**Bērzlapju dzimta** (*Russulaceae*) ir sēņu dzimta, kas pieder bērzlapju rindai. Saskaņā ar *Catalogue of Life*, 2021. gadā tajā ietilpa 10 ģintis un 2222 sugas. Lielākā no ģintīm ir bērzlapes ar 1331 sugu, tai seko pienaines ar 638 sugām.

Bērzlapju dzimta galvenokārt sastāv no lapiņu sēnēm ar relatīvi trausliem augļķermeņiem, pazīstamākās ģintis no tām ir bērzlapes un pienaines. Tomēr 21. gadsimta filoģenētiskie pētījumi likuši šai dzimtai kopīgas izcelsmes dēļ pieskaitīt arī dažas ģintis, kuras ārēji tām nelīdzinās, tai skaitā ar sāniski augošu kātiņu, pūpēžveida un pat plānai garozai līdzīgas sēnes.

Ietilpstošās ģintis
-------------------

(*Catalogue of Life* 2021. gada sākuma versija):

* *Arcangeliella*
* *Boidinia*
* Pienaiņu ģints (*Lactarius*)
* *Lactifluus*
* *Macowanites*
* *Multifurca*
* *Pleurogala*
* *Pseudoxenasma*
* Bērzlapju ģints (*Russula*)
* *Zelleromyces*

Daži avoti neiekļauj šai sarakstā kā atsevišķas dzimtas *Pleurogala* (pievienojot to pienaiņu ģintij), bet iekļauj *Cystangium*, *Gloeopeniophorella* un *Gymnomyces*, reizēm arī citas ģintis vai apvieno esošās (tā, *Lactifluus* reizēm tiek iekļauta pienainēs, tas pats reizēm tiek darīts ar *Arcangeliella*, *Gastrolactarius* un *Zelleromyces*, kamēr bērzlapju ģintī var tikt iekļautas *Cystangium*, *Gymnomyces*, *Elasmomyces*, *Martellia* un *Macowanites*).

### Taksonomiskā vēsture

Broken stipe of a gilled mushroom with brittle flesh*Samtainā krimilde* (Russulaceae)Broken stipe of a bolete with fibrous flesh*Priežu sviestbeka* (Suillaceae)Lauzts irdenais bērzlapju dzimtas sēnes kātiņš (pa kreisi) un biežāk sastopamais sviestbekas šķiedrainais kātiņš
Sākotnēji dzimtā 1907. gadā Johanness Lotsi iekļāva tikai tradicionālā veida sēnes, pienaines un bērzlapes. 1970. gados tika atzīts, ka daudzām pūpēžveidīgām sēnēm ir saistība ar bērzlapēm un pienainēm, un bērzlapju dzimta tika izņemta no agrākās atmateņu rindas, izveidojot bērzlapju rindu, kurā tika iekļautas dažas pūpēžu vai trifeļveidīgās sēnes. Tomēr arī pēc tam masveida izdevumi, tai skaitā PSRS, bieži turpināja aprobežot dzimtas ģinšu skaitu ar divām populārākajām.

2008. gadā no bērzlapju ģints izdalīja *Multifurca*, bet no pienaiņu — *Lactifluus*. Turpinājās un nav beidzies sajukums par to, kuras ģintis kurai dzimtai piederīgas un kuras jāapvieno vai jāsadala. Tāpat kā pārējā sēņu molekulārajā ģenētikā, klasifikācija nav nostabilizējusies un joprojām tiek pastāvīgi mainīta.

Pienaines, bērzlapes, *Lactifluus* un *Multifurca* ir ar koku saknēm mikorizu veidojošas sēnes. Vēlāk dzimtā iekļautās uz koksnes garozu veidojošās *Boidinia*, *Gloeopeniophorella* un *Pseudoxenasma* agrāk par citām atdalījušās no pārējām dzimtas sēnēm. No dzimtai pieskaitītajām garozas veida sēņu sugām vismaz *Boidinia* ir polifilētiska, t.i. mākslīgi izveidota no dažādām sugām, daļa no kurām neietilpst bērzlapju dzimtā. Precīza klasifikācija būs iespējama pēc tālākiem pētījumiem.

Uzbūve
------

**Bērzlapju dzimtas sēņu morfoloģiskās atšķirības**| * A white mushroom.Agarikoīds jeb cepurīšu sēne: *Russula crustosa*
* Mushroom fruitbody cut in half, showing reduced gills and half-closed capSekotioīds, augļķermenis ar reducētām lapiņām: *Arcangeliella crassa*
* Two round, closed, orange mushrooms placed on a rock, one of them cut in half, exposing convoluted gills that exude some latexTrifeles forma (gasteroīds): *Zelleromyces cinnabarinus*, izdala piensulu
* Picture showing small, laterally striped mushrooms on a mat of mycelium developing at the stem of a leafPleirotoīds, t.i. ar sānisku kātiņu: neidentificēta *Lactifluus* sēne Franču Gviānā
* Picture showing white crusts on pieces of dead woodGarozas forma jeb kortīzioīds: *Pseudoxenasma verrucisporum*
 |

### Makroskopiskās iezīmes

Johanness Lotsi 1907. gadā dzimtu raksturoja kā ar irdeniem augļķermeņiem, biežām lapiņām, dzeloņainām vai kārpainām sporām, pienainām hifām un noapaļotām šūnām apveltīta. Bērzlapju un pienaiņu sporas tika viņa atzītas par baltām, bet bērzlapēm ar krāsainām sporām tika izveidota īpaša ģints *Russulina*. Dzimtas sēnēm nekad nav maksts, bet dažām tropu sugām var būt daļējais plīvurs, kura nav Latvijā atrodamajām sugām. Redzama ģinšu *Lactarius*, *Lactifluus* un sugas *Multifurca furcata* iezīme ir ievainojumu vietās izdalošā sula — "piens". Gandrīz visām sugām ir balts mīkstums (trama).

### Mikroskopiskās iezīmes

Kampara pienaines sporas, iekrāsotas ar Melcera reaģentu
Sporu krāsa var būt no baltas līdz okera vai oranžai, vienīgais zināmais izņēmums ir Āfrikā augošā brūnsporu *Lactarius chromospermus*. 
Visām *Russulaceae*, ieskaitot kortīzioīdu sugas, raksturīgas sfēriskas vai eliptiskas bazīdijsporas ar rotājumu (piemēram, kārpu, dzeloņainu vai cekulainu), kas ar Melcera reaģentu iekrāsojas zilgani melnā krāsā. Bazīdijas, jeb sporas nesošās šūnas, parasti ir nūjas formas un ar četrām sporām bez skavu savienojumiem.

Himēnijā atrodamas raksturīgas šūnas ar eļļainu saturu (gleocistīdas). Tās atrodas arī *Russulaceae* mikorizālo augu sakņu hifu apvalkā.

Par dzimtu veidojošo sugu sākotnēji graudaino, bet vēlāk irdeno augļķermeņu struktūru atbild lodveida šūnas — sfērocistas, kas kopā ar parastajām hifām veido mīkstumu.

Vēl viens īpašs mīkstuma šūnu veids ir laktiferozās hifas. Tās ir hifas, kurās ir piensulas šūnu izdalītais "piens"; tās mīkstumā veido bagātīgi sazarotu sistēmu un beidzas kā pseidocistīdas himēnijā. Pamatā tās ir tikai *Lactarius*, *Lactifluus* un *Multifurca furcata*. Bērzlapēs līdzīgas hifas dažreiz arī var novērot, taču tās nav tik bagātīgi sazarotas un nesasniedz himēniju. Šī tradicionālā atšķirība starp pienaiņveidīgajām ģintīm un bērzlapjveidīgajām tomēr ir mazāk redzama dažām tropu sugām, kuras atrodas starpstāvoklī.

### Ģinšu atšķirības

View showing round cap surface of an orange mushroom with several darker, concentrical rings*Parastais vilnītis*View showing cap surface of an ochre mushroom with darker, concentrical ringsNeidentificēta *Multifurca* sugaRiņķi uz cepurītes ir raksturīgi daļai *Lactarius* un *Multifurca* sugu.
* *Boidinia*: kortīzioīdi jeb garozveidīgas; irdena tekstūra; virsma gluda, ar porām vai pārslveida; sfēriskas sporas ar smailu vai kārpu ornamentu. Ģints ir polifilētiska un tā būs jādefinē no jauna.
* *Gloeopeniophorella*: kortīzioīdi jeb garozveidīgas; virsma gandrīz gluda; hifas bez skavu savienojumiem; sastopamas biezsienu cistīdas (metuloīdi) un gleocistīdas; sporas ar krunkainu ornamentu.
* *Lactarius*: agarikoīdi vai gasteroīdi; izdala piensulu.
* *Lactifluus*: agarikoīdi vai pleirotoidāli; izdala piensulu. Atšķirt *Lactarius* un *Lactifluus*, pamatojoties tikai uz morfoloģiju, ir diezgan grūti, jo vēl nav identificētas skaidras atšķirības abām ģintīm. Lielākā daļa sēņu noteicēju abas ģintis ievieto kopā vai vispār neatzīst *Lactifluus* par esošu ģinti.
* *Multifurca*: agarikoīdi; lapiņas regulāri dakšveida; *M. furcata* vienīgā izdala piensulu; sporu nobirums oranžs; sporas ļoti mazas; mikroskopiskās tramas un himēnija īpašības ir ļoti mainīgas.
* *Pseudoxenasma*: kortīzioīdi jeb garozveidīgas; vaska veida tekstūra; gleocistīdas ar sfēriskiem galu izaugumiem; bazīdijas, kas sāniski attīstās uz hifām (pleirobazīdijas); sporas plati elipsoīdas līdz aptuveni sfēriskām, ar kārpainu ornamentu.
* *Russula*: agarikoīdi, gasteroīdi vai pleirotoidāli; nekad neizdalās piensula; cepurītes bieži spilgti krāsotas ar bāliem kātiņu un lapiņām; sporu nobirums balts, krēmkrāsas, okera vai oranžs; nav īstu piensulas hifu.

Izplatība
---------

Pienaines pārdošanā Gvatemalā.
*Russulaceae* kopumā ir izplatītas visā pasaulē, taču no ģintīm šāda izplatība raksturīga tikai bērzlapēm. Pienaines galvenokārt pazīstamas ziemeļu mērenajā zonā, lai gan dažas sugas sastopamas arī tropiskajā Āzijā un Āfrikā. *Lactifluus* izplatība ir vairāk tropiska un vairums sugu ir pazīstamas no tropu Āfrikas, Āzijas, Dienvidamerikas un Austrālijas, bet dažas sastopamas arī ziemeļu mērenajā joslā. *Multifurca* ir skaitliski mazākā un retākā starp četrām tradicionālā izskata sēņu *Russulaceae* ģintīm, būdama zināma tikai no dažiem atradumiem Amerikā, Āzijā un Austrālijā.

*Lactarius*, *Lactifluus* un *Russula* sugas ir ievestas ar kokiem ārpus viņu parastās izplatības: ir uzskaitīti šādi gadījumi Čīlē, Argentīnā, Urugvajā, Brazīlijā, ASV, Lielbritānijā, Fēru salās, Dienvidāfrikā, Ķīnā, Taizemē un Jaunzēlandē.

Starp kortīzioīdu ģintīm *Pseudoxenasma* ir zināma tikai no atradumiem Eiropā. Turpretī *Boidinia* sugas ir atrastas visā Eirāzijā un *Gloeopeniophorella* sugas lielākajā daļā planētas.

Nozīme
------

Vairums bērzlapju un pienaiņu ģinšu sugu ir ēdamas; tām kā mikorizas sēnēm ir arī būtiska nozīme mežu augšanā, dažas veido mikorizu arī ar augiem. Garozveida ģintis aug uz mirušas koksnes un palīdz tai sadalīties.

Atsauces
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Bērzlapju dzimta*** |

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Bērzlapju dzimta***.

1. 1 2  Catalogue of Life: Russulaceae, skatīts 2021-01-20
2. ↑  MycoBank: Lactarius
3. ↑  MycoBank: Russulaceae
4. ↑  Pegler DN, Young TW (1979). *"The gasteroid Russulales"* Archived 2015. gada 23. septembrī, *Wayback Machine* vietnē.. Transactions of the British Mycological Society. 72 (3): 353–388. doi:10.1016/S0007-1536(79)80143-6.
5. ↑  «*Грибы СССР*», Мысль, Москва, 1980. 220. lpp.
6. 1 2 3  Buyck B, Hofstetter V, Eberhardt U, Verbeken A, Kauff F (2008). *"Walking the thin line between Russula and Lactarius: The dilemma of Russula sect. Ochricompactae"* (PDF). Fungal Diversity. 28: 15–40.
7. ↑  Verbeken A, Nuytinck J (2013). *"Not every milkcap is a Lactarius"* (PDF). Scripta Botanica Belgica. 51: 162–168.
8. 1 2 3  Larsson E, Larsson KH (2003). *"Phylogenetic relationships of russuloid basidiomycetes with emphasis on aphyllophoralean taxa"*. Mycologia. 95 (6): 1037–65. doi:10.2307/3761912. JSTOR 3761912. PMID 21149013.
9. ↑  Lotsy JP (1907). *Vorträge über botanische Stammesgeschichte*, Lectures on botanical phylogeny, held at the Imperial University of Leiden (vāciski). Jena, Germany: Gustav Fischer. pp. 708.
10. ↑  Cannon PF, Kirk PM (2007). *Fungal Families of the World.* Wallingford, UK: CAB International. pp. 317–318. ISBN 978-0-85199-827-5.
11. ↑  Miller SL, Larsson E, Larsson KH, Verbeken A, Nuytinck J (2006). *"Perspectives in the new Russulales"*. Mycologia. 98 (6): 960–70. doi:10.3852/mycologia.98.6.960. PMID 17486972.
12. 1 2  *"Russulales News / Characteristics of the russuloid fungi"*. Museo delle scienze.
13. ↑  Buyck B, Horak E (1999). *"New taxa of pleurotoid Russulaceae"*. Archived 2015. gada 23. septembrī, *Wayback Machine* vietnē. Mycologia. 91 (3): 532–537. doi:10.2307/3761355. JSTOR 3761355.
14. ↑  Bessette AE, Bessette AR, Fischer D (1996). *Mushrooms of Northeastern North America*. Syracuse, New York: Syracuse University Press. ISBN 978-0-8156-0388-7.
15. ↑  Wu SH (1996). *"Studies on Gloeocystidiellum sensu lato (Basidiomycotina) in Taiwan"* Archived 2021. gada 28. janvārī, *Wayback Machine* vietnē.. Mycotaxon. 58: 1–68.