**Lunar Reconnaissance Orbiter** (no angļu:  "Mēness izlūkošanas orbitālais aparāts"), saīsinājumā **LRO**, ir ASV starpplanētu zonde Mēness izpētei. Projektu vada NASA. LRO ir pirmā misija ASV „Kosmosa izpētes perspektīvas" ietvaros. Tās starts notika 2009. gada 18. jūnijā.

Nesējraķete Atlas V/401 kopā ar LRO izplatījumā palaida arī mazāku zondi LCROSS (*Lunar Crater Observation and Sensing Satellite*) jeb "Mēness krāteru izpētes un atklāšanas pavadoni". LCROSS uzdevums bija palaist un vērot Centaur raķešpakāpes ietriekšanos Mēnesī un analizēt pēc sadursmes radušos putekļus, nolūkā atklāt ūdens klātbūtni tajos.

LRO aptuveni gadu lidos zemā polārā orbītā (aptuveni 50 kilometru augstumā virs Mēness virsmas), kamēr instrumenti, kas uz tā atradīsies, ievāks informāciju par Mēness vidi. Ir paredzēts, ka misiju varētu pagarināt vēl uz 5 gadiem. Tad kosmiskais aparāts darbotos kā sakaru nodrošinātājs (retranslators) ar kādu uz Mēness virsmas atrodošos nolaižamo aparātu vai pašgājējaparātu.

Instrumenti
-----------

Uz orbitālā aparāta atrodas septiņi dažādi instrumenti, kas sniegs zinātniekiem detalizētu Mēness virsmas karti, kā arī papildinās mūsu zināšanas par Mēness topogrāfiju, apgaismojuma apstākļiem, minerālu sastāvu un dabas resursiem. NASA izmantos iegūtos datus, lai izvēlētos drošāko vietu, kur nolaisties cilvēku pilotējamajiem kosmosa kuģiem, noteikt vietas, kur labāk izveidot nākotnē paredzētos priekšposteņus, kā arī palīdzēt atvieglot radiācijas briesmas, kas varētu apdraudēt astronautus.

Vārds uz Mēnesi
---------------

NASA uzaicināja cilvēkus piedalīties pirmajā misijā NASA izpētes programmā, lai līdz 2020. gadam cilvēks atgrieztos uz Mēness. Piedalīšanās izpaudās kā iespēja nosūtīt savu vārdu uz Mēnesi ar LRO. Katrs varēja piereģistrēties speciāli izveidotā interneta lapā kā arī izdrukāt sertifikātu. Reģistrācija beidzās 2008. gada 31. jūlijā. Kopā tika savākts vairāk kā miljons vārdu, kuri tika ierakstīti speciālā mikročipā.

LCROSS
------

LCROSS uzdevums bija novērot raķešpakāpes Centaur ietriekšanos Mēnesī kādā pastāvīgi tumšā vietā netālu no Mēness dienvidpola. 11. septembrī par šādu vietu tika izvēlēts Kebeus krāteris.. 
Raķešpakāpe Centaur ietriecās Mēness virsmā 2009. gada 9. oktobrī 11:31 UTC. Pēc četrām minūtēm, izlidojot cauri sadursmes radītajam atlūzu un putekļu mākonim, tam sekoja LCROSS.

Lidojuma gaita
--------------

Kosmiskais aparāts tika palaists 2009. gada 18. jūnijā. 23. jūnijā tas iegāja orbītā ap Mēnesi. Nākamās 60 dienas bija paredzētas instrumentu testēšanai un kalibrācijai. Pašreiz LRO riņķo ap Mēnesi apmēram 50 km attālumā no tā, veicot mērījumus un veidojot Mēness virsmas 3-D karti. Pirmie Mēness virsmas attēli tika saņemti jau 2. jūlijā. Tajos bija redzams Mēness apgabals uz dienvidiem no Mākoņu jūras. 17. jūlijā kosmiskais aparāts noraidīja attēlus, kuros bija redzami Apollo programmas laikā uz Mēness atstātie aparāti.

Apollo 11 nolaišanās vieta
2009. gada 21. augustā LRO kopā ar Indijas Mēness zondi Chandrayaan-1 veica eksperimentu, kura laikā uz Mēness virsmas tika meklēta ūdens ledus klātbūtne. Eksperimenta laikā *Chandrayaan-1* raidīja radara signālus, kurus pēc to atstarošanās no Mēness virsmas uztvēra gan *LRO*, gan *Chandrayaan-1*. Četru minūšu ilgā eksperimenta laikā tika pārbaudīta Erlangera krātera iekšpuse.

Atsauces un piezīmes
--------------------

1. ↑  One Million Names to the Moon
2. ↑  NASA'S LCROSS Reveals Target Crater for Lunar South Pole Impacts
3. ↑  NASA Spacecraft Impacts Lunar Crater in Search for Water Ice

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***LRO*** |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
2009. gada orbitālie starti  ·  2010. **→** |
| --- |
|  |
| USA-202 | Ibuki ·  SDS-1 ·  Sohla-1 ·  Raijin ·  Kagayaki ·  Hitomi ·  Kukai ·  Kiseki | Koronas-Foton | Omid | NOAA 19 | Progress M-66 | Ekspress-AM44 ·  Ekspress-MD1 | NSS-9 ·  Hot Bird 10 ·  Spirale-A ·  Spirale-B | ~~OCO~~ | Telstar 11N | Raduga-1 № 8 | Kepler | **STS-119** (ITS S6) | GOCE | USA-203 | **Sojuz TMA-14** | W2A | USA-204 | ~~Kwangmyŏngsŏng-2~~ | Beidou G2 | RISAT-2 ·  ANUSAT | Sicral-1B | Yaogan 6 | Kosmos-2450 | USA-205 | Progress M-02M | **STS-125** | Herschel ·  Planck | ProtoStar II/IndoStar-II | TacSat-3 ·  PharmaSat ·  AeroCube 3 ·  HawkSat I ·  CP-6 | *Meridian № 2* | **Sojuz TMA-15** | LRO ·  LCROSS | MEASAT-3a | GOES 14 | Sirius FM-5 | TerreStar-1 | Kosmos-2451 ·  Kosmos-2452 ·  Kosmos-2453 | RazakSAT | **STS-127** (JEM-EF ·  AggieSat 2 ·  BEVO-1 ·  Castor ·  Pollux) | Kosmos-2454 ·  Sterkh-1 | Progress M-67 | DubaiSat-1 ·  Deimos-1 ·  UK-DMC 2 ·  Nanosat 1B ·  AprizeSat-3 ·  AprizeSat-4 | AsiaSat 5 | USA-206 | JCSAT-RA ·  Optus D3 | ~~STSAT-2~~ | **STS-128** (Leonardo MPLM) | *Palapa-D* | USA-207 | HTV-1 | Meteor-M № 1 ·  Universitetskij-2 ·  Sterh-2 ·  UGATUSAT ·  BLITS ·  SumbandilaSat ·  IRIS | Nimiq 5 | Oceansat-2 ·  BeeSat-1 ·  UWE-2 ·  ITU-pSat1 ·  SwissCube ·  Rubin 9.1 ·  Rubin 9.2 | USA-208 ·  USA-209 | **Sojuz TMA-16** | Amazonas 2 ·  COMSATBw-1 | WorldView-2 | Progress M-03M | USA-210 | Thor-6 ·  NSS-12 | SMOS ·  Proba-2 | Progress M-MIM2 (Poisk) | Shijian XI-01 | **STS-129** (ExPRESS-1 ·  ExPRESS-2) | Kosmos-2455 | Intelsat 14 | W7 | IGS Optical 3 | Intelsat 15 | USA-211 | Yaogan 7 | Kosmos-2456 ·  Kosmos-2457 ·  Kosmos-2458 | Yaogan 8 ·  Xi Wang 1 | Helios IIB | **Sojuz TMA-17** | DirecTV-12 |
|  |
| Derīgās kravas atdalītas ar aizzīmēm ( · ), starti ar vertikālā svītrām ( | ). Pilotējamie lidojumi izcelti **treknā tekstā**. Startu avārijas atzīmētas ~~nosvītrotas~~; nepareizā orbītā ievadīts vai citas kļūmes, kuru dēļ kosmisko aparātu nevar lietderīgi izmantot, apzīmēts *kursīvā*. Derīgās kravas, kas palaistas no citiem kosmiskajiem aparātiem, iekļautas (iekavās). |

 |