Bērnu un jauniešu centrs "**Rīgas Skolēnu pils"** ir Rīgas valstpilsētas pašvaldības interešu izglītības iestāde. Tā atrodas Rīgā, Krišjāņa Barona ielā 99.

Vēsture
-------

**1940-tie gadi.**

Sabiedrības ideoloģizācija skāra visu – arī jauniešus un bērnus. Pastāvēja organizācija jaunatnei – komjaunatne (no 14 līdz 28 g. vecumam). Tās vadībā skolās darbojās pionieru organizācija, bet pašus mazākos skolēnus (no 7 līdz 10 gadu vecumam) iesaistīja oktobrēnos, kurus dēvēja par Ļeņina mazbērniem.

1940. gada nogalē Latvijas PSR Izglītības Tautas komisariāts pieņēma lēmumu atvērt iestādi bērnu un jauniešu ārpusstundu darbam, kuru nosauca par **Latvijas PSR Pionieru pili**.

Tūlīt pēc Latvijas valsts neatkarības iznīcināšanas 1940. gadā (līdz 1941. gada februārim) kādreizējā Prezidenta pilī apmetās Latvijas PSR Tautas komisāru padome, kura 1941. gada 10. janvārī pieņēma lēmumu Nr. 40 "Par **Rīgas pils** nodošanu Republikas pionieru vajadzībām", un 1941. gada februārī pils ziemeļu daļā tika iekārtota Pionieru pils.

1941. gada 21. februārī Rīgas pilī notika pirmais svinīgais bērnu mākslinieciskās pašdarbības kolektīvu koncerts, ar kuru svinīgi tika atklāta **Latvijas PSR Pionieru pils**.

Sākotnēji Pionieru pils darbu vadīja Latvijas PSR Izglītības tautas komisariāts un Latvijas Ļeņina Komunistiskās jaunatnes savienības Centrālā komiteja.

1941. gadā Pionieru pilī darbojās neliels pulciņu skaits – tehnikas, mākslas un mūzikas daļu – septiņos pulciņos darbojās 415 audzēkņi. Dramatisko kolektīvu vadīja režisors **Eduards Smiļģis** un **Felicita Ertnere**, kori – diriģents **Jānis Milzarājs**.

Sākoties **Otrajam pasaules karam**, Pionieru pils savu darbu pārtrauca, bet darbu atsāka 1944. gada nogalē, kad skolēni varēja darboties tehnikas, mākslas, sporta, tūrisma un novadpētniecības, naturālistu pulciņos.

**1950-tie gadi.**

1950. / 51. mācību gadā Pionieru pilī pulciņi darbojās jau 44 nozarēs, un skolēnu skaits tuvojās tūkstotim.

1951. gada 28. martā, atzīmējot Pionieru pils 10. gadadienu, Latvijas PSR Pionieru pils tika apbalvota ar Latvijas PSR Augstākās padomes Prezidija Goda rakstu. Dekrētā atbilstoši laikmeta garam tika minēti sasniegumi pionieru un skolnieku komunistiskajā audzināšanā.

Latvijas PSR Ministru padomes 1952. gada 9. jūnija lēmums Nr. 817 un LPSR Izglītības ministrijas 1952. gada 26. jūnija pavēle Nr. 98 noteica, ka Latvijas PSR Pionieru pils tiek nodota Rīgas pilsētas Darbaļaužu deputātu padomes Izpildu komitejai un pārdēvēta par **Rīgas Pionieru pili**, kas savu darbu turpmāk veic Rīgas pilsētas Tautas izglītības nodaļas un Rīgas pilsētas komjaunatnes komitejas vadībā.

Pionieru pils darbības vēriens pieaug. Tehnisko nodarbību daļā – 17 pulciņi, Politmasu un pionieru darba daļā – 5 pulciņi, Bērnu mākslinieciskās audzināšanas daļā – 22 pulciņi, Sporta daļā – 6 pulciņi, Jauno naturālistu daļā – 9 pulciņi, Tūrisma un novadpētniecības daļā – 5 pulciņi. Bērni apguva dažādas praktiskas iemaņas, piedalījās konkursos un sacensībās, arī tajā laikā raksturīgajās Vissavienības izstādēs, sniedza koncertus, iestudēja izrādes.

1956. gadā pēc Rīgas Pionieru pils pasūtījuma Svētku zāles gleznojumiem tika pievienota Ģ. Eliasa glezna "1905. gads", kā arī T. Graša "Dziesmu svētki" un P. Ozoliņa "Līgo svētki".

1956. gadā ar "Svinīgo daļu" un svētku koncertu tiek atzīmēta Pionieru pils 15. gadadiena. Svinībās piedalījās delegācijas no Igaunijas un Lietuvas PSR, no Maskavas, Ļeņingradas un Latvijas lielāko pilsētu pionieru namiem.

1958. gadā Rīgas pilsētas Darbaļaužu deputātu padomes Izpildu komiteja pieņēma lēmumu Pionieru pilij piešķirt 0,9 ha lielu zemes gabalu Ernestīnes ielā 8 Pionieru pils Naturālistu daļai, kuras audzēkņu skaits tuvojās 300.

**1960-tie gadi.**

60. gadi ir laiks, kas asociējas gan ar pirmajiem kosmonautu lidojumiem un tehnikas sasniegumiem, gan ar Čehoslovākijas okupāciju un laiku, kad tiek stiprināta sociālistisko valstu sadraudzība. Svarīga vieta atvēlēta kā ideoloģiskajai audzināšanai, tā kultūrai. Tas viss savijas arī Pionieru pils darbībā.

1967./68. mācību gadā Tehnisko nodarbību un lietišķās mākslas daļa ir izaugusi par vienu no lielākajām Pionieru pils daļām, tajā darbojas vairāk nekā 700 audzēkņi. 1968. gadā aizsākas Pionieru pils sadarbība ar Rostokas Pionieru namu, kas turpinās vēl šobrīd (šobrīd - Jugendkunstschule ARThus e. V.).

Savukārt Latvijas Komunistiskās partijas Rīgas pilsētas komiteja 1965. gada 28. aprīlī pieņēma lēmumu Nr. 210 „Par ārpusskolu kultūrizglītības iestāžu darba uzlabošanu ar bērniem un pusaudžiem". Un neiztiek jau bez formulējuma, ka Pionieru pils darba galvenais mērķis – sniegt vispusīgu palīdzību jaunās paaudzes komunistiskajā audzināšanā. Tajā pašā laikā Pionieru pils pulciņus vada savā nozarē izcilas personības – deju pedagoģe - ansambļa "Uguntiņa" vadītāja un daudzo baletu autore **Audiona Līventāle**, 60. gadu beigās pilī par deju skolotāju darbu uzsākušais **Igors Biļinskis**, Pionieru teātra vadītāja **Vera Baļuna**, tēlniecības pulciņa vadītājs **Auseklis Baušķenieks**, šaha pulciņa vadītājs **Jānis Klovāns**, arheoloģijas pulciņa vadītāja **Stefānija Urtāne**, orientēšanās sekcijas vadītājs **Rusins Vilks** un daudzi citi.

**1970-tie gadi.**

Ikgadējās atskaites iesākas ar kārtējo partijas kongresu lēmumiem, kas noteica kā partijas un padomju tautas uzdevumus, tā mērķus jaunatnes audzināšanā. Darba uzdevumi tika pieskaņoti attiecīgajām jubilejām – 50. gadadienai, kopš pionieru organizācijai piešķirts V. I. Ļeņina vārds, komjaunatnes kongresiem. Tomēr lielā mērā tā bija tikai ārējā čaula, jo 70. gadu vidū Pionieru pilī ar vairāk nekā trīs tūkstošiem bērnu strādāja 93 pedagogi, kas sagatavoja īsviļņu radioamatierus, kuģu modelistus, fotoamatierus, mākslas vingrotājus, orientieristus. Skolēni darbojās keramikas, porcelāna pulciņos, gleznošanas studijā. Mācību gadu beidzot, Pionieru pils pulciņi atskaitījās izstādēs, koncertos, notiekošajās sacensībās.

Tradicionālas bija Deju kolektīva "Uguntiņa" darba atskaites koncerti **Operas un baleta teātrī**, kora "Rīga" koncerti **LVU Lielajā aulā**.

Vasaras periodā Pionieru pils organizēja dažādas nometnes – kā pionieru aktīvam, tā orientieristiem, tūristiem, arheoloģijas pulciņa dalībniekiem.

**1980-tie gadi.**

Visnotaļ padomju garā notika gatavošanās 1. Maija demonstrācijai Komjaunatnes krastmalā 1984. gadā, vēl tiek izteiktas pateicības par jaunās paaudzes militāri–patriotisko audzināšanu, 9. maijā svinēti Uzvaras svētki. Pēc Latvijas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas biroja sēdes lēmuma un pēc brāļu pilsētu sadraudzības plāna 1985. gadā notika skolēnu–pionieru un komjauniešu aktīvistu un pedagogu apmaiņa ar VDR Rostokas pionieru namu un Bulgārijas Tautas republikas Ruses pionieru namu.

80. gados aktivizējas folkloras kustība, Pionieru pilī 1980. gada martā tiek dibināta folkloras kopa **Mārītes Oses** vadībā, kas ir viena no pirmajām bērnu un jauniešu folkloras kopām Latvijā. Bērni spēlēja etnogrāfiskās kokles, dziedāja un mācījās rotaļas. 1981. gadā tiek nodibināts **koklētāju ansamblis "Austriņa"**, 1985. gadā pilī sāk darboties **jauktais koris "Rīga"**, 1988. gadā – **koris "Accolada"**, vokālais ansamblis "Meloss". Kopš 1987. gada – trauku apgleznošanas pulciņš, bet no 1980. gada – alpīnisma pulciņš.

Darbīgi turpina strādāt Pionieru pilij tik raksturīgie pulciņi, bet atsevišķiem nāk jauni vadītāji, kā **Jānis Asaris** – arheoloģijas pulciņam, Gita Blaune (tagad - **Gita Ūdre**)– **TDA "Uguntiņa"**.

1986. gada 1. septembrī Rīgas Pionieru pils izmainīja nosaukumu, un tās jaunais nosaukums bija – **Rīgas pionieru un skolēnu pils**.

**1990-tie gadi.**

Kopš 1991. gada 1. decembra Rīgas pionieru un skolēnu pils kļūst par **Bērnu un jauniešu brīvā laika centru "Rīgas Skolēnu pils".** Tas atrodas Rīgas pilsētas Tautas izglītības nodaļas, vēlāk – Rīgas pilsētas Skolu valdes – pakļautībā.

Rīgas Skolēnu pils būtība ir – veikt bērnu un jauniešu mācību-audzināšanas darbu, izkopjot un attīstot spējas un individuālās intereses, veicinot profesiju izvēli, kā arī nodrošinot ārpusskolas brīvā laika lietderīgu pavadīšanu.

**Tautas teātris "Zīļuks"** sniedz izrādes gan republikā, gan arī ārpus robežām, bērnu un jauniešu koris "Rīga" viesos uzņem Vācijas Demokrātiskās republikas bērnu kori, **Tautas deju ansamblis "Uguntiņa"** iestudē izrādi-baletu "Kaķīša dzirnaviņas", Lietišķās un tēlotājas mākslas nodaļas audzēkņi piedalās konkursā "Mana pilsēta" un veido izstādes, Jauno jūrnieku klubs darbojas uz mācību kuģa "Nīca", Rīgas Pionieru un skolēnu pils organizē konkursa "Ko Tu proti?" koncertus pilī, tiek atvērts Avioklubs un notiek daudzi citi pasākumi gan orientieristiem, tūristiem, dambretistiem, šahistiem un badmintonistiem. Veidojas jauni pulciņi – radiovadāmo automodeļu, floristikas, ritmoplastikas .

Tāpat kā Pionieru pils, arī Skolēnu pils darbojās kā bērnu un jauniešu interešu izglītības metodiskais un informatīvais centrs Rīgas pilsētā.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas Rīgas pili bija nepieciešams izmantot Latvijas Valsts prezidenta vajadzībām. 1994. gada 30. septembrī Bērnu un jauniešu centra "Rīgas Skolēnu pils" rīcībā tiek nodotas telpas Krišjāņa Barona ielā 99, kur no 1880. līdz 1918. gadam bija Garīgais seminārs, bet no 1919. līdz 1940. gadam Latvijas Kara skola. Nams ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis. Tas būvēts 1880. gadā eklektisma stilā. Savukārt Rīgas pils 1995. gada 12. jūnijā atkal kļūst par Latvijas Valsts prezidenta rezidenci.

**2000-ie gadi.**

Svinot Rīgas 800 gadu jubileju, 2001.gada pavasarī Bērnu Jaunatnes centra (BJC) "Rīgas Skolēnu pils" Svētku zālē tika eksponēta Rīgas sadraudzības pilsētas Brēmenes Skolu muzeja izstāde, kuras laikā radās doma par **Rīgas Skolu muzeja** izveidošanu. 24.maijā **Rīgas domes Izglītības, jaunatnes lietu un sporta komiteja pieņēma** lēmumu par Rīgas Skolu muzeja dibināšanu, bet 2002.gada 9.janvārī Rīgas Skolu muzejs oficiāli sāka savu darbību. Šobrīd muzejā apskatāmas: J.Siliņa un J.Grestes memoriāls, Domskolas klase (Izglītība Rīgā 13.-17.gs.), Izglītība 18.gs. – 20.gs.sāk. (Cariskās Krievijas laiki) un zāle par izglītību Rīgā no 1918.gada līdz mūsdienām. Muzejā regulāri tiek veidotas tematiskas izstādes. Grupām, iepriekš piesakoties, tiek vadītas atraktīvas ekskursijas.

Sagaidot BJC "Rīgas Skolēnu pils" 70.gadadienu, 2011.gada 25.februārī tika atklāta pastāvīgā izstāde par Skolēnu pils vēsturi un sasniegumiem.

2007.gadā tika nodibināta struktūrvienība - Rīgas Interešu izglītības metodiskais centrs, kas nodrošina interešu izglītības iestāžu darba metodisko vadību un pasākumu koordinēšanu. Skolēnu pils ēkā tas atradās līdz 2019.gadam.

Kopš 2007.gada notiek sadarbība ar Hamburgas Sociālpedagoģijas skolu- studenti praksē strādā Skolēnu pilī, kā arī Rīgas bērnudārzos un arī citās interešu izglītības iestādēs. Saskaņā ar līgumu, studenti iepazīst kultūras izpausmes Latvijā, apgūst latviešu valodu un komunicē ar Latvijas sabiedrību dažādos pasākumos.

Kopš 2016.gada janvāra Bērnu un jauniešu centru "Rīgas Skolēnu pils" vada direktore Māra Vilciņa.

2020. gadā Rīgas Skolēnu pils atzīmēja savas pastāvēšanas 80 gadu jubileju.

Piedāvātās interešu izglītības programmas
-----------------------------------------

* Deja
* Mūzika (vokālā māksla, kori, instrumentu spēle)
* Folklora
* Radošās industrijas
* Vizuālā un vizuāli plastiskā māksla
* Teātris
* Sports
	+ Badmintons
	+ Dambrete
	+ Kāpšanas sports
	+ Orientēšanās sports
	+ Šaušanas sports
	+ Sporta tūrisms
	+ Sporta bridžs
	+ Karatē
	+ Sporta dejas
* Tehniskā jaunrade
* Vides izglītība
* Citas programmas

Pulciņi un kolektīvi
--------------------

Šobrīd apmācība Rīgas Skolēnu pilī notiek vairāk nekā 60 dažādās interešu izglītības programmās, kurās darbojas ap 3500 bērnu un jauniešu vecumā no 2 līdz 25 gadiem.

Daudzi Rīgas Skolēnu pils kolektīvi pastāv jau vairākus gadu desmitus, piemēram, teātris "Zīļuks" (dibināts kā Pionieru teātris 1962. gadā), meiteņu kamerkoris "Tonika" (dibināts 1966. gadā), Tautas deju ansamblis "Uguntiņa" (dibināts 1948. gadā). No pazīstamākajiem kolektīviem var minēt sporta deju studiju "Dzintarjūra", koklētāju ansambli "Austriņa", folkloras kopu "Kokle", korus "Rīga" un "ACCOLADA".

Tradīcijas
----------

Rīgas Skolēnu pils muzikālie kolektīvi piedalās Skolu jaunatnes Dziesmu un deju svētkos, Rīgas svētkos, Mākslas dienās un dažādos citos pasākumos.

Katru gadu decembrī notiek teātra "Zīļuks" organizētie tradicionālie Ziemassvētku eglīšu pasākumi.

Kopš 2003.gada, maija pēdējā svētdienā Latvijas Etnogrāfiskajā Brīvdabas muzejā Skolēnu pils organizē savu tradicionālo pasākumu "Es atnācu dižoties, nāciet, tautas, skatīties!", kura laikā katrā muzeja sētā apskatāms kāds no pulciņiem, bet uz muzeja Lielās skatuves visas dienas garumā notiek audzēkņu uzstāšanās.

Ar pirmajiem pulciņa audzēkņu darbiem 2004.gada nogalē aizsākās jauna tradīcija – Ziemassvētku elektronisko dekoru izstāde pulciņa ietvaros, kas jau 2005.gadā pārtop par Starptautisku Ziemassvētku elektronisko dekoru konkursu, veicinot radioelektronikas pulciņa audzēkņu, skolotāja – **Jāņa Ozola-Ozoliņa** un arī Skolēnu pils atpazīstamu Baltijā.

2004.gadā Multiplikācijas studijas vadītāja **Tatjana Gvozdeva** organizēja GIF animācijas filmu festivālu Internetā (GIFAFFI). Atsaucība bija ļoti liela ne vien no ļoti daudzām Latvijas skolām, bet arī no Ungārijas, Izraēlas, Lietuvas. Dalībniekus vērtēja profesionāla žūrijas komisija: mākslinieks **Māris Subačs**, mākslinieks **Pēteris Justovičs**, gleznotāja **Ilze Strekavina**, Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departamenta pārstāve **Guna Alberte**, animators un režisors **Dzintars Krūmiņš**, kino producents **Bruno Aščuks**. Festivāls pilnveidojas ar katru gadu. Festivāla galvenais moto: radošums, iztēle, labestība un dažādas Interneta tehnoloģijas.

Atsauces
--------

Ārējās saites
-------------

* Rīgas Skolēnu pils mājaslapa
* Talantu krustceles. Rīgas Skolēnu pils
* Virtuāla tūre pa Rīgas Skolēnu pils telpām