**Siltumietilpība** — fizikāls lielums, kas raksturo to siltuma daudzumu, kas jāpievada ķermenim, lai tā temperatūra palielinātos par vienu kelvinu.

{\displaystyle C={\delta Q \over dT}}
Daudzos svarīgos gadījumos ķermeņa temperatūras paaugstināšanās ir tieši proporcionāla tam pievadītajam siltuma daudzumam un ķermeņa siltumietilpība paliek kā konstants (nemainīgs) lielums. Vispārīgajā gadījumā ķermeņa siltumietilpība var būt atkarīga no ķermeņa stāvokļa parametriem, piemēram, no tā temperatūras vai tilpuma konkrētā brīdī.

Īpatnējā, molārā, tilpuma siltumietilpība
-----------------------------------------

Ir acīmredzami, ka, jo lielāka ir ķermeņa masa, jo lielāks būs nepieciešams siltuma daudzums tā sasildīšanai, tāpēc siltumietilpība ir proporcionāla vielas daudzumam, kas atrodas ķermenī. Vielas daudzums var būt aprakstīts ar masu vai molu daudzumu. Tāpēc ir ērti aprēķinos lietot īpatnējo siltumietilpību (ķermeņa vienas masas daļiņas siltumietilpību):

{\displaystyle c={C \over m}}
un molāro siltumietilpību (viena vielas mola siltumietilpību):

{\displaystyle C\_{\mu }={C \over \nu }}
kur {\displaystyle \nu ={m \over \mu }} — vielas daudzums ķermenī (kg/mol); {\displaystyle m} — ķermeņa masa (kg); {\displaystyle \mu } — vielas molārā masa jeb molmasa (mol). Molārā un īpatnējā siltumietilpība ir saistīta ar sakarību {\displaystyle C\_{\mu }=c\mu }.

Tilpuma siltumietilpība (ķermeņa vienas tilpuma daļiņas siltumpietilpība):

{\displaystyle C'={C \over V}}

Siltumietilpība dažādiem procesiem un vielas stāvokļiem
-------------------------------------------------------

Siltumietilpība ir definēta kā vielām dažādos agregātstāvokļos (cietiem ķermeņiem, šķidrumiem, gāzēm), tā arī daļiņu grupām, ansambļiem un kvazidaļiņām (metālu fizikā, piemēram, runa ir par elektronu gāzes siltumietilpību).

### Ideālās gāzes siltumietilpība

*Pamatraksts: Ideālās gāzes siltumietilpība* 
Siltumietilpība sistēmai savstarpēji nesaistītām daļinām (piemēram, ideālai gāzei) tiek noteikta ar brīvības pakāpju skaitu.

Molārā siltumietilpība pie nemainīga tilpuma (V=const.):

{\displaystyle C\_{V}={dU \over dT}={\frac {i}{2}}R}
kur R ≈ 8,31 J/(mol·K) — universālā gāzes konstante, {\displaystyle i} — molekulas brīvības pakāpju skaits.

Molārā siltumietilpība pie nemainīga spiediena (p=const.):

{\displaystyle C\_{P}={dU \over dT}+{PdV \over dT}={{i+2} \over 2}R}
### Adiabātes pakāpes rādītājs

*Pamatraksts: Adiabātes pakāpes rādītājs* 
**Adiabātes pakāpes rādītājs** (dažreiz saukts par **Puasona koeficientu**) — attiecība starp siltumietilpību pie nemainīga spiediena ({\displaystyle C\_{P}}) pret siltumietilpību pie nemainīga tilpuma ({\displaystyle C\_{V}}). Siltumtehnikā tiek izmantots latīņu burts k .

Vienādojums:

{\displaystyle \gamma ={\frac {C\_{P}}{C\_{V}}}={\frac {c\_{P}}{c\_{V}}},}
kur:

{\displaystyle C} — gāzes siltumietilpība,
{\displaystyle c} — gāzes īpatnējā siltumietilpība,
indeksi {\displaystyle \_{P}} un {\displaystyle \_{V}} apzīmē nosacījumu p=const. un v=const. atbilstoši.

Īpatnējās siltumietilpības vērtības dažām vielām un būvmateriāliem
------------------------------------------------------------------

Tiek atspoguļotas īpatnējās siltumietilpības vērtības pie nemainīga spiediena (*cp*).

Tabula I: Standarta īpatnējās siltumietilpības vērtības| Viela | Agregātstāvoklis | Īpatnējā Siltumietilpība, kJ/(kg·K) |
| --- | --- | --- |
| Ūdeņradis | gāze | 14,304 |
| Amonjaks | gāze | 4,359—5,475 |
| Hēlijs | gāze | 5,193 |
| Ūdens (300 К, 27 °C) | šķidrums | 4,1806 |
| Litijs | ciets ķermenis | 3,582 |
| Etanols | šķidrums | 2,438 |
| Ledus (273 К, 0 °C) | ciets ķermenis | 2,11 |
| Ūdens tvaiks (373 К, 100 °C) | gāze | 2,0784 |
| Naftas eļļas | šķidrums | 1,670—2,010 |
| Berilijs | ciets ķermenis | 1,825 |
| Slāpeklis | gāze | 1,040 |
| Gaiss (100 % mitrums) | gāze | 1,030 |
| Gaiss (sauss, 300 К, 27 °C) | gāze | 1,007 |
| Skābeklis (O2) | gāze | 0,918 |
| Alumīnijs | ciets ķermenis | 0,897 |
| Grafīts | ciets ķermenis | 0,709 |
| Kvarca stikls | ciets ķermenis | 0,703 |
| Čuguns | ciets ķermenis | 0,540 |
| Dimants | ciets ķermenis | 0,502 |
| Tērauds | ciets ķermenis | 0,462 |
| Dzelzs | ciets ķermenis | 0,449 |
| Varš | ciets ķermenis | 0,385 |
| Misiņš | ciets ķermenis | 0,370 |
| Molibdēns | ciets ķermenis | 0,251 |
| Alva (balta) | ciets ķermenis | 0,227 |
| Dzīvsudrabs | šķidrums | 0,140 |
| Volframs | ciets ķermenis | 0,132 |
| Svins | ciets ķermenis | 0,130 |
| Zelts | ciets ķermenis | 0,129 |
| Vērtības ir norāditas pie standartnosacījumiem (*T* = +25 °C, *P* = 100 kPa), ja tas nav norunāts īpaši. |

Tabula II: Īpatnējās siltumietilpības vērtības dažiem būvmateriāliem| Viela | Īpatnējā siltumietilpībakJ/(kg·K) |
| --- | --- |
| Koksne | 1,700 |
| Ģipsis | 1,090 |
| Asfalts | 0,920 |
| Betons | 0,880 |
| Marmors | 0,880 |
| Stikls logu | 0,840 |
| Ķieģelis keramiskais sarkanais | 0,840 — 0,880 |
| Ķieģelis silikātu | 0,750 — 0,840 |
| Smiltis | 0,835 |
| Augsne | 0,800 |
| Granīts | 0,790 |
| Tērauds | 0,470 |

Atsauces
--------

1. 1 2 3 4 5  Никеров. В. А. Физика: учебник и практикум для академического бакалавриата. — Юрайт, 2015. — С. 127—129. — 415 с. — ISBN 978-5-9916-4820-2.
2. 1 2 3 4 5  Ильин В. А. Физика: учебник и практикум для прикладного бакалавриата. — Юрайт, 2016. — С. 142—143. — 399 с. — ISBN 978-5-9916-6343-4.
3. ↑  Fox, R. A. McDonald, P. Pritchard: Introduction to Fluid Mechanics 6th ed. Wiley
4. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16  CRC Handbook of Chemistry and Physics / D. R. Lide (Ed.). — 90th edition. — CRC Press; Taylor and Francis, 2009. — 2828 p. — ISBN 1420090844.
5. 1 2  CRC Handbook of Chemistry and Physics / D. R. Lide (Ed.). — 90th edition. — CRC Press; Taylor and Francis, 2009. — 2828 p. — ISBN 1420090844.
6. ↑  CRC Handbook of Chemistry and Physics / D. R. Lide (Ed.). — 90th edition. — CRC Press; Taylor and Francis, 2009. — 2828 p. — ISBN 1420090844.
7. ↑  CRC Handbook of Chemistry and Physics / D. R. Lide (Ed.). — 90th edition. — CRC Press; Taylor and Francis, 2009. — 2828 p. — ISBN 1420090844.
8. ↑  CRC Handbook of Chemistry and Physics / D. R. Lide (Ed.). — 90th edition. — CRC Press; Taylor and Francis, 2009. — 2828 p. — ISBN 1420090844.
9. 1 2