Šis raksts ir par pavadoni. Par citām jēdziena **Venta** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

***Venta-1*** ir Latvijas pirmais Zemes mākslīgais pavadonis, kas polārā orbītā palaists 2017. gada 23. jūnijā. Tas paredzēts kuģu satiksmes Automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS), sakaru starp pavadoņiem un attēlu uzņemšanas kameras izmēģinājumiem. Projektu vada Ventspils Augstskola, tajā iesaistīts Vācijas uzņēmums *OHB-System AG*, Brēmenes Augstskola un Ventspils Augsto tehnoloģiju parks.
Projekta galvenais inženieris ir Brēmenes Augstskolas profesors Indulis Kalniņš.

2017. gada oktobrī Latvijas Pasts izdeva pastmarku un aploksni, uz kuras attēlots pavadonis Venta-1.

Vēsture
-------

Ideja par Zemes mākslīgā pavadoņa veidošanu Ventspils Augstskolā radās 2008. gadā. Sadarbības partneris tika atrasts Brēmenes Augstskolā, kur strādāja arī Latvijas pārstāvis, profesors Indulis Kalniņš. 2008. gada septembrī Brēmenē kosmiskās tehnikas ražotājs *OHB System* prezentēja plānu būvēt trīs nanopavadoņus ar AIS aparatūru. Viens no tiem ar nosaukumu *Venta-1* tiktu izgatavots Latvijā, iesaistot Ventspils Augstskolas un Ventspils Augsto tehnoloģiju parka speciālistus, sadarbībā ar Brēmenes Augstskolu un *OHB System AG*. Brēmenes Augstskola nodrošinātu pavadoņa izstrādi un palaišanu. Bez AIS *Venta-1* tiktu uzstādīta arī attēlu uzņemšanas kamera un lāzera tālmēru reflektori. Pavadoņa izstrāde ilgtu 15 mēnešus, un to kosmosā bija plānots palaist 2009. gada beigās ar Indijas nesējraķeti. Vieta nesējraķetē tika piedāvāta bez maksas.
Kopējās *Venta-1* projekta izmaksas tika lēstas ap 350 000 LVL, bet tiešās izmaksas bija aptuveni puse no šīs summas (250 000 EUR). Tiešās izmaksas finansēja Izglītības un zinātnes ministrija. 2008. gada beigās projektam tika piešķirts finansējums 74 000 LVL. Pavadoņa tehniskā izstrāde notika Vācijā. Latvijas puse iesaistīja studentus elektronikas, programmēšanas un datorzinību specialitātē, kuri brauca uz Brēmeni, savukārt Indulis Kalniņš — uz Latviju.

*Venta-1* inženiermodelis prezentācijā 2011. gada 31. augustā
Latvijas finanšu krīzes dēļ projektam nepieciešamais finansējums pavadoņa pabeigšanai 2009. gada vidū netika piešķirts. Līdz ar to *Venta-1* palaist 2009. gada beigās nebija iespējams. 2010. gada sākumā projekta pabeigšanai pietrūka aptuveni 100 tūkstošu latu.

2010. gada decembrī paziņots, ka finansēšanas problēmas ir atrisinātas un *Venta-1* izstrāde tiks pabeigta 2011. gada trešajā ceturksnī. Tā kā iespēja palaist pavadoni ar Indijas raķeti bez maksas bija palaista garām, šim mērķim bija jāmeklē finansējums. To atrisināja, uz *Venta-1* izvietojot arī Zviedrijas uzņēmuma *AAC Microtec* tā partneru ASV *plug and play* tehnoloģiju moduli. Šis uzņēmums apņemās pilnībā segt pavadoņa palaišanas izmaksas. Ar papildu moduli *Venta-1* masa no plānotajiem pieciem kilogramiem pieaugtu līdz 15 kilogramiem. Pavadoni varētu palaist ar Indijas raķeti 2011. gada trešajā ceturksnī.

2011. gada 31. augustā Ventspils Starptautiskajā Radioastronomijas centrā notika *Venta-1* prezentācija. Tajā laikā bija uzsākta kosmiskā aparāta testēšana un noritēja līgumsarunas ar pavadoņu palaišanas organizācijām no Indijas, Krievijas un ASV. Pavadoņa forma un masa bija palielinājusies: sistēmas tikušas dublētas, pievienots *plug and play* modulis, jauna *Luxspace* AIS antena, masa — 7,5 kilogrami. 2011. gada decembrī projekta koordinatore Dana Reizniece-Ozola informēja par problēmām kosmiskā aparāta nogādāšanai kosmosā. Lai pavadonis lidotu virs Latvijas, to nepieciešams ievadīt polārā orbītā, tāpēc neder jebkurš kosmiskais nesējs. *Venta-1* bija paredzēts palaist kopā ar Itālijas mikropavadoni *Max Valier Sat* (arī tas tapis sadarbībā ar *OHB System* un Brēmenes Augstskolu), bet to palaišanai paredzētās nesējraķetes *PSLV* starts 2011. gada nogalē ticis atcelts uz nenoteiktu laiku. Ja pavadoņa masa būtu līdz 4 kg, to varētu palaist ar citu *PSLV*. Tika izskatīta iespēja izmantot ASV raķeti *Falcon 9*, bet tās maksa bija pārāk liela. Savukārt reālākais variants varētu būt Krievijas nesējraķete *Kosmos-3M*. Darbietilpīgs process bija arī *Venta-1* darbībai nepieciešamo frekvenču saskaņošana.

2012. gada oktobrī Dana Reizniece-Ozola pastāstīja, ka notikušas sarunas ar Krievijas kosmosa aģentūru *Roskosmos* par iespēju *Venta-1* palaist ar tās nesējraķeti. Ar šo raķeti paredzēts palaist vairākus lielus komercpavadoņus, un Brēmenes augstskola segtu starta izmaksas. Par to *Venta 1* būtu jāuzstāda nelielas papildu ierīces, kuras nodrošinātu nesējraķetes telemetrijas pārraidīšanu. Šis starts varētu notikt 2013. gada pirmajos četros mēnešos.

2015. gada novembrī saņemts valsts uzņēmuma "Elektroniskie sakari" apstiprinājums, ka *Venta-1* radiofrekvences ir iekļautas Starptautiskās telesakaru savienības (*ITU*) Radiosakaru biroja Galvenajā frekvenču reģistrā *MFIR*, un *Venta-1* sakaru sistēma ieguvusi starptautisku juridisku aizsardzību. Decembrī Ventspils Augstskola noslēdza līgumu ar Brēmenes Augstskolu par *Venta-1* nogādāšanu orbītā ar Indijas nesējraķeti *PSLV*; tā palaišana varētu notikt 2016. gada otrajā ceturksnī.
2016. gada 1. februārī "Elektroniskie sakari" Ventspils Augstskolai oficiāli izsniedza izplatījuma radiosakaru tīkla lietošanas atļauju, kas ļauj Ventspils Augstskolai sazināties ar *Venta-1* noteiktās radio frekvencēs. Šāda atļauja Latvijā izsniegta pirmoreiz un ir derīga no 2016. gada 1. aprīļa līdz 2019. gada 31. martam.

2016. gada 16. un 17. martā Brēmenē Maksa Planka institūtā notika *Venta-1* vibrāciju testi, kuros bija uzaicināti Ventspils Augstskolas pārstāvji. Tika prezentēts pavadoņa jaunais izskats: ja sākotnējā versijā saules bateriju paneļi pārsniedza korpusa malas, tad tagad saules baterijas ietilpa uz korpusa skaldnes. Saules bateriju samazināšana bijusi nepieciešama tādēļ, lai *Venta-1* varētu sajūgt kopā ar pavadoni *Max Valier Sat*. Tas tika skaidrots ar nepieciešamību samazināt kosmiskā aparāta un tā atdalīšanai nepieciešamās iekārtas kopējo masu, un lai pavadonis drošāk atdalītos no nesējraķetes.
15. aprīlī tika pabeigti *Venta-1* vibrāciju testi, un 18. aprīlī uzsākti vakuuma testi, kas pabeigti 5 dienu laikā. Tika paziņots, ka pavadoņa palaišana plānota 2016. gada 10. jūnijā ar nesējraķeti *PSLV*, lidojuma numurs *C34*. Vēlāk starts tika pārcelts uz 20. jūniju.

2016. gada 14. jūnijā paziņots, ka *Venta-1* un *Max Valier Sat* nogādāšana orbītā atlikta pēc Indijas starta nodrošināšanas uzņēmuma *Antrix* lūguma. Bija veiktas 22 palaižamo pavadoņu pēcatdalīšanās kolīziju un sadursmju analīzes un secināts, ka *Venta-1* un *Max Valier Sat* būtu augsts risks sadurties ar citiem kosmiskajiem aparātiem. Abu pavadoņu palaišana tika pārnesta uz citu *PSLV* raķeti rudenī. Savukārt Izglītības un zinātnes ministrija informēja, ka pēc līguma noteikumiem *Venta-1* palaišanai orbītā jānotiek līdz novembra beigām. Ja tas netiktu izdarīts, Ventspils Augstskolai nāktos atmaksāt valsts piešķirto 71 tūkstoti eiro.
Oktobra sākumā kļuva zināms, ka *Venta-1* būs sekundārā krava pavadonim *Resourcesat-2A*, kura starts plānots novembrī (vēlāk pārcelts uz 7. decembri) ar nesējraķeti *PSLV* (lidojuma numurs *C36*). Novembra beigās projekta koordinators Aigars Krauze paziņoja, ka, tā kā *Resourcesat-2A* orbītas augstums bija 817 km, bet *Venta-1* izsniegta frekvenču atļauja 500 km orbītai, un jaunu frekvenču saskaņošana ilgtu vairākus gadus, tad *Venta-1* palaišana ar *PSLV–C36* tika atcelta.
Nākamais *PSLV* (*C38*) starts ar *Venta-1* piemērotu orbītu bija plānots 2017. gada jūnijā.

Raksturojums
------------

Pavadoņa galvenais uzdevums ir sekot kuģu kustībai un drošībai. Tas uztver AIS sistēmas kuģu identifikācijas signālus un noraidīs tos dienestiem uz sauszemes. Tas arī var nosūtīt kuģiem nelielus teksta ziņojumus.

Kosmiskajā aparātā iebūvēta Zemes virsmas attēlu uzņemšanas kamera. Tam uzstādīts arī pavadoņu lāzeru tālmēru reflektors.

*Venta-1* signāli tiek uztverti Irbenē ar Ventspils starptautiskajā radioastronomijas centra 16 metru radioteleskopu. Rezerves stacijas ir Brēmenē un Dienvidtirolē. No zemes stacijām nākošos pavadoņa signālus uztver 437,325 MHz un 145,850 MHz frekvencē, bet raida 437,325 MHz frekvencē.

Lidojuma gaita
--------------

*Venta-1* tika palaists 2017. gada 23. jūnijā 03:59 UTC ar Indijas nesējraķeti *PSLV-XL* (lidojums *PSLV-C38*) no Satīša Dhavana kosmosa centra. Tas kopā ar 29 mazajiem pavadoņiem bija sekundārā krava Zemes tālizpētes pavadonim *Cartosat-2E*.

*Venta-1* ievadīts aptuveni 500 km augstā apļveida solārsinhronā orbītā ar slīpumu 98 grādi un apriņķošanas periodu 94 minūtes.

Atsauces
--------

1. 1 2  Aerospace-technology.com: Latvia set to launch its first satellite, Venta-1 Archived 2013. gada 20. jūnijā, *Wayback Machine* vietnē. Ventspils High Technology Park, 2011-10-03 (angliski)
2. ↑  «Pasaules kosmosa nedēļā Latvijas Pasts izdod pastmarku ar Latvijas pirmo mākslīgo zemes pavadoni Venta 1». pasts.lv. 2017. gada 3. oktobrī. Skatīts: 2017. gada 4. novembrī.
3. 1 2  Latvijā izstrādātais satelīts radījis komerciālu interesi Inga Ozola, Latvijas Radio, 2014-01-14
4. ↑  Latvijas satelīta "Venta 1" dīvainās pārvērtības Archived 2016. gada 2. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē. Gunta Kokale, ir.lv, 2016-03-22
5. ↑  Brēmenē prezentē Latvijas pirmo satelītu Archived 2013. gada 17. jūnijā, *Wayback Machine* vietnē. VATP, 2008. gada 30. septembris
6. 1 2  Ventas Balss: Satelīta "Venta-1" izstrādi plāno pabeigt nākamgad Archived 2013. gada 10. maijā, *Wayback Machine* vietnē. 2010-12-31
7. ↑  Andis Dembovskis būvēs Latvijā pirmo Zemes satelītu Archived 2013. gada 17. jūnijā, *Wayback Machine* vietnē. VATP, 2008-12-15
8. ↑  Pārcelts Latvijas pirmā satelīta starts Archived 2009. gada 5. augustā, *Wayback Machine* vietnē. Latvijas Avīze, 2009-07-17
9. ↑  Latvijas pirmais satelīts "Venta-1" Ilustrētā Zinātne
10. ↑  Pirmo reizi plašākai publikai demonstrēts Latvijas pirmais satelīts VENTA – 1 Archived 2011. gada 29. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē. Ventspils Augsto tehnoloģiju parks, 2011-08-31 (latviski)
11. ↑  Sākta Baltijas pirmā satelīta testēšana; norit līgumsarunas par tā palaišanu kosmosā DELFI, 2016-08-31
12. ↑  Meklē alternatīvas satelīta «Venta-1» palaišanai orbītā LETA, 2011-12-29
13. ↑  Latvijas satelīts 'Venta' orbītā varētu doties 2013.gada pirmajā pusē delfi.lv, 2012-10-04
14. 1 2  Panākta vienošanās par satelīta «Venta-1» palaišanu orbītā TVNET, 2015-12-10
15. 1 2 3  Ventspils Augstskolas saņēmusi Latvijas vēsturē pirmo izplatījuma radiosakaru atļauju Ventspils.lv, 2016-02-02
16. ↑  „Venta-1" tiek gatavota startam Archived 2017. gada 10. septembrī, *Wayback Machine* vietnē. venta.lv, 2016-03-29
17. ↑  Pabeigti satelīta „Venta-1" vibrāciju testi – līdz startam vēl pusotrs mēnesis Archived 2016. gada 7. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē. venta.lv, 2016-04-22
18. ↑  Satelīta «Venta-1» nākamā palaišanas cerība – rudenī Sintija Ambote, lsm.lv, 2016-06-14
19. ↑  ISRO Centers Set For PSLV-C36 Launch In November Indiandefense News, 2016-10-02
20. ↑  డిసెంబర్ 7న మరో ఉపగ్రహ ప్రయోగం TNN, 2016-11-15 (telugu valodā)
21. ↑  It appears Venta-1 satellite from Latvia is not on PSLV C36. reddit.com, 2016-11-28
22. ↑  INDIAN LAUNCH MANIFEST sworld.com.au
23. ↑  Brēmenē prezentē Latvijas pirmo satelītu Archived 2013. gada 17. jūnijā, *Wayback Machine* vietnē. Ventspils Augsto tehnologiju parks, 2008-09-30
24. ↑  PSLV rocket launches Cartosat 2E and 30 small sats William Graham, 2017-06-22

Ārējās saites
-------------

* Venta-1 Ventspils Augstskola
* Venta 1 Gunter Dirk Krebs
* Venta-1 Spaceflight101.com

  


|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
**←** 2016.  ·  2017. gada orbitālie starti  ·  2018. **→** |
| --- |
|  |
| TJS 2 | Jilin-1 03 ·  Caton-1 ·  Lingqiao-1 03 ·  Xingyun Shiyan 1 | Iridium NEXT 102 ·  Iridium NEXT 103 ·  Iridium NEXT 104 ·  Iridium NEXT 105 ·  Iridium NEXT 106 ·  Iridium NEXT 108 ·  Iridium NEXT 109 ·  Iridium NEXT 111 ·  Iridium NEXT 112 ·  Iridium NEXT 114 | ~~TRICOM-1~~ | USA-273 | Kirameki 2 | Hispasat 36W-1 | Intelsat 32e / SkyBrasil-1 ·  Telkom 3S | Cartosat-2D ·  INS-1A ·  INS-1B ·  Flock-3p × 88 ·  Lemur-2 × 8 ·  BGUSat ·  DIDO 2 ·  PEASS ·  Al-Farabi-1 ·  Nayif 1 | SpaceX CRS-10 | Progress MS-05 | USA-274 | Tiankun-1 | Sentinel-2B | EchoStar XXIII | IGS-Radar 5 | USA-275 | SES-10 | Shijian 13 | Cygnus CRS OA-7 (Lemur-2 JennyBarna ·  Lemur-2 Angela ·  Lemur-2 SpiroVision ·  Lemur-2 RobMoore ·  IceCube ·  Altair ·  CXBN-2 ·  CSUNSAT-1 ·  Biarri-Point ·  SUSat ·  UNSW-EC0 ·  i-NSPIRE 2 ·  ZA-Aerosat ·  nSIGHT 1 ·  Ex-Alta 1 ·  LilacSat 1 ·  NJUST 1 ·  Aoxinag 1 ·  SOMP-2 ·  QBITO ·  Aalto-2 ·  X-Cubesat ·  SpaceCube ·  DUTHSat ·  UPSat ·  Hoopoe ·  LINK ·  SNUSAT 1 ·  SNUSAT 1b ·  gbee50-LTU-OC ·  BeEagleSat ·  HAVELSAT ·  Phoenix ·  PolyITAN-2-SAU ·  QBUS-1 ·  QBUS-2 ·  QBUS-4 ·  KySat-3 ·  SHARC) | **Sojuz MS-04** | Tianzhou 1 | USA-276 | Koreasat-7 ·  SGDC-1 | GSAT-9 | Inmarsat-5 F4 | SES-15 | Kosmos-2518 | Michibiki 2 | ViaSat-2 ·  Eutelsat 172B | SpaceX CRS-11 (TOKI ·  GhanaSat-1 ·  Mazaalai ·  BRAC Onnesha ·  Nigeria EduSat-1) | GSAT-19 | EchoStar XXI | Progress MS-06 (*Tanjuša-JuZGU-1*, *Tanjuša-JuZGU-1*, *Sfera-53 2* un *TNS-O № 2*) | Huiyan ·  Zhuhai-1 01 ·  Zhuhai-1 02 ·  ÑuSat 3 | *Zhongxing 9A* | Cartosat-2E ·  NIUSAT ·  CE-SAT-1 ·  Max Valier Sat ·  Venta-1 ·  D-SAT ·  Blue Diamond ·  Green Diamond ·  Red Diamond ·  Aalto-1 ·  COMPASS 2 ·  InflateSail ·  LituanicaSAT-2 ·  NUDTSat ·  Pegasus ·  UCLSat ·  URSA MAIOR ·  VZLUSat 1 ·  SUCHAI-1 ·  ROBUSTA-1B ·  skCUBE ·  CICERO 6 ·  Tyvak-53b ·  Lemur-2 34 ·  Lemur-2 35 ·  Lemur-2 36 ·  Lemur-2 37 ·  Lemur-2 38 ·  Lemur-2 39 ·  Lemur-2 40 ·  Lemur-2 41 | Kosmos-2519 (Kosmos-2521 ·  Kosmos-2523) | BulgariaSat-1 | Iridium NEXT 113 ·  Iridium NEXT 115 ·  Iridium NEXT 117 ·  Iridium NEXT 118 ·  Iridium NEXT 120 ·  Iridium NEXT 121 ·  Iridium NEXT 123 ·  Iridium NEXT 124 ·  Iridium NEXT 126 ·  Iridium NEXT 128 | Hellas Sat 3 / Inmarsat S EAN ·  GSAT-17 | ~~Shijian 18~~ | Intelsat 35e | Kanopus-V-IK ·  NORSAT-1 ·  NORSAT-2 ·  Technosat ·  Corvus-BC 1 ·  Corvus-BC 2 ·  *MKA-N № 1* ·  *MKA-N № 2* ·  *CICERO-1* ·  *CICERO-2* ·  *CICERO-3* ·  NanoACE ·  Iskra-MAI-85 ·  *Majak* ·  *Ecuador-UTE-UESOR* ·  Flying Laptop ·  WNISAT-1R ·  Lemur-2 × 8, Flock-2K × 48 | **Sojuz MS-05** | OPTSAT-3000 ·  VENµS | SpaceX CRS-12 (Kestrel Eye 2M ·  ASTERIA ·  Dellingr ·  OSIRIS-3U ·  Overview 1A) | Kosmos-2520 | TDRS-13 | Michibiki 3 | FORMOSAT-5 | ORS-5 ·  Prometheus 2.2 ·  Prometheus 2.4 ·  DHFR | *IRNSS-1H* | USA-277 (USA-295 ·  USA-296 ·  USA-297) | Amazonas 5 | **Sojuz MS-06** | Kosmos-2522 | USA-278 | AsiaSat 9 | Yaogan 30-01 ·  Yaogan 30-02 ·  Yaogan 30-03 | Intelsat 37e ·  BSAT-4a | VRSS-2 | Iridium NEXT 107 ·  Iridium NEXT 119 ·  Iridium NEXT 122 ·  Iridium NEXT 125 ·  Iridium NEXT 127 ·  Iridium NEXT 129 ·  Iridium NEXT 132 ·  Iridium NEXT 133 ·  Iridium NEXT 136 ·  Iridium NEXT 139 | Michibiki 4 | EchoStar 105 / SES-11 | Sentinel-5 Precursor | Progress MS-07 (Iskra-5) | USA-279 | Koreasat 5A | SkySat-8 ·  SkySat-9 ·  SkySat-10 ·  SkySat-11 ·  SkySat-12 ·  SkySat-13 ·  Flock 3m-1 ·  Flock 3m-2 ·  Flock 3m-3 ·  Flock 3m-4 | BeiDou-3 M1 ·  BeiDou-3 M2 | Mohammed VI-A | Cygnus OA-8 (EcAMSat ·  TechEdSat 6 ·  Lemur-2 50 ·  Lemur-2 51 ·  Lemur-2 52 ·  Lemur-2 53 ·  Lemur-2 54 ·  Lemur-2 55 ·  Lemur-2 56 ·  Lemur-2 57 ·  ISARA ·  CHEFsat ·  Asgardia 1 ·  OCSD B ·  OCSD C ·  PropCube 2) | Fengyun 3D ·  Head-1 | JPSS-1 ·  Buccaneer RMM ·  EagleSat ·  MakerSat 0 ·  MiRaTA ·  RadFxSat | Jilin-1 04 ·  Jilin-1 05 ·  Jilin-1 06 | Yaogan-30 D ·  Yaogan-30 E ·  Yaogan-30 F | ~~Meteor-M № 2-1 ·  IDEA-OSG 1 ·  Baumanec-2 ·  SEAM ·  AISSat-3 ·  LEO Vantage 2 ·  Corvus-BC 3 ·  Corvus-BC 4 ·  D-Star One ·  Lemur-2 58 ·  Lemur-2 59 ·  Lemur-2 60 ·  Lemur-2 61 ·  Lemur-2 62 ·  Lemur-2 63 ·  Lemur-2 64 ·  Lemur-2 65 ·  Lemur-2 66 ·  Lemur-2 67~~ | Kosmos-2524 | LKW-1 | Alcomsat-1 | Galileo 19 ·  Galileo 20 ·  Galileo 21 ·  Galileo 22 | SpaceX CRS-13 | **Sojuz MS-07** | Shikisai ·  Tsubame | Iridium-NEXT 116 ·  Iridium-NEXT 130 ·  Iridium-NEXT 131 ·  Iridium-NEXT 134 ·  Iridium-NEXT 135 ·  Iridium-NEXT 137 ·  Iridium-NEXT 138 ·  Iridium-NEXT 141 ·  Iridium-NEXT 151 ·  Iridium-NEXT 153 | LKW-2 | Yaogan 30-03 1 ·  Yaogan 30-03 2 ·  Yaogan 30-03 3 | Angosat-1 |
|  |
| Derīgās kravas atdalītas ar aizzīmēm ( · ), starti ar vertikālā svītrām ( | ). Pilotējamie lidojumi izcelti **treknā tekstā**. Startu avārijas atzīmētas ~~nosvītrotas~~; nepareizā orbītā ievadīts vai citas kļūmes, kuru dēļ kosmisko aparātu nevar lietderīgi izmantot, apzīmēts *kursīvā*. Derīgās kravas, kas palaistas no citiem kosmiskajiem aparātiem, iekļautas (iekavās). |

 |