**Alans Matisons Tjūrings** (angļu: *Alan Mathison Turing*; dzimis 1912. gada 23. jūnijā, miris 1954. gada 7. jūnijā) bija angļu matemātiķis, loģiķis, datorzinātnieks, kriptoanalītiķis, filozofs un biomatemātiķis. Zinātnes vēsturē iegāja kā mākslīgā intelekta teorijas pamatlicējs.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis Indijā dzīvojoša Lielbritānijas impērijas ierēdņa Džūljusa Metisona Tjūringa (*Julius Mathison Turing*) ģimenē. Studējis Lielbritānijas Kembridžas Universitātes Karaliskajā koledžā, Francijā, ASV. 1936. gadā Tjūrings ieviesa algoritma abstraktā ekvivalenta jēdzienu, kas vēlāk tika nodēvēts par Tjūringa mašīnu. No 1936. līdz 1938. gadam strādāja Prinstonas Universitātē ASV (*Institute for Advanced Study, Princeton University*).

1938. gadā atgriezies Lielbritānijā, kur sāka strādāt pie dešifrēšanas skolas izveides (*Government Code and Cypher School*), bet sākoties Otrajam pasaules karam pārgāja darbā Blečlī parkā (*Bletchley Park*) — britu kriptogrāfijas centrā, — kur bija grupas "Hut 8" vadītājs. 1940. gada sākumā viņa vadītā grupa izveidoja dešifrēšanas automātu *Bombe*, kurš sāka darboties 18. martā un ļāva atšifrēt *Luftwaffe* šifrētās radioziņas. Pēc pusgada viņa grupai izdevās atšifrēt *Kriegsmarine* šifru kodus. Izveidoja skaitļošanas mašīnu *Colossus*, ar kuras palīdzību 1943. gadā izdevās atšifrēt virkni vērmahta radiopārraižu ziņojumu šifrēšanas kodu. Centrs nodarbojās arī ar poļu kriptogrāfa Mariana Rejevska 1938. gadā izstrādātā šifrēšanas algoritma pilnveidošanu, kas rezultātā ļāva atšifrēt vācu labākās šifrēšanas mašīnas Enigma kodus.

1945. gadā Nacionālajā fizikas laboratorijā (*National Physical Laboratory*) sāka vadīt jauna lieldatora izstrādes projektu (*ACE, Automatic Computing Engine*), bet 1948. gadā sāka strādāt ar *MADAM* — tā laika pasaules jaudīgāko datoru (*MADAM, Manchester Automatic DigitAl Machine*). 1950. gadā viņš formulēja Tjūringa testu, ar kura palīdzību var noteikt, vai dators spēj domāt tāpat kā cilvēks. 1952. gadā izdeva savas monogrāfijas par dzīvo organismu formu evolūciju pirmo daļu (darbs tā arī palika nepabeigts).

1953. gadā tika apsūdzēts homoseksualitātē un 30. martā tiesāts. Tiesa piesprieda 2 gadus ieslodzījumu cietumā vai ķīmisko kastrāciju (estrogēna injekcijas, pēc kurām vīrietim sāk augt krūtis un tiek noslāpēta dzimumdziņa). Zinātnieks izvēlējās otro variantu. Tiesas procesa radītā skandāla dēļ tika atlaists no darba Centrā, kā arī no Mančestras Universitātes. Tā kā nekur viņu darbā neņēma, turpmāko gadu pavadīja izolējies no sabiedrības savā dzīvoklī, palēnām ieslīgstot galējā nabadzībā un bezcerībā. 1954. gada 8. jūnijā Tjūringu atrada viņa dzīvoklī mirušu (izmeklēšanas slēdziens: pašnāvība, iedzerot cianīda devu).

Tjūringa balva
--------------

Datortehnikas asociācija (*Association for Computing Machinery*) ir izveidojusi "Tjūringa balvu", kuru kopš 1966. gada piešķir par izciliem sasniegumiem skaitļošanas tehnikas attīstībā, un kas prestiža ziņā līdzinās Nobela prēmijai.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Alans Tjūrings***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Stanfordas Filozofijas enciklopēdijas raksts (angliski)
* Herdera enciklopēdijas raksts (spāņu)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* The Turing Archive for the History of Computing
* The Turing Digital Archive[novecojusi saite]

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 41887917
* LNB: 000054740
* LCCN: n83171546
* ISNI: 0000 0001 1058 9902
* GND: 118802976
* SELIBR: 254262
* SUDOC: 030691621
* BNF: cb12205670t (data)
* BIBSYS: 90064316
* MGP: 8014
* NDL: 00621580
* NKC: jn19990008646
* SBN identifikators MILV072363 nav derīgs.
* BNE: XX945020
* CiNii: DA01256994

 |

 |