PVL izvietojums (iekrāsots ar sarkanu).
**Pakaļējais vēdera-sānu kauls** (*Posterior ventro-laterale*) saīsinājumā (***PVL***) ir pāra bruņu plātnes, kas no labās un kreisās puses klāj antiarhu rumpja vēdera puses aizmugurējo sānu daļu, un kopā ar citiem rumpja kauliem veido rumpja vidukļa kārbu, bet artrodirām veido vēdera bruņu.

Antiarhu *PVL*
--------------

Antiarhiem *PVL* kaulu, tāpat, kā priekšējo vēdera-sānu kaulu (*AVL*), veido divas sienas – sānu un vēdera siena, kuras savstarpēji savienotas gandrīz taisnā leņķī un ārpusē veido garenisku ribu jeb rumpja vidukļa kārbas ventrolaterālās ribas aizmugurējo daļu.

*PVL* sānu siena ir īsāka un šaurāka par vēdera sienu. Bisakantiem sānu siena ir salīdzinoši augsta, bet plakanākām formām (piemēram, *A. ornata*) šīs sienas augstums ir būtiski zemāks. Vislielāko augstumu *PVL* sānu siena sasniedz netālu no aizmugurējās malas dorsālā stūra rajonā. No šī stūra kauls pazeminās gan uz priekšu, gan atpakaļ. Priekšējā mala ir diezgan īsa. Šuves virsma, uz kuras uzguļ *AVL*, ir ļoti plata. Ar dorsālo malu *PVL* uzguļ sānu jauktajam kaulam (*MxL*). Šuves virsma priekšpusē ir šaura, bet dorsālā stūra rajonā šuve ar *MxL* ir platāka un uz iekšējās virsmas šeit atrodas ventrālā riba, kas ieguļ *MxL* kaula šuves vagā. Pašā aizmugurējā dorsālās malas daļā šuves virsmas platums strauji samazinās un pašā galā tā pazūd. Aizmugurējā mala ir brīva, ieliekta un vienmēr daudz garāka par priekšējo malu. Gareniskā riba, kas pārdala sānu un vēdera sienu, priekšējā daļā ir taisna, bet aizmugurē nedaudz izliekta. Sānu siena garengriezumā ir nedaudz izliekta, īpaši tuvāk aizmugurējai malai. Parasti sānu siena ir izliektāka par ventrolaterālo ribu, un tāpēc veidojas karnīze, kas īpaši labi izceļas pie sānu sienas aizmugurējās malas.

*PVL* vēdera siena ir daudz garāka un platāka par sānu sienu. Tā ir pilnīgi plakana. Uz priekšējās taisnās malas uzguļ *AVL* vēdera siena. Priekšējā mediālā, izliektā (bet reizēm taisna vai ieliekta) *PVL* mala uzguļ uz vidējo vēdera kaulu (*MV*) plātni, bet mediālā mala robežojas ar pretējās puses *PVL* mediālo malu. Kriesā *PVL* plātne ir platāka un uzguļ uz labās puses *PVL* kaula malu. Vēdera sienas aizmugurējā mala ir brīva, izliekta un stiepjas tālu atpakaļ aiz sānu sienas aizmugurējās malas. Šo *PVL* daļu var izcelt kā atsevišķu subanālo nodalījumu.

No ārpuses abas *PVL* sienas ir klātas ar tuberkulām. Kaula iekšējā virsma ir gluda. Aizmugurējais šķērseniskais ķīlis uz sānu sienas ir labi attīstīts. Uz vēdera sienas tas mazāk izceļas, bet pie mediālās malas var vispār pazust. Subanālā nodalījuma aizmugurējie sānu apgabali, kas atrodas aiz aizmugurējā šķērseniskā ķīļa, parasti ir klāti ar tuberkulām.

Artrodiru *PVL*
---------------

Artrodirām labā un kreisā *PVL* veido vēdera bruņas aizmugurējo daļu. Šie kauli ir izstiepti un izliekti. Labais kauls sašaurinās virzienā uz aizmuguri, veidojot trīsstūrveidīgu formu ar ieliektu mediālo malu. Kreisais kauls ir aptuveni vienādi plats visā garumā, un tā mediālā mala ir izliekta. Kreisās *PVL* plātnes mediālā mala uzguļ uz labās plātnes mediālās malas. *PVL* priekšējā sānu stūrī ir uz augšu izliekts izvirzījums, kurš robežojas ar sānu sienas *anterior laterale* kaulu. Dažām sugām kaulu aizmugurējā daļa ir plakana. Ar priekšējo malu *PVL* plātne robežojas ar *AVL* aizmugurējo malu, kas uzguļ *PVL* malai, bet priekšējās malas mediālā daļa robežojas ar *posterior medio-ventrale*, uzguļot tai.

Pārkaulošanās centrs atrodas apmēram vienādā attālumā no priekšējā un aizmugurējā gala tuvu pie laterālās malas. No iekkšpuses kaula virsma ir gluda ar saskatāmiem pārkaulošanās stariem.

Atsauces
--------

1. ↑  E.Lukševičs, Mugurkaulnieku paleontoloģija, LU, Rīga, 1999.g. 24. lpp. ISBN 9984-516-54-7