Šis raksts ir par salu valsti. Par citām jēdziena **Madagaskara** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

**Madagaskaras Republika** (malgašu: *Repoblikan'i Madagasikara*) ir salu valsts Indijas okeānā, Āfrikas austrumu piekrastē (ceturtā lielākā sala pasaulē). Sala izveidojās, atdaloties no superkontinenta Gondvānas pirms 88 miljoniem gadu. Madagaskarā ir bagātīga un īpatnēja augu un dzīvnieku valsts — var atrast 5% no visām pasaules augu un dzīvnieku sugām, no kurām 80% ir endēmi.

Salas ekosistēmu apdraud strauji augošais cilvēku skaits.
2012. gadā Madagaskaras iedzīvotāju skaits bija aptuveni 22 miljoni, no kuriem 90% iztika ar mazāk nekā diviem dolāriem dienā. Malgašu un franču valoda ir Madagaskaras valsts valodas. Lielākās reliģijas ir vietējā reliģija un kristietība.

Vēsture
-------

Pirmie austronēziešu valodās runājošie iedzīvotāji salā ieradās starp 350. gadu p.m.ē. un 500. gadu m.ē. kanoe laivās no Borneo un citām Indonēzijas salām. Ap 1000. gadu m.ē. viņiem pievienojās bantu valodās runājoši pārceļotāji no Āfrikas pāri Mozambikas šaurumam. Laika gaitā Madagaskarā ieradās arī citas etniskās grupas, kas deva ieguldījumu tagadējā Malgašu kultūrā. Malgašu etniskā grupa parasti tiek iedalīta 18 mazākās grupās, no kurām lielākā (merina) apdzīvo centrālo augstieni.

Līdz 18. gadsimta beigām Madagaskarā valdīja dažādas sociāli politiskas alianses. Līdz 19. gadsimta sākumam sala pastāvēja kā Merinas Karaliste, to pārvaldīja Merinu ģimenes monarhi. Monarhija sabruka 1897. gadā, kad salu kolonizēja Francija. 1958. gadā salā tika nodibināta autonoma Malgašu Republika (1958–1975), kas 1960. gadā ieguva neatkarību no Francijas. 1975. gadā prezidents Didjē Ratsiraka nodibināja sociālistiski orientētu Madagaskaras Demokrātisko Republiku un sarāva attiecības ar Franciju. 1992. gadā tika nodibināta konstitucionāla Madagaskaras Republika (1992–2010), bet 2009. gadā notika valsts apvērsums, no amata tika gāzts prezidents Marks Ravalomana un iedibināta pagaidu valdība (franču: *Haute Autorité de Transition*). 2014. gadā tika atjaunota konstitucionālā iekārta un par Madagaskaras prezidentu kļuva Herijs Radzaonarimampianina.

Ģeogrāfija
----------

Madagaskara ir salu valsts, kas atrodas pie Āfrikas austrumu piekrastes. To no visām pusēm apskalo Indijas okeāns. Valsts krasta līnija ir 4 828 km gara. Ar 587 041 km² lielu platību Madagaskara ir 46. lielākā valsts pasaulē, kā arī 4. lielākā sala pasaulē. Valstij nav sauszemes robežu ar nevienu valsti, taču tās tuvumā atrodas Maurīcija un Komoras, kā arī Majota un Reinjona, kuras ir Francijas aizjūras departamenti. Maurīcija un Reinjona atrodas uz austrumiem no Madagaskaras, kāmēr Komoras un Majota atrodas uz ziemeļiem no tās. Tuvākā kontinentālās Āfrikas valsts ir Mozambika, kura atrodas tai pretim uz rietumiem. No Āfrikas austrumu krasta Madagaskaru šķir Mozambikas jūras šaurums. Valsts galvaspilsēta Antananarivu atrodas gandrīz valsts centrā. 

No valsts centrālajiem dienvidiem līdz centrālajiem ziemeļiem atrodas augstienes, kuru augstums svārstās no 800 līdz 1800 m v.j.l. Tās ziemeļos atrodas Tsaratanana masīvs, kurā ietilpst valsts augstākā virsotne — Morkomotro kalns (2876 m). Garākā upe valstī ir Betsiboka.

Ekonomika
---------

Vairums madagaskariešu nodarbojas ar zemkopību vai arī strādā nozarēs, kas ražo produkciju no lauksaimniecības izejvielām, tostarp pārtiku, sizala virves, cukuru un audumus.

Ekotūrisma un lauksaimniecības rezultātā iegūstamo līdzekļu nodošana izglītībai, veselībai un privātiem uzņēmumiem ir galvenā Madagaskaras attīstības stratēģija. Saskaņā ar prezidenta Rajaonarimampianina teikto, šie ieguldījumi veiks lielu ekonomisko izaugsmi, bet ieguvumi ne uzreiz nokļūs pie visiem iedzīvotājiem, taču samazinās dzīves līmeņa atšķirību starp turīgajiem un nabadzīgajiem Madagaskaras iedzīvotājiem.

Atsauces
--------

1. ↑  «CIA - The World Factbook - Madagaskara». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2011. gada 27. septembrī. Skatīts: 2017. gada 27. jūnijā.
2. 1 2  «Madagaskara». International Monetary Fund. Skatīts: 2008-10-09.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Madagaskara***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Āfrikas valstis un atkarīgās teritorijas |
| --- |
|  |
| Valstis | 
* Alžīrija
* Angola
* Benina
* Botsvāna
* Burkinafaso
* Burundija
* Centrālāfrikas Republika
* Čada
* Dienvidāfrika
* Dienvidsudāna
* Džibutija
* Ēģipte1
* Ekvatoriālā Gvineja
* Eritreja
* Etiopija
* Gabona
* Gambija
* Gana
* Gvineja
* Gvineja-Bisava
* Kaboverde
* Kamerūna
* Kenija
* Komoras
* Kongo Republika
* Kongo Demokrātiskā Republika
* Kotdivuāra
* Lesoto
* Libērija
* Lībija
* Madagaskara
* Malāvija
* Mali
* Maroka
* Maurīcija
* Mauritānija
* Mozambika
* Namībija
* Nigēra
* Nigērija
* Ruanda
* Santome un Prinsipi
* Seišelas
* Senegāla
* Sjerraleone
* Somālija
* Sudāna
* Svatini
* Tanzānija
* Togo
* Tunisija
* Uganda
* Zambija
* Zimbabve

 |
|  |
| Atkarīgās teritorijas | 
* Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes2 (Francija) (Basa da Indija • Eiropa • Glorjēzu salas • Žuana da Novas sala • Tromlēna)
* Britu Indijas Okeāna Teritorija (Brit.)
* Majota (Francija)
* Reinjona (Francija)
* Svētās Helēnas Sala3 (Brit.)

 |
|  |
| Valstu daļas un neatzītās valstis | 
* Kanāriju Salas (Spānija)
* Madeira (Portugāle)
* Melilja (Spānija)
* Seuta (Spānija)
* Sokotra (Jemena)
* Galmuduga
* Māhira
* Puntlenda
* Somālilenda
* Sahāras Arābu Demokrātiskā Republika

 |
|  |
| 
* 1 daļēji Āzijā
* 2 daļēji Antarktikā
* 3 iekļauj Debesbraukšanas salu, Tristana da Kuņas salas un Gofa salu.

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 255285986
* LCCN: n80087494
* ISNI: 0000 0001 2298 4950
* GND: 4074425-5
* SELIBR: 153146
* BNF: cb119323881 (data)
* BIBSYS: 90874253
* HDS: 003453
* NDL: 00567376
* NKC: ge129928
* BNE: XX451573

 |

 |