recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Daniils Dubovs** (krievu: *Даниил Дмитриевич Дубов*, dzimis 1996. gada 18. aprīlī) ir Krievijas šaha lielmeistars (2011).

Sporta sasniegumi
-----------------

Kopš 2010. gada viņš ir starptautiskais meistars šahā. Vairākkārtējs Krievijas un Eiropas junioru sacensību balvu ieguvējs. Krievijas junioru izlases loceklis. 2009. gadā uzvarēja Kirišos rīkotājā turnīrā "Jaunās pasaules zvaigznes" (*Юные звёзды мира*). Tajā pašā gadā Krievijas izlases sastāvā uzvarēja jauniešu olimpiādē (līdz 16 gadiem). 2012. gadā izcīnīja 2. vietu Krievijas augstākajā šaha līgā un ieguva tiesības piedalīties superfinālā. Piedalījās 2013. gada šaha pasaules kausā izcīņā. Pirmajā kārtā veiksmīgi apspēlēja Sergeju Fedorčuku (2–0). Otrajā kārtā spēlēja ar Ruslanu Ponomarjovu, kuru uzveica pēc armagedona ar rezultātu 5 pret 4. Izstājās no sacensībām trešajā kārtā, zaudējot Antonam Korobovam.

Izcīnīja 3. vietu Pasaules ātrspēles čempionātā, kas notika Dohā no 2016. gada 29. decembra līdz 2016. gada 30. decembrim.

2017. gadā uzvarēja Krievijas šaha čempionāta augstāko līgu Sočos.

2017. gada pasaules kausā iekļuva astotdaļfinālā, apspēlējot Danielu Fridmanu (3½ – 2½), Sergeju Karjakinu (1½ – 1) un Vladislavu Artemjevu (1½ – 1). Astotdaļfinālā zaudēja topošajam uzvarētājam Levonam Aronjanam (1 – 1½).

Tā paša gada decembrī izcīnīja 3. vietu Krievijas čempionāta superfinālā.

2018. gadā kļuva par pasaules šaha čempionu ātrspēlē. 2020. gada decembrī Maskavā dalījis 3.-4. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 19. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2022. gada janvārī ierindojies 14. vietā tradicionālajā *Tata Steel Masters* lielmeistaru turnīrā. 2022. gada septembrī Čeboksaros uzvarējis Krievijas šaha čempionāta superfinālā.

2023. gada decembrī Samarkandā izcīnījis 2. vietu Pasaules šaha ātrspēles čempionātā.

Atsauces
--------

1. ↑  «International Chess Federation: Dubov, Daniil».
2. ↑  «Поздравляем с присвоением званий!». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2011. gada 14. jūnijā. Skatīts: 2020. gada 21. maijā.
3. ↑  «Doha, Qatar. 30th Dec, 2016».
4. ↑  «King Salman World Rapid Championship 2018 Open». Chess-Results.
5. ↑  Суперфинал чемпионата России. Москва
6. ↑  2021 FIDE Chess.com Grand Swiss
7. ↑  ChessPro. Tata Steel Masters. Вейк-ан-Зее, Нидерланды 2022. Все о турнире
8. ↑  Суперфинал чемпионата России. Чебоксары. 2022
9. ↑  2023 World Blitz Open

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Daniils Dubovs***.
* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
***Nimfas un satīrs*** (franču: *Nymphes et un satyre*) ir franču gleznotāja Viljama Adolfa Bugro eļļas krāsas glezna, tapusi 1873. gadā.

"Nimfas un satīrs" bija izstādīta Parīzē 1873. gada Salona izstādē, kura atvērās 5. maijā, gadu pirms impresionisti atrādīja savu pirmo izstādi. Viens kritiķis to nosauca par "mūsu paaudzes lieliskāko gleznu". To 1873. gada 26. jūnijā par 35 000 frankiem iegādājās amerikāņu mākslas kolekcionārs un spekulants Džons Volfe un tā daudzus gadus atradās viņa privātmājā kopā ar citiem augstā stila franču akadēmiskajiem darbiem. To pārdeva izsolē 1888. gadā, un pēc tam līdz 1901. gadam glezna atradās bārā *Hoffman House* viesnīcā, Ņujorkā, līdz to nopirka un novietoja noliktavā, īpašniekam vēloties glabāt "aizskarošo" saturu nost no publikas acīm. 1942. gadā to iegādājās Roberts Stērlings Klārks, kurš to atrada glabātuvē. Glezna šobrīd atrodas Klārka mākslas institūtā Viljamstaunā, Masčūsetsā.

Saskaņā ar Klārka institūtu, gleznā "nimfu grupu mazgājoties slepenā dīķī ir pārsteidzis baudkārs satīrs. Dažas no nimfām ir iemukušas ēnā pa labi, citas, drosmīgākas par draudzenēm, cenšas atvēsināt satīru, velkot to aukstā ūdenī — viens no satīra nagiem jau ir ūdenī un viņš pretojas doties tālāk. Bugro darba metodes bija tradicionālas; viņš radīja vairākas skices un zīmējumus, izmantojot pozējošus modeļus sarežģītās savienotās pozās, sasaistot tos kopā šajā brīnišķīgi ritmiskajā kompozīcijā."

1873. gada izstādē tai blakus bija novietota seno romiešu dzejnieka Publija Stacija vārsma: "Apzinoties savu pinkaino kažoku un kopš bērnības nemākot peldēt, viņš neuzdrošinās doties dziļajos ūdeņos."

Glezna ir lielākais un viens no iemīļotākajiem darbiem Klārka kolekcijā un 2012. gada 10. martā tā tika izstādīta pēc attīrīšanas procedūras, ko finansēja *Parnassus Foundation*, Džeinas un Rafaela Bernsteinu vārdā.

Atsauces
--------

1. ↑  ; pārbaudes datums: 23 maijs 2021.
2. ↑  ; pārbaudes datums: 10 novembris 2017.
3. 1 2  Bartoli, Damien and Ross, Frederick C. *William Bouguereau: His Life and Works*, 2010
4. ↑  «Nymphs and Satyr». The Clark Now. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 27. februārī. Skatīts: 2017. gada 9. novembrī.
5. ↑  «Explore Bouguereau's Nymphs and Satyr during lunchtime talk on June 10 at the Clark». 2010. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 21. oktobrī. Skatīts: 2012. gada 7. augustā.
6. ↑  Mozley, J.H. translator. *Statius*. Volume 1. Loeb Classical Library. New York. 1928. 110. lpp.
7. ↑  «Bouguereau Weekend at Stone Hill Center March 10 and 11». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 10. decembrī. Skatīts: 2017. gada 9. novembrī.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Nimfas un satīrs***.
* Viljams Adolfs Bugro *Web Museum* vietnē
**Džu Dzjiņera** (ķīniešu: 朱锦尔, piņjiņs: *Zhu Jiner*; dzimusi 2002. gada 16. novembrī) ir Ķīnas starptautiskā lielmeistare šahā (2019).

Biogrāfija
----------

2016. gadā uzvarējusi Pasaules junioru šaha čempionātā meiteņu G14 vecuma kategorijā. 2017. gadā bijusi trešā Āzijas 3.5 zonas turnīrā aiz Džai Mo un Ni Šicjuņas, apsteidzot Suņu Fanhui, un izcīnījusi tiesības piedalīties 2018. gada Pasaules sieviešu šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas. Par panākumiem turnīros FIDE 2017. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. 2018. gadā izcīnījusi bronzas medaļu Ķīnas sieviešu ātrā šaha čempionātā. 2018. gadā Hantimansijskā Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas 1. kārtā uzvarējusi Lelu Džavahišvili, bet 2. kārtā zaudējusi Natālijai Pogoņinai. 2021. gada maijā izcīnījusi 3. vietu Ķīnas sieviešu šaha čempionātā.

2021. gada novembrī Rīgā izcīnījusi 3. vietu 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā sievietēm. 2022. gada septembrī Astanā izcīnījusi 3. vietu FIDE sieviešu *Grand Prix* izcīņas posmā. 2023. gada februārī Minhenē ierindojusies 5. vietā FIDE sieviešu *Grand Prix* izcīņas posmā. 2023. gada aprīlī Ņūdelī dalījusi 1.-3. vietu FIDE sieviešu *Grand Prix* izcīņas posmā. 2023. gada augustā Baku piedalījusies FIDE Pasaules kausa izcīņā sievietēm, kurā 4. kārtā piekāpusies savai tautietei Taņai Džunji.

Par panākumiem turnīros FIDE 2018. gadā viņam piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 2019. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Atsauces
--------

1. ↑  Dipl.Ing. Heinz Herzog -. «Chess-Results Server Chess-results.com - World Youth Chess Championships 2016 G14». *chess-results.com*.
2. ↑  Dipl.Ing. Heinz Herzog -. «Chess-Results Server Chess-results.com - 2017 Women's world champion chess championship Zonal 3.5». *chess-results.com*. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 11. oktobrī. Skatīts: 2018. gada 11. oktobrī.
3. ↑  Administrator. «2017Women's world champion chess championship Zonal 3.5 September 2017 China FIDE Chess Tournament details». *ratings.fide.com*.
4. ↑  Dipl.Ing. Heinz Herzog -. «Chess-Results Server Chess-results.com - 2018 China Rapid Chess Championships». *chess-results.com*.
5. ↑  Women’s World Championship 2018
6. ↑  2021 China chess championship (Women)
7. ↑  2021 FIDE Chess.com Women's Grand Swiss
8. ↑  FIDE Women's Grand Prix Series 2022-2023 - 1st Leg - Nur-Sultan (Astana) KAZ
9. ↑  FIDE Women GP Series 2022-23 - Munich
10. ↑  FIDE Women's Grand Prix 2022/23 - Third Leg, New Delhi
11. ↑  Women's Chess World Cup 2023
12. ↑  3rd quarter PB 2019, 7-8 September, Budapest, HUN

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
"Visspēcīgais Kristus", ikona, 1408. g. Andrejs Rubļovs, Tretjakova galerija, Maskava
"**Visspēcīgais Kristus**" ir viens no Kristus Pantokrators ikonogrāfijas veidiem, parasti centrālā ikonostasa ikona.

Šī ikona ir īsts teoloģijas traktāts krāsās. Tās ikonogrāfija ir balstīta uz Jāņa Teologa Atklāsmi. Kristus attēlots tāds, kāds Viņš nāks laika beigās.

> "(...) goda krēsls celts debesīs; goda krēslā kāds sēdēja. Tas, kas sēdēja, pēc skata līdzīgs dārgakmeņiem (...) Ap goda krēslu divdesmit četri krēsli, krēslos sēdēja divdesmit četri vecaji, apģērbti baltās drēbēs, viņiem galvā zelta vainagi. No goda krēsla nāk zibeņi, balsis, pērkoni; septiņas uguns lāpas dega goda krēsla priekšā, kas ir septiņi Dieva gari. Goda krēsla priekšā kā stikla jūra, līdzīga kristālam. Goda krēsla vidū un goda krēslam apkārt četras dzīvas būtnes pilnas acīm, no priekšas un muguras puses. Pirmā līdzīga lauvam, otra līdzīga vērsim, trešai kā cilvēka seja un ceturtā līdzīga skrejošam ērglim. Un četras dzīvas būtnes, kam katrai pa seši spārni, kas pilni acīm visapkārt un iekšpusē un bez mitēšanās dienu un nakti sauc: "Svēts, svēts, svēts Kungs Dievs, Visuvaldītājs, kas bija, kas ir un kas nāks."" (Atkl. 4:2-8)
> 
> 

Kristus sēž tronī tērpts himātijā un hitonā uz sarkana kvadrāta (ar izstieptiem stūriem) fona. Viņš labo roku pacēlis svētībai, otrā tur Evaņģēliju. Kvadrāts ir zemes simbols. Četros kvadrāta stūros var būt attēloti eņģelis (cilvēks), lauva, vērsis un ērglis. Tie ir evaņģēlistu Mateja, Marka, Lūkas un Jāņa simboli, apustuļi, kas Kristus mācību sludina visās zemes malās. Virs sarkanā kvadrāta ir attēlots zils aplis - garīgā pasaule. Zilajā aplī attēloti eņģeļi - debesu spēki. Virs zilā apļa - sarkans rombs - neredzamās pasaules simbols. Visa kompozīcija tiek balstīta uz sarkanā un zilā attiecībām, tas simbolizē cilvēcīgā un dievišķā apvienošanos Kristū, žēlastības un patiesības Svētā Gara uguns un Dzīvā ūdens savienošanos.

Atsauces
--------

1. ↑  [:  «Kristus ikonu pamattipi»].
2. ↑  Ирина Языкова. *"Со-творение образа. Богословие иконы"*. 94. lpp.
**Deistārs Šemuels Šua Petersons** (angļu: *Daystar Shemuel Shua Peterson*; dzimis 1992. gada 27. jūlijā), profesionāli pazīstams kā **Tory Lanez**, ir kanādiešu reperis, dziedātājs, dziesmu autors un ierakstu producents. Sākotnējo atzinību viņš guva ar miksteipu *Conflicts of My Soul: The 416 Story*, kas tika izdots 2013. gada augustā. 2015. gadā *Tory Lanez* noslēdza līgumu ar ierakstu producenta Benija Blanko kompāniju *Mad Love Records*, izmantojot *Interscope Records*.

*Tory Lanez* debijas studijas albumā *I Told You* (2016) bija iekļauti singli "Say It" un "Luv", kas *Billboard Hot 100* topā ieņēma attiecīgi 23. un 19. vietu. 2018. gadā *Tory Lanez* izdeva savu otro un trešo studijas albumu *Memories Don't Die* un *Love Me Now?* Viņa ceturtais studijas albums *Chixtape 5* (2019) ierindojās ASV Billboard 200 2. vietā. 2020. gadā viņš izdeva savu piekto studijas albumu *Daystar*, kas debitēja *Billboard 200* 10. vietā. *Tory Lanez*saņēma Grammy balvas nomināciju par savu dziesmu "Luv", kā arī četras Juno balvas.
**Niša** (serbu: *Ниш*) ir pilsēta Serbijas dienvidaustrumos pie Nišavas upes. Nišavas apgabala centrs un lielākā pilsēta. Pēc 2011. gada datiem pilsētā dzīvo 183 164 iedzīvotāji, bet tās aglomerācijā 373 404 iedzīvotāji, kas to adara par trešo lielāko Serbijas pilsētu.

Būdama ceļu krustojumos no Eiropas uz Mazāziju, pilsētai ir ļoti sena un bagāta vēsture. Ekonomikā ir Serbijas tabakas un elektroniskās rūpniecības centrs (Elektronska Industrija Niš).

Vēsture
-------

Senajos laikos pilsētas vietā bija sengrieķu apmetne *Naissos*. Dardānijas kara laikā (75. - 73. p.m.ē.) pilsētu ieņēma romieši, nosaucot līdzīgā vārdā par Naisu (*Naissus*) un iekļaujot to Augšmēzijas provincē (*Moesia Superior*).

268. gada septembrī, III gadsimta krīzes laikā, kad impērijā iebruka goti un heruli, pie pilsētas notika izšķirošā Naisas kauja, kurā imperatori Galiēns un nākamie imperatori Klaudijs II un Aurēlijs smagi sakāva gotus par dažiem gadsimtiem paildzinādami impērijas mūžu. Dažus gadus pēc kaujas, t.i. 272. gadā Naisā piedzima nākamais imperators Konstantīns Lielais - kristietības ieviesējs Romas impērijā. 443. gadā huņņi Atilas vadībā ieņēma Naisusu, nogalinot gandrīz visus iedzīvotājus, un Naisa zaudēja savu nozīmību.

VI gadsimta beigās pilsētas apkārtnē ieradās slāvi un 615. gadā tie ieņēma pilsētu. IX gadsimtā to ieņēma bulgāri, bet XI gadsimtā - ungāri. 1096. gada 3. jūlijā Nišas garnizons atsita Zemnieku Krusta kara karotājus. 1173. gadā pilsētu ieņēma Bizantijas imperators Manuils I Komnēns, bet XII gadsimta beigās tā nonāca serbu valdnieka Stefana Nemanjas rokās, kurš miermīlīgi uzņēma Frīdriha Barbarosas krusta karotājus.

1375. gadā pilsētu pirmoreiz ieņēma osmaņi, tomēr 1443. gadā Janošs Hunjadi kopā ar Serbijas karali Džuradžu Brankoviču to atkaroja. Tomēr 1448. gadā to atkal ieņēma osmaņi un tā palika Osmaņu impērijas sastāvā turpmākos 245 gadus.

Turku laikā Niša bija Osmaņu impērijas administratīvais un militārais centrs. XVIII gadsimtā celtais osmaņu cietoksnis ir viena no vislabāk saglabātajām šāda tipa aizsardzības celtnēm Balkānos.

Pirmā serbu sacelšanā laikā 1809. gada 31. martā serbu spēki Karadžordža Petroviča vadībā aplenca Nišu, tomēr osmāņi karaspēks no apkārtējiem valsts rajoniem uzbruka nemierniekiem, tos sakaujot. Par biedinājumu serbiem osmaņu komandieris pavēlēja uzcelt t.s. Galvaskausu torni, kurā iemūrēja kritušo serbu galvaskausus, šis piemineklis vēl aizvien redzams Nišas apkaimē. Serbijas sastāvā Niša iekļāvās 1878. gadā.

Otrā pasaules kara laikā nacisti netālu no Nišas ierīkoja pirmo koncentrācijas nometni Dienvidslāvijas teritorijā.

1996. gadā Niša bija pirmā pilsēta, kurā pie varas nāca Slobodana Miloševiča politiskie pretinieki.

Nišā dzimuši
------------

* Konstantijs III (FLAVIVS CONSTANTIVS) (?-421) - Romas imperators
* Konstantīns Lielais (GAIVS FLAVIVS VALERIVS CONSTANTINVS) (272-337) - Romas imperators
* Dragans Stoikovičs (*Драган Стојковић*) (1965-) - futbolists

Atsauces
--------



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 140970712
* GND: 4294664-5
* SUDOC: 086129023
* BNF: cb14284878t (data)
* NKC: ge256062

 |

 |
Šis raksts ir par futbola treneri. Par citām jēdziena **Andrejevs** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

**Jurijs Andrejevs** (dzimis 1957. gada 16. janvārī, Rīgā, Latvijā) ir futbola treneris, kādreizējais Latvijas futbola izlases galvenais treneris. Futbolista karjeras laikā Andrejevs vairākus gadus spēlējis aizsarga pozīcijā FK Daugava sastāvā, spēlējis arī PSRS jauniešu izlasē.

Savas trenera gaitas sācis kā bērnu treneris, 1994. gadā kopā ar FK Pārdaugava Latvijas čempionātā ieņēma 6. vietu. Kopš 1995. gada bijis galvenā trenera Aleksandra Starkova palīgs Skonto FC komandā, un kopš 2001. gada - arī Latvijas izlasē. Savas karjeras laikā trenējis arī Latvijas U,-16, U-18 un U-21 izlases. 2004. gadā, kad Latvijas izlase spēlēja Eiropas čempionātā, bija trenera palīgs.

2004. gada rudenī, kad Starkovs atstāja gan izlasi, gan Skonto FC, Andrejevs kļuva par abu šo komandu galveno treneri. Sākot ar 2004. gada 8. septembra spēli pret Luksemburgas izlasi Andrejevs uz rezervistu soliņa aizstāja diskvalificēto galveno treneri Starkovu, bet pilntiesīgi galvenā trenera amatā debitēja pārbaudes turnīrā Bahreinā tā paša gada decembrī. 2004. gadā kopā ar Skonto FC kļuvis par Latvijas čempionu. 2005. gada vasarā pēc Skonto FC zaudējuma UEFA Čempionu līgas kvalifikācijas turnīrā Maķedonijas Republikas klubam *Rabotnički* ar 0:6, Andrejevs no amata atkāpās, turpinot darbu vienīgi Latvijas izlasē. Jurija Andrejeva vadībā Latvijas izlase pabeidza 2006. gada Pasaules kausa kvalifikācijas turnīru, kā arī iesāka EURO-2008 kvalifikācijas ciklu. Viņa vadībā izlase šajā ciklā aizvadīja 4 spēles, taču pēc zaudējuma Lihtenšteinas izlasei ar 0-1 2007. gada 28. martā, Andrejevs atkāpās no amata.

2007. gada vasarā Andrejevs kļuva par FK Liepājas Metalurgs galveno treneri, taču pēc neveiksmīgā 2008. gada sezonas sākuma viņš tika atbrīvots no amata.

Kopš 2020. gada rudens ir nozīmēts par Latvijas Futbola federācijas sporta direktoru.

* Latvijas izlasi vadījis 27 spēlēs (6 uzvaras, 6 neizšķirti, 15 zaudējumi, vārtu attiecība 27:37)

| Sporta amati un pozīcijas |
| --- |
| Priekštecis: **Aleksandrs Starkovs**  |  **Latvijas futbola izlases galvenais treneris** 2004. — 2007. | Pēctecis: **Aleksandrs Starkovs**  |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
**Latvijas futbola izlases galvenie treneri** |
| --- |
|  |
| 
* Rēdlihs (1922—1924)
* Malošeks (1924)
* Vilsons (1925)
* Molnārs (1926)
* Kurcs (1927)
* Malošeks (1929)
* Rēdlihs (1930—1931)
* Lapiņš (1932)
* Vogenhūbers (1935)
* Štancels (1936—1939)
* Upenieks (1940)
* Gilis (1992—1997)
* Dzodzuašvili (1998—1999)
* Džonsons (1999—2001)
* Starkovs (2001—2004)
* Andrejevs (2004—2007)
* Starkovs (2007—2013)
* Pahars (2013—2017)
* Starkovs (2017—2018)
* Pātelainens (2018)
* Stojanovičs (2019—2020)
* Kazakevičs (2020—)

 |

 |
**Vahids Halilhodžičs** (bosniešu: *Vahid Halilhodžić*, dzimis 1952. gada 15. oktobrī) ir bosniešu futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Dienvidslāvijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Halilhodžičs ir Marokas futbola izlases galvenais treneris.

Uzskatīts par vienu no labākajiem 70. un 80. gadu Dienvidslāvu futbolistiem. Spoži spēlējis Dienvidslāvijas komandā *Velež Mostar* un Francijas komandās *Nantes* un *Paris Saint-Germain*. 1983. un 1985. gadā bijis Francijas līgas labākais vārtu guvējs. Dienvidslāvijas futbola izlases sastāvā kopumā aizvadījis 15 mačus un guvis 8 vārtus. Spēlējis 1976. gada Eiropas čempionātā un 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

1993. gadā Francijā sācis savu trenera karjeru. 1997. gadā ar *Raja Casablanca* komandu uzvarējis CAF Čempionu līgā. 1998. gadā kļuvis par Francijas komandas *Lille* galveno treneri. Mazāk nekā trīs gadu laikā aizvedis komandu no Francijas pēc spēka otrās līgas līdz 3. vietai *Ligue 1*. 2004. gadā ar *Paris Saint-Germain* izcīnījis Francijas kausu, bet 2011. gadā ar *Dinamo Zagreb* uzvarējis Horvātijas Pirmajā līgā. Ievedis Kotdivuāras futbola izlasi 2010. gada FIFA Pasaules kausā, bet četrus mēnešus pirms finālturnīra ticis atlaists. Ar Alžīrijas futbola izlasi piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā. Vēlāk ar Japānas futbola izlasi iekļuvis 2018. gada FIFA Pasaules kausā, bet atkal pāris mēnešus pirms finālturnīra ticis atbrīvots no amata. 2019. gadā kļuvis par Marokas futbola izlases galveno treneri.

Sasniegumi
----------

### Spēlētāja karjera

**Velež Mostar**

* Dienvidslāvijas kauss: 1980–81

**Nantes**

* Francijas 1. divīzija: 1982–83

### Trenera karjera

**Raja Casablanca**

* CAF Čempionu līga: 1997
* Botola: 1997–98

**Lille**

* Francijas 2. līga: 1999–2000

**Paris Saint-Germain**

* Francijas kauss: 2003–04

**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas Pirmā līga: 2010–11

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Vahids Halilhodžičs***.
* *Munzüger Sport* profils (vāciski)
* *WorldFootball* profils (angliski)
* *Soccerbase* trenera profils (angliski)
* *National-Football-Teams* profils (angliski)
* *Transfermarkt* spēlētāja profils (angliski)
* *Transfermarkt* trenera profils (angliski)
* *Eu-football.info* profils (angliski)
* *FBref* spēlētāja profils (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 221780180
* ISNI: 0000 0003 6179 3174
* SUDOC: 08610599X
* BNF: cb12098393w (data)
* NDL: 001206755

 |

 |
**Planorbulinīdas** (*Planorbulinidae*) ir foraminīferu dzimta rotaliīdu kārtā. Dzimtu 1877. gadā izveidoja vācu paleontologs Konrāds Švāgers. Ģeohronoloģiski planorbulinīdas ir zināmas no agrā paleogēna perioda (paleocēns) līdz mūsdienām. Šīs dzimtas pārstāvji ir raksturīgi siltiem un seklūdens baseiniem.

Apraksts
--------

Planorbulinīdu čaula agrīnajā stadijā ar mugurpusi piestiprinās pie substrāta, bet pieaugušajiem īpatņiem reizēm ir brīva. Sākotnējā daļa ir spirāliski plakana vai vāji trohoīda. Augšanas gaitā kameras pieaug gredzenveida rindās un radiāli, mijoties starp blakus esošajām rindām, izstiepjas un veido neregulāru tīklu, uzguļoties uz iepriekšējām kamerām, veido neregulāri lodveidīgu vai konusveidīgu masu. Atveres izceļas ar lūpām no katras kameras divām pusēm diskveida čaulu perifērijā vai lielu poru veidā uz lodveidīgajām un konusveidīgajām virsmām, un sīku pumpiņu veidā iegarenu kameru malās. Sieniņa parasti ir plāna un vienmērīgi rupji poraina. Agrīnajām kamerām ir plāns hitīnveida starpslānis. Reizēm virs centrālās daļas attīstās stiklveida notecējums. Stabiņu un kanālu sistēmas nav.

Diskveida forma, pauguriņi uz čaulas virsmas Planorbulinella ģintij atgādina Orbitoididae dzimtas ģinšu īpašības. Taču sākotnējo kameru spirāliska vai trohoīda apaugšana un atveru īpatnības Planorbulinella ģintij norāda uz šīs ģints piederību planorbulinīdām. Sākotnējās stadijas uzbūves īpatnības un hitīnveida starpslānis liecina par šīs dzimtas ģenētisku radniecību ar Rotaliidae un Anomalinidae dzimtām.

Sistemātika
-----------

Planorbulinīdu dzimta iekļauj sevī šādas apakšdzimtas un ģintis:

* apakšdzimta: Caribeanellinae Saidova, 1981

* ģints: *Caribeanella* Bermúdez, 1952

* apakšdzimta: Planorbulininae Schwager, 1877

* ģints: *Neoplanorbulinella* Matsumaru, 1976 †
* ģints: *Peelella* Matsumaru, 1996 †
* ģints: *Planolinderina* Freudenthal, 1969 †
* ģints: *Planorbulina* d'Orbigny, 1826
* ģints: *Planorbulinella* Cushman, 1927
* ģints: *Planorbulinopsis* Banner, 1971
* ģints: *Tayamaia* Hanzawa, 1967 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

Atsauces
--------

1. ↑  Д. В. Обручев, Основы палеонтологии (Общая часть. Простейшие), издательство "Наука", Москва, 1959. г. 291. lpp.
2. ↑  World Foraminifera Database
**PSRS Konstitūcija** (krievu: *Конституция СССР*) bija galvenais juridiskais dokuments, kas noteica Padomju Savienības organizācijas un darbības pamatprincipus. Tā noteica varas struktūru, valsts uzbūves principus un pilsoņu tiesības un pienākumus. Šis dokuments nodrošināja tiesisko pamatu sociālistiskajai sistēmai, kurā galvenā nozīme bija proletariāta diktatūrai, Komunistiskās partijas vadībai un ekonomikas kolektivizācijai. PSRS Konstitūcija oficiāli apstiprināja sociālistiskās iekārtas principus un Padomju Savienības kā sociālistiskas valsts pastāvēšanu.

PSRS konstitūcijā tika veiktas vairākas izmaiņas, tostarp pēc Otrā pasaules kara. Tomēr līdz ar Padomju Savienības sabrukumu 1991. gadā konstitūcija zaudēja spēku.

Kritika
-------

PSRS konstitūcija tika kritizēta dažādos aspektos gan iekšpolitiski, gan no starptautiskās sabiedrības puses.

PSRS konstitūcija piešķīra pilsoņiem dažas formālas tiesības, bet faktiski negarantēja tādas politiskās brīvības kā vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvība. Opozīcijas darbība tika apspiesta, un politiskā vara bija koncentrēta Komunistiskās partijas rokās.

PSRS konstitūcijas versijas
---------------------------

* 1924. gada PSRS Konstitūcija
* 1936. gada PSRS Konstitūcija, pazīstama arī kā Staļina konstitūcija
* 1977. gada PSRS Konstitūcija, pazīstama arī kā Brežņeva konstitūcija

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***PSRS konstitūcija***.
**Aleksandrs Lagimovs** (dzimis 1903. gada 24. februārī, miris 1990. gada 8. decembrī) bija latviešu gleznotājs, grafiķis un pedagogs. 

Bērnību pavadīja Ventspilī, Pirmā pasaules kara gadus kopā ar tēvu bija bēgļu gaitās Krievijā, Samāras guberņā. Latvijā atgriezās 1921. gadā. Mācījās Rīgas 2. papildskolā un Rīgas Pilsētas amatnieku skolas daiļkrāsošanas nodaļā. No 1924. līdz 1925. gadam dienēja Latvijas armijā. No 1928. līdz 1940. gadam studēja Latvijas Mākslas akadēmijā, kopš 1934. gada Grafikas meistardarbnīcā pie profesora Riharda Zariņa. Paralēli mācībām un studijām strādāja dažādus pagaidu darbus, tostarp fotosalonā „Gaisma" (Rīgā, K. Barona ielā 30, par fotogrāfa mācekli, vēlāk — palīgu), Operas dekorāciju darbnīcā, Medicīnas akadēmijas Anatomijas fakultātē (par zīmētāju) u.c.

Sākoties Otrajam pasaules karam, no akadēmijas izslēgts pirms diplomdarba aizstāvēšanas. 1944. gada rudenī apcietināts un aizvests uz Vācijas koncentrācijas nometni Štuthofā, Dancigā. Pēc atbrīvošanas atgriezies Latvijā 1945. gada pavasarī. Neveiksmīgi mēģinājis iekļauties vietējā mākslas dzīvē: viņa atkārtotie iesniegumi Latvijas PSR mākslinieku savienībai, kā arī izstādēm iesniegtie darbi noraidīti. Pieņemts darbā kombinātā „Māksla", kur ar pārtraukumiem strādājis no 1945. līdz 1965. gadam, sākumā kā mākslinieks-noformētājs, vēlāk — portretu cehā. Bijis precējies ar Nadeždu Lagimovu (dz. Pokladi), dēls Nikolajs, meita Irēna. Ilgus gadus vadījis tēlotājas mākslas studiju "Spektrs". Mūža nogali pavadījis Bulduros.

Agrākie zināmie Aleksandra Lagimova darbi saglabājušies no 20. gadsimta 30. gadu otrās puses — atsevišķas iespiedgrafikas lapas ar figurāliem, žanriskiem un ainaviskiem motīviem, kā arī eļļas tehnikā gleznotas kompozīcijas — portreti un ainavas. Darbiem raksturīga uzticība akadēmiski reālistiskai tradīcijai: stabila kompozīcija, stingrs zīmējums, tonālas krāsu pārejas u.tml. Darbos nolasāmas konkrētu akadēmijas pedagogu — Riharda Zariņa un Vilhelma Purvīša ietekmes. Savdabīgs, izmēros nelielu, ekspresīvu, melnbaltu grafiku cikls saglabājies no koncentrācijas nometnē pavadītā perioda. Vēlāk Aleksandrs Lagimovs strādājis pārsvarā eļļas glezniecības tehnikā un viņa rokraksts kļuvis arvien neviendabīgāks. Viņa iecienītākie žanri: ainava (nereti, plenēriska), klusā daba un portrets, retāk sastopamas figurālas žanriskas kompozīcijas un akti (kopš 20. gadsimta 70. gadu otrās puses).

Izstādēs periodiski piedalījies kopš 1936. gada. Sarīkojis sešas personālizstādes. 1995./1996. gadā Rīgā notikusi mākslinieka piemiņas izstāde ar viņa un viņa vadītās studijas „Spektrs" dalībnieku darbiem. 2013. gadā mākslinieka simtdesmitgade tika atzīmēta galerijā "Istaba" ar viņa gleznu izstādi "Patriots".

Ārējās saites
-------------

* Aleksandra Lagimova (1903–1990) piemiņas izstāde Patriots (latviski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 305094123
* LNB: 000165618
* ISNI: 0000 0004 1705 9412

 |

 |
*Avoda* partijas logotips
***Avoda*** (ivritā: עבודה‏‎) jeb **Izraēlas Darba partija** (‏מפלגת העבודה הישראלית‏‎) ir Izraēlas kreisi centriskā politiskā partija. Tā ir sociāldemokrātiska un cionistiska partija. *Avoda* ir Sociālistiskās Internacionāles biedrs.

Tā tika dibināta 1968. gadā, apvienojoties vairākām partijām, bet 1969. gadā *Avoda* tika iekļauta jaunā blokā kopā ar *MAPAM* partiju, kas atkal tika nosaukta par *Maarah*, un pastāvēja līdz pat *Maarah* likvidācijai 1991. gadā.

Kopš 2021. gada janvāra partijas vadītāja ir Merava Mihaeli. Pirmstermiņa parlamenta vēlēšanās 2021. gada 23. martā *Avoda* ieguva 6,09 % balsu un 7 vietas Knesetā.

Atsauces
--------

1. ↑  ToI Staff. «Merav Michaeli elected new Labor leader, vows to rebuild beleaguered party». *www.timesofisrael.com* (en-US). Skatīts: 2023-10-23.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Avoda***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 134905214
* LCCN: n83126236
* ISNI: 0000 0001 0845 3942
* GND: 5057501-6
* SUDOC: 027521761
* BNF: cb11954419c (data)
* NKC: ko20181013686
* CiNii: DA07600287

 |

 |
**Sauka** (agrāk **Vecsauka**) ir ciems Jēkabpils novada Saukas pagastā. Izvietojies pagasta austrumos, Saukas ezera krastā, valsts vietējo autoceļu (V792) Lone—Sauka, (820) Viesīte—Deši—Cīruļi (Rite) krustojumā. Ciems iekļaujas kultūrvēsturiskajā Sēlijas novadā un Saukas dabas parka teritorijā.

Ciema plānojumā austrumos atrodas ražošanas un saimnieciskās apbūves teritorija, kurā iekļaujas bijušās Saukas arodvidusskolas ēkas, centrā ir daudzdzīvokļu dzīvojamo māju apbūve, rietumos izvietojusies individuālās apbūves teritorija. Dienviddaļā ir sabiedrisko iestāžu apbūve, kurā ir veikals. Ciema ziemeļos atrodas bibliotēka.

Saukā atrodas Saukas evaņģēliski luteriskā baznīca un Latvijas fotogrāfijas pamatlicēja Mārtiņa Buclera muzejs.

Ciema austrumu pusē izvietojies Saukas dzirnavu dīķis, kurā ietek un vēlāk iztek Klauce, kas ciema ziemeļos ietek Saukas ezerā. No Klauces, pēc tās iztekas no dīķa attek labajā pusē grāvis, kas plūst ciema dienvidos uz rietumu pusi.

Piemiņas akmens Mārtiņam Bucleram
Ciema dienvidos ir valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Plūmju viduslaiku kapsēta (valsts aizs. nr. 897).
Saukā atrodas vairāki kultūrvēsturiski pieminekļi — Saukas mācītājmuiža, piemineklis stomatologam profesoram Paulam Daugem, piemiņas akmens fotogrāfijas Latvijā pamatlicējam Mārtiņam Bucleram, komponista, profesora Arvīda Žilinska dzimtās mājas "Lejas Arendzāni" un Smiltaines kapi, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no ciema. Vietējas nozīmes arhitektūras pieminekļi ir Saukas pagastnams un Saukas luterāņu baznīca, bet vēstures piemineklis — piemiņas plāksne Saukas draudzes locekļiem baznīcā.

Vēsture
-------

Ciems izveidojies ap Vecsaukas un Jaunsaukas muižām, bijis samērā biezi apdzīvots, taču lielākoties iedzīvotāji dzīvoja viensētās vai to grupās. Agrārās reformas rezultātā bijušās Vecsaukas muižas centrā iekārtoja lauksaimniecības skolu, kas vēlāk mainīja nosaukumu, kļūdama par 9. Lauku profesionāli tehnisko skolu, vēlāk Saukas arodvidusskolu, kas mūsdienās ir slēgta. Pašreizējā apbūve izveidota Latvijas PSR laikā kā padomju saimniecības "Lone" ciemats, kad 1970. un 1980. gados valsts politikas rezultātā tika likvidētas viensētas, celtniecību atļaujot tikai ciemos. Šajā laikā Sauka kļuva par nozīmīgu centru, ko ietekmēja esošā skola. Latvijai atgūstot neatkarību, apdzīvojuma struktūra Saukā saglabājās.

Saukas arodvidusskola celta no 1936. gada līdz 1939. gadam.

Atklājis Valsts Prezidents Kārlis Ulmanis 1939. gadā.

Atsauces
--------

1. ↑  «Vietvārdu datubāze: Informācija par Sauku». *Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra*.
2. 1 2  Saukas pagasta teritorijas plānojums 2008-2020 www.viesite.lv

Ārējās saites
-------------

* Saukas pagasta teritorijas plānojums 2008-2020 www.viesite.lv

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Saukas pagasta ciemi |
| --- |
|  |
| 
* *Brieži*
* **Lone**
* Sauka

 |

 |
**Znamjanka** (ukraiņu: *Знам'янка*) ir pilsēta Ukrainas vidusdaļā, Kirovohradas apgabala Kropivnickas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļaustrumu daļā 40 km no apgabala centra Kropivnickas. Pilsētas padomei pakļauti Znamjankas Druhas pilsētciemats.

Vēsture
-------

1730. gadā apvidū starp Inhulas un Inhulecas upēm vecticībnieki no Krievijas vidienes nodibināja Znamjankas ciemu (mūsdienās — pilsētciemats Znamjanka Druha).

Mūsdienu Znamjanka tika dibināta 1869. gadā kā jaunuzbūvētā Odesas—Harkivas dzelzceļa stacija, kas savu nosaukumu ieguva no 3 km attālā Znamjankas ciemata. 1870. gados caur Znamjankas staciju izbūvēja vēl divas dzelzceļa līnijas un tā kļuva par nozīmīgu satiksmes mezglu. 1886. gadā tajā bija 143 iedzīvotāji, bet 1913. gadā tur dzīvoja ap 6 tūkstošiem cilvēku.

Pēc Krievijas Impērijas sabrukuma un Padomju Krievijas-Ukrainas kara sākuma (1917—1921) pilsēta nonāca Ukrainas Tautas Republikas un Holadnojarskas Republikas pakļautībā. 1920. gadā padomju karaspēks beidzot iekaroja pilsētu ar trešo mēģinājumu.

Piemineklis Holodomora upuriem
Ne mazāk kā 891 Znamjankas iedzīvotājs gāja bojā Holodomora (1932—1933) un politisko represiju laikā. Kopš 1930. gada tai ir pilsētciemata, bet kopš 1938. gada pilsētas statuss.

No 1932. gada līdz 2020. gadam bija rajona centrs.

Otrā pasaules kara laikā no 1941. gada 5. augusta līdz 1943. gada 9. decembrim pilsētu kontrolēja vācu okupanti.

1960. gados tika uzceltas 5 stāvu dzīvojamās ēkas, 1977. gadā pilsētas kultūras pils, bet 1980. gados — 9 stāvu dzīvojamās ēkas.

Kara laikā Donbasā (2014—2022) kaujas operācijās piedalījās gandrīz 1000 znamenskiešu. 12 gāja bojā, viena no viņiem (Viktora Holija) vārdā nosaukta pilsētas iela.

Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā Znamjanka kļuva par patvērumu vairākiem tūkstošiem bēgļu no valsts dienvidaustrumiem.

Atsauces
--------

1. ↑  Склад адміністративно-територіальної одиниці. Кіровоградська область, м Знам'янка

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Znamjanka***.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Kirovohradas apgabala pilsētas  |
| --- |
|  |
| Pilsētas | 
* Blahoviščenske
* Bobrineca
* Dolinska
* Hajvorona
* **Kropivnicka**
* Mala Viska
* Novomirhoroda
* Novoukrajinka
* Oleksandrija
* Pomična
* Svitlovodska
* Znamjanka

 |
|  |
| Pilsētciemati | 
* Balahivka
* Viļšanka
* Vlasivka
* Holovaņivska
* Dimitrove
* Dobroveličkivka
* Jelizavethradka
* Zavaļļa
* Znamjanka Druha
* Kapitaņivka
* Kompaņijivka
* Ļisove
* Molodižne
* Nova Praha
* Novhorodka
* Nove
* Novoarhangeļska
* Oleksandrivka
* Onufrijivka
* Pavliša
* Pantajivka
* Petrove
* Pobuzke
* Prijutivka
* Saļkove
* Smoļine
* Ustiņivka

 |

 |
Viviani teorēma- vienādmalu trijstūrī mazo augstumu summa {\displaystyle s+u+t} būs vienāda ar lielā trijstūra augstumu {\displaystyle h}
**Viviani teorēma** ir sakarība vienādmalu trijstūrī starp patvaļīgu punktu un trijstūra malu augstumiem pret šo punktu. Tā apgalvo, ka jebkur iekšā trijstūrī novietojot punktu {\displaystyle P}, mazo trijstūru augstumu summa būs vienāda ar lielā trijstūra augstumu {\displaystyle s+u+t=h}.

Pierādījums
-----------

Teorēmu var pierādīt izmantojot faktu, ka pie jebkura punkta {\displaystyle P} lielā trijstūra laukums nemainās un pielīdzinot divas lielā laukuma formulas.

Trijustūris sastāv no virsotnēm {\displaystyle A,B,C} un malas garums ir {\displaystyle a}. Atliekot punktu {\displaystyle P} un savienojot to ar virsotnēm, rodas jauni trijstūri {\displaystyle APB,APC,BPC}. Šiem jaunajiem trijstūriem var novilkt augstumus {\displaystyle s,u,t}.

Lielajam trijstūrim laukumu var izteikt ar pamatu un augstumu: {\displaystyle S\_{ABC}={\frac {a\cdot h}{2}}}, kur {\displaystyle a} - trijstūra pamats, {\displaystyle h} - trijstūra augstums, savukārt to pašu laukumu var pierakstīt kā mazo trijstūru summu: {\displaystyle S\_{ABC}=S\_{APB}+S\_{APC}+S\_{BPC}}. Pielīdzinot izteiksmes: {\displaystyle {\frac {a\cdot h}{2}}={\frac {a\cdot s}{2}}+{\frac {a\cdot u}{2}}+{\frac {a\cdot t}{2}}}, jeb noīsinot: {\displaystyle h=s+u+t}.

Teorēmas paplašinājums
----------------------

Viviani teorēmas paplašinājums- regulārā daudzstūrī patvaļīgam punktam {\displaystyle P} attālumu summa būs vienāda ar *n* reiz apotēma
Teorēmas apgrieztais apgalvojums arī ir patiess: ja trijstūrī mazo augstumu summa ir neatkarīka no punkta {\displaystyle P}, tad trijstūris ir vienādmalu.

Paralelogramā šī īpašība arī izpildās- jebkurā punktā iekšā paralelogramā attālumu summa starp punktu {\displaystyle P} un paralelograma malām būs konstanta. Bez šī arī apgrieztais apgalvojums ir patiess: ja četrstūrī attālumu summa starp punktu {\displaystyle P} un paralelograma malām ir konstanta, četrstūris ir paralelogramms.

Regulārā daudzstūrī šī īpašība arī izpildās- attālumu summa no punkta {\displaystyle P} līdz visām malām būs neatkarīga no {\displaystyle P} atrašanās vietas un skaitliski vienāda ar *n* reiz apotēma , kur *n* ir stūru skaits un apotēma ir ievilktā riņķa rādiuss.

Atsauces
--------

1. 1 2 3  Chen, Zhibo; Liang, Tian (2006). "The Converse of Viviani's Theorem". *The College Mathematics Journal* 37 (5): 390–391. doi:10.2307/27646392. ISSN 0746-8342.
Dievmāte Eleusa, no Andreasa Ricosa apļa, 15. gs. otrā puse, Grieķija**Eleusa** (no grieķu: *Ἐλεούσα* – žēlsirdīgā, baznīcslāvu – žēlojošā) ir Jaunavas Marijas attēlojuma veids ikonās, kurās Kristus Bērns atrodas pie viņas vaiga. Pēc būtības vārds Eleusa attiecas nevis uz attēlojumu, bet pašu Dievmāti. Šis epitets, atklājot Iemiesošanās un Ciešanu patiesumu, raksturoja Dievmātes īpašības un tāpēc varēja būt attiecināms uz jebkuru Viņas ikonu. Krieviskajā tradīcijā epitets "Žēlojošā" attiecās uz Dievmātes tēliem "Glikofilussa", tāpēc "Vladimiras Dievmāti" bieži dēvē par "Eleusu". Tāpat Dievmātes ikona tiek saukta par "Glāstošo/Mīlošo", kas redzama Akafista ciklā (24. pants) Markovas klostera (1361.-1380.g.) freskās. Senākā no ikonām, uz kuras saglabājies uzraksts Eleusa – ir Dievmātes tēls no Neofīta klostera Kiprā, kurā Dievmāte attēlota deisis kārtā lūgšanas pozā. Tiek uzskatīts, ka tieši šādā ikonogrāfijā Dievmāte tika attēlota mozaīkās un ikonās Dievmātes Eleusa baznīcā, Visavaldītāja klosterī Konstantinapolē, Komninu dinastijas kapeņu kompleksā.

* **Nosaukums:** Žēlojošā; Likofilussa (Saldais Skūpsts); Vladimiras, Donskas, Feodorovas
* **Svētku dienas:** Vladimiras: 26.augusts, 23.jūnijs, 21.maijs; Feodorovas: 14.martā un 16.augustā; Donskas: 19.augustā
* **Avoti:** Vēstījums par Tamerlanu
* **Ikonogrāfija:** Dievmāte tur Kristus Bērnu uz vienas rokas, abu sejas saskaras ar vaigiem.

Atsauces
--------

1. ↑  *The icon handbook: a guide to understanding icons and the liturgy, symbols and practices of the Russian Orthodox Church* (1. publ izd.). Springfield, Ill : Templegate Publ. 1995. 203. lpp. ISBN 978-0-87243-210-9.
2. ↑  Alfredo Tradigo ; translated by Stephen Sartarelli. *Icons and saints of the Eastern Orthodox Church*. Los Angeles : J.P. Getty Museum, 2006. 166-174. lpp. ISBN 978-0-89236-845-7.
3. ↑  Galina Kolpakova; Irina Jazykova. *Ikona : atlas pravoslavnoj ikony*. Moskva : Feorija, 2013. 484. lpp. ISBN 978-5-91796-022-7.
Idealizēta plūsma Venturi caurulē
Punktos 1. un 2. ir atšķirīgi dinamiskie spiedieni un atšķirīgi plūsmas ātrumi
**Venturi caurule** ir eksperimentāla iekārta hidrodinamikā, kur novērojama dinamiskā spiediena mazināšanās, plūsmai nonākot sašaurinājumā. Izmērot spiedienu atšķirības, iespējams noteikt lidmašīnas ātrumu attiecībā pret gaisu, laivas ātrumu attiecībā pret ūdeni, dažādu šķidrumu un gāzu ātrumus. Pēc Venturi caurules principa darbojas arī dažu veidu manometri.

Plūsmas ātruma noteikšana
-------------------------

Ja apskata ideālu šķidrumu(nesaspiežams un bez enerģijas zudumiem), tad ir iespējams noteikt plūsmas ātrumus {\displaystyle V\_{1}} vai {\displaystyle V\_{2}}, ja ir zināmi laukumi {\displaystyle S\_{1}} un {\displaystyle S\_{2}}, kā arī stabiņu augstumu starpība h.

Plūsmai atrodoties vienā augstumā, bernulli likumu var pierakstīt bez {\displaystyle \rho gh} komponentes:

{\displaystyle p\_{1}+{\frac {\rho V\_{1}^{2}}{2}}=p\_{2}+{\frac {\rho V\_{2}^{2}}{2}}}, izsakot spiedienu atšķirību: {\displaystyle p\_{1}-p\_{2}={\frac {\rho V\_{2}^{2}}{2}}-{\frac {\rho V\_{1}^{2}}{2}}}.

Spiedienu starpība stabiņos būs vienāda ar hidrostatisko spiedienu starpību: {\displaystyle p\_{1}-p\_{2}=\rho gh}.

Apvienojot formulas: {\displaystyle {\frac {\rho V\_{2}^{2}}{2}}-{\frac {\rho V\_{1}^{2}}{2}}=\rho gh}, izdalot ar \rho  un izsakot ātrumu starpību: {\displaystyle V\_{2}^{2}-V\_{1}^{2}=2gh}.

Tagad iespējams pielietot masas saglabāšanās likumu: {\displaystyle {\frac {\Delta m}{\Delta t}}=\rho SV=const} punktiem 1. un 2.:{\displaystyle \rho S\_{1}V\_{1}=\rho S\_{2}V\_{2}}, izdalot ar \rho  izsakot, piemēram, {\displaystyle V\_{2}} iegūst {\displaystyle V\_{2}={\frac {S\_{1}}{S\_{2}}}V\_{1}}. Ievietojot atpakaļ izteiskmē:

{\displaystyle ({\frac {S\_{1}}{S\_{2}}}V\_{1})^{2}-V\_{1}^{2}=2gh}, iznesot pirms iekavām un izsakot {\displaystyle V\_{1}}: {\displaystyle V\_{1}={\sqrt {\frac {2gh}{{\frac {S\_{1}^{2}}{S\_{2}^{2}}}-1}}}}.

Atsauces
--------

1. ↑  Andrejs Cēberis. «TEORĒTISKĀ HIDRODINAMIKA». 8. lpp. Skatīts: 20.12.2023.
Vācijas himnas notis
Vācijas Federatīvās Republikas himna kopš 1922. gada ir "Vācu dziesmas" (vācu: *Das Lied der Deutschen*; Austrijas himnai sacerētā J. Haidna mūzika, A. H. Hofmaņa fon Fallerslēbena vārdi) 3. pants. Veimāras republikas himna bija pilna dziesma, Trešā reiha himna — pirmais pants. Vācijas Demokrātiskās Republikas himna bija dziesma "Cēlušies no drupām" (*Auferstanden aus Ruinen*), kuras vārdi bija piemēroti arī Haidna mūzikai.

Teksts (mūsdienu himna *slīprakstā*)
------------------------------------

Deutschland, Deutschland über alles,   

Über alles in der Welt,  

Wenn es stets zum Schutz und Trutze  

Brüderlich zusammenhält,  

Von der Maas bis an die Memel,  

Von der Etsch bis an den Belt -   

Deutschland, Deutschland über alles,  

Über alles in der Welt!

Deutsche Frauen, deutsche Treue,  

Deutscher Wein und deutscher Sang  

Sollen in der Welt behalten  

Ihren alten schönen Klang,  

Uns zu edler Tat begeistern  

Unser ganzes Leben lang -  

Deutsche Frauen, deutsche Treue,  

Deutscher Wein und deutscher Sang!

*Einigkeit und Recht und Freiheit*  

*Für das deutsche Vaterland!*  

*Danach laßt uns alle streben*  

*Brüderlich mit Herz und Hand!*  

*Einigkeit und Recht und Freiheit*  

*Sind des Glückes Unterpfand -*  

*Blüh im Glanze dieses Glückes,*  

*Blühe, deutsches Vaterland!*

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 196937231
* GND: 4127367-9
* SUDOC: 027681092
* BNF: cb11967203c (data)

 |

 |
**Mācība un derības** ir oficiālie Pēdējo dienu svēto Jēzus Kristus baznīcas (sadzīvē saukti mormoņi) svētie raksti. Grāmata pirmoreiz publicēta 1835. gadā Ohaio štatā, ASV. Pamatā grāmatu "Mācība un derības" ir rakstījis baznīcas dibinātājs Džozefs Smits, kaut arī 3 nodaļas, un divas oficiālās deklarācijas ir uzrakstītas vēlāk pēc Džozefa Smita nāves. "Mācība un derības" kopumā sastāv no 138 nodaļām un 2 oficiālajām deklarācijām. 135, 136, 138 nodaļās ietvertos rakstus ir rakstījuši citi baznīcas vadītāji.

Grāmatā aprakstīti baznīcas sakramenti, rituāli un baznīcas administratīvā struktūra. Tie veidojušies no reālām dzīves situācijām agrīnajā baznīcas attīstībā, kas prasīja jaunus likumus un struktūras noformējumus. Kopš tā laika, kad Džozefs Smits izdarīja pēdējos ierakstus šajā grāmatā, baznīca ļoti stingri ievēro šos norādījumus.

Skatīt arī
----------

* Mormona grāmata

Ārējās saites
-------------

* Mācība un Derības | lds.org
* Mācība un Derības (pdf)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 176204035
* LCCN: n83009499
* GND: 4443502-2

 |

 |
**Mormoņi** ir pieņemts vispārinošs apzīmējums no ASV nākušās Pēdējo dienu svēto Jēzus Kristus baznīcas locekļiem. Apzīmējums atvasināts no viņu Svēto Rakstu - Mormona grāmatas nosaukuma.

Raksturojums
------------

Par mormoņiem arī tiek sauktas mazākas reliģiskas organizācijas, kas ir atšķēlušās no Pēdējo dienu svēto Jēzus Kristus baznīcas. Pasaulē ir pazīstamas vairāk nekā 20 aktīvas reliģiskas organzācijas, kuras atšķēlās no Pēdējo dienu Svētās Jēzus Kristus baznīcas pēc tās pirmā līdera Džozefa Smita nāves. Viena no mazākajām grupām, Fundamentālistu PDS baznīca, ir ironiski tā, kura saņem vislielāko publiskās intereses daļu (dēļ Conan Doyles populārā romāna, *Sherlock Holmes*) bet tomēr krietni atšķiras no pašas PDS baznīcas. Daudzi cilvēki maldās, domājot, ka visi mormoņi piekopj daudzsievību, bet patiesībā tā ir vienīgā grupa kas tā dara. Un viņiem ir tikai apm. 8.000 locekļu kuri dzīvo izolētā kopienā tuksnesī, salīdzinot ar PDS baznīcu, kam ir vairāk kā 15.000.000 locekļu visā pasaulē. Visi "mormoņu" misionāri, kuri staigā pa ielu Latvijā pieder pašai PDS baznīcai un, līdz ar to, nemaz nedarbojas ar daudzsievību.

Plašā vārda "mormoņi" lietošana sabiedrībā radījusi situāciju, ka paši baznīcas locekļi ir sākuši sevi identificēt kā mormoņus. Pēdējo dienu svēto Jēzus Kristus baznīcas līderi ir izskaidrojuši, ka šis nosaukums ir pieņemams baznīcas locekļiem bet, saskaņā ar Mormona Grāmatas mācīto (500.-501. lpp, 1. - 12. panti), pati baznīca nav kāda cilvēka, Mormona, baznīca, nedz arī cilvēku grupas, mormoņu, baznīca, bet ir paša Tā Kunga Jēzus Kristus Baznīca, un tāpēc tā ir jānosauc Jēzus Kristus vārdā. Tas ir tas iemesls, kāpēc šīs baznīcas locekļi vienmēr dos priekšroku īstajam, garākam nosaukumam: "Pēdējo Dienu Svēto Jēzus Kristus Baznīca." (sk. M. Russel Ballard, *The Importance of a Name Vārda (Nosaukuma) nozīmīgums Arhivēts 2014. gada 24. martā,* Wayback Machine *vietnē.*, General Conference, October 2011)

Literatūra
----------

* *Mormona Grāmata: vēl viena liecība par Jēzu Kristu Arhivēts 2014. gada 12. februārī,* Wayback Machine *vietnē.* - latviešu valodā - var lejupielādēt šeit Arhivēts 2016. gada 24. augustā, *Wayback Machine* vietnē. vai arī pasūtīt bezmaksas eksemplāru Arhivēts 2014. gada 18. februārī, *Wayback Machine* vietnē..
* Marks Tvens. Mormoņi (no grāmatas "Bez ceļasomas"). / Vēstules no Zemes. - Latvijas valsts izdevniecība: Rīga, 1964. 220.-239.lpp.

Oficiālās mājaslapas
--------------------

* Pēdējo Dienu Svēto Jēzus Kristus Baznīcas mācības un cilvēki Mormon.org
* Pēdējo dienu svēto Jēzus Kristus baznīca (Laterr Day-s Saints -LDS)
* jezuskristusbaznica.lv
* "Official website of The Church of Jesus Christ of Latter-day Saints (Mormons). Find messages of Christ to uplift your soul and invite the Spirit". Resurs angļu valodā

Ārējās saites
-------------

* МОРМОНЫ (krieviski)
Grāmatas *Versuch einer Naturgeschichte von Livland* pirmizdevuma titullapa (1778)
**Jakobs Benjamins Fišers** (vācu: *Jakob Benjamin Fischer*; dzimis 1731. gada 13. oktobrī, miris 1793. gada 27. maijā) bija vācbaltiešu aptiekārs, grāmatvedis, kolekcionārs un pirmais akadēmiski izglītotais Rīgas dabaszinātnieks, publicējis Vidzemes dabas aprakstu "Versuch einer Naturgeschichte von Livland'" (1778, atkārtots izdevums 1791).

Dzīvesgājums
------------

Jakobs Benjamins Fišers dzimis 1731. gada 13. oktobrī Rīgā aptiekāra ģimenē. Mācījās Rīgas licejā, pēc tam strādāja tēva aptiekā. Studēja dabaszinības Kopenhāgenas Universitātē pie Kracenšteina (1756—1758), no 1761. gada Upsālas Universitātē pie Kārļa Linneja, piedalījās K.Linneja botāniskajās ekskursijās.

Pēc atgriešanās Rīgā atsāka strādāt par aptiekāru, bet 1768. gadā pārdeva savu aptieku un kopš 1770. gada strādāja par grāmatvedi Rīgas bāriņu valdē. Uzņemts Rīgas brīvmūrnieku ložā „Zum Schwerdt", kur vēlāk pildīja sekretāra pienākumus. Šajā laikā sāka kolekcionēt dažādus dabas objektus un senus rokrakstus, sūtīja Cēsu mācītāja H. Baumaņa un Rūjienas mācītāja Gustava fon Bergmana savāktās latviešu tautasdziesmas Johanam Gotfrīdam Herderam.

1778. gadā J. B. Fišers publicēja savu savākto augu, dzīvnieku un minerālu aprakstus grāmatā "Versuch einer Naturgeschichte von Livland" ar daudzu augu un dzīvnieku latviskiem un igauniskiem nosaukumiem. Pirmajā darba izdevumā un 1784. gadā Rīgā tam izdotajos papildinājumos aprakstītas 614 augu un 681 dzīvnieku suga, otrajā izdevumā 788 augu un 727 dzīvnieku sugas, augi klasificēti pēc K. Linneja sistēmas. J. B. Fišera bibliotēkā 50 sējumos bija savākti 94 zinātnieku un mākslinieku portreti un viņu dzīves apraksti.

J. B. Fišers miris 1793. gada 27. maijā. Viņa bibliotēku ar 1128 grāmatām un rokrakstiem izpārdeva vairāksolīšanā.

Darbi
-----

* Publikācija par Vidzemē atrastajiem pārakmeņojumiem "*Bedenken über die Versteinerungen in Livland*", avīzes "Rigasche Anzeiger" zinātniskajā pielikumā, 1762.
* Vidzemes dabas apraksts "*Versuch einer Naturgeschichte von Livland*", Leipcigā 1778. papildinājumi Rīgā 1784. atkārtots izdevums Kēnigsbergā, 1791.
* Piezīmes Kurzemes fizikālajam zemes aprakstam kopā ar J.B.Fišera pielikumiem viņa Vidzemes dabasizpētes uzmetumam *(Anmerkungen zur physischen Erdbeschreibung von Kurland nebst J. B. Fischers Zusätzen zu seinem Versuch einer Naturgeschichte von Livland)*. Riga: Jos. Fried. Hartknoch (1784)
* Ložas „Zum Schwerdt" vēsture - *Geschickte der Loge zum Schwerdt in Riga*, 1789.
* Priekšlasījums ložā sakarā ar Johana Frīdriha Hartknoha nāvi *Die Unsterblichkeit unsers Geistes*, Rīgā, 1789.
* Vidzemes un Igaunijas augu herbārijs ar nosaukumu *Flora livonica exhibens plantae Livonia Esthonique sponte nascentes, collecta a J.B.Fischer Riga 1797*.

Atsauces
--------

1. ↑  A.Johansons. Latvijas kultūras vēsture, 1710—1800. Stokholma, 1975.
2. ↑  Jānis Stradiņš. Zinātnes un Augstskolu sākotne Latvijā. Rīga, 2009.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 127438248
* LNB: 000022826
* ISNI: 0000 0000 8776 4732
* GND: 142222453
* Botanist: J.Fisch.

 |

 |