recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Garvilnas vombati, mataindeguna vombati** (*Lasiorhinus*) ir viena no divām vombatu dzimtas (*Vombatidae*) somaiņu ģintīm. Otra ir vombatu ģints (*Vombatus*). Garvilnas vombatu ģintī ir divas sugas, kuras mājo Austrālijā.

Biežāk no abām sugām sastopams dienvidu garvilnas vombats (*Lasiorhinus latifrons*), kas sastopams plašā areālā no Jaundienvidvelsas dienvidrietumiem līdz Austrālijas dienvidrietumiem. Toties Krefta vombata (*Lasiorhinus krefftii*) izdzīvošana ir kritiski apdraudēta, un tas mūsdienās mājo tikai nelielā 3 km² reģionā Kvīnslendā. Senāk tas bija sastopams arī Viktorijā un Jaundienvidvelsā.

Kopīgās īpašības
----------------

Garvilnas vombatiem ir liels, apaļīgs ķermenis ar īsām, spēcīgām kājām un platām ķepām, kas piemērotas zemes rakšanai. Kažoks ir biezs un zīdains. Tiem ir raksturīga liela galva ar smailām ausīm, mazām actiņām un platu degunu, kuru atšķirībā no parastā vombata deguna sedz īss matojums. Mazākais no abiem ir dienvidu garvilnas vombats.

Garvilnas vombati ir zālēdāji un ir aktīvi galvenokārt krēslas stundās un naktī. Dienu tie pavada, paslēpušies savā alā.

Sistemātika
-----------

* **Garvilnas vombatu ģints** (*Lasiorhinus*)
	+ Dienvidu garvilnas vombats (*Lasiorhinus latifrons*)
	+ Krefta vombats (*Lasiorhinus krefftii*)

Atsauces
--------

1. ↑  Dabas muzejs: Somaiņi[novecojusi saite]
2. ↑  Mammals of the World: Lasiorhinus
3. ↑  IUCN: Lasiorhinus krefftii
4. 1 2 3  «ARKive: Southern hairy-nosed wombat (Lasiorhinus latifrons)». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 1. februārī. Skatīts: 2015. gada 28. novembrī. Arhivēts 2016. gada 1. februārī, *Wayback Machine* vietnē.
5. ↑  «Northern hairy-nosed wombat (Lasiorhinus krefftii)». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 24. septembrī. Skatīts: 2015. gada 28. novembrī. Arhivēts 2015. gada 24. septembrī, *Wayback Machine* vietnē.
Mākslinieku biedrības "Zaļā vārna" literāti.
**Mākslinieku biedrība "Zaļā vārna"** bija viena no Latvijas pirmās brīvvalsts laika mākslinieku grupām, kas tika dibināta 1925. gadā un pastāvēja līdz 1939. gadam. Tai bija raksturīga dažādu kultūras nozaru tuvināšanas tendence.

Vēsture
-------

Šajā biedrībā bija apvienojušies jauni un neatzīti mākslinieki, mūziķi, aktieri un literāti, kuri darbojās sekcijās. Pirmais biedrības priekšsēdētājs bija literāts Kārlis Štrauhs.
Biedrība izdeva literatūras un mākslas žurnālu "Zaļā vārna" 1929. un 1931. gadā, tā redaktors bija Fricis Gulbis. Žurnalā tika publicēti daiļliteratūras darbi, kā arī kritiski darbi par izstādēm, literatūru un izrādēm.

Sekcijas
--------

Tēlotājas mākslas sekcijā darbojās aptuveni 60 biedru. To sākotnēji vadīja gleznotājs Jānis Plase, vēlāk Kārlis Baltgailis. Biedrībā iestājās daudzi jauni mākslinieki, jo tā deva iespēju piedalīties izstādēs, to vidū minami Pēteris Upītis, Francisks Varslavāns, Voldemārs Valdmanis, Arturs Lapiņš. Biedrībā darbojās gleznotāji Aleksandrs Štrāls, Valdis Kalnroze, Frīdrihs Milts, Ansis Cīrulis, Alberts Filka, Romans Suta, grafiķi Aleksandrs Junkers, Oļģerts Ābelīte, Kārlis Bušs un citi.

Literātu sekcijas darbojās Žanis Unāms, Kārlis Egle, Aleksandrs Čaks, Jānis Kadilis, Anna Sakse, Kārlis Eliass, Eriks Ādamsons, Fricis Gulbis, Kārlis Eduards Rabācs, Austra Skujiņa un citi.

Biedrībai bija aktīva izstāžu darbība, ka arī saviesīgu pasākumu rīkošana, to starp bohēmiski literāri sarīkojumi.

Ārējās saites
-------------

* Kultūra Latvijā 20.gs. 20.-40. gados
* www.makslasvesture.lv

Atsauces
--------

1. ↑  Fonda kartīte[novecojusi saite]
2. ↑  «KULTŪRA LATVIJĀ 20. GS. 20. - 40. GADOS». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2009. gada 24. novembrī. Skatīts: 2010. gada 7. oktobrī.
3. ↑  «1915 – 1940. g. Mākslas biedrības - Latvijas mākslas vēsture». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2009. gada 18. decembrī. Skatīts: 2010. gada 7. oktobrī.
4. ↑  «KAKTUSS: Latvijas Akadēmiskā bibliotēka un Rakstniecības, teātra un mūzikas muzejs». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2008. gada 19. aprīlī. Skatīts: 2010. gada 7. oktobrī.

|  |  |
| --- | --- |
| Portal icon | Mākslas portāls |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 136447132
* LNB: 000148234
* LCCN: no2010035725
* BNF: cb13736282k (data)

 |

 |
**Jānis Muncis** (1886—1955) bija latviešu scenogrāfs un teātra režisors. Pēc Ulmaņa apvērsuma veidoja grandiozus inscenējumus dažādos svētkos Rīgā, Koknesē, Jelgavā un Rēzeknē.
Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

Dzīvesgājums
------------

Darba svētku lieluzveduma režisors, 1937.
Izrāde "Atdzimšanas dziesmas" Esplanādē 1934. gada 20. jūlijā.
Pļaujas svētki Rēzeknē, 1936
Dzimis 1886. gada 16. jūlijā Ternejas pagasta "Reņģēs" (tagad Vilpulkas pagastā) zemnieku ģimenē. Mācījās Rīgas pilsētas mākslas skolā, pēc kuras beigšanas strādāja Rīgā kā dekorators un scenogrāfs Interimteātrī. Pirmā pasaules kara laikā mācījās teātra mākslu pie Staņislavska Maskavas teātrī un Vsevoloda Meierholda Skatuves uzvedumu meistarības kursos (1917-1919). Kopā ar Eduardu Smiļģi piedalījās Dailes teātra mākslinieciskās programmas izstrādē (1920-1926), līdztekus studēja Latvijas Mākslas akadēmijas J. R. Tillberga Figurālās glezniecības meistardarbnīcā. 1925. gadā ieguva *Grand Prix* Parīzes Starptautiskajā Dekoratīvās mākslas un moderno industriju izstādē. 1926. gadā Jānis Muncis devās uz ASV, kur veidoja scenogrāfiju Pasadīnas teātrī pie Losandželosas un lasīja lekcijas skatuves mākslas studentiem, līdztekus studēja filozofiju un psiholoģiju Pasadīnas Rietumu koledžā (*Occidental College*). Publicēja vairākus zinātniskos darbus skatuves mākslas teorijā, piedalījās Ņujorkas Moderno Mākslu muzeja Teātra mākslas izstādēs (1926, 1933).

1934. gadā Jānis Muncis atgriezās dzimtenē un pēc Sabiedrisko lietu ministrijas aicinājuma veidoja brīvdabas inscenējumus „Atdzimšanas dziesma" Rīgas Esplanādē (1934), „Pļaujas svētki Koknesē" (1935), kompozīcija „Tev mūžam dzīvot, Latvija!" uz peldošas skatuves Daugavā (1936), „Pļaujas svētki Rēzeknē" (1936), „Darba slava" (1937), „Pļaujas svētki Jelgavā" (1937), kurās piedalījās Nacionālā un Dailes teātra aktieri, Nacionālās operas balets, apvienotie kori, aizsargu un karavīru vienības. Piedalījās arī Vīnes Teātra mākslas izstādē (1936), Parīzes Starptautiskajā Mākslas un Tehnikas izstādē (1937).

Pēc Latvijas okupācijas Jāni Munci atlaida no darba. Otrā pasaules kara beigās viņš 1944. gada devās trimdā uz Vāciju, 1949. gadā viņš izceļoja uz ASV. Miris 1955. gada 7. februārī Holivudā, apglabāts Holivudas *Forever Cemetery*.
Viņa arhīvs glabājas Hārvarda Universitātes bibliotēkas fondos.

Piemiņa
-------

2012. gadā Eduarda Smiļģa Teātra muzejā bija izstāde „Pasaules elpā. Jānim Muncim-125".

Literatūra
----------

* "Jānis Muncis - māksla vai politika?" Teātra Vēstnesis, 1992/4, 68.lpp.
* "Jānis Muncis". Upeskalna apgāds. The River-Hill Press. 1961. - 13.lpp.

Apbalvojumi
-----------

* Triju Zvaigžņu ordenis, IV šķira Nr. 1630 (1934).

Atsauces
--------

1. ↑  «Londonas Avīze. - 1955. - 25.februāris». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 5. martā. Skatīts: 2016. gada 20. martā.
2. ↑  *Latvijas pagasti. Enciklopēdija*. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
3. ↑  Kas ir Jānis Muncis? 2012. gada 13. martā
4. ↑  «Muncis, Jănis, 1886-1955. Jănis Muncis papers, 1925-1926: Guide». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2014. gada 3. jūlijā. Skatīts: 2014. gada 4. maijā.
**Raijāna Bernāvi** (arābu: ريانة برناوي, *Rayyanah Barnawi*; dzimusi 1988. gada septembrī) ir Saūda Arābijas biomedicīnas pētniece, kosmonaute. 2023. gadā viņa veica kosmisko lidojumu ar kosmosa kuģi *Crew Dragon* misijā *Ax-2*, kļūstot par pirmo arābu sievieti kosmosā.

Raijāna Bernāvi (pirmajā rindā pirmā no labās) Starptautiskajā kosmosa stacijā

Dzīvesgājums
------------

Raijāna Bernāvi piedzima 1988. gada septembrī Džidā.

Viņa studēja medicīnas tehnoloģijas Otago Universitātē Jaunzēlandē, iegūstot bakalaura grādu. Bernāvi turpināja studijas Faisala Universitātē Rijādā, iegūstot maģistra grādu. Pēc tam viņa strādāja cilmes šūnu pētniecībā karaļa Faisala Specializētajā slimnīcā un pētniecības centrā Rijādā, nodarbojoties ar krūts vēža un vēža cilmes šūnu izpēti.

Vaļasprieki
-----------

Brīvajā laikā Bernāvi patīk niršana ar akvalangu, paraplanierisms, ūdenssporta veidi un kalnu pārgājieni. Viņa nodarbojas ar šiem sporta veidiem Turcijā, Jaunzēlandē, Indonēzijā un citās valstīs.

Lidojums kosmosā
----------------

2023. gada 12. februārī tika paziņots, ka Saūda Arābijas Kosmosa izpētes komisija izraudzījusies Raijānu Bernāvi un lidotāju Ali Alkarni piedalīties *SpaceX* kosmiskajā lidojumā *AX-2*.

Lidojumu kosmosā Raijāna Bernāvi sāka 2023. gada 21. maijā misijā *Ax-2*, esot *Crew Dragon* kosmosa kuģa *Freedom* misijas speciālistei. Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS) apkalpe pavadīja septiņas dienas. 31. maijā kosmosa kuģis atgriezās uz Zemes.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

| Kosmosa kuģis | Starta datums | Nolaišanās datums | Apkalpes biedri | Pozīcija | Ilgums | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Ax-2* | 21.05.2023. | 31.05.2023. | Pegija Vitsone, Džons Šofners, Ali Alkarni | Misijas speciālists | 9 d 5 h 27 min | Komercmisija uz SKS |

Atsauces
--------

1. ↑  SpaceX launches Axiom-2, before arriving with four astronauts to the ISS Sawyer Rosenstein, nasaspaceflight.com, 2023-05-21

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Raijāna Bernāvi***.
* Rayyanah Barnaw Axiom Space (angliski)
* Райяна Барнауи astronaut.ru, (krieviski)
Romas province Britānija ap 117. gadu
**Britānija** (latīņu: *Provincia Britannia*) bija romiešu province uz Lielbritānijas salas. Romas veiktā sistemātiskā Britānijas iekarošana sākās 43. gadā un lielā mērā tika pabeigta līdz 60. gadu beigām, padarot Britāniju par vienu no impērijas perifērijas provincēm.

Romanizācija galvenokārt skāra dienvidu, austrumu un daļēji centrālos reģionus; rietumu un ziemeļu reģioni gandrīz netika skarti. Vietējie iedzīvotāji bieži sacēlās nemierā. 4. gadsimta beigās Romas Britānijā dzīvoja 3,6 miljoni iedzīvotāju, no kuriem aptuveni 125 000 bija romiešu leģionāri, pilsētu iedzīvotāju skaits sasniedza 240 000. to vidū bija ķelti, romieši, romiešu padotie no kontinentālās Eiropas, kā arī iedzīvotāji no Tuvajiem Austrumiem, Ziemeļāfrikas un Melnās Āfrikas.

Lai gan iekarošana paātrināja sabiedrības noslāņošanās procesu, ķeltu sabiedrībā tā neizraisīja būtiskas pārmaiņas. Romas Impērijas krīze skāra arī Britāniju. No 3. gadsimta beigām ķeltu un sakšu ciltis sāka iebrukt Britānijā. 5. gadsimta sākumā romiešu valdīšana Britānijā beidzās. Lielbritānija atkal sadalījās vairākās neatkarīgās ķeltu teritorijās. Pēdējie romānizēto britu lūgumi Romai pēc palīdzības cīņā pret barbariem datējami ar 440. gadu.

Skatīt arī
----------

* Pēcromiešu Britānija

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Britānija***.
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh85056728
* ISNI: 0000 0001 2248 3427
* GND: 4069666-2
* NKC: ge839531

 |

 |
**Nikandrs Markss** (krievu: *Никандр Александрович Марк*с, 1861—1921) bija krievu paleogrāfs, vēsturnieks, arheologs un folklorists. Kubaņas Valsts universitātes dibinātājs un pirmais rektors. Krievijas Impērijas armijas ģenerālleitnants, Odesas kara apgabala štāba priekšnieks.

Dzīves gājums
-------------

Nikandrs Markss dzimis 1861. gadā Feodosijā militārā ģimenē. Pats Makrss veltīja 25 gadus militārajai karjerai cariskajā Krievijā.

1905. gadā Markss aktīvi piedalījās Odesas Strādnieku deputātu padomes sēdēs. Viņš tika ievēlēts par revolucionārās komitejas locekli. 1910. gadā viņš absolvēja Maskavas Arheoloģijas institūtu. 1914. gada jūnijā Nikandrs Markss atvaļinājās ar ģenerālleitnanta pakāpi un apmetās uz dzīvi Krimā. Pirmā pasaules kara sākumā viņu iesauca armijā.

1917. gadā viņš atbalstīja revolūciju. 1919. gadā Markss tika iecelts par Feodosijas tautas izglītības komisāru. Tajā pašā gadā, kad pilsētā ienāca ģenerāļa Jakova Slaščova armija, viņu arestēja un aizveda uz Jekaterinodaru (kopš 1920. gada — Krasnodara); virsnieki viņam draudēja ar linčošanu.

1919. gada rudenī viņš noraidīja piedāvājumu vadīt Sarkanās armijas vienības Kubaņā. 1920. gada 19. decembrī Markss tika ievēlēts par pirmo Kubaņas Universitātes rektoru.

Nomira Krasnodarā no pneimonijas, kur arī tika apglabāts.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Nikandrs Markss***.
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 311355253
* LCCN: n93000150

 |

 |
**Bobijs Sandimanijs lll** (dzimis 2001. gada 30. jūlijā), profesionāli pazīstams kā ***Destroy Lonely***, ir amerikāņu reperis no Atlantas, Džordžijas štatā, pazīstams ar savu studijas albumu *NO STYLIST* (2022), kas sasniedza 91. vietu *Billboard 200*. Viņš ir amerikāņu repera *I-20* dēls, kurš parakstīja līgumu ar *Ludacris* izdevniecību *Disturbing tha Peace*. Viņš min savu tēvu kā viņa ietekmi uz muzikālo karjeru. Viņa agrākie oficiālie izlaidumi mūzikas straumēšanas platformā *SoundCloud* datēti ar 2015. gada beigām. *Lonely* 2021. gada sākumā noslēdza līgumu ar *Playboi Carti* izdevniecību *Opium* un bieži vien ir saistīts ar savu izdevniecības biedru *Ken Carson*.

Karjera
-------

### 2015-2019: Sākums

Destroy Lonely sāka strādāt pie mūzikas 14 gadu vecumā, veidojot savas pirmās dziesmas ierakstu studijā savā skolā. Viņš satika divus savus labākos draugus Texaco un Nezzus, kuri producēja daudzus viņa agrīnos darbus un turpināja strādāt ar viņu vēlākos projektos skolā. Uzreiz pēc tikšanās ar Nezzusu viņi sāka ierakstīt savu pirmo projektu *NezzusDestroyed*. Vēlāk Lonely iekaroja savu 2019. gada dziesmu "Bane".

### 2020-pašlaik: *NO STYLIST*

Pēc albuma *</3* izdošanas 2020. gadā un grupas "Bane" uzmanības, Destroy Lonely 2020. gada decembrī pamanīja Playboi Carti. 2021. gada sākumā viņš parakstīja līgumu ar pēdējās ierakstu kompāniju Opium. 2021. gada aprīlī viņš parādījās Playboi Carti mūzikas videoklipā savai dziesmai "Sky". 2022. gada aprīlī viņš tika paziņots par izpildītāju Lyrical Lemonade Summer Smash. 2022. gada jūlijā Sandimanie parādījās biežā līdzstrādnieka Ken Carson studijas albumā *X* (2022). 2022. gada jūlijā viņš piedalījās arī Atlantas repera Bktherulas singlā "Forever Pt. 2" un Ročesteras repera Slump6s albumā *Genesis*. 2022. gada augustā Destroy Lonely izdeva savu pirmo studijas albumu ar nosaukumu *NO STYLIST*. Albumā ir tikai viņa ierakstu biedrs Ken Carson. 2022. gada septembrī viņš un biedrs Opium reperis Ken Carson uzdāvināja Playboi Carti gredzenu viņa 26. dzimšanas dienā. 2022. gada oktobrī viņš paziņoja savas turnejas "NO STYLISY" datumus. Oktobrī viņš arī izdeva mūzikas videoklipu savam ierakstam "Vetements Coat", kas tiek raksturots kā saturs "sarežģītām vakariņu ballītēm un pusnakts braucieniem ar automašīnu".

Diskogrāfija
------------

###### Studijas albumi

* *NO STYLIST* (2022)

Mūzikas stils
-------------

Žurnāls Rolling Stone piemin Destroy Lonely unikālo veidu, kā mainīt ritmu un humoristisku taktiku izmantošanu viņa mūzikā. Viņš min savu ietekmi uz rokgrupām, piemēram, Crystal Castles, Deftones un The Cure, un repa priekštečiem, piemēram, Lil Wayne, Drake, Future, Young Thug un Playboi Carti. Brendons Kalenders no *The Fader* viņa mūziku ir aprakstījis šādi: "Destroy Lonely ir eklektisks auss ritmiem, kas šķiebjas, atmosfēriski ritmi, kas darbojas kā audekli, viņa balss ir spilgti krāsas šļakatas." Viņš ir. arī atzīmēja, ka viņa dziesmās ir orķestra un Genshin Impact paraugi.
**Orokjeta** (filipīniešu: *Lungsod ng Oroquieta*, angļu: *City of Oroquieta*, sebuāņu: *Dakbayan sa Oroquieta*) ir pilsēta Filipīnās, Ziemeļmindanao reģionā, Rietummisamisas provinces galvaspilsēta un otra lielākā pilsēta. Atrodas provinces ziemeļaustrumos Boholas jūras Iliganas līča krastā. Pilsētā visbiežāk lietotā valoda ir sebuāņu valoda.

Vēsture
-------

Zināma vismaz kopš 1861. gada kā **Lajavana** (*Layawan* — ‘klaiņojoši dzīvnieki’), ko apdzīvoja galvenokārt ieceļotāji no Boholas. 1880. gadā Lajavanu izdalīja patstāvīgā municipalitātē un pārdēvēja tagadējā vārdā par godu pirmā draudzes mācītāja Tomasa Kasado dzimtajai vietai Spānijā. 1930. gadā Orokjeta kļuva par jaunizveidotās Rietummisamisas provinces galvaspilsētu. 1942. gadā Orokjetu nozīmēja par galvaspilsētu Brīvajām Filipīnām — Japānas karaspēka neieņemtajai un Filipīnu Savienības armijas kontrolētajai Mindanao teritorijas daļai; šeit ieradās prezidents Manuels Kesons pēc evakuācijas no Korrigedoras salas. 1970. gadā Orokjetai piešķīra pilsētas statusu.

Atsauces
--------

1. ↑  «2020 Census of Population and Housing (2020 CPH) Population Counts Declared Official by the President». *Q107442757*. Q17067223. 7 jūlijs 2021.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Orokjeta***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 131550196
* LCCN: n2003121893

 |

 |
**Blue Origin** ir amerikāņu aeronautikas ražotājs, aizsardzības kontraktors un raķešu startu pārdevējs. To izveidojis Džefs Beizoss 2000. gada 8. augustā ASV, Vašingtonas štatā, Kenta. Kompānija ražo raķešu dzinējus United Launch Alliance, kā arī raķetes, kosmosa kuģus un satelītus, kā arī smagos nesējus. *Blue Origin* ir otrs Mēness nolaižamo aparātu piegādātājs NASA Artemis programmai. Kompānija ražo četrus dzinēju veidus. Kompānija saņēmusi Roberta Koljē balvu par atkārtoti izmantojamu raķešu demonstrāciju *New Shepard* programmā.

Vēsture
-------

Kompāniju nodibināja Amazon izveidotājs Džefs Beizoss. Kompānija ražo divu veidu raķetes: "New Shepard" un "New Glenn". Maz zināms par kompānijas aktivitātēm dibināšanas sākumā. 2006. gadā kompānija iegādājās zemi raķešu palaišanas laukumu izbūvēšanai Van Hornā, Teksasā, ASV - starta laukums nosaukts *Launch Site One (LS1)*. 2006. gada novembrī no starta laukuma tika veikts pirmais raķešu starts - eksperimentāla *Goddard* raķete sasniedza 86 metru augstumu.

2021. gada 20. jūlijā "New Shepard" veica pirmo pilotējamo lidojumu kosmosā ar Blue Origin NS-16 lidojumu, lidojums ilga apmēram 10 minūtes un šķērsoja Kārmāna līniju. Pirmā lidojuma pasažieri bija - Džefs Beizoss, viņa brālis Marks Beizossm kā arī Vallija Fanka un Olivers Demens, kurš lidojuma vietu ieguva izsolē.

Raķetes
-------

### New Shepard

*New Shepar*d ir pilnībā atkārtoti izmantojama raķete sub-orbitalajiem lidojumiem. Raķete nosaukta par godu pirmajam amerikānim kosmosā - Alanam Šepardam. Raķete startē un nolaižas vertikāli un spēj nogādāt gan cilvēkus, gan derīgo kravu uz kosmosa robežu. Raķete sastāv no vienpakāpju nesējraķetes un komandas kapsulas. Nesējraķeti darbina 490 kN jaudīgs BE-3PM raķešmotors, kas kapsulu paceļ orbīta ar apogeju 100,5 kilometu augstumā, šķērsojot Kārmāna līniju. Pasažieri un krava izjūt dažas minūtes bezsvara stāvoklī, pirms atgriešanās uz zemes. Nesējraķete ir pilnībā izmantojama atkārtoti un nolaižoties atgriežas starta laukumā, kravas kapsula nolaižas ar trīs izpletņu palīdzību un beigu fāzē kapsulu nobremzē arī cietās raķešdegvielas bremzēšanas dzinējs. Līdz šim kompānija ir veikusi 22 veiksmīgu *New Shepard* startu un nolaišanos, 1 daļēju neveiksi un 1 neveksmīgu lidojumu.

### New Glenn

*New Glenn* ir augstas kravnesības nesējraķete, kas vēl atrodas izstrādes stadijā. Pirmais lidojums plānots 2024. gada pēdējā ceturksnī. Raķete nosaukta par godu amerikāņu kosmonautam - Džonam Glennam. Raķetes pirmo pakāpi darbinās 7 BE-4 dzinēji. Raķetes kravas nodalījuma telpa tiek projektēta tā, lai būtu divreiz ietilpīgākā nekā citām komerciālajām nesējraķetēm. Tāpat kā *New Shepard* - pirmā nesējraķetes pakāpe būs atkārtoti izmantojama. NASA 2023. gadā izvēlējās *New Glenn* nesējraķeti kosmosa zondes ESCAPADE startam.

Dzinēji
-------

1. ↑  «Blue Origin Revenue». CBINSIGHTS. n.d.
2. ↑  Micah Maidenberg. «Jeff Bezos' Blue Origin Plots Launch of Its Mega Rocket. Next Year. Maybe.». The Wall Street Journal, 2023. gada 9. augusts. Skatīts: 2023. gada 9. augusts.
**Javas seskāpsis** (*Melogale orientalis*) ir sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) plēsējs. Javas seskāpsis ir endēmisks Javas salai Indonēzijā. Tā ir apdraudēta suga, un Javas seskāpsis ir ierakstīts pasaules Sarkanajā grāmtā.

Kādreiz Javas seskāpsis tika uzskatīts par Birmas seskāpša (*Melogale personata*) pasugu, un tā zinātniskais nosaukums bija *Melogale personata orientalis*, tomēr ģenētiskie pētījumi ir ieviesuši korekcijas klasifikācijā, un šobrīd Javas seskāpsis ir atsevišķa suga *Melogale orientalis*.

Izskats un īpašības
-------------------

Javas seskāpsis ir maza auguma āpsis. Tā ķermeņa garums ir 33—44 cm, astes garums 15–23 cm, svars 1—2 kg. Visas seskāpšu sugas ārēji izskatās ļoti līdzīgas, tām nedaudz atšķiras tikai melnbaltās svītras uz sejas un muguras. Tos ir grūti atšķirt pēc ārējā izskata. Seskāpsim, salīdzinot ar pārējiem āpšiem, ir slaidāks, garāks ķermenis, smalkāki kauli, bet kājas īsas kā jau sermuļu dzimtas dzīvniekam. Purns garš, smails, atgādina seska purniņu, tādēļ šie āpši ir ieguvuši savu nosaukumu. Seskāpša seja nav tik plata kā pārējiem āpšiem, tā ir konusveidīga. Aste ir gara un kupla. Ķepas platas, ar spēcīgiem nagiem, kas piemēroti zemes rakšanai. Starp pirkstiem ir daļēji attīstīta peldplēve.

Kažoks ir biezs, ar īsu matojumu. Kažoka krāsa pelēka vai pelēkbrūna. Atšķirībā no Birmas seskāpša Javas seskāpša galva ir melna ar nelieliem, baltiem laukumiņiem virs acīm un uz pieres. Pakakle un zods Javas seskāpsim ir balta, degungals un pēdu apakšas rozā. Aste tumša, ar baltu astes galu. Uz galvas sākas koša, bieza, balta svītra un, šķērsojot visu ķermeni, beidzas pie astes pamatnes. Svītra virzienā uz asti paliek arvien šaurāka un vizuāli izzūd.

Sistemātika
-----------

Javas seskāpsim ir 2 pasugas:

* *Melogale orientalis orientalis* — sastopams Javas salas austrumdaļā;
* *Melogale orientalis sundaicus* — sastopams Javas salas rietumdaļā.

Atsauces
--------

1. ↑  «Javan Ferret-Badger — educational resources». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2006. gada 30. jūnijā. Skatīts: 2009. gada 18. novembrī.
2. 1 2  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2007. gada 27. septembrī. Skatīts: 2009. gada 18. novembrī.
3. ↑  APUS.RU — Барсук хорьковый яванский
4. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2007. gada 27. septembrī. Skatīts: 2009. gada 18. novembrī.
5. ↑  «Ferret badgers (Melogale species): Classification and subspecies». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2009. gada 10. jūlijā. Skatīts: 2009. gada 18. novembrī.

Ārējās saites
-------------

* Ferret Badger
* Javan ferret-badger
Degošais Reihstāgs
**Reihstāga dedzināšana** (vācu: *Reichstagsbrand*) dedzināšana notika 1933. gada 27. februārī, un tai bija liela nozīme nacistu varas nostiprināšanā Vācijā. Saskaņā ar nacistu oficiālo versiju dedzināšanu bija sarīkojis holandiešu komunists Marinus van der Lubbe, par ko viņam tika piespriests nāvessods.

Šis incidents kļuva par iemeslu nacistiem ierobežot iedzīvotāju pilsoniskās brīvības un sākt represijas pret vācu komunistiem un sociāldemokrātiem. Atklāti politiskie tiesas procesi vairs nenotika. Daudzi nacistu pretinieki, tostarp Vācijas komunistu līderis Ernsts Tēlmanis, tika ieslodzīti cietumā un vēlāk bez tiesas izpildīti nāvessodi.

Drīz vien visas Vācijas politiskās partijas, izņemot NSDAP, tika vai nu likvidētas, vai arī paziņoja par savu likvidāciju. 1933. gada 14. jūlijā tika izdots tā sauktais "Likums pret jaunu partiju izveidi", ar kuru NSDAP tika pasludināta par vienīgo partiju valstī un tika noteikts kriminālsods par mēģinājumiem izveidot vai uzturēt citu partiju apvienību pastāvēšanu.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Reihstāga dedzināšana***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* GND: 4049177-8
* NKC: ph317169

 |

 |
**Imants Bleidelis** (dzimis 1975. gada 16. augustā) ir bijušais Latvijas futbola pussargs. Imants Bleidelis Latvijas izlasē ir aizvadījis 106 spēles, ieņemot otro vietu Latvijas izlasē pēc aizvadīto spēļu skaita, kā arī guvis 10 vārtus.

Latvijas izlasē Bleidelis debitēja 19 gadu vecumā 1995. gadā spēlē pret Igaunijas izlasi. Kopš tā laika Bleidelis bija pastāvīgs Latvijas futbola izlases pamatsastāva labās malas pussargs, kurš vienmēr izcēlies ar savu lielo ātrumu. Latvijas izlases sastāvā spēlējis arī 2004. gada Eiropas čempionātā Portugālē. Savu simto spēli izlasē Bleidelis aizvadīja 2007. gada 2. jūnijā pret Spānijas izlasi.

Savu futbolista karjeru uzsācis Skonto FC, kurā arī spēlēja, līdz 2000. gadā pārcēlās uz Anglijas Premjerlīgas klubu Southampton F.C. kurā jau spēlēja cits Latvijas izlases futbolists Marians Pahars. Bleidelim tā arī neizdevās nostiprināties Southampton sastāvā, trīs klubā pavadīto gadu laikā viņš Premjerlīgā aizvadīja tikai 2 spēles, vairāk spēlējot dublieru komandā. Par spīti spēļu prakses trūkumam, Bleideli turpināja aicināt uz Latvijas izlasi. 2003. gadā viņam beidzās līgums ar Southampton F.C. un viņš pārgāja uz Dānijas komandu Viborg FF, kurā aizvadīja trīs diezgan veiksmīgas sezonas. No 2005. līdz 2006. gadam Bleidelis spēlēja Austrijas klubā Grazer AK, bet 2006. gada vasarā atgriezās Latvijā, kur spēlēja FK Jūrmala sastāvā. 2007. gada vasarā pievienojās FHK Liepājas Metalurgs. 2008. gadā sakarā ar komandas neveiksmīgo sniegumu, klubs lauza ar viņu līgumu. Pēc šīs sezonas Bleidelis karjeru beidza.

Šobrīd strādā Jūrmala-VV par bērnu futbola treneri.

Atsauces
--------

1. ↑  Tiesa noraidījusi Bleideļa un Mihaļčuka prasību pret *Liepājas Metalurgu* Arhivēts 2009. gada 8. martā, *Wayback Machine* vietnē. BNS
2. ↑  «Bleidelis: "Andrejevā esmu vīlies"». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2009. gada 25. jūlijā. Skatīts: 2009. gada 23. jūlijā.

Ārējās saites
-------------

* *Soccerbase* spēlētāja profils (angliski)
* *National-Football-Teams* profils (angliski)
* *Transfermarkt* spēlētāja profils (angliski)
* *Eu-football.info* profils (angliski)
* *FBref* spēlētāja profils (angliski)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Latvijas futbola izlase — Euro 2004 |
| --- |
|  |
| 
* 1 Koliņko
* 2 Stepanovs
* 3 Astafjevs
* 4 Zemļinskis
* 5 Laizāns
* 6 Blagonadeždins
* 7 Isakovs
* 8 Bleidelis
* 9 Verpakovskis
* 10 Rubins
* 11 Prohorenkovs
* 12 Piedels
* 13 Pučinskis
* 14 Lobaņovs
* 15 Smirnovs
* 16 Zirnis
* 17 Pahars
* 18 Korabļovs
* 19 Štolcers
* 20 Pavlovs
* 21 Miholaps
* 22 Zakreševskis
* 23 Rimkus
* Galvenais treneris Aleksandrs Starkovs

 |

 |
**Maravi** (filipīniešu: *Lungsod ng Marawi*, angļu: *City of Marawi*, lanaju: *Bandar a Marawi*) ir pilsēta Filipīnās, Bangsamoro autonomajā reģionā, Dienvidlanao provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Atrodas provinces ziemeļdaļā Lanao ezera ziemeļu krastā pie Agusas upes iztekas. Lielākā daļa iedzīvotāji ir musulmaņi lanaji, pilsētas oficiālais nosaukums ir **Islāmiskā Maravi pilsēta**.

Vēsture
-------

Par pilsētas oficiālo dibināšanas gadu tiek uzskatīts 1639. gads, kad spāņu militārās ekspedīcijas komandieris kapteinis Fransisko Atjensa iekarotā lanaju nocietinājuma vietā dibināja **Dansalanas** (*Dansalan* — ‘piestāšanas vieta’) apmetni. Pēc neveiksmīga mēģinājuma iekarot pārējo ezera apkārtni apmetne tajā pašā gadā tika pamesta. Spāņi pie Lanao ezera atgriezās tikai 19. gadsimta otrajā pusē, kad norisinājās karš ar Magindanao sultanātu. Iekarot Dansalanu izdevās tikai 1895. gadā, bet to atkal pameta līdz ar amerikāņu ierašanos 1898. gadā. 1907. gadā Dansalanu dibināja kā municipalitāti Moro provinces sastāvā un tā bija vienotās Lanao provinces galvaspilsēta no 1914. gada līdz sadalīšanai 1959. gadā. 1940. gadā Dansalanai piešķirts pilsētas statuss, bet 1956. gadā pārdēvēta tagadējā vārdā. Kopš 1959. gada Dienvidlanao provinces galvaspilsēta.

2017. gada 23. maijā pilsētā iebruka 500 cilvēku liels ar Islāma valsti saistīts kaujinieku grupējums. Smagās ielu kaujās, kas turpinājās līdz 23. oktobrim, pilsēta tika ievērojami nopostīta, tajā skaitā Filipīnu Gaisa spēku uzlidojumos. 2018. gadā pilsētas teritorijā tika izveidota Filipīnu bruņoto spēku bāze, lai nepieļautu atkārtotus nemiernieku uzbrukumus.

Atsauces
--------

Ārējās saites
-------------
Cepti baloži
**Gaļas balodis** jeb **skvobs** (angļu: *Squab*) ir gaļas ieguvei audzēts jauns balodis, kā arī šāda baloža gaļa. 

Skvobs parasti tiek uzskatīts par delikatesi. Gaļa ir maiga, sulīga un ar bagātīgāku garšu nekā citu mājputnu gaļai. Liemenī ir salīdzinoši maz gaļas, lielākā daļa tās ir krūtiņā, kas sver piecas reizes vairāk nekā kājiņas. 

Rūpnieciska skvobu ražošana ir attīstīta ASV. Cāļus audzē līdz aptuveni viena mēneša vecumam, kad tie sasniedz pieauguša putna lielumu, un nokauj, pirms tie izlido. Ķīniešu virtuvē baložu gaļu pasniedz svētku maltītēs, piemēram, Ķīniešu Jaunajā gadā, parasti ceptu.

Vēsture
-------

Baložus lietoja uzturā jau senatnē un viduslaikos, taču baložu gaļa bija drīzāk delikatese, nevis pamatēdiens. Saglabājušās tās pagatavošanas receptes ir vairāk piemērotas bagātīgai svētku maltītei, nevis nabadzīga cilvēka vakariņām.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Gaļas balodis***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
**Andrejs Balodis** (1908-1987) bija latviešu dzejnieks un žurnālists.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1908. gada 24. martā Vecumnieku pagastā laukstrādnieku ģimenē.

Mācījās Vecumnieku pamatskolā (1920–1923), 1922. gadā viņu apcietināja par darbību nelegālā pulciņā, bet nepilngadības dēļ atbrīvoja.
Turpināja mācības Rīgas pilsētas 4. vidusskolā (1923–1927), 1924. gadā žurnāls "Domas" iespieda viņa dzejoli "Pēc pusnakts". 
1925. gadā iestājās komjaunatnē, darbojās Rīgas Arodbiedrību centrālbiroja Jaunatnes sekcijas centra mēneša žurnālā "Darba Jaunatnes Ceļš" (1927–1928).
1928. un 1930. gadā Balodi ieslodzīja Rīgas Centrālcietumā par pretvalstisku darbību, atbrīvoja 1939. gadā.

Otrā pasaules kara laikā bija latviešu strēlnieku divīzijas karavīrs, tad laikraksta "Cīņa" redaktora vietnieks (1943–1944). Pēc kara beigām žurnāla "Karogs" atbildīgais sekretārs (1946–1948) un atbildīgais redaktors (1948–1964).
Latvijas Padomju rakstnieku savienības komunistiskās partijas pirmorganizācijas biroja sekretārs.

Miris 1987. gada 6. aprīlī.

Dzejas krājumi un izlases
-------------------------

* 1945: "Cīņu un uzvaru gaismā"
* 1948: "Dzīvības sējēji"
* 1950: "No sirds"
* 1951: "Lai lielgabali klus".
* 1955: "Vēji logā"
* 1958: "Spārnotie gadi" (izlase)
* 1963: "Briedums"
* 1968: "Laika upe"
* 1970: "Araukārija: Krimas dzejoļi"
* 1971: "Okeānvējš"
* 1972: "Miķeļtornis"
* 1978: "Kļavlapu zelts" (izlase)
* 1983: "Zivju debesis"
* 1988: "Rudens sērmūkšļi" (izlase)

### Dzeja bērniem

* 1951: "Kolhoza bērni"
* 1964: "Spurdzes"
* 1970: "Kamu-kamu kājiņas: mazajam Andrītim pirmajai lasīšanai"

Pagodinājumi
------------

* LPSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks (1958)
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1959)

Atsauces
--------

1. ↑  literatura.lv

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 103337425
* LCCN: n87802942
* ISNI: 0000 0003 8523 1571
* GND: 129321034X
* NKC: jo2002106334

 |

 |
**Rogāļu dižakmens** ir ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis, kas atrodas Jēkabpils novada Kūku pagastā.

Dižakmens atrodas vietējas nozīmes dabas parkā Daugavas labajā krastā Rogāļu gravā, saimniecības "Lazdugravas" teritorijā starp "Rogāļu" un "Auzānu" mājām, 50 metrus no Rogāļu strauta ietekas Daugavā. Dižakmens tiek aizsargāts no 1977. gada.

Rogāļu dižakmens ir sarkanbrūns mikroklīna granīts no rapakivi granītu grupas. Akmens pamatmasu veido viborgīts — granīta paveids. Rogāļu dižakmens ir vadakmens, ko šurp ledājs ir atgādājis no Karēlijas zemesšauruma. Tas ir 6,5 metrus garš, 4,6 metrus plats, 3,7 metrus augsts. Tā apkārtmērs ir 18,5 metri, bet tilpums aptuveni 40 m³.

Apmeklēt akmeni var, dodoties pa izveidotu ainavisku tūristu taku, sekojot uzstādītajām norādēm.

Atsauces
--------

1. ↑  «www.dabasretumi.lv». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2010. gada 11. oktobrī. Skatīts: 2011. gada 7. jūlijā.
2. ↑  Kūku pagasta terit. plānojums[novecojusi saite]

Ārējās saites
-------------

* Kūku pagasta terit. plānojums[novecojusi saite]
**Džemels Moriss Demons** (angļu: *Jamell Maurice Demons*; dzimis 1999. gada 1. maijā), profesionāli pazīstams kā ***YNW Melly***, ir amerikāņu reperis un dziedātājs. Viņš ir vislabāk pazīstams ar dziesmām "Murder On My Mind", "Mixed Personalities" (ar Kanje Vestu), "Suicidal" (ar *Juice WRLD)* un "223's" (ar *9lokkNine*). Pirmais tiek uzskatīts par viņa izlaušanos, kas viņam piesaistīja papildu uzmanību pēc tam, kad tika apsūdzēts divu reperu biedru dubultslepkavībā "YNW" kolektīvā. 2019. gada novembrī viņš izdeva savu debijas albumu *Melly vs. Melvin*, ierindojoties *Billboard 200* topa 8. vietā.

2019. gada februārī viņš tika arestēts un apsūdzēts divās apsūdzībās par tīšu pirmās pakāpes slepkavību, un viņam draud mūža ieslodzījums bez iespējas nosacīti atbrīvot, ja viņš tiks notiesāts. Viņš ir arī aizdomās turamais par šerifa vietnieka slepkavību 2017. gadā Gifordā. 2019. gada martā Demons neatzina savu vainu apsūdzībās par dubultslepkavību un pašlaik gaida tiesu.
**Mušu infrakārta** (*Muscomorpha*) ir lielākā no četrām mušveidīgo apakškārtas (*Brachycera*) infrakārtām. Šīs grupas kukaiņiem ir īsas antenas, kas visbiežāk sastāv no trīs vai četriem posmiem. Uz ķermeņa daudzām sugām ir sariņi, kuru raksturs ļoti bieži ļauj noteikt mušas taksonomisko piederību.

Lielākajai daļai mušu infrakārtas kukaiņu kāpuriem ir samazināta galvas kapsula, un tiem ir īpatnēja kūniņa – pupārijs, kas veidojas, kāpura ādai paliekot kā papildsegai uz kūniņas apvalka. Kad kāpurs metamorfozes ceļā ir kļuvis par pieaugušu īpatni, tas izlien no pupārija, galvgalī saraujot vāji veidotu cirkulāru šuvi. Visas mušu sugas, kas attīstās šādā pupārijā, iedala *Cyclorrhapha* grupā.

Sistemātikas izmaiņas
---------------------

Tā kā ģenētiskajos pētījumos atklājās, ka laupītājmušu infrakārta (*Asilomorpha*) ir parafilētiska, mūsdienās šis taksons vairs netiek lietots, bet visas trīs šīs bijušās infrakārtas virsdzimtas tiek klasificētas mušu infrakārtā. Dejotājmušu virsdzimta (*Empidoidea*) tiek sistematizēta kā māsas taksons bijušajai mušu infrakārtas grupai, kura mūsdienās izdalīta bez nosaukuma taksonā *Cyclorrhapha*. Abas šīs grupas kopā veido bez nosaukuma taksona grupu - *Eremoneura*, kurai māsas taksoni ir laupītājmušu virsdzimta (*Asiloidea*) un tīklspārnmušu virsdzimta (*Nemestrinoidea*).

Sistemātika
-----------

*Pamatraksts: divspārņu sistemātika*
* **Mušu infrakārta** (*Muscomorpha*)

* Laupītājmušu virsdzimta (*Asiloidea*)

* Laupītājmušu dzimta (*Asilidae*)**#**
* Medusmušu dzimta (*Apioceridae*)
* Plakanmušu dzimta (*Scenopinidae*)**#**
* Pūkmušu dzimta (*Bombyliidae*)**#**
* Samtmušu dzimta (*Therevidae*) (Māņlaupītājmušu dzimta)**#**
* dzimta *Apsilocephalidae*
* dzimta *Apystomyiidae*
* dzimta *Evocoidae*
* dzimta *Hilarimorphidae*
* dzimta *Mydidae*
* dzimta *Mythicomyiidae*
* dzimta *Ocoidae*
* dzimta †*Protapioceridae*

* Tīklspārnmušu virsdzimta (*Nemestrinoidea*)

* Tīklspārnmušu dzimta (*Nemestrinidae*)
* Zirnekļmušu dzimta (*Acroceridae*)**#**
* dzimta †*Rhagionemestriidae*

* *Eremoneura*

* Dejotājmušu virsdzimta (*Empidoidea*)

* Dejotājmušu dzimta (*Empididae*)**#**
* Smaragdmušu dzimta (*Dolichopodidae*)**#**
* Spietmušu dzimta (*Hybotidae*)**#**
* dzimta *Atelestidae*

* *Cyclorrhapha*

* sekcija *Aschiza*
* sekcija *Schizophora*

Piezīme: Latvijā sastopamās dzimtas apzīmētas ar **#**.

Atsauces
--------

1. ↑  Latvijas Daba: Divspārņi
2. 1 2 3  NCBI: Muscomorpha
3. ↑  NCBI: Eremoneura

Ārējās saites
-------------

* Catalogue of Latvian Flies (Diptera: Brachycera)
**BK Jēkabpils** bija profesionāls Latvijas basketbola klubs, kas ir bāzēts Jēkabpilī. Klubs spēlēja Latvijas Basketbola līgā, Baltijas Basketbola līgā, vēlāk arī Latvijas—Igaunijas Basketbola līgā, bet savas pastāvēšanas beigu posmā Nacionālajā basketbola līgā. Tas ir dibināts 2012. gadā un kopš dibināšanas brīža spēlēja LBL augstākajā divīzijā. Mājas spēles komanda aizvadīja Jēkabpils Sporta namā. 2022. gadā klubs izstājās no Nacionālās basketbola līgas un beidza pastāvēšanu.

Savā pirmajā pastāvēšanas sezonā klubs iekļuva Latvijas Basketbola līgas izslēgšanas spēļu ceturtdaļfinālā, kurā piekāpās Rīgas "Barons/kvartāls" komandai. Jau 2013.-2014. gada sezonā klubam izdevās vēl augstāks panākums, kad trenera Igora Miglinieka vadībā tika izcīnītas LBL bronzas medaļas.

Komandas galvenie treneri
-------------------------

* 2012—2013: Edgars Teteris
* 2013—2014: Igors Miglinieks
* 2014—?: Edmunds Valeiko

Ārējās saites
-------------

* Oficiālā mājaslapa
* Eurobasket profils (angliski)
* BBL profils Arhivēts 2021. gada 6. martā, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
* LBL profils Arhivēts 2021. gada 24. jūnijā, *Wayback Machine* vietnē.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 308249074

 |

 |
Kuopio guberņa Somijas lielhercogistes kartē.
**Kuopio lēne** (somu: *Kuopion lääni*, zviedru: *Kuopio län*) bija dibināta 1775. gadā kā Zviedrijas Karalistes Savonijas un Karēlijas lēne (*Savolax och Karelens län*), vēlāk Somijas lielhercogistes guberņa (1831–1917), tolaik dēvēta par **Kuopio guberņu** (krievu: *Куопиоская губерния*). Tās centrs bija Kuopio pilsēta.

Pēc 1917. gada Somijas Republikas sastāvā to latviski dēvēja par **Kuopio apgabalu**. 
Pēc administratīvās reformas 1997. gadā tā kļuva par Austrumsomijas provinces (*Itä-Suomen lääni, Östra Finlands län*) daļu, ko pēc 2011. gada reformas sadalīja Ziemeļsavo, Dienvidsavo un Ziemeļkarēlijas reģionos.

Vēsture
-------

Napoleona karu Ceturtās koalīcijas periodā Zviedrija bija apvienojusies ar Krievijas Impēriju, Apvienoto Karalisti un citām pusēm pret Napoleona Franciju. Tomēr pēc 1807. gadā noslēgtā Tilzītes miera līguma Krievija noslēdza mieru ar Franciju un izstājās no koalīcijas. Tas ļāva Krievijai 1808. gadā izaicināt Zviedriju karā un atņemt tai Somijas daļu. 17. septembrī Fredrikshamnā parakstīja miera līgumu, kurā Zviedrija atdeva Krievijas Impērijai Somiju un daļu no Lapzemes, slēdza savas ostas britu kuģiem un pievienojās kontinentālajai blokādei, piesakot karu Lielbritānijai. 1810. gada 6. janvārī Krievijas valdība palīdzēja izbeigt kara stāvokli starp Franciju un Zviedriju.

Nodotās teritorijas kļuva par Krievijas Impērijas Somijas Lielhercogisti. Sākotnēji Savonijas un Karēlijas lēnē nekādas izmaiņas nenotika, bet 1831. gadā izveidoja Kuopio guberņu, bet tās dienvidu daļu nodeva Mikeli guberņai.

* 1856. gada ģeogrāfiskā kartiņa1856. gada ģeogrāfiskā kartiņa
* 1835. gada karte1835. gada karte
* Kuopio guberņa (1913)Kuopio guberņa (1913)
* Kuopio lēne Otrā pasaules kara laikā (1942–1944)Kuopio lēne Otrā pasaules kara laikā (1942–1944)

Atsauces
--------

1. ↑  *Latviešu konversācijas vārdnīca*. XX. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 39 775. sleja.

Ārējās saites
-------------

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 140722040
* LCCN: n80146141
* GND: 4110421-3

 |

 |
**Robins Bairons Lopess** (angļu: *Robin Byron Lopez*; dzimis 1988. gada 1. aprīlī) ir amerikāņu basketbolists, spēlē centra pozīcijā. 2023. gadā pārstāv Nacioanālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Milvoki "Bucks".

Viņa dvīņubrālis Bruks Lopess arī ir profesionāls basketbolists un spēlē NBA. Profesionālā līmenī basketbolu spēlējis arī viņu vecākais brālis Alekss. Brāļu Lopesu tēvs ir cēlies no Kubas.

Karjera
-------

Spēlējis NCAA, kur kopā ar brāli pārstāvēja Stenforda Universitātes basketbola komandu "Cardinal". Pēc divām sezonām augstskolu basketbolā 2008. gada NBA draftā R. Lopesu Fīniksas "Suns" izraudzījās pirmajā kārtā ar 15. kārtas numuru.

2012. gada jūlijā Fīniksas komanda pēc četrām nospēlētām sezonām aizmainīja R. Lopesu uz Ņūorleānas "Hornets" (*sign-and-trade* darījums). 2013. gada vasarā trīs komandu maiņas darījuma rezultātā viņš nonāca Portlendas "Trail Blazers", kur aizvadīja divas sezonas, visas spēles dodoties komandas starta pieciniekā un ar komandu piedaloties arī izslēgšanas spēlēs. 2015. gada vasarā R. Lopess noslēdza līgumu ar Ņujorkas "Knicks", bet pēc vienas sezonas komandā kopā ar Hosē Kalderonu un Džerianu Grantu tika aizmainīts uz Čikāgas "Bulls" pret Deriku Rouzu, Džastinu Halideju un otrās kārtas drafta izvēli.

2019. gada jūlijā R. Lopess uz vienu sezonu pievienojās Milvoki "Bucks", sezonu profesionālajā basketbolā aizvadot kopā ar brāli, bet pirms 2020.—2021. gada NBA sezonas kļuva par Vašingtonas "Wizards" spēlētāju. R. Lopesam izdevās produktīva sezona "Wizards" sastāvā, tostarp viņš bija trešais precīzākais metējs visā līgā šajā sezonā. Pirms 2021.—2022. gada NBA sezonas R. Lopess noslēdza līgumu ar citu NBA komandu Orlando "Magic". Pēc tam vienu sezonu aizvadījis Klīvlendas "Cavaliers", bet 2023. gada vasarā atgriezās Milvoki "Bucks", atkal apvienojoties ar brāli Bruku.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Robins Lopess***.
* *Basketball Reference* NBA spēlētāja profils (angliski)
* NBA spēlētāja profils (angliski)
* *Eurobasket* spēlētāja(-s) profils (angliski)
* ESPN NBA profils (angliski)
* *RealGM Basketball* profils (angliski)

  


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Milvoki "Bucks" — pašreizējais sastāvs |
| --- |
|  |
| 
* 0 Lilards
* 5 Bīzlijs
* 7 Livingstons
* 9 Portiss
* 11 B. Lopess
* 22 Midltons
* 24 Konautons
* 34 J. Adetokunbo
* 42 R. Lopess
* 43 T. Adetokunbo
* 44 Džeksons
* 99 Krauders

Galvenais treneris: Doks Riverss
 |

 |
**Aivars Gulbis** (1933–2024) bija latviešu tēlnieks. Latvijas Mākslinieku savienības Tēlniecības sekcijas vadītājs (1967—1987).

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1933. gada 14. janvārī Lēdurgas pagastā Mārtiņa Gulbja ģimenē. Mācījās Lēdurgas pagasta skolā, no 1945. līdz 1947. gadam Turaidas astoņgadīgajā skolā. No 1947. līdz 1953. gadam Rīgas Lietišķās mākslas vidusskolā apguva iemaņas metāla apstrādē, līdz 1959. gadam studēja Latvijas Mākslas akadēmijas Tēlniecības nodaļā. 1965. gadā piedalījās tagadējā Rīgas Esplanādes laukumā esošā Raiņa pieminekļa izkalšanā.

No 1967. gada vadīja Latvijas Mākslinieku savienības Tēlniecības sekciju, bija Viļa Lāča kapa pieminekļa autors Rīgas Meža kapos (1974), piedalījās Uzvaras parka monumenta izveidē Pārdaugavā (1985). Aivara Gulbja ieceri parādīt Mātes-Dzimtenes tēlu ar bērnu paceltās rokās Kultūras ministrijas žūrijas komisijas vadība neļāva īstenot. Tas būtiski mainīja veidojuma satura jēgu – bez slīpētā, bronzā izpildītā bērna figūras sievietes rokās, kas simbolizētu neatkarīgu stāju, daudz uzskatāmāk dominēja sveicinājuma žests.

Piedalījās izstādēs Latvijā, Zviedrijā un Somijā, tēlniecības simpozijos Latvijā, Ungārijā, Čehijā. Organizēja un vadīja tēlniecības simpozijus Dzintaros un Biksērē.

Pēc 2000. gada darbojās konstruktīvisma stilā. A. Gulbim bija sešas personālizstādes, no kurām pēdējā "Mežs, mežs..." 2013. gadā veltīta viņa astoņdesmit gadu jubilejai.

Miris 2024. gada 10. janvārī.

Darbi
-----

* Piemineklis revolucionārajiem cīnītājiem Valkā (1965)
* Raiņa piemineklis Rīgā, pēc K. Zemdegas meta kopā ar L. Blumbergu (1965)
* Viļa Lāča kapa piemineklis Meža kapos (arhirekts Juris Skalbergs, 1974)
* Piemineklis Padomju Latvijas un Rīgas atbrīvotājiem no vācu fašistiskajiem iebrucējiem (1985), līdzautori: tēlnieks Ļevs Bukovskis, arhitekti E. Vecumnieks, E. Bāliņš, inženieri G. Beitiņš, H. Lācis.

Apbalvojumi un pagodinājumi
---------------------------

* Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks (1983)

Ārējās saites
-------------

* Rīgas Mākslas telpā' būs skatāma tēlniecības vecmeistara Gulbja izstāde
* Aivars Gulbis «Mežs, mežs…» atklāšana

Atsauces
--------

1. ↑  Mūžībā devies tēlnieks Aivars Gulbis lsm.lv 2024. gada 12. janvārī
2. ↑  Valsts Mākslas muzejā būs Aivara Gulbja personālizstāde delfi.lv, 2005. gada 17. martā
3. ↑  22/02 - 24/03 Aivars Gulbis. Mežs, mežs... "Rīgas Mākslas Telpa" 2013. gada 18. februārī

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 305071938
* ISNI: 0000 0004 1690 5808

 |

 |
**Nagurska** (krievu: *Нагурское*, agrāk — *Нагурская*) ir Krievijas militārs ciemats Arktikā. Izvietojusies Franča Jozefa Zemei piederošajā Aleksandras Zemē Ziemeļu Ledus okeānā. Izveidots 1947. gadā kā militārās aviācijas bāzes garnizons. Mūsdienās Krievijas FDD robežapsardzes dienesta bāze, kara bāze *Arktičeskij trilistnik* un vistālāk ziemeļos izvietotais Krievijas lidlauks. Ciematā nav pastāvīgo iedzīvotāju.

Vēsture
-------

2. Pasaules kara laikā (1943-1944) no ledus brīvajā salas ziemeļaustrumu daļā Severnajas līča ziemeļu piekrastē darbojās Vācijas Kara flotes meteostacija Šacgrēbere. Sarkanā armija to atklāja tikai 1947. gadā, kad polārās aviācijas vadītājs lidotājs Iļja Mazuruks veica salas apsekošanu, lai izvēlētos vietu lidlauka un aviācijas bāzes ierīkošanai. Lidlauku ierīkoja 1947. gadā un Mazaruks to nosauca par godu poļu polārajam lidotājam Janam Nagurskim, kurš 1914. gadā ar hidroplānu *Farman* veica pirmos lidojumus no Novaja Zemļas Franča Jozefa Zemes virzienā, meklējot pazudušo Georgija Sedova ekspedīciju.

1952. gadā netālu no lidlauka ierīkoja Nagurskas polārstaciju. Sākotnēji tās personāls mitinājās Šacgrēberes telpās, līdz tika izbūvētas polārstacijas pastāvīgās ēkas.

1981. gadā līdzās polārstacijai un lidlaukam izveidoja robežapsardzes karaspēka priekšposteni, vēlāk arī pretgaisa aizsardzības karaspēka vienību. No 1974. līdz 1991. gadam 3,5 km uz dienvidiem no Nagurskas Severnijas līča krastā darbojās Akustikas institūta pētniecības stacija Omega. Mūsdienās tās telpās izvietota nacionālā parka Russkaja Arktika galvenā lauka atbalsta bāze.

1991. gadā lielākā daļa infrastruktūras, ieskaitot polārstaciju, tika pamestas. Mūsdienās tās vietā darbojas automātiskā meteostacija.

2000. gados tika uzsākta kapitāla Nagurskas renovācija. Tika izbūvēts jauns garnizons, atjaunota sociālā infrastruktūra. Tiek būvēts jauns lidlauks ar betona segumu, bet tam līdzās karaspēka bāze *Arktičeskij trilistnik*. Renovācijas laikā ievērojami sakopta stacijas apkārtne, kas tās darbības laikā bija piedrazota ar dažādiem metāllūžņiem (galvenokārt dīzeļdegvielas mucām) un atkritumiem.

Atsauces
--------

1. ↑  ПОГРАНИЧНАЯ ЗАСТАВА «НАГУРСКОЕ» НА ЗЕМЛЕ ФРАНЦА-ИОСИФА
2. ↑  Возвращение метеонаблюдений на о. Земля Александры.
3. ↑  Нагурская, М-2 (АМСГ-4)
4. ↑  «Правда о секретной базе Гитлера на Земле Франца-Иосифа». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 9. decembrī. Skatīts: 2019. gada 22. decembrī.
5. ↑  Исторические объекты. Круглогодичная база "Омега"
6. ↑  Военная база "Нагурская" на Земле Франца Иосифа
7. ↑  Полюс чистоты. Остров, где стоит самая северная застава, очищен от мусора