkcionēt, 2021. gadā to par 1,259 miljoniem eiro iegādājās Lietuvas uzņēmums "Liepājas kāpas" (*Liepojos kopos*), kas vēlas vēsturiskajā ēkā izvietot SPA centru, bet jaunbūvējamā ēkā – viesnīcu, divas konferenču zāles, restorānu, fitnesa zāli. Iecerēti arī peldbaseini 600 kvadrātmetru platībā ārā vai iekštelpās.

Raksturojums
------------

Peldu iestādes ēkai ir fasāde romiešu villas stilā ar atvērtu dorisku kolonādi un nedaudz izvirzītu centrālo rizalītu un četru kolonnu portiku. Peldu iestādē bija 30 istabas ar siltām jūras ūdens vannām, ūdensdziedniecības nodaļa, romiešu, tvaika un īru pirtis. 
Imants Lancmanis rakstīja, ka ar peldu iestādes projektēšanu arhitekts it kā atgriezies savas darbības sākumpunktā. Viņš piedāvājis ēku, kas ir izstiepta garumā un kuras galvenā mākslinieciskā tēma ir doriskā ordera kolonāde. Viens no projekta variantiem paredzēja vainagot centrālo telpu ar augstu kupolu, kas ēkai dotu nevajadzīgu svinīgumu un baroka iezīmes. Gluži pretēji, izvēlētais zemais kupols ir visai veiksmīgs, tas lieliski iekļaujas ēkas siluetā.

atsauces
--------

1. ↑  Lietuvas uzņēmums ķēries pie senās peldu iestādes un kūrorta atjaunošanas Liepājā lsm.lv 2022. gada 1. februārī
Anatolijas cietoksnis (Anadoluhisarı) Bosfora krastā.
**Anatolijas cietoksnis** (turku: *Anadoluhisarı*) ir cietoksnis Stambulā, Turcijā, Bosfora šauruma Anatolijas (Āzijas) pusē un tā vārdā nosaukts arī ap to esošais kvartāls. Cietokšņa celtniecība sākās 1393. gadā un tas tika pabeigts 1394. gadā pēc Osmaņu impērijas sultāna Bajezida I Pērkona pavēles, lai sagatavotos Konstantinopoles (tag. Stambula) 1395. gada aplenkumam.

Anatolijas cietokšņa celtne aizņem 7.000 m² un tā atrodas Bosfora šaurākajā (660 m) vietā, netālu no Gēksu līča (turku: Göksu, agrākais grieķu nosaukums: *Aretos*). Netālu uz ziemeļiem no cietokšņa atrodas Sultāna Mehmeda Iekarotāja tilts, kas ir viens no diviem Bosforu šķērsojošiem tiltiem. Otru cietoksni — Rumēlijas cietoksni uzbūvēja (1451—1452) Bosfora otrā, Eiropas pusē tieši pretī šim cietoksnim sultāns Mehmeds II, lai pilnībā kontrolētu jūras satiksmi pa šaurumu, kas bija ārkārtēji nozīmīga Bizantijas sabiedroto dženoviešu kolonijai Galatā, kuriem bija kolonijas arī Melnās jūras krastos — Kaffā, Sinopā un Amasrā.

Anatolijas cietoksni būvēja kā pārraudzības fortu. Tam ir 25 m augsts taisnstūra formas galvenais tornis, kuru ieskauj neregulāra piecstūra formas sienas ar sargtorņiem katrā stūrī. Cietoksnī ir iebūvēta neliela mesdžida (mošeja). Sākotnēji to sauca par *Güzelce Hisarı*. Vēlāk sultāns Mehmeds II cietoksnim apkārt uzbūvēja 2 m biezas sienas ar trīs sargtorņiem, kā arī dažas ēkas un noliktavu. Pēc vēlāk veiktajām vairākām pārbūvēm cietoksnim nav saglabājies tā sākotnējais izskats un pēc Konstantinopoles krišanas tas kalpoja kā militārais cietums.

No 1991. līdz 1993. g. objektu atjaunoja Turcijas Kultūras ministrija un mūsdienās mazais forts ir redzams apbūvēts ar vairākām senām koka ēkām. Neskatoties uz to, ka Anatolijas cietoksnis ir muzejs un kultūrvēstures piemineklis, tas nav atvērts publikai.

Skatīt arī
----------

* Rumēlijas cietoksnis
* Bosfors
* Konstantinopoles krišana

Atsauces
--------

* Arhitektūras muzejs (turku val.)
* Osmaņu forta celtniecības principi (turku val.)

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Anatolijas cietoksnis***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)


|  |  |
| --- | --- |
| Portal icon | Turcijas portāls |
|

* WowTurkey: Anatolijas cietokšņa attēli
* Anadoluhisarı - Interneta vieta par cietoksni (turku val.)
**Universālveikala «Centrs» spridzināšana** bija terorakts, kas notika 2000. gada 17. augustā. Tās rezultātā gāja bojā viens cilvēks, tika ievainoti 28.

Pirmais sprādziens nogranda 2000. gada 17. augustā plkst. 17.29 universālveikala «Centrs» pirmajā stāvā. Otrais sprādziens nogranda plkst. 17.37. Bumbas bija ievietotas somu novietošanas skapīšos, sprādzienu rezultātā tika iznīcināti skapīši un «Parex bankas» filiāles kiosks, bojāts aptiekas kiosks un «Rimi» veikals.

Sprādzienos traumas guva 28 cilvēki, no kuriem 21 tika nogādāts slimnīcā. Trīs cilvēki bija smagā stāvoklī. Starp ievainotajiem bija Valsts policijas Kriminālpolicijas priekšnieks Valdis Pumpurs un «Rimi Baltija» ģenerāldirektors Knuts Kviskviks, kurš bija vienīgais cietušais ārvalstu pilsonis. 21. augustā no gūtajām traumām nomira somu glabātuves darbiniece Maija Pušmucāne. Viņa bija nogādāta Karolinskas slimnīcas klīniskajā apdegumu centrā Zviedrijā.

Universālveikals «Centrs» atsāka darbu 22. augusta rītā. Terorakta dēļ tika atlikta 24. augustā paredzētā «Rimi» veikala atklāšana tirdzniecības centrā «Bērnu pasaule».

Par notikušo tika ierosināta krimināllieta. Tajā tika arestēti vairāki cilvēki. 2001. gada 24. oktobrī, iebraucot Latvijā, tika arestēts galvenais aizdomās turamais Leonards Butelis (vēlāk nomainīja uzvārdu uz Gromovs). 2003. gadā apgabaltiesa atzina viņu par vainīgu otrā spridzekļa ievietošanā un piesprieda viņam astoņu gadu cietumsodu. 2004. gadā ar Augstākās tiesas lēmumu Gromovs tika attaisnots, lieta pret viņu pierādījumu trūkuma dēļ tika izbeigta.

Šobrīd lietas izmeklēšana turpinās Valsts drošības dienesta pārraudzībā (neilgi pēc terorakta lietas izmeklēšanu no Kriminālpolicijas pārņēma Drošības policija). 2020. gadā intervijā portālam LA.lv V. Pumpurs pauda viedokli, ka ticamākā versija par spridzināšanas motīvu ir organizētās noziedzības grupējumu cīņa par ekonomisko interešu sfēru sadali, lai gan pastāv arī citas versijas.

Atsauces
--------

1. 1 2 3 4 5  «Universālveikals ‘Centrs’, iespējams, spridzināts laupīšanas nolūkā». Delfi. 2002. gada 2. augustā. Skatīts: 2015. gada 25. aprīlī.
2. ↑  «Sprādzienos "Centrā" cietuši vismaz 20 cilvēki». Delfi. 2000. gada 17. augustā. Skatīts: 2015. gada 25. aprīlī.
3. ↑  «Sprādzienā cietuši apmēram 35 cilvēki». Delfi. 2000. gada 19. augustā. Skatīts: 2015. gada 25. aprīlī.
4. ↑  «Mirst "Centra" sprādzienā cietusī sieviete». Delfi. 2000. gada 21. augustā. Skatīts: 2015. gada 25. aprīlī.
5. ↑  «Universālveikalā "Centrs" atgriežas pircēji». Delfi. 2000. gada 22. augustā. Skatīts: 2015. gada 25. aprīlī.
6. ↑  «"Rimi Baltija" atliek veikala atklāšanu "Bērnu pasaulē"». Delfi. 2000. gada 22. augustā. Skatīts: 2015. gada 25. aprīlī.[novecojusi saite]
7. ↑  «Universālveikala „Centrs" spridzinātājs joprojām nav atrasts». Kas jauns?. 2011. gada 18. augustā. Skatīts: 2015. gada 25. aprīlī.
8. ↑  «"No trieciena zaudēju dzirdi, iestājās kontūzija." Pirms 20 gadiem sprādzieni satricināja universālveikalu "Centrs". Izmeklēšana joprojām turpinās». *LA.LV* (latviešu). 2020-08-20. Skatīts: 2021-05-14.
**Jānis Palcmanis** (dzimis 1885. gada 21. jūnijā, miršanas datums nav zināms) bija latviešu arheologs, mērnieks un politiķis.

Dzīvesgājums
------------

Studēja Maskavas arheoloģiskajā institūtā.
Pēc Februāra revolūcijas 1917. gada augustā J. Palcmanis iestājās Latvju kareivju nacionālajā savienībā (LKNS), 1917. gada novembrī viņu ievēlēja par Latviešu Pagaidu Nacionālās padomes valdes priekšsēdētāja biedru.
Latviešu Pagaidu Nacionālās padomes otrajā sesijā Pēterpilī 1918. gada 28.-31. (15.–18.) janvārī viņu pārvēlēja LPNP valdes sastāvā par priekšsēdētāja biedru. Kopā ar citiem LPNP valdes locekļiem darbojās Valkā.

LPNP valde: sēž no kreisās puses K. Bahmanis (sekretārs), J. Rubulis (pr. biedrs), V. Zāmuēls (priekšsēdētājs), J. Palcmanis (pr. biedrs), K. Pauļuks (pr. biedrs), stāv no kreisās V. Siliņš, O. Nonācs, K. Skalbe, J. Akuraters, E. Laursons.
Pēc Latvijas valsts pasludināšanas kļuva par Tautas padomes locekli no Latvijas Darba savienības.

Apbalvojumi
-----------

* Triju Zvaigžņu ordenis, 5. šķira Nr.1151 (1928)

Atsauces
--------

1. ↑  Rīgas Prefektūras pasu lietu kolekcija — Latvijas Valsts vēstures arhīvs, 2996. f. 15. apr. 1845. l
2. 1 2  Saeimas Stenogrammas. - 1920.g. - Nr.1 Archived 2020. gada 16. septembrī, *Wayback Machine* vietnē. - 58.-59.lpp.
3. ↑  Latvijas Tautas padome (stenogrammas). Rīga, 1920.
4. ↑  «Valdības Vēstnesis Nr. 262 (17.11.1928), 11. lpp.». Arhivēts no oriģināla, laiks: 15.05.2019. Skatīts: 30.08.2020.
**Benksa sala** (angļu: *Banks Island*) ir mazapdzīvota sala Kanādas ziemeļos Kanādas Arktiskajā arhipelāgā. 5. lielākā Kanādas sala, 24. lielākā sala pasaulē. Administratīvi pieder Ziemeļrietumu Teritoriju Inuvikas reģionam; vienīgā pastāvīgi apdzīvotā vieta ir inuītu Sakshārboras ciems salas dienvidrietumu krastā.

Ģeogrāfija
----------

Atrodas Kanādas Arktiskā arhipelāga rietumos. Maklūra šaurums ziemeļaustrumos salu atdala no Melvila , Eglintona un Prinča Patrika salām, Velsas Prinča šaurums dienvidaustrumos — no Viktorijas salas, bet Amundsena līcis dienvidos to atdala no kontinenta. Rietumos krastus apskalo Boforta jūra. Sala izstiepta ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā, krasti mēreni izroboti. Rietumu piekrastē vairākas nelielas saliņas. Salas centrālo daļu aizņem plaša zemiene, kur plūst lielākās upes — Tomsena un Bernarda. Dienvidos un ziemeļos pauguraini līdzenumi. Salas augstākais punkts ir pašos tās dienvidos Daremas augstienē (730 m vjl). Ainavā valda tundra.

Salā mīt vismaz 14 zīdītāju sugas, tajā skaitā ziemeļbrieži, polārlāči un muskusvērši. Vienu laiku salā mita lielākās daļa pasaules muskusvēršu populācijas (ap 68 000), bet pēdējos gados slimību rezultātā to skaits ievērojami samazinājies. Vasarās salā ligzdo ievērojams skaits gājputnu; salā un tās piekrastē izveidotas trīs migrējošo putnu aizsargājamās teritorijas — «Benksa sala», «Tomsena upe» un «Batērsta raga lāsmenis».

Salas ziemeļos Tomsena upes baseinā 1992. gadā vairāk kā 12 000 km² platībā izveidots Aulavikas nacionālais parks.

Vēsture
-------

Sala bijusi apdzīvota jau vismaz 1500 gadus p.m.ē. Senākie arheoloģiskie atradumi attiecas uz pirmsdorsetas kultūru. Pirmie no eiropiešiem to 1820. gadā atklāja Viljama Perija ekspedīcija no kaimiņos esošās Melvila salas. Nosaukta par godu britu dabaszinātniekam Džozefam Benksam (*Joseph Banks*) sākotnēji kā **Benksa Zeme**. Vēlākos gados dažkārt kartēs atzīmēta kā **Beringa** (*Baring Island*). Lai arī inuīti no kontinenta to regulāri apmeklējuši medību nolūkos, pirmā un vienīgā pastāvīgā apdzīvotā vieta Sakshārbora dibināta tikai 1929. gadā.

Atsauces
--------

1. ↑  The Atlas of Canada. Sea Islands
2. ↑  *Ģeogrāfijas vārdnīca Pasaules zemes un tautas*. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 1978. 106. lpp.
3. ↑  Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Banks Island
4. ↑  IBA Canada. Banks Island Migratory Bird Sanctuary
5. ↑  IBA Canada. Thomsen River
6. ↑  IBA Canada. Cape Bathurst Polynya
7. ↑  Parks Canada. Aulavik National Park
8. ↑  NWT Place Names Database

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Benksa sala***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* International Map of the World 1:1,000,000 Thomsen River NS-9/10/11/12
* International Map of the World 1:1,000,000 Horton River NR-9/10/11/12

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 315126254
* GND: 4086352-9

 |

 |
***Lyfë*** ir sestais amerikāņu repera *Yeat* EP ieraksts. To izdeva *Geffen Records*, *Field Trip* un *Twizzy Rich* 2022. gada 9. septembrī. EP kā viesmākslinieks piedalās *Lil Uzi Vert*.

Priekšvēsture
-------------

2022. gada 15. jūnijā, *Yeat* sociālajā tīklā *Twitter* paziņoja par EP ieraksta nosaukumu. 2022. gada 2. septembrī, viņš izdeva galveno singlu "Talk", kas tapis sadarbībā ar amerikāņu producentu *BNYX*. Izdodot EP singlu "Talk", *Yeat* savā *Instagram* kontā apstiprināja, ka viņa gaidāmais EP ieraksts iznāks nākamajā nedēļā 2022. gada 9. septembrī.

Komerciālais sniegums
---------------------

*Lyfë* debitēja ASV *Billboard* 200 desmitajā vietā ar 30 000 pārdošanu pirmajā nedēļā, kļūstot par *Yeat* otro top-desmit projektu.

Dziesmu sarakts
---------------

| *Lyfë* |
| --- |
| # | Nosaukums | Autors | Ilgums |
| 1. | *Flawlëss* (piedalās Lil Uzi Vert) | Yeat & Lil Uzi Vert | 2:56 |
| 2. | *Up off X*   | Yeat | 3:18 |
| 3. | *Out thë way*   | Yeat | 2:30 |
| 4. | *Wat it feel lykë*   | Yeat | 2:10 |
| 5. | *Got it all*   | Yeat | 2:51 |
| 6. | *Can't stop it*   | Yeat | 2:12 |
| 7. | *Krank*   | Yeat | 2:55 |
| 8. | *Talk*   | Yeat | 2:54 |
| 9. | *Comë on*   | Yeat | 3:24 |
| 10. | *Systëm*   | Yeat | 2:46 |
| 11. | *Holy 1*   | Yeat | 3:21 |
| 12. | *Killin ëm*   | Yeat | 2:52 |
| **Kopējais ilgums** | **34:14** |

Personāls
---------

* Ričs Kellers — masterošana
* Noa Smits — miksēšana, ierakstīšana

Atsauces
--------
**Kahovkas ūdenskrātuve** (ukraiņu: *Каховське водосховище*) ir Kahovkas HES ūdenskrātuve Dņepras upes lejtecē. Tā atrodas Ukrainā, Hersonas, Zaporižjas un Dņipropetrovskas apgabalu teritorijā. To nodeva ekspluatācijā 1956. gadā. Ūdenskrātuvi bez elektroenerģijas ražošanas izmanto arī ūdens noteces regulēšanai, kā arī augsta riska un katastrofisku plūdu novēršanai. Kahovkas ūdenskrātuve ir galvenais Ukrainas dienvidu daļas ūdensapgādes avots. No tā tiek padots ūdens Ziemeļkrimas, Kahovkas un Dņepras-Krivijrihas kanāliem, kā arī Nikopoles mangāna rūpniecības kompleksa ieguves, uzņēmumu, pilsētu un ciemu ūdensapgādes sistēmām. No tā tiek apgādāta arī nelielas irigācijas sistēmas trijiem piejūras rajoniem. Kopējais ūdens patēriņš tikai lielajiem kanāliem ir 900 m³/s.

2023. gada 6. jūnijā visticamāk Krievijas spēki, kas tajā brīdī kontrolēja Kahovkas ūdenskrātuves aizsprostu, to sagrāva, izraisot plūdus upes lejtecē.

Apraksts
--------

Kahovkas hidromezgls vēsturiski bija otrais aiz Dņepras HES. Kahovkas HES ir pēdējais, sestais posms Dņepras hidroelektrostaciju kaskādē. Faktors, kas ierobežo visas kaskādes darbību, ir nelielā HES caurlaidība — tikai 2600 m³/s.

Ūdenskrātuves piepildīšana notika no 1955 līdz 1958. gadam. Starp Dņepras ūdenskrātuvēm tai ir vislielākais pilnais apjoms — 18,18 km³ un otrs lielākais (pēc Kremenčukas) darba apjoms — 6,78 km³. Ūdenskrātuves virsmas laukums — 2155 km² ir otrs lielākais kaskādē. Ūdenskrātuves garums sastāda 230 km, maksimālais platums — līdz 25,0 km, vidējais — 9,3 km. Ūdenskrātuves vidējais dziļums sastāda 8,5 m; maksimālais — 24,0 m. Ūdens mineralizācija 253—433 mg/dm³.

Ūdenskrātuvei ir sezonāla noteces regulācija. Ūdens līmenis var svārstīties intervālā līdz 3,3 m. Ūdenskrātuve tiek izmantota irigācijai un ūdensapgādei, kā arī zvejniecībai un kuģniecībai. Pie Kahovkas ūdenskrātuves atrodas Nikopoles osta. Tā pilda arī rekreācijas funkcijas kā atpūtas vieta, amatieru un sporta makšķerēšanas vieta. Gar ūdenskrātuves kreiso krastu iet dzelzceļa līnija no Zaporižjas uz Simferopoli un Hersonu.

Katru gadu ūdenskrātuves ūdeņi izskalo 1 līdz 3 metrus krasta līnijas.

Atsauces
--------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь: Географические названия / Гл. ред. А. Ф. Трёшников. Ред. кол. Э. Б. Алаев и др. — 2-е изд. доп. — М. : Сов. энциклопедия, 1989. — С. 226. — 592 с с. — ISBN 5-85270-057-6.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Kahovkas ūdenskrātuve***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 315136821
* LCCN: sh96008928

 |

 |
**Tomislavs Stipičs** (horvātu: *Tomislav Stipić*, dzimis 1979. gada 1. augustā) ir Horvātijas futbola treneris. Kopš 2023. gada Stipičs ir Latvijas Virslīgas komandas *Riga FC* galvenais treneris.

Savas trenera karjeras sākumā vadījis *Ingolstadt 04* jauniešu komandu. Vēlāk bijis arī Vācijas 2. Bundeslīgas komandas *Erzgebirge Aue* galvenais treneris. 2019. gadā kļuvis par Šveices Superlīgas komandas *Grasshoppers* galveno treneri, bet ticis atbrīvots no amata jau pēc 34 dienām amatā. No 2019. līdz 2021. gadam vadījis Horvātijas komandu *Slaven Belupo*. 2021. gadā kļuvis par Latvijas Virslīgas komandas FK Auda treneri. Savā pirmajā sezonā palīzdējis komandai pirmo reizi saņemt Latvijas Kausu. Pēc šīs sezonas kļuvis par Riga FC galveno treneri.

Sasniegumi
----------

**FK Auda**

* Latvijas Kauss: 2022

**Riga FC**

* Latvijas Kauss: 2023

Ārējās saites
-------------

* *WorldFootball* profils (angliski)
* *Transfermarkt* spēlētāja profils (angliski)
* *Transfermarkt* trenera profils (angliski)
Šis raksts ir par salu. Par citām jēdziena **Masbate** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

**Masbate** (*Masbate*) ir sala Filipīnu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Bikolas reģionā, kur kopā ar Tikao un Buriasas salām veido Masbates provinci. Sīkāk sala dalās 1 pilsētā un 14 municipalitātēs. Apdzīvo galvenokārt masbateņi un ilongi. Lielākā apdzīvotā vieta ir provinces centrs Masbates pilsēta salas ziemeļaustrumu krastā.

Ģeogrāfija
----------

Izvietojusies arhipelāga vidusdaļā Sibujanas jūrā dienvidos no Lusonas. Masbates šaurums ziemeļaustrumos salu šķir no Tikao salas, Hintololo šaurums dienvidrietumos — no Panajas salas, bet dienvidu krastus apskalo Visaju jūra. Salas forma neregulāra, uz dienvidrietumiem stiepjas 40 km gara pussala, kas veido plašo Asida līci salas dienvidu krastā. Piekrastē daudz mazāku saliņu. Sala vulkāniskas izcelsmes, kalnaina, augstākā virsotne ir Konikals 684 m vjl salas ziemeļos. Salas ziemeļaustrumos pie Arorojas lielas valstī lielākās zelta raktuves — gadā tur iegūst ap 150 tūkstošiem unces zelta. Valda subekvatoriāls musonu klimats.

Atsauces
--------

1. ↑  Masbate Mine – The Philippines

Ārējās saites
-------------
**Jevgēņijs Gleizerovs** (krievu: *Евгений Эммануилович Глейзеров*; dzimis 1963. gada 20. martā, Brjanskā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1993).

Biogrāfija
----------

20.gadsimta 80. gados vairākkārt bijis Krievijas šaha čempionāta laureāts: 1985. gadā dalījis 2.-3. vietu, bet 1988. gadā dalījis 3.-4. vietu. Uzvarējis vairākos starptautiskos šaha turnīros, tajā skaitā 1993. gadā Voskresenskā un Čeļabinskā, 1994. gadā Drēzdenē, 1996. gadā Minskā, 1997. gadā Gēteborgā, 2000. gadā Ļubļanā un citos. FIDE Gleizerovam 1989. gadā piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1993. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Regulāri piedalās šaha turnīros Latvijā. 2015. gadā piedalījās Vladimira Petrova memoriālā Jūrmalā, kur spēcīgā konkurencē palika 25. vietā. Turnīrā "Vidzemes vasara" (Limbaži) 2012. gadā bijis 3. vietā, bet 2015. gadā šajā turnīrā izcīnījis 4. vietu.

Atsauces
--------

1. ↑  Championship of Russia - Sverdlovsk June-July 1985
2. ↑  Championship of Russia - Voronezh 9-28.6.1988
3. ↑  International tournament Voskresensk 1993
4. ↑  International tournament Cheliabinsk 1993
5. ↑  Vladimir Petrov memorial
6. ↑  «Limbažu šaha festivālā uzvar Halifmans, Širovs – trešais». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 5. martā. Skatīts: 2015. gada 19. oktobrī.
7. ↑  IV Limbazi International Chess Festival *Vidzeme summer- 2015"A"*

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
Skaties arī jēdzienu ar līdzīgu nosaukumu: Levins.

**Jevgēņijs Ļevins** (krievu: *Евгений Александрович Левин*; dzimis 1990. gada 26. jūnijā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2010).

Biogrāfija
----------

2006. gadā Krievijas U-18 izlases sastāvā Ļevins uzvarēja Eiropas U-18 šaha komandu čempionātā. FIDE Ļevinam 2007. gadā piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Mihaila Čigorina šaha kluba sastāvā viņš četras reizes piedalījies Krievijas šaha komandu čempionātos. No 2009. gada līdz 2010. gadam trīs reizes izpildījis starptautiskā lielmeistara (GM) normu.

Ļevins piedalījies 2009. gada Latvijas šaha čempionātā atpūtas bāzē "Mežezers" Pļaviņu novadā, kur ieņēmis 9. vietu.

Atsauces
--------

1. ↑  6th European U18 Team Chess Championship (boys): Balatonlelle 2006
2. ↑  Russian Chess Premier League: Levin, Evgeny
3. ↑  1. GM norma
4. ↑  2. GM norma
5. ↑  3. GM norma

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
**Stēfans Patriks Līvs** (zviedru: *Stefan Patryk Liv*; dzimis **Patriks Šližs** (poļu: *Patryk Śliż*); dzimis 1980. gada 21. decembrī Gdiņā, Polijā, miris 2011. gada 7. septembrī) bija poļu izcelsmes Zviedrijas hokejists, vārtsargs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks.

S. Līvs ir dzimis Polijas pilsētā Gdiņā kā Patriks Šližs, pēc tam nonācis bērnu namā Gdaņskā, no kurienes divu gadu vecumā adoptēts uz Zviedriju, kur audzis zviedru ģimenē.

Spēlētāja karjera
-----------------

Zviedrijas Elitsērijā S. Līvs debitēja HV71 kluba rindās 2000. gada 18. janvārī. Tā paša gada jūnijā NHL draftā viņu ar kopējo 102. numuru izvēlējās Detroitas "Red Wings". 2004. gadā, turpinot spēlēt HV71 rindās, Stefans kļuva par Zviedrijas čempionu hokejā. Pēc 2005.—06. sezonas beigām S. Līvs parakstīja viena gada līgumu ar Detroitas "Red Wings", taču visu nākamo sezonu aizvadīja tās Amerikas hokeja līgas fārmklubā Grandrepidsas "Griffins". Pēc sezonas beigām S. Līvs atgriezās HV71, noslēdzot ar to līgumu uz nākamajām trim sezonām. Spēlējot klubā, 2008. un 2010. gadā viņš izcīnīja jau savu otro un trešo Zviedrijas čempiona titulu. Pēc 2009.—10. sezonas beigām noslēdza viena gada līgumu ar Kontinentālās hokeja līgas klubu Novosibirskas "Sibir". Sezonas gaitā piedalījās arī 2011. gada KHL Zvaigžņu spēlē.

2011. gada 7. septembrī spēlētājs gāja bojā Jaroslavļas aviokatastrofā.

Zviedrijas izlases vārtos debitējis 2000. gada 9. novembrī, piedalījies 2006. un 2010. gada olimpisko spēļu turnīros, 2006. gadā kopā ar izlasi izcīnot Olimpisko zelta medaļu. Spēlējis arī sešos Pasaules čempionātos, 2006. gadā izcīnot Pasaules čempiona titulu.

Atsauces
--------

1. ↑  Jānis Celmiņš. «Jaroslavļā nogāzusies "Lokomotiv" lidmašīna, oficiālu ziņu par Skrastiņu nav». sportacentrs.com, 2011. gada 7. septembrī. Skatīts: 2011. gada 7. septembrī.

Ārējās saites
-------------

* *Olympedia* profils (angliski)
* *Eliteprospects* profils (angliski)
* *Internet Hockey Database* profils (angliski)
* *Eurohockey* profils (angliski)
* KHL profils (angliski)
**Igors Činnovs** (krievu: *Игорь Владимирович Чиннов*; 1909. gada 25. maijs [v.s. 12. maijā] — 1996. gada 21. maijs) bija Latvijas krievu izcelsmes dzejnieks.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis Tukumā, mācījās Rīgas pilsētas krievu vidusskolā. 1939. gadā beidza studijas LU un strādāja par juriskonsultu. 1933. gadā tika iespiesti viņa pirmie dzejoļi periodikā. 

Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju. 1947. gadā pārcēlās uz Franciju, no 1962. gada dzīvoja ASV. Līdz 1968. gadam profesors Kanzasas Universitātē, pēc tam līdz 1976. gadam profesors Nešvilas universitātē. Dzīvoja Floridā. 

Uz dzejnieka daiļradi atstāja iespaidu periods, kuru viņš pavadīja Francijā. Viņam raksturīgi sirreālisma elementi, formāla izsmalcinātība, lirika, kas skar dzīvības un nāves, ticības, cerību jautājumus. 

1996. gada 21. maijā miris Filadelfijā (ASV), apglabāts Maskavā (Krievija).

Darbi
-----

* "Монолог" (1950. Parīze)
* "Линии" (1960. Parīze)
* "Метафоры" (1968. Ņujorka)
* "Пасторали" (1976. Parīze)
* "Автограф" (1984. ASV) u.c.

Ārējās saites
-------------

* Biogrāfija un dzejoļi (krieviski)
* Biogrāfija (krieviski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 69051545
* LNB: 000112499
* LCCN: n85010684
* ISNI: 0000 0000 7977 2855
* GND: 1037446518
* SELIBR: 242984
* SUDOC: 103145362
* BNF: cb12641532j (data)
* BIBSYS: 5044064
* BNE: XX1115336
* CiNii: DA0254737X

 |

 |
**Dzelzceļa tilts** ir tilts pār Ogres upi Ogrē. Tiltam ir divi balsti, abi atrodas upē. Tagadējais tilts celts 1945. gadā un tam ir divi sliežu ceļi.

Vēsture
-------

Līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Dinaburga būvniecību, no 1858. līdz 1859. gadam tika uzbūvēts dzelzs siju un režģotu kopņu tilts uz akmens balstiem pāri Ogres upei. Tilta kopējais garums bija 100,3 metri un šis bija trešais lielākais tilts uz jaunās dzelzceļa līnijas. 1866. gadā ledus sablīvējuma postījumu rezultātā tika izskalots tilta dambis un tilts iebruka. 19. gadsimta beigās tiltu pārbūvēja to pielāgojot smagākiem vilcienu sastāviem. Tilts sastāvēja no trīslaiduma dzelzs sijām ar arkveida krastu balstiem.

Ogres dzelzceļa tilts pirms Otrā pasaules kara
1917. gadā vienu tilta posmu uzspridzināja, lai aizkavētu tuvojošos vācu karaspēku. Tajā pašā gadā ar koka konstrukcijām tika atjaunots saspridzinātais tilta posms un bojātie balsti. Tiltu sākotnējā izskatā atjaunoja 1924. gadā. Otrā pasaules kara laikā, 1944. gadā, tilts kopā ar netālu esošo Ogres staciju tika pilnībā saspridzināts. 1945. gadā pēc Krievijas padomju inženieru projekta vācu karagūstekņi uzbūvēja tagadējo dzelzceļa tiltu, daudzi no šiem karagūstekņiem ir apbedīti Čakstes prospekta Brāļu kapos.

Atsauces
--------

1. 1 2  Vita Rinkēvča. *Ogre. Rakstu un atmiņu krājums*. LU žurnāla "Latvijas Vēsture" fonds, 2002. ISBN 9984527255.
**Nonna Karakašjana** (armēņu: Նոննա Կարակաշյան; dzimusi 1940. gada 13. februārī) ir armēņu šahiste, starptautiskā tiesnese šahā (1992), šaha trenere un organizatore.

PSRS Nopelniem bagātā trenera S. Abramjana audzēkne. Trīskārtēja Azerbaidžānas šaha čempione (1961, 1963, 1964). Azerbaidžānas komandas dalībniece PSRS Tautu spartakiādēs (1959, 1963) un PSRS komandu meistarsacīkstēs (1958, 1962). Pēc izglītības — inženiere.

PSRS profesionālās izglītības sistēmas pirmā šaha kluba *Трудовые Резервы* (Darba Rezerves) dibinātāja un vecākā trenere (Baku, 1979). Armēnijas Šaha federācijas izpildkomitejas direktora vietniece (Erevāna, 1991—1992).

N. Karakašjana ir bijusi Pasaules čempiones pretendentu turnīra (Chaltubo, 1988), Pasaules Šaha olimpiāžu (Maskava, 1994; Erevāna, 1996), T. Petrosjana memoriālu (1984—1991. Erevāna) tiesnese. Pēdējā 51. PSRS sieviešu šaha čempionātā (Ļviva, 1991) galvenā tiesnese.

No 1999. gada Nonna Karakašjana dzīvo ASV, pasniedz šaha stundas Edisonā (Ņūdžersija).
Viņas meita — Narine Karakašjana arī ir šahiste, starptautiskā sieviešu meistare.

Publikācijas
------------

* Тренер, на которого равнялись... (2000), Surena Abramjana piemiņai, oriģināls publicēts КasparovChess.ru (krieviski)
* Raksti žurnālā *Շախմատաին Հայաստան* (Šahs Armēnijā) (1983—1992) **(armēniski)** (krieviski)
* «Голос Армении» / laikraksts "Armēnijas Balss" - šaha nodaļas redaktore (1983–1992) (krieviski).

Atsauces
--------

1. ↑  Intervija ar Nonnu Karakašjanu mājas lapā *Русский Базар* Archived 2018. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē. ХХкг шлщтфЪЪ
2. ↑  Welcome to Chess - Class.c o m! — Nonnas Karakašjanas mājas lapa. (angliski)

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Arizonas karogs** sastāv no 13 sarkaniem un dzelteniem stariem, augšpusē. Sarkanā un dzeltenā krāsa arī simbolizē Arizonas gleznaino ainavu. Centrālā zvaigzne nozīmē vara ražošanu (Arizona ražo vairāk varu, nekā jebkurš cits štats valstī).

Karoga augstums ir divas vienības, bet platums ir trīs vienības. Saules stari, augšpusē, ir sadalīti 13 vienādos segmentos, sākot ar sarkano krāsu un pārmaiņus ar dzelteno krāsu. Karoga centrā vara zvaigzne ir vienas vienības augstumā, bet pārējo karogu pārklāj zilā sekcija, kuras mērvienība ir vienu vienību augsta un trīs vienības plata. Sarkanās un zilās krāsas ir tādās pašas krāsās, kādas izmantotas uz Amerikas Savienoto Valstu karoga. Ieteicamais karoga izmērs ir četras reiz sešas pēdas ar zvaigzni kas ir divu pēdu augsta.

Vēsture
-------

Arizonas štata tīmekļa vietnē, muzejā un oficiālajos materiālos ir norādīti šādi Arizonas karoga pirmsākumi: 

>  Čārlzs Vilfreds Hariss, Arizonas Nacionālās gvardes pulkvedis, 1910. gadā bija vienības šautenes komandas kapteinis. Šaušanas sacensību laikā Perija Nometnē, Ohaio, Arizonas komanda bija vienīgā komanda bez jebkāda veida emblēmas. Pulkvedis Hariss bija atbildīgs par strēlnieku komandas karoga izveidi, kas 1917. gadā kļuva par Arizonas štata karogu. Zila un zeltaina ir Arizonas krāsas. Sarkanā un zeltainā ir krāsas, ko Koronado 1540. gada ekspedīcija veica pa septiņām Kibolas pilsētām. Zilais ir "brīvības zilais", kas identisks krāsai Amerikas Savienoto Valstu karogā, zvaigžņu laukā. Tā kā Arizona ir rietumu štats, lecošās saules stari šķita piemēroti. Tur ir trīspadsmit stari, kas ataino pirmās "Trīspadsmit kolonijas". Lielā vara zvaigzne identificē Arizonu kā lielāko vara ražotāju Amerikas Savienotajās Valstīs. "1917. gada 27. februārī likumdevējs pieņēma likumprojektu par šī karoga pieņemšanu par oficiālo Arizonas štata karogu, neskatoties uz atšķirīgajiem balsojumiem un gubernatora Kempbela atteikumam, likumprojektam pieliekot savu parakstu." 
> 
>

Atsauces
--------

1. ↑  Flags of the World.
**Ārons Švarcmans** (spāņu: *Arón Schvartzman*; 1908. gada 2. decembris — 2013. gada 15. janvāris Buenosairesa) bija Argentīnas šahists un ārsts.

Biogrāfija
----------

1930. un 1940. gados bijis viens no vadošajiem Argentīnas šahistiem. No 1933. līdz 1949. gada piedalījies vairākos Argentīnas šaha čempionātos, kuros labākos rezultātus sasniedzis:

* 1933. gadā - 3. vieta (uzvarējis Luiss Piacini);
* 1935. gadā - 3. vieta (uzvarējis Hakobo Bolbočans);
* 1936. gadā - dalījis 3.-5. vietu (uzvarējis Karloss Gimars);
* 1937. gadā - dalījis 4.-6. vietu (uzvarējis Hakobo Bolbočans).

1934. gadā Mara del Platā uzvarējis Dienvidamerikas šaha čempionātā, apsteidzot Roberto Gravu. 1936. gadā Mara del Platā citā Dienvidamerikas šaha čempionātā izcīnījis 2. vietu (uzvarējis Isajass Plesi). No 1931. līdz 1948. gadam bijis vairākkārtējais Buenosairesas šaha kluba čempions.

Kopš 1949. gada beigām pārstājis piedalīties šaha turnīros, jo nopietni pievērsies savai ārsta profesijai.

Atsauces
--------

1. ↑  «Campeonatos Argentinos tablas». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 7. novembrī. Skatīts: 2017. gada 20. janvārī.
2. ↑  Mar del Plata 1934 4° Torneio Sulamericano
3. ↑  Mar del Plata 1936 6° Torneio Sulamericano

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
Koordinātas: 56°58′59.72″N 24°12′14.51″E﻿ / ﻿56.9832556°N 24.2040306°E﻿ / 56.9832556; 24.2040306

*Cinamon* kinoteātra ieeja
***Cinamon*** ir astoņu zāļu kinoteātris Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā. Tas atrodas iepirkšanās un izklaides centrā "AKROPOLE Alfa", Brīvības gatvē 372. *Cinamon* pieder Igaunijas uzņēmumam *Cinamon Group*, kura sastāvā ir *Cinamon* Baltijas kinoteātru tīkls. Latvijas teritorijā *Cinamon Group* kinoteātris darbojas arī Liepājā, bet ārpus Baltijā *Cinamon Group* kinoteātri darbojas arī Igaunijā — Tallinā, kā arī Lietuvā — Kauņā.

Vēsture
-------

Kino būvniecība sākās 2007. gada novembrī, kad tirdzniecības parkam "Alfa" sāka piebūvēt ēkas paplašinājumu. 2007. gada nogalē par kino ēkas celtniecību attīstītājs *Linstow Center Management* noslēdza līgumu ar būvkompāniju SIA "Bukoteks". Būvnieks tika izvēlēts slēgtā konkursā pēc septiņu iesniegto pieteikumu izvērtēšanas. Šo kinoteātri būvēja līdz 2008. gada novembrim, tas tika atvērts 2008. gada 7. novembrī. Tajā ir 8 zāles ar kopējo vietu skaitu 1360 skatītājiem. Kinoteātris ik nedēļu nodrošina 12 līdz 16 jaunākās filmas, tas piedāvā ko vairāk kā tikai filmu skatīšanos, sniedzot dažādas papildu izklaides iespējas (neazartspēļu zāle bērniem un pieaugušajiem, restorāni, kafejnīca).

Atsauces
--------

1. ↑  «Iepirkšanās un izklaides centrs "AKROPOLE"». *www.akropolealfa.lv*. Skatīts: 2022-03-10.
2. ↑  «Kino Liepājā | Kinoteātris | Cinamon Liepaja Balle». *cinamonkino.com*. Skatīts: 2022-03-10.

Ārējās saites
-------------

* *Cinamon* kino mājaslapa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
 Rīgas kultūras iestādes |
| --- |
|  |
| Teātri | 
* Bērnu un jauniešu muzikālais teātris
* Dailes teātris
* *Dirty Deal Teatro*
* Dramaturgu teātris
* Ģertrūdes ielas teātris
* Jaunais Rīgas teātris
* Latvijas Nacionālais teātris
* Latvijas Leļļu teātris
* Rīgas Krievu teātris
* Skatuve
* Zaļais teātris

 |
|  |
| Opera | 
* Latvijas Nacionālā opera un balets

 |
|  |
| Kinoteātri | 
* *APOLLO KINO*
* *Cinamon*
* K Suns
* Kino Bize
* *Forum Cinemas*
* Multikino
* *Splendid Palace*
* Oskarsa

 |
|  |
| Koncertzāles | 
* *Ave Sol*
* Daile
* Daugavas koncertzālea
* *Palladium*
* Pārdaugavas koncertzāle
* Rīgaa
* Spīķeru koncertzāle
* VEF Kultūras pils

 |
|  |
| Citi | 
* Hanzas perons
* Kongresu nams
* Maskavas Nams
* Rīgas cirks

 |
|  |
| 
* a bijusī kultūras iestāde

 |

 |
**Ivars Kabucis** (1958) ir latviešu biologs, botāniķis, specializējies floras un veģetācijas pētīšanā.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1958. gada 24. martā Saldus rajona Remtē. Mācījies Remtes astoņgadīgajā skolā un Saldus vidusskolā. 1982. gadā absolvējis Latvijas Valsts Universitātes Bioloģijas fakultāti botānikas specialitātē un turpinājis mācības aspirantūrā ZA Bioloģijas institūtā līdz 1985. gadam.

Darba gaitas I. Kabucis uzsācis 1986. gadā Liepājas Pedagoģiskajā institūtā kā bioloģijas pasniedzējs. Lasījis lekcijas botānikā, augu ekoloģijā, dabas aizsardzībā, vadījis laboratorijas darbus un studentu lauku prakses. Bijis arī Studentu lauksaimniecības vienību Kuldīgas rajona štāba vadītājs.

No 1989. līdz 1996. gadam I. Kabucis strādājis ZA Bioloģijas institūta Botānikas laboratorijā, sākumā kā vecākais biologs, no 1991. gada — jaunākais zinātniskais līdzstrādnieks. Piedalījies Latvijas floras, reto un aizsargājamo sugu un biotopu izpētē.
Pēc 1996. gada I. Kabucis strādājis kā konsultants vairākos starptautiskos projektos, Latvijas Dabas fondā u.c.

Latvijas Botāniķu biedrības biedrs. Strādājot Liepājas Pedagoģiskajā institūtā, vadījis institūta Latvijas Dabas un pieminekļu aizsardzības biedrības pirmorganizāciju. I. Kabucis ir viens no Latvijas Dabas fonda dibinātājiem un padomes priekšsēdētājiem.

Ivara Kabuča ievāktais ziedaugu un paparžaugu herbārijs glabājas LU Bioloģijas institūta Botānikas laboratorijas herbārijā (starptautiskais herbārija kods — LATV).

Darbi
-----

1. Kabucis I. Pakalne M. Laime B. Dažas aizsargājamo augu atradnes Liepājas rajonā. Retie augi un dzīvnieki. Rīga, 1989.
2. Kabucis I. Šķēplapu ķiverene — Scutellaria hastifolia L. Latvijas florā. Retie augi. Rīga, 1991.
3. Kabucis I. Reto un aizsargājamo augu sugu apsekošana Latvijā 1991. gadā. Dabas saglabāšanas jautājumi. Rīga, 1992.
4. Kabucis I. Conservation of rare biotopes in Latvia. Strasbourg, 1993.
5. Spuņģis V. Kabucis I. Biodiversity research, information and conservation in Latvia.Biodiversity and conservation biology. Upsala, 1997.
6. Kabucis I. Galv.red. Biotopu rokasgrāmata. Eiropas Savienības aizsargājamie biotopi Latvijā. Rīga, 2000.

Rakstījis arī enciklopēdijai "Latvijas Daba", Pasaules Dabas Fonda projektam "Dabas daudzveidības plāns Latvijai", 1992, *National report on biological diversity: Latvia, 1998.*, Latvijas Sarkanā grāmata, Vaskulārie augi. Rīga, 2003.

Atsauces
--------

1. ↑  Enciklopēdija Latvijas Daba, 6.sēj. Preses nams, Rīga, 1998.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 305058108

 |

 |
BM-13 "Katjuša" reaktīvo bezstobra daudzšāviņu zalvjuguns sistēma
**"Katjuša"** (krievu: *Катюша* — personvārda Jekaterina deminutīva forma) ir Matveja Blantera dziesma ar Mihaila Isakovska vārdiem.

Pirmoreiz to izpildīja dziedātāja L. Jeļčaņina 1938. gada 28. novembrī, bet pirmoreiz ierakstīta dziesma tika 1939. gada janvārī V. Batiščevas izpildījumā. Vēlāk dziesmu izpildīja Lidija Ruslanova, Georgijs Vinogradovs, Eduards Hiļs, Anna Germana, Dmitrijs Hvorostovskis un citi krievu dziedātāji. Latviski dziesmu izpildīja Roberts Gobziņš.

Dziesma ir par meiteni Jekaterinu, kura upes krastā raksta vēstuli savam mīļotājam, kurš aizstāv dzimteni. Dziesma kļuva par neoficiālu Lielā Tēvijas kara simbolu, kā arī par simbolu Sarkanās armijas uzvarai pār nacistisko Vāciju un Uzvaras dienas svinību sastāvdaļu. Pastāv uzskats, ka no šis dziesmas cēlās BM reaktīvo bezstobra daudzšāviņu zalvjuguns sistēmas neoficiālais nosaukums.

Atsauces
--------

1. ↑  В. Князев (1938. gada 29. novembrī). "Вечерняя Москва". *Государственный джаз Союза ССР*.
2. ↑  Николай Овсянников. ««Катюша» против «Чубчика»», 2016. gada 5. maijs. Skatīts: 2023. gada 10. janvāris.
3. 1 2  «Tiesa aizliedz Krievijai diskvalifikācijas laikā himnu aizstāt ar "Katjušu"». jauns.lv. LETA. 2021. gada 15. martā. Skatīts: 2023. gada 10. janvārī.
4. ↑  Anton Pervushin, Антон Первушин. *Krasnyĭ kosmos : zvezdnye korabli sovetskoĭ imperii*. Moskva : ĖKSMO. ISBN 5699196226.
5. ↑  Andrejs Spektors. «katjuša». *tezaurs.lv*. Skatīts: 2023. gada 10. janvārī.

Ārējās saites
-------------

* Dziesmas teksts
* Dziesmas teksts latviski Archived 2023. gada 10. janvārī, *Wayback Machine* vietnē.
**Džeferijs Lamārs Viljamss** (dzimis 1991. gada 16. augustā), profesionāli pazīstams kā ***Young Thug***, ir amerikāņu reperis, dziedātājs un dziesmu autors. Viņš tiek uzskatīts par savas paaudzes ietekmīgu figūru, kura mūzika ietekmē mūsdienu hiphopa un trap mūzikas skanējumu. Pazīstams ar savu ekscentrisko vokālo stilu un modi, *Thug* sākotnēji izdeva virkni neatkarīgu miksteipu, sākot ar 2011. gadu ar dziesmu "I Came from Nothing". 2013. gada sākumā viņš noslēdza līgumu ar *Gucci Mane's* *1017 Records*, bet vēlāk tajā pašā gadā viņš izdeva savu debijas mūzikas ierakstu miksteipu *1017 Thug* (2015).

*Young Thug* saņēma galveno atzinību 2014. gadā ar singliem "Stoner" un "Danny Glover", kā arī piedaloties vairākos singlos, tostarp *T.I.* "About the Money", *Tyga* "Hookah" un *Rich Gang* "Lifestyle". Tajā gadā viņš arī parakstīja līgumu ar *Lyor Cohen's* *300 Entertainment* un sadarbojās ar miksteipu *Rich Gang: Tha Tour Pt. 1*. 2015. gadā viņš uzkrāja vairākus miksteipus, tostarp *Barter 6* un divas viņa *Slime Season* sērijas daļas. Pēc tam 2016. gadā *Thug* izdeva komerciālus miksteipus *I'm Up*, *Slime Season 3* un *JEFFERY*. 2017. gadā *Thug* piedalījās kubiešu popdziedātājas Kamilas Kabeljo vispasaules hitā "Havana", kas kļuva par viņa pirmo singlu *Billboard Hot 100* topa pirmajā vietā. 2018. gadā viņš izdeva kompilācijas albumu *Slime Language* ar savu leiblu *YSL Records*. 2019. gadā viņš ieguva *Grammy* balvu kā gada dziesma par ieguldījumu *Childish Gambino* dziesmā "This Is America".

*Young Thug* debijas studijas albums *So Much Fun* (2019) debitēja ASV *Billboard 200* pirmajā vietā un iekļāva *Billboard Hot 100* labāko divdesmit singlu "The London" un "Hot". Nākamajā gadā viņa singls "Go Crazy" kopā ar Krisu Braunu no sadarbības mūzikas miksteipa *Slime & B* (2020) sasniedza trešo vietu *Hot 100* sarakstā, kļūstot par viņa pirmo desmitnieka singlu kā vadošajam izpildītājam. Turklāt viņš otro reizi karjerā sasniedza *Billboard Hot 100* pirmo vietu ar savu spēli līdzās *M.I.A.* Trevisa Skota singlā "Franchise". 2021. gadā *Thug* izdeva kompilācijas albumu *Slime Language 2*, kas debitēja *Billboard 200* pirmajā vietā. Vēlāk tajā pašā gadā *Thug* trešo reizi sasniedza pirmo vietu *Hot 100*, piedaloties kopā ar *Future* Dreika dziesmā "Way 2 Sexy". Viņa otrais studijas albums *Punk* tika izdots 2021. gada 15. oktobrī. Tas debitēja *Billboard 200* pirmajā vietā, kļūstot par viņa trešo numur viens albumu, kā arī par viņa otro 2021. gada projektu topu topā.

Diskogrāfija
------------

* *So Much Fun* (2019)
* *Punk* (2021)
**Jānis Zēbergs** (1871. gada 15. jūnijs — 1927. gada 4. septembris) bija latviešu rēderis, kuģniecības, politiskais un sabiedrisks darbinieks. Bijis Latvijas tirdzniecības un rūpniecības ministrs (1919).

Biogrāfija
----------

Dzimis 1871. gada 15. jūnijā Tukuma apriņķa Cērkstes (vācu: *Zerxten*) pagasta (tagad Tumes pagasts) "Ezerkauķu" saimnieka Gustava Zēberga (1842-1926) un viņa sievas Katrīnas vienpadsmit bērnu ģimenē kā ceturtais bērns. Beidzis Jelgavas reālskolu un Rīgas Politehnikumu kā komerczinību kandidāts. Strādājis kuģniecības sabiedrībās "Brāļi Seeberg". 
1899. gadā apprecējās ar Elizabeti Mariju Hedelihu (1875-1951), viņu audžumeita bija Irmgarde Volfa.

No 1911. gada Krievu-Baltijas kuģniecības sabiedrības direktors rīkotājs. Pirmā pasaules kara gados darbojās kuģniecības jomā Petrogradā un Arhangeļskā.

1918. gadā atgriezās Latvijā, uzaicināts par tirdzniecības un rūpniecības ministru Latvijas Pagaidu valdībā (1919). No 1923. gada kuģniecības sabiedrības "Helmsing & Grimm" līdzīpašnieks. 

Miris 1927. gada 4. septembrī pēc operācijas Berlīnē, Vācijā. Apglabāts Rīgas Meža kapos.

Sabiedriskie amati
------------------

J. Zēbergs bija Rīgas Biržas komitejas priekšsēdētājs, Rīgas Diskonto bankas priekšsēdētājs, Vidzemes savstarpīgās kreditbiedrības valdes priekšsēdētājs, Rīgas ielu dzelzceļu sabiedrības direktors, Latvijas kuģu īpašnieku savienības priekšsēdētājs, Latvijas glābšanas biedrības uz ūdeņiem priekšsēdētājs. Rumānijas goda konsuls.
Korporācijas "Selonija" filistrs.

Atsauces
--------

1. ↑  Brāļi Zēbergi: personības, burinieki, tvaikoņi. Rīga: 1986. Archived 2019. gada 2. septembrī, *Wayback Machine* vietnē. 13.lpp.
2. ↑  Jāņa Zēberga piemiņai Archived 2019. gada 2. septembrī, *Wayback Machine* vietnē. Kuģniecības gada grāmata 1928. gadam
Jūlijs Kupčs kā Tērbatas Universitātes students (1913)
**Jūlijs Kupčs** (1882—1962) bija latviešu luterāņu mācītājs un politiķis. Pēc 1919. gada Aprīļa puča izveidotās Latvijas Pagaidu valdības Tautas apgaismošanas ministrs.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1882. gada 24. februārī Kolberģa pagasta Sofikalnā zemnieka Jāņa Kupča un viņa sievas Marijas, dzimušas Krastiņas, ģimenē. Mācījās Grodņas ģimnāzijā. Studēja Maskavas Universitātes Medicīnas fakultātē, 1905. gada decembrī ieguva farmaceita kvalifikāciju. 1913. gadā iestājās Tērbatas Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultātē, tajā pašā gadā pārgāja uz Teoloģijas fakultāti, ko absolvēja 1915. gadā.

1917. gadā bija Valkas luterāņu mācītājs, pēc Latvijas okupācijas 1918. gada februārī sadarbojās ar vācu militāro pārvaldi. Latvijas brīvības cīņu laikā viņu 1918. gada nogalē apcietināja lielinieki. 
Pēc atbrīvošanās no gūsta 1919. gada sākumā devās uz Liepāju, kur 27. aprīlī kļuva par Oskara Borkovska valdības, vēlāk Niedras valdības Tautas apgaismošanas ministru.

1920. gadu sākumā viņu apcietināja, notiesāja un izraidīja no Latvijas. No 1922. līdz 1928. gadam J. Kupčs bija luterāņu mācītājs Austrumprūsijā. Vairākkārt nelegāli šķērsoja Latvijas robežu, 1936. gadā viņu Jelgavā aizturēja un nosūtīja atpakaļ uz Prūsiju. Otrā pasaules kara beigās bēga uz Vācijas rietumu daļu, dzīvoja Lineburgā, nebija sabiedriski aktīvs. 

Miris Lineburgā 1962. gada 8. aprīlī, apbedīts Lineburgas kapos.

Atsauces
--------

1. ↑  nekropole.info[novecojusi saite]
**Mamblreps** (angļu: *mumble rap*, no *mumble* — 'murmināt') ir 2010. gadu sākumā tiešsaistes audio izplatīšanas platformā *SoundCloud* radies hiphopa mikrožanrs, kam raksturīgs neskaidrs, murmināšanai līdzīgs vokāls un atkāpes no žanram tradicionālā lirisma.

Lai gan apzīmējums ir plaši kritizēts kā neprecīzs un nievājošs, daži mākslinieki to ir pieņēmuši, bet citi stilu aizstāvējuši kā jaunu posmu žanra attīstībā.

Stils un etimoloģija
--------------------

Apzīmējumu "mumble rap" 2014. gadā pirmo reizi lietoja *VladTV* repa cīņu žurnālists Maikls Hjūzs intervijā ar cīņu dalībnieku *Loaded Lux* ​​par šī stila parādīšanos pamatplūsmas hiphopā. Pastāv domstarpības par to, kurš pirmais šādā stilā repojis, lai gan tā radīšana ir piedēvēta tādiem reperiem kā *Gucci Mane*, *Chief Keef* un jo īpaši *Future*, kura 2011. gada singls "Tony Montana" bieži tiek minēts kā pirmā mamblrepa dziesma; tomēr ir bijuši avoti, kas datēti jau 2011. gada oktobrī par vēl senākiem citu mākslinieku izdevumiem. Šo apzīmējumu vispirms lietoja, lai aprakstītu reperus, kuru dziesmu teksti bija neskaidri, taču ar laiku šī apzīmējuma lietojums ir paplašinājies. Daži apgalvo, ka tādi mākslinieki kā *Das EFX* un *Fu-Schnickens* līdzīgā stilā repojuši jau vairākus gadus pirms šī apzīmējuma radīšanas. Mamblreperi savās dziesmās mēdz runāt par narkotikām, seksu, naudu, rotaslietām, dizaineru apģērbiem un ballītēm.

*SoundCloud* repa skatuve
-------------------------

2017. gadā mūzikas kritiķis Džons Karamanika no *The New York Times* izteicās, ka *SoundCloud* reps "pēdējā gada laikā ir kļuvis par visdzīvīgāko un revolucionārāko jauno hiphopa kustību". *Alamo Records* dibinātājs Tods Maskavics to nosauca par "lo-fi kustību", norādot uz stipri izkropļoto basu un apzināto apstrādes trūkumu skaņā. Spins atzīmēja, ka *SoundCloud* uzņēmums nav spējis izmantot *SoundCloud* repa popularitāti, lai risinātu savas finansiālās problēmas. Pēc amerikāņu reperu *Lil Peep* un *XXXTentacion* nāves (attiecīgi 2017. un 2018. gadā), *Lil Xan* iestāšanās rehabilitācijā un *6ix9ine* juridiskajām problēmām mamblreps piedzīvoja pagrimumu, bet *Juice WRLD* nāvi 2019. gadā *Rolling Stone* žurnālists Stīvens Vits ir nosaucis par visa mamblrepa nāvi.
**Konrāds Cūze** (vācu: *Konrad Zuse*, dzimis 1910. gada 22. jūnijā, miris 1995. gada 18. decembrī), bija vācu inženieris un datorbūves pionieris. 1941. gadā viņš radīja pasaulē pirmo datoru Z3, kuram piemita visas mūsdienu datoram piemītošās īpašības. Konrāds Cūze ir arī pasaulē pirmās augstā līmeņa programmēšanas valodas *Plankalkül* autors.

Dzimis Berlīnē, bet bērnību pavadīja Braunsbergā, kur tēvs strādāja par pasta ierēdni. 1935. gadā absolvēja Berlīnes Tehnisko universitāti. Strādādams Berlīnes aviorūpnīcā *Henschel-Werke*, dzīvoklī uzbūvēja savu pirmo skaitļotāju Z1 ar ierobežotu programmējamību un ievadi no perfolentes. 1940. gadā par iekārtu ieinteresējās Aerodinamikas pētniecības institūts (*Aerodynamische Versuchsanstalt*) un Konrāds Cūze radīja jaunu mašīnas versiju Z2, kuras pamatā bija releji. 1941. gadā tika radīta Z3, kas bija ciparu 64 bitu mašīna aprēķiniem ar peldošo komatu. 1945. gadā mašīnas un projekti gāja bojā Sabiedroto uzlidojumos, tomēr iesākto Z4 izdevās glābt. 1950. gadā Z4 tika pabeigts un pārdots Cīrihes Tehniskajai universitātei, un tolaik tas bija vienīgais dators kontinentālajā Eiropā.

1949. gadā Cūze nodibināja kompāniju *Zuse KG*, kas nodarbojās ar datoru ražošanu, tomēr 1967. gadā finansiālu problēmu dēļ to pārņēma *Siemens* un Cūze pārgāja darbā uz šo kompāniju.

1969. gadā Cūze šķiet bija pirmais, kurš aprakstīja digitālo filozofiju (digitālo fiziku).

Atsauces
--------

1. ↑   Cūzes (*Zuse*) raksts: "Rēķināt telpu" (angliski)
2. ↑   Cūzes *Rechnender Raum* (vāciski)

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Konrāds Cūze***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Konrāda Cūzes arhīvs (vāciski), (angliski)
* The Life and Work of Konrad Zuse (angliski)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 71477130
* LCCN: n84801928
* ISNI: 0000 0001 1069 9749
* GND: 118637436
* SELIBR: 287436
* SUDOC: 033114277
* BNF: cb12401350r (data)
* BIBSYS: 90072759
* NKC: kup20020000115065
* CiNii: DA0808260X

 |

 |