**Sjerraleone**, oficiāli **Sjerraleones Republika**, ir suverēna valsts Rietumāfrikā. Tā robežojas ar Gvineju ziemeļos, Libēriju dienvidos, bet no rietumiem to apskalo Atlantijas okeāns. Valsts platība ir 71,740 km2. Tā ir iedalīta četros reģionos: Ziemeļu provincē, Austrumu provincē, Dienvidu provincē un Rietumu apgabalā, kas ir iedalīti 14 mazākos rajonos. Kopējais iedzīvotāju skaits valstī 2016. gadā bija aptuveni 6 726 458.

18. gadsimtā Sjerraleone bija stratēģiska osta vergu tirdzniecībai starp kontinentiem. 1792. gadā tika nodibināta Frītauna kā apmetne melnādainajiem, kuri bija cīnījušies britu pusē ASV Neatkarības karā. 1808. gadā Frītauna kļuva par britu koloniju, bet 1896. gadā Sjerraleone kļuva par Lielbritānijas protektorātu. Valsts ieguva neatkarību 1961. gada 27. aprīlī. Laika posmā no 1991. līdz 2002. gadam Sjerraleone cieta no postoša pilsoņu kara. Lai izbeigtu pilsoņu karu, valstī tika izvietoti Apvienoto Nāciju Organizācijas miera uzturēšanas spēki un britu karaspēks. Karš beidzās 2002. gada 18. janvārī ar Sjerraleones valdības spēku uzvaru.

Ģeogrāfija
----------

Sjerraleone ir valsts Rietumāfrikā. Tā robežojas ar Gvineju ziemeļos un ar Libēriju dienvidos. Valsts platība ir 71,740 km2. Tā ir 119. lielākā valsts pasaulē un 40. lielākā Āfrikā. Tā atrodas Atlantijas okeāna krastā. Sjerraleones krasta līnija ir 402 km gara.

### Dabas resursi

Sjerraleone is bagāta ar dabas resursiem. Tajā ir atrodami dimanti, titāna rūdas, boksīti, dzelzs rūda, zelts un hromīti. 37,5% no valsts platības sedz meži. Lauksaimniecībai izmanto 56,2% no zemes no kuras 23,4% no zemes ir arama.

### Klimats

Valstī ir tropisks, karsts un mitrs klimats. Vasaras lietus sezona ilgst no maija līdz septembrim. Ziemas sausā sezona ilgst no decembra līdz aprīlim.

Politika
--------

Sjerraleone ir konstitucionāla republika. Pašreizējā valsts pārvaldes sistēma tika izvedota ar 1991. gada pieņemto konstitūciju.

Prezidents ir valsts vadītājs, valdības vadītājs un armijas militāro spēku virspavēlnieks. Prezidents ieceļ un vada ministru kabinetu, kuru jāapstiprina parlamentam. Prezidents tiek ievēlēts vēlēšanās un var palikt amatā ne ilgāk par diviem piecu gadu termiņiem. Prezidenta amats ir visaugstākā un ietekmīgākā pozīcija Sjerraleones valdībā.

1961. gada 27. aprīlī, kad Sjerraleone ieguva savu neatkarību, valsts likumdošanas vara un izpildvara bija parlamenta un ministru kabineta rokās, un par nominālo valsts vadītāju tika uzskatīts britu monarhs, kuru pārstāvēja ģenerālgubernators. Pēc izmaiņām konstitūcijā 1971. gadā Sjerraleone tika atzīta par republiku, kuras izpildvara tiek uzticēta prezidentam, bet likumdošanas vara pieder parlamentam.

Iedzīvotāji
-----------

2016. gadā Sjerraleonē bija 6 726 458 iedzīvotāji. Islāms ir lielākā reliģija Sjerraleonē ar ievērojamām kristiešu un animistu minoritātēm. Pēc 2015. gada datiem 78.0% no valsts iedzīvotājiem bija musulmaņi, 20.9% kristieši un pārējie bija vai nu animisti, vai arī sekoja kādai citai reliģijai. Sjerraleoni apdzīvo 16 dažādas etniskās grupas. Lielākās no tām ir temne (35%) un mende (31%).

Oficiālā valoda Sjerraleonē ir angļu valoda, bet izplatītākā valoda ir krio (angļu un vietējo valodu pidžins), kuru lieto 90% valsts iedzīvotāju. Angļu valodu izmanto skolās, valdības administrācijā un medijos.

### Iedzīvotāju vecums

Sjerraleones iedzīvotāji ir jauni. 2016. gadā 41,9% no iedzīvotājiem bija 0-14 gadus veci. Tikai 3,75% no iedzīvotājiem bija 65 vai vairāk gadus veci. 60,47% no iedzīvotājiem bija zem 25 gadu vecuma. Vidējais vecums bija 19 gadi; 18,4 gadi vīriešiem un 19,6 gadi sievietēm. Populācija pieauga par 2,36%.

2016. gadā iedzīvotāju dzīves ilgums no dzimšanas bija 58,2 gadi; vīriešiem 55,6 gadi, bet sievietēm 60,9 gadi. Valstij ir augsts dzimstības līmenis: 4.76 bērni/sievietei.

### Urbanizācija

2015. gadā pilsētās dzīvoja 39,9% no iedzīvotājiem. Visvairāk apdzīvotā pilsēta bija Frītauna, kurā dzīvoja 1,007 miljoni iedzīvotāju.

Veselība
--------

2014. gadā valdība tērēja 11,1% no IKP veselības aprūpei. Tomēr valstij vēl joprojām ir vāja veselības aprūpe un slikta veselības aprūpes statistika uz pasaules fona. Valsts iedzīvotāji var saslimt ar baktēriju un protozoju caureju, A hepatītu, vēdertīfu, malāriju, tropu drudzi, dzelteno drudzi, šistosomiāzi un trakumsērgu. 6,6% pieaugušo bija liekais svars 2014. gadā.

Tikai 16,6% iedzīvotāju lietoja kontracepciju 2013. gadā, kas palielina iespēju saslimt ar HIV un AIDS. 51 100 iedzīvotājiem bija HIV vai AIDS 2015. gadā. 2 500 iedzīvotāju nomira no AIDS vai HIV 2015 gadā.

62,6% iedzīvotāju bija pieeja dzeramam ūdens avotam 2015. gadā; 47, 8% no laukos dzīvojošajiem un 84,9% pilsētās dzīvojošajiem.

Izglītība
---------

2014. gadā valdība tērēja 2,7% no IKP izglītības vajadzībām. Izglītības sistēma sastāv no 3 līmeņiem: pamatskolas, vidusskolas un augstskolas. Pirmie 9 izglītības gadi ir obligāti, bet šo likumu ir neiespējami īstenot skolu trūkumu dēļ, kuru ietekmēja pilsoņu karš.

Atsauces
--------

1. 1 2  «Sierra Leone Population». worldometers. 2017. Skatīts: 2017. gada 19. jūnijs.
2. 1 2 3 4  «Sierra Leone». The World Factbook. 2017. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 17. jūnijā. Skatīts: 2017. gada 19. jūnijs.
3. ↑  «The Future of World Religions: Population Growth Projections, 2010-2050» (PDF). Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 6. maijā. Skatīts: 2017. gada 19. jūnijs.
4. 1 2 3 4  «Sierra Leone Demographics Profile 2016». Indexmundi. 2016. Skatīts: 2017. gada 19. jūnijs.

Skatīt arī
----------

* Sjerraleones valsts vadītāji

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Sjerraleone***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* SierraLeone.com

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Nāciju Sadraudzība |
| --- |
|  |
| 
* Antigva un Barbuda
* Apvienotā Karaliste
* Austrālija
* Bahamu Salas
* Bangladeša
* Barbadosa
* Beliza
* Botsvāna
* Bruneja
* Dienvidāfrika
* Dominika
* Fidži
* Gajāna
* Gambija
* Gana
* Grenāda
* Indija
* Jamaika
* Jaunzēlande
* Kamerūna
* Kanāda
* Kenija
* Kipra
* Kiribati
* Lesoto
* Malaizija
* Malāvija
* Maldīvija
* Malta
* Maurīcija
* Mozambika
* Namībija
* Nauru
* Nigērija
* Pakistāna
* Papua-Jaungvineja
* Ruanda
* Samoa
* Seišelas
* Sentkitsa un Nevisa
* Sentlūsija
* Sentvinsenta un Grenadīnas
* Singapūra
* Sjerraleone
* Svatini
* Šrilanka
* Tanzānija
* Tonga
* Trinidāda un Tobāgo
* Tuvalu
* Uganda
* Vanuatu
* Zālamana Salas
* Zambija

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Āfrikas valstis un atkarīgās teritorijas |
| --- |
|  |
| Valstis | 
* Alžīrija
* Angola
* Benina
* Botsvāna
* Burkinafaso
* Burundija
* Centrālāfrikas Republika
* Čada
* Dienvidāfrika
* Dienvidsudāna
* Džibutija
* Ēģipte1
* Ekvatoriālā Gvineja
* Eritreja
* Etiopija
* Gabona
* Gambija
* Gana
* Gvineja
* Gvineja-Bisava
* Kaboverde
* Kamerūna
* Kenija
* Komoras
* Kongo Republika
* Kongo Demokrātiskā Republika
* Kotdivuāra
* Lesoto
* Libērija
* Lībija
* Madagaskara
* Malāvija
* Mali
* Maroka
* Maurīcija
* Mauritānija
* Mozambika
* Namībija
* Nigēra
* Nigērija
* Ruanda
* Santome un Prinsipi
* Seišelas
* Senegāla
* Sjerraleone
* Somālija
* Sudāna
* Svatini
* Tanzānija
* Togo
* Tunisija
* Uganda
* Zambija
* Zimbabve

 |
|  |
| Atkarīgās teritorijas | 
* Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes2 (Francija) (Basa da Indija • Eiropa • Glorjēzu salas • Žuana da Novas sala • Tromlēna)
* Britu Indijas Okeāna Teritorija (Brit.)
* Majota (Francija)
* Reinjona (Francija)
* Svētās Helēnas Sala3 (Brit.)

 |
|  |
| Valstu daļas un neatzītās valstis | 
* Kanāriju Salas (Spānija)
* Madeira (Portugāle)
* Melilja (Spānija)
* Seuta (Spānija)
* Sokotra (Jemena)
* Galmuduga
* Māhira
* Puntlenda
* Somālilenda
* Sahāras Arābu Demokrātiskā Republika

 |
|  |
| 
* 1 daļēji Āzijā
* 2 daļēji Antarktikā
* 3 iekļauj Debesbraukšanas salu, Tristana da Kuņas salas un Gofa salu.

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 126078121
* LCCN: n80125443
* GND: 4054908-2
* SELIBR: 165162
* SUDOC: 083228942
* BNF: cb153257703 (data)
* HDS: 003464
* NDL: 00570889
* NKC: ge134241
* BNE: XX4575516

 |

 |