recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Čalis

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1971. gadā Pretorijā inženiera Erola Maska un viņa sievas Mejas, dzimušas Haldemanes (*Maye Haldeman*), ģimenē. Pēc vecāku šķiršanās palika dzīvot pie tēva, jau 12 gadu vecumā izveidoja un pārdeva savu pirmo videospēli *Blastar*. 17 gadu vecumā izceļoja uz Kanādu, tad uz ASV, kur studēja ekonomiku un fiziku Pensilvānijas Universitātē. 
1995. gadā iestājās Stenforda Universitātes fizikas doktora studiju programmā, taču jau pēc divām dienām pameta studijas un kopā ar savu brāli Kimbalu nodibināja savu kompāniju *Zip2*, kuru 1999. gadā pārdeva personālo datoru ražotājam *Compaq* par 307 miljoniem ASV dolāru.

1999. gadā Masks nodibināja interneta epasta maksājumu uzņēmumu *X.com*, kas 2000. gadā apvienojās ar konkurējošu uzņēmumu *Confinity*, kura produkts *PayPal* 2002. gadā par 1,5 miljardiem dolāru pārdots interneta uzņēmumam *eBay*. 
2002. gadā viņš nodibināja kosmisko lidojumu uzņēmumu *SpaceX*, bet 2004. gadā kļuva par galveno investoru īsi pirms tam dibinātajā elektroauto uzņēmumā *Tesla*.

2020. gada augustā viņa īpašumu vērtība tika novērtēta ar 85,6 miljardiem ASV dolāru, kas viņu padarīja par 5. bagātāko personu ASV. 2021. gada 7. janvārī ar aptuveni 191 miljardu ASV dolāru vērtiem īpašumiem viņš tika atzīts par pasaulē bagātāko cilvēku.

Atsauces
--------

1. ↑  «Elon Musk». *Forbes*. Skatīts: 2020. gada 19. augusts.
2. ↑  Chris Isidore, CNN Business. «Elon Musk overtakes Jeff Bezos to become world's richest person». *CNN*. Skatīts: 2021-01-11.

Ārējās saites
-------------

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* SolarCity oficiālā vietne
* SpaceX oficiālā vietne
* Tesla oficiālā vietne

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Gada cilvēks (*Time*) |
| --- |
|  |
| 
* Rūdolfs Džuljāni (2001)
* "Informatori": Sintija Kūpere / Šerona Votkinsa / Kolina Roulija (2002)
* Amerikāņu kareivis (2003)
* Džordžs V. Bušs (2004)
* "Labie samārieši": Bono / Bills Geitss / Melinda Geitsa (2005)
* Tu (2006)
* Vladimirs Putins (2007)
* Baraks Obama (2008)
* Bens Bernanke (2009)
* Marks Zakerbergs (2010)
* Protestētājs (2011)
* Baraks Obama (2012)
* Francisks (2013)
* Cīnītāji ar Ebolu (2014)
* Angela Merkele (2015)
* Donalds Tramps (2016)
* "Klusēšanas pārtraucēji" (2017)
* "Sargi" (2018)
* Grēta Tūnberja (2019)
* Džo Baidens, Kamala Herisa (2020)
* Īlons Masks (2021)
* Volodimirs Zelenskis un "Ukrainas gars" (2022)

 |
|  |
| 
* Pilns saraksts
* 1927—1950
* 1951—1975
* 1976—2000
* 2001—pašlaik

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 306339060
* LNB: 000249697
* LCCN: n2014017754
* ISNI: 0000 0004 2658 2862
* ORCID: 0000-0001-8013-3548
* GND: 1062481119
* SUDOC: 20408878X
* BIBSYS: 15034797
* NDL: 001156447
* NKC: mzk2015891473
* SBN identifikators DDSV397513 nav derīgs.
* RLS: 000169083
* BNE: XX5628980
* CiNii: DA1840265X

 |

 |
***Uvigerina peregrina*** ir foraminīferu suga rotaliīdu kārtā un uvigerinīdu dzimtā. Sugu 1923. gadā aprakstīja amerikāņu mikropaleontologs Džozefs Kešmens. Nosaukums "peregrina" nozīmē ceļojošā. Suga ir izplatīta Vidusjūrā, Marmora jūrā, Melnās jūras dienvidu daļā, Atlantijas okeānā, Meksikas līcī un ap Kubu, Indijas okeānā, Persijas līcī, kā arī Klusajā okeānā, pie Japānas u.c.

Apraksts
--------

Čaula ir iegarena, apmēram 2,5 reizes garāka par platumu, visplatākā ir apmēram pa vidu, tās gali ir noapaļoti. Kameras ir samērā daudzskaitlīgas, uzpūstas, krasi nodalītas. Šuves ir iespiestas, taču šuvju līnijas neizceļas. Sieniņas ir ornamentētas ar gareniskiem ķīļiem (ap 10 gab. pieaugušajām kamerām), pie tam katras kameras ķīļi parasti nepāriet uz blakus kameru ķīļiem. Ķīļi ir augsti, ļoti tievi un asi, tuvāk čaulas pamatnei un atveres galam sadalās dzelkšņainos vai nelīdzenos īsos sieniņu apgabalos starp ķīļiem, bet paši ķīļi ir skaidri graudaini. Atvere ir apaļa izteikti cilindriska kakla galā un ar fialīna lūpu. Čaulas garums ir līdz 0,85 mm.

Atsauces
--------

1. ↑  WoRMS, World Register of Marine Species.
2. ↑  Cushman, J. A. (1923). The Foraminifera of the Atlantic Ocean pt. 4: Lagenidae. Bulletin of the United States National Museum. (104): i-228. 166. lpp.
**Lībagu sākumskola** atrodas bijušā bērnudārza "Vārpiņa" telpās Talsu novada Lībagu pagasta Dižstendē, sešu kilometru attālumā no Talsiem, Kuldīgas virzienā.

Vēsture
-------

Bērnudārza ēku pirmsskolas vecuma bērniem 1983. gadā uzcēla Stendes selekcijas un izmēģinājumu stacija. Bērnudārzā "Vārpiņa" plānoja izvietot 6 pirmsskolas grupas ar 140 bērniem. Bērnudārza vadītāja bija Vēsma Krūmiņa. Līdz 1983. gada septembrim Lībagu pagastā bērnudārzi atradās Mundigciemā, Lībagos un Dižstendes muižas ēkā Dižstendē. Līdz ar jaunā bērnudārza atvēršanu, šos bērnudārzus slēdza. Bērnudārzu "Vārpiņa" apmeklēja bērni no visa Lībagu pagasta.

1990. un 1991. gadā bērnu skaits bērnudārzā strauji samazinājās. Lībagu pagasta deputātu padome 1992. gada 28. maijā pieņēma lēmumu — pārveidot Dižstendes bērnudārzu "Vārpiņa" par Lībagu sākumskolu ar 1.—4. klasi un 3 pirmsskolas grupām.

1992. gada 1. augustā skolā sākās darbs skolas sagatavošanai jaunajam mācību gadam.

Lielākais bērnu skaits skolā bija 1996./1997. mācību gadā — 182 bērmi. 2001. gada septembrī skolā atvēra 5. klasi, 2002. gada septembrī 6. klasi. No 2002./2003. mācību gada Lībagu sākumskolā bija 1.—6. klases un 3 pirmsskolas grupas.

Personāls
---------

Pašlaik Lībagu sākumskolā ir 4 pirmsskolas grupas un 4 klases.

Skolā strādā 36 darbinieki, no tiem 20 pedagogi un 16 tehniskie darbinieki.

### Iestādes vadītāji

1983. gads — 1992. gads Vēsma Krūmiņa

1992. gads — 2013. gads Rūta Kriķe

no 2013. gada 1. septembra Vēsma Gaiziņa

Atsauces
--------

1. ↑  «Lībagu skolas pašvērtējums». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2020. gada 11. jūlijā. Skatīts: 2020. gada 11. jūlijā.

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Talsu novada skolas |
| --- |
|  |
| Ģimnāzijas un vidusskolas | 
* Dundagas vidusskola
* Mērsraga vidusskola
* Rojas vidusskola
* Talsu Kristīgā vidusskola
* Talsu Valsts ģimnāzija
* Talsu 2. vidusskola
* Talsu novada vidusskola
* Valdemārpils vidusskola

 |
|  |
| Pamatskolas un sākumkolas | 
* Kolkas pamatskola
* Laucienes pamatskola
* Lībagu sākumskola
* Pastendes pamatskola
* Pūņu pamatskola
* Sabiles pamatskola
* Stendes pamatskola
* Talsu pamatskola
* Upesgrīvas pamatskola
* Virbu sākumskola

 |

 |
**Navarino** (spāņu: *Isla Navarino*) ir Čīlei piederoša sala Ugunszemes arhipelāgā Dienvidamerikas pašos dienvidos. Administratīvi ietilpst Magaljanesas reģiona Čīles Antarktikas provinces Kabo de Hornosas komūnā. Navarino ir arhipelāga ceturtā lielākā un otra apdzīvotākā sala. Lielākā apdzīvotā vieta ir provinces centrs Puertoviljamsa salas ziemeļu krastā.

Ģeogrāfija
----------

Sala uzvietojusies Ugunszemes arhipelāga dienvidaustrumos. Bīgla šaurums ziemeļos to atdala no Lielās Ugunszemes, Mareja šaurums rietumos — no Ostes salas, Piktona un Gorija šaurumi austrumos — no Piktona uun Lenoksa salām, bet dienvidos salas krastus apskalo Nasavas līcis. Salas ziemeļdaļa kalnaina, augstākais punkts 1118 m vjl, bet dienviddaļā pārpurvots līdzenums. Krasti stipri izroboti, daudz līču un pussalu. Salā valda vēss piejūras klimats, biežs lietus un stiprs rietumu vējš. Visa salas teritorija ietilpst Hornas raga biosfēras rezervāta teritorijā.

Vēsture
-------

Salu kopš 6000 gadu tālas senatnes līdz pat 20. gadsimta vidum apdzīvoja jaganu indiāņi, kas to dēvēja par **Vullu** (*Wulla*). Pirmie eiropieši, kas izcēlās salas krastā, bija holandiešu tirgoņa Žaka l'Ermita (*Jacques l'Hermite*) ekspedīcija 1624. gadā. Tagadējo nosaukumu salai 1830. gadā piešķīra britu ekspedīcija Filipa Pārkera Kinga vadībā par godu 1827. gadā notikušajai Navarino jūras kaujai Grieķijas neatkarības karā. Masveidā neaborigēnie ieceļotāji salā sāka ierasties zelta drudža laikā (1884-1906), kad tika nodibināta pirmā pastāvīgā apdzīvotā vieta Puertotoro (1892) salas austrumu krastā, kas mūsdienās ir pasaulē vistālāk dienvidos izvietotā pastāvīgi apdzīvotā vieta, ja neskaita Antarktikas pētniecības stacijas. 1927. gadā tika nodibināta Navarino komūnas pašvaldība. Komūnā tobrīd dzīvoja 395 cilvēki. 1953. gadā tika dibināta Puertoviljamsa.

Atsauces
--------

1. ↑  Pto. Williams. Antecedente Historico

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Navarino***.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 248313159

 |

 |
Šis raksts ir par laukumu Vīnē. Par citām jēdziena **Kārļa laukums** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

**Kārļa laukums** (vācu: *Karlsplatz*) ir laukums Vīnē. Tas nosaukts 18. gadsimta Kārļa baznīcas vārdā, kas atrodas laukuma dienvidaustrumu malā. Laukums ir viens no svarīgākajiem Vīnes transporta mezgliem, šeit krustojas Vīnes metro pirmā, otrā un ceturtā metro līnija. Bez Kārļa baznīcas laukumā atrodas Vīnes muzejs (*Wien Museum*), Vīnes Mākslinieku nams (*Künstlerhaus Wien*), Musikverein koncertzāle, Secesijas ēka (*Wiener Secessionsgebäude*), viena no izstāžu zāles "Kunsthalle Wien" ēkām un Vīnes Tehniskās universitātes galvenā ēka. Laukums kā struktūra izveidots 20. gadsimta sākumā. Pirms Vīnes Tehniskās universitātes ēkas izbūves tur atradās bijusī slimnīcas kapsēta, kurā 1741. gadā tika apglabāts Antonio Vivaldi.

Attēlu galerija
---------------

* Kārļa baznīcaKārļa baznīca
* Vīnes muzejsVīnes muzejs
* Vīnes Mākslinieku namsVīnes Mākslinieku nams
* Musikverein koncertzāleMusikverein koncertzāle
* Secesijas ēkaSecesijas ēka
* Izstāžu zāles "Kunsthalle Wien" ēkaIzstāžu zāles "Kunsthalle Wien" ēka

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Kārļa laukums***.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* NKC: ge767354

 |

 |
**Deni Avdija** (ivritā: דני אבדיה‎, serbu: *Дени Авдија*; dzimis 2001. gada 3. janvārī Beitzerā) ir Izraēlas basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā, Izraēlas basketbola izlases dalībnieks. 2024. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Vašingtonas "Wizards".

Viņa tēvs Zufers Avdija arī bija profesionāls basketbolists, dzimis Dienvidslāvijā Kosovas musulmaņu kopienā, lielāko karjeras daļu spēlējis Izraēlas klubos. D. Avdijas māte dzimusi Izraēlā. Basketbolistam ir Izraēlas un Serbijas pilsonība.

Karjera
-------

2013. gadā D. Avdija pievienojās Izraēlas spēcīgākā kluba Telavivas "Maccabi" jauniešu sistēmai, bet 2017. gadā 16 gadu vecumā kļuva par jaunāko spēlētāju kluba vēsturē, kas spēlējis pieaugušo komandā. Kopā ar "Maccabi" trīs reizes uzvarēja Izraēlas čempionātā, 2020. gadā kļūdams par jaunāko līgas MVP tās vēsturē.

### NBA

2020. gada NBA draftā izraudzīts ar 9. numuru, otro augstāko starp ārvalstu spēlētājiem, D. Avdiju izvēlējās Vašingtonas "Wizards". Debijas sezonā tika izraudzīts par Uzlecošo Zvaigžņu spēles dalībnieku 2021. gada NBA Visu Zvaigžņu spēles nedēļas nogales ietvaros (pati spēle gan nenotika Covid-19 pandēmijas dēļ).

2021.—2022. gada NBA sezonā D. Avdija piedalījās visās 82 regulārās sezonas spēlēs, sezonu noslēdzot ar vidēji 8,2 gūtiem punktiem spēlē. 2023. gada 11. janvārī viņš aizvadīja vienu no produktīvākajām spēlēm karjerā, savācot rekordskaitu: 20 atlēkušās bumbas zem groziem uzvarētā spēlē (100—97) pār Čikāgas "Bulls". Karjeras rezultativitātes rekordu uzrādīja 30. janvāra uzvarā pār Sanantonio "Spurs" (127–109), gūstot 25 punktus.

### Nacionālā izlase

Spēlējis dažāda vecuma Izraēlas jaunatnes izlasēs, kopā ar U20 izlasi divas reizes kļūdams par Eiropas čempionu (2018, 2019). 2019. gada turnīrā atzīts par tā labāko spēlētāju.

2019. gada 21. februārī debitējis Izraēlas pieaugušo izlasē uzvarētā spēlē pret Vāciju (81—77).

Atsauces
--------

1. ↑  Deni Avdija Maccabi Tel Aviv
2. ↑  «Chicago Bulls vs Washington Wizards Jan 11, 2023 Game Summary | NBA.com». *www.nba.com*. Skatīts: 2023-01-12.
3. ↑  «Israel v Germany boxscore – FIBA Basketball World Cup 2019 European Qualifiers». FIBA. 2019. gada 21. februāris. Skatīts: 2019. gada 21. februāris.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Deni Avdija***.
* *Basketball Reference* NBA spēlētāja profils (angliski)
* NBA spēlētāja profils (angliski)
* *Eurobasket* spēlētāja(-s) profils (angliski)
* *Basketball Reference* spēlētāja(-s) profils (angliski)
* *FIBA ARCHIVE* profils (angliski)
* Eirolīgas profils (angliski)
* ESPN NBA profils (angliski)
* *RealGM Basketball* profils (angliski)

  


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Vašingtonas "Wizards" — pašreizējais sastāvs |
| --- |
|  |
| 
* 0 Kulibali
* 1 Deiviss
* 4 Džarīds Batlers
* 5 Džonss
* 7 Boldvins
* 8 Avdija
* 9 Rollinss
* 13 Pūls
* 16 Gills
* 19 Džons Batlers
* 20 Šamets
* 21 Gafords
* 24 Kisperts
* 33 Kuzma
* 35 Muskala
* 55 Raits
* 88 Gallināri
* 97 Omoruji

Galvenais treneris: Vess Anselds jaun.
 |

 |
**Losandželosas policijas departaments** (angļu: *City of Los Angeles Police Department*, **LAPD**), oficiāli **Losandželosas pilsētas policijas departaments** (*City of Los Angeles Police Department*), ir galvenā tiesībsargājošā un izmeklēšanas iestāde Losandželosā, ASV. Departaments tika dibināts 1869. gadā, tā ir trešā lielākā pašvaldības policija ASV.

Departamenta organizācija ir sarežģīta, ietverot 21 nodaļu (staciju), kas sagrupētas četros birojos Operāciju pārvaldē; vairākas nodaļas Īpašo operāciju biroja Detektīvu birojā; un specializētās vienības, piemēram, Losandželosas policijas departamenta Metropolitēna nodaļa, SWAT, K-9 Vienība, jātnieku policija, gaisa atbalsts un Smago noziegumu nodaļa, kas atrodas Terorisma un īpašo operāciju birojā. Citi biroji atbalsta policijas priekšnieku tādās jomās kā konstitucionālā policija un profesionālie standarti, savukārt Atbalsta dienestu birojs cita starpā aptver telpu pārvaldību, personāla apmācību.

Neatkarīgas izmeklēšanas komisija dokumentē policijas brutalitāti, korupcijas un policijas darbību diskriminējošu gadījumu vēsturi policijas departamentā.

LAPD Galvenais birojs, atvērts in 2009. gadā

Ārējās saites
-------------

*

Atsauces
--------


1. ↑  web.archive.org/web/20200714185818/
2. ↑
3. ↑
**Pēteris Ozoliņš**, pseidonīms **Vidridžu Pēteris** (1864-1938), bija latviešu aktieris un Rīgas Latviešu biedrības teātra direktors. P. Ozoliņa vadībā latviešu teātris no šaura iesācēju teātra izauga par visas tautas teātri. Līdz ar Jēkabu Duburu un Aleksi Mierlauku viens no populārākajiem latviešu aktieriem 19. gadsimta beigās.

Dzīves gājums
-------------

Dzimis 1864. gada 30. augustā Vidrižu pagasta Langžu māju saimnieka ģimenē. 1885. gadā iestājās Rīgas latviešu biedrības teātrī, ko vadīja Hermanis Rode-Ēbelings (1846-1906). No 1889. līdz 1891. gadam viņš mācījās Drēzdenes konservatorijas dramatiskajā nodaļā, pēc tam no 1891. līdz 1893. gadam strādāja par aktieri Vācijā.

Pēc atgriešanās dzimtenē no 1893. līdz 1903. gadam P. Ozoliņš bija Rīgas Latviešu teātra direktors un galvenais režisors pie Rīgas Latviešu biedrības. Ar lieliem panākumiem inscenēja Rūdolfa Blaumaņa "Pazudušo dēlu" (1893) un Aspazijas "Vaideloti" un "Zaudētās tiesības" (abas 1894), kā arī Viljama Šekspīra, Henrika Ibsena un Gerharta Hauptmaņa lugas. 1903.—1905. gadā viņš darbojās par "Rīgas Avīzes" teātra kritiķi. Atkārtoti vadīja Rīgas Latviešu biedrības teātri no 1905. līdz 1913. gadam. 1908. gadā Rīgas Latviešu biedrības ēka nodega, iznīcinot arī teātra rekvizītus, tomēr P. Ozoliņš spēja teātra darbību ātri atjaunot. Viņa vadības laikā Rīgas Latviešu biedrības teātris katru sezonu nospēlēja ap 200 teātra izrāžu.

Pēc Pirmā pasaules kara P. Ozoliņš bija bankas direktors, pēc tam — uzņēmējs un namsaimnieks. Miris 1938. gada 24. decembrī Rīgā.

Dalība sabiedriskās organizācijās
---------------------------------

1927. gadā pēc RLB priekšnieka Andreja Krastkalna ieteikuma uzņemts Rīgas ložā Jāņuguns.

Atsauces
--------

1. ↑  *Latviešu konversācijas vārdnīca*. XV sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 30 189. — 30 190. sleja.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 305096117
* LNB: 000171976
* ISNI: 0000 0004 1714 7738

 |

 |
**Kārlis Upesleja** (1896—1966) bija latviešu būvinženieris, virsleitnants un žurnālists.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1896. gada 27. aprīlī Dzelzavas pagasta Bučauskas "Banurtos" lauksaimnieka ģimenē. Latvijas Brīvības cīņu laikā 1919. gadā viņš brīvprātīgi iestājās Latvijas bruņotajos spēkos, ieguva virsleitnanta pakāpi. Bija Latvijas Kara muzeja pārzinis Rīgā. Studēja Latvijas Universitātes Inženierzinātņu fakultātē, darbojās LU studentu padomē un nodibināja studentu laikrakstu "Students". Pēc K. Upeslejas iniciatīvas nodibināja pirmo studentu vienotni "Zelmenis", viņš darbojās "Universitātes kalendāra" redakcijā. Līdztekus strādāja Latvijas Dzelzceļu virsvaldē un darbojās laikrakstos "Brīvā Zeme", "Dzelzceļu Vēstnesis", "Pēdējā Brīdī", žurnālos "Aizsargs" un "Dzelzceļnieks".
Rakstīja grāmatas par būvniecībiu un būvdarbu normām. Vēlāk strādāja par Rīgas domes Ēku daļas vadītāju, Hipotēku bankas inspektoru un skolotāju Rīgas pilsētas tehnikumā.

Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā Upesleja devās bēgļu gaitās uz Vāciju, Flensburgas bēgļu nometnē nodibināja arodskolu, darbojās Latviešu tautas augstskolā Arensvilā un Flensburgas jūrskolā. Vēlāk pārcēlās uz Angliju, kur strādāja par vecāko konsultācijas būvinženieri rūpniecības ēku projektēšanā pie stiegrotā betona projektiem.

Miris 1966. gada 15. aprīlī Londonā.

Apbalvojumi
-----------

* Triju Zvaigžņu ordenis, 5. šķira.

Atsauces
--------

1. ↑  MADONAS NOVADPĒTNIECĪBAS UN MĀKSLAS MUZEJS
Trīs karaļvalstu monarhs trijās pozās
**Trīs karaļvalstu karš** bija virkne savstarpēji saistītu konfliktu Anglijā, Skotijā un Īrijā laikā no 1639. līdz 1651. gadam, kad šīs valstis tika uzskatītas par atsevišķām karalistēm Čārlza I personālūnijas ietvaros. 

Bieži vien šajā jēdzienā tiek ietvertas sacelšanās un konflikti no 1650. gadiem līdz pat monarhijas restaurācijai 1660. gadā. Konfliktus izraisīja gan reliģiskas (vai monarhs var noteikt reliģiju, vai tā ir katra privāta lieta), gan civilas (attiecības starp parlamenta un karaļa tiesībām noteikt nodokļus un rekrutēt karaspēku) domstarpības, taču tiem bija arī nacionāla rakstura specifika.

Termins aptver 1639. un 1640. gada bīskapu karus, Skotijas pilsoņu karu 1644–1645. gadā, Īrijas sacelšanos 1641. gadā, Īrijas Konfederāciju 1642.–1649. gadā, Kromvela Īrijas iekarošanu 1649. gadā, kā arī Pirmo (1642–1646.), Otro (1648.–1649.) un Trešo (1649–1651.) Anglijas pilsoņu karu. Lai gan visi šie notikumi bieži tiek ietverti vispārējā jēdzienā "Anglijas revolūcija", mūsdienu vēsturnieki arvien biežāk lieto terminu "Trīs karaļvalstu kari", lai uzsvērtu, ka tie ir dažādi vēsturiski notikumi, kas norisinājās trīs dažādās valstīs, lai gan tās saista personālā savienība.

Ārējās saites
-------------
**Jānis Zvaigzne** (dzimis 1892. gada 23. decembrī, miris 1954. gada 5. aprīlī) bija latviešu virsnieks. Karojis Pirmajā pasaules karā (8. Valmieras latviešu strēlnieku pulkā), Krievijas pilsoņu karā (Deņikina armijā), Latvijas brīvības cīņās (10. Aizputes kājnieku pulkā) un Otrajā pasaules karā (komandējot 5. Latviešu SS-robežapsardzības pulku).

Dzīvesgājums
------------

1911. gadā brīvprātīgi iestājās Krievijas armijā, dienēja 101. Permas kājnieku pulkā Grodņā. Pirmā pasaules kara laikā piedalījies kaujās Austrumprūsijā. 1916. gada 20. janvārī pārcelts uz 8. Valmieras latviešu strēlnieku bataljonu, vēlāko pulku, kur kļuva par rotas komandieri. Trīsreiz ievainots. Sevišķi izcēlās Ziemassvētku kaujās pie Ložmetējkalna 1916. gada 23. decembrī, par ko 1921. gadā viņam tika piešķirts Lāčplēša Kara ordenis.

Pēc Oktobra revolūcijas pieslējies baltajiem. Karoja Deņikina armijā. 1920. gada martā saslima ar tīfu un Novorosijskā boļševiku sagūstīts, tomēr Zvaigznem izdevās notēlot civilpersonu. Vēlāk atgriezās Latvijā.

1920. gada 30. oktobrī iestājās Latvijas armijā. Ieskaitīts Latviešu strēlnieku pulkā, kas vēlāk pievienots 10. Aizputes kājnieku pulkam. 1933. gadā Zvaigzni paaugstināja par pulkvežleitnantu. Sākoties PSRS okupācijai, 1940. gada oktobrī atvaļināts no dienesta.

1944. gada 19. februārī mobilizēts vācu armijā, dibināja un komandēja 5. Latviešu SS-robežapsardzības pulku, kas piedalījās kaujās pie Daugavpils. Pēc tam Soda celtniecības bataljona "Zvaigzne" komandieris.

1945. gada 9. maijā krita Sarkanās armijas gūstā. Atradās karagūstekņu nometnē Harkivā. 1948. gada 9. jūlijā nometnē tika apcietināts, vēlāk notiesāts uz 25 gadiem. Miris 1954. gada 5. aprīlī, iespējams Vorkutlaga nometnē Krievijas ziemeļos.

Ārējās saites
-------------

* J.Zvaigznes L.k.o.k. biogrāfija
Anvars Sādāts, Menahems Begins un Džimijs Kārters pēc līguma parakstīšanas
**1979. gada Ēģiptes un Izraēlas miera līgums** (arābu: معاهدة السلام المصرية الإسرائيلية, ivritā: הסכם השלום בין ישראל למצרים) tika parakstīts 1979. gada 26. martā Vašingtonā (ASV), pamatojoties uz Kempdeivida vienošanās nosacījumiem. Līgumu parakstīja Ēģiptes Arābu Republikas prezidents Anvars Sādāts un Izraēlas premjerministrs Menahems Begins ASV prezidenta Džimija Kārtera klātbūtnē.

Miera līgums
------------

Līgumā, kurā tika pausta pušu vēlme izbeigt kara stāvokli un apņemšanās ievērot 1978. gada "Miera principus Tuvajos Austrumos", citas arābu valstis tika aicinātas pievienoties miera procesam.

Saskaņā ar līgumu karš starp Ēģipti un Izraēlu tuvojās noslēgumam, un Izraēla apņēmās izvest visu karaspēku un civiliedzīvotājus no Sīnāja pussalas aiz starptautiskās robežas starp Ēģipti un Mandāta Palestīnu, kas kļuva par jauno starptautisko robežu starp Ēģipti un Izraēlu (neņemot vērā Gazas joslas statusu). 

Pusēm bija jāizveido normālas labas kaimiņattiecības, tostarp savstarpēja suverenitātes, teritoriālās integritātes un politiskās neatkarības atzīšana. Puses apņēmās nepieļaut karadarbības veikšanu viena pret otru no to teritorijām, tika atcelti jebkādi ekonomiskie boikoti un pilnībā nodibinātas diplomātiskās, ekonomiskās un kultūras saites.

Līgums paredzēja ANO miera uzturēšanas spēku izvietošanu iepriekš noteiktās zonās abās robežas pusēs un atteikšanos no tiesībām pieprasīt šo spēku izvešanu.

Saskaņā ar 1888. gada Konstantinopoles konvenciju Izraēlas kuģiem tika piešķirta brīva caurbraukšana Suecas kanālā, un Tīrānas šaurums tika atzīts par starptautiskiem ūdeņiem, kas ir pieejami jebkuras valsts kuģiem. Izraēlai tika piešķirtas tiesības piedalīties Ēģiptes naftas iepirkumos uz vienlīdzīgiem noteikumiem ar citām valstīm, un ASV pagarināja iepriekšējos nolīgumus ar Izraēlu par ārkārtas naftas piegādēm par tirgus cenām.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Ēģiptes–Izraēlas miera līgums***.
ASV dienvidu karte, izņemot dažus štatus, kas bija daļa no AVK, bet netiek uzskatīti par dienvidu štatiem
**ASV dienvidi** (angļu: *The American South*, *The South*), neoficiālie nosaukumi: ***Dixie***, ***Dixieland***, ir liels ASV ekonomiski ģeogrāfiskais un kultūrvēsturiskais reģions, kas atrodas valsts dienvidaustrumos un ietver Teksasu, Džordžiju, Virdžīniju, Rietumvirdžīniju, Ziemeļkarolīnu, Dienvidkarolīnu, Tenesī, Kentuki, Ārkanzasu, Luiziānu, Misisipi, Alabamu, Mērilendu, Delavēru, Floridu un Oklahomu.

Pasaules historiogrāfijā reģions kļuva pazīstams ar to, ka tajā izplatījās ekstrēmas melnādaino vergu ekspluatācijas formas, ko īstenoja balto eiropiešu izcelsmes plantatori. Plantatori organizēja konfederātu separātistu kustību, kas noveda pie Pilsoņu kara 1861.–1865. gadā un pēc Rekonstrukcijas perioda — pie ekstrēmām diskriminācijas un iedzīvotāju segregācijas formām. Savdabīgā kultūra ASV dienvidos izveidojās britu kolonizācijas laikā un nedaudz attīstījās pēc neatkarības iegūšanas.

Dienvidu dzīvesveids 20. gadsimta otrajā pusē piedzīvoja būtiskas pārmaiņas, ko izraisīja melnādaino iedzīvotāju cīņa par savām tiesībām. Mainījās arī demogrāfiskā situācija, jo masveida balto migrācija uz Dienvidiem padarīja afroamerikāņus par minoritāti. Neraugoties uz to, viņu īpatsvars vairumā dienvidu štatu ir augstāks nekā vidēji valstī, un augstāko līmeni tas sasniedza Misisipi (38 % 2007. gadā). Šajā lielajā reģionā pašlaik ir vairāki apakšreģioni, kas demogrāfijas, kultūras un ekonomiskās un sociālās attīstības ziņā ir diezgan atšķirīgi.

Klimats
-------

ASV dienvidi no ziemeļiem atšķiras galvenokārt ar klimatu — gandrīz visur vidējā janvāra temperatūra ir virs nulles grādiem pēc Celsija, nav pastāvīga sniega sega. Klimats ir subtropisks, tikai Floridas dienvidos un Teksasas galējos dienvidos ir tropisks klimats ar vidējo janvāra temperatūru virs +15 grādiem. Dienvidu līdzenumu teritorijas atrodas tais pašos platuma grādos kā Ēģipte. Vasarā un agrā rudenī no Meksikas līča ieplūst karsts un mitrs gaiss, atnesot tropiskas vētras, kas nodara milzīgus postījumus. Mitruma līmenis sasniedz 100 %, un karstākajā mēnesī, augustā, temperatūra sasniedz +36–38 °C (100 °F). Ziemas dienvidos ir vējainas, lietainas un diezgan vēsas.

Skatīt vēl
----------

* ASV dienvidaustrumi

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***ASV dienvidi***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 172385572
* LCCN: sh85125633
* SELIBR: 163520
* SUDOC: 027261204
* BNF: cb11934175m (data)

 |

 |
**Sējas seradella** (*Ornithopus sativus*) ir augu suga seradellu ģintī. Tās dabiskais izplatības areāls ir Vidusjūras apgabala rietumdaļā, taču kā nezāle un kultivēts augs tā ir plaši izplatījusies Eiropā. Suga ir arī sastopama Latvijā kā ļoti rets dārzbēglis.

Apraksts
--------

Sējas seradella ir viengadīgs, 15—60 cm garš lakstaugs ar stāvu vai pacilu, vienkāršu vai zarainu, gandrīz kailu stublāju. Lapas ir nepāra plūksnaini saliktas, to veido 15—33 ovālas vai eliptiskas lapiņas ar gludu malu un smailu galu. Pielapes ir sīkas, un augam vītņu nav. Ziedi ir pa 3—5, izvietoti blīvos ķekaros lapu žāklēs, ķekars garāks nekā lapa. Ziedi ir sēdoši, pie ķekara pamata ir saliktas seglapas. Zieda vainags ir blāvi sārts, 0,8—1 cm garš, parasti ar tumšāku dzīslojumu. Auglis ir ar iežmaugām posmos dalīta kaila vai skraji un īsi apmatota pāksts ar līku knābi galā, nogatavojusies tumša. Zied no jūnija līdz augustam.

Atsauces
--------

1. 1 2  «sējas seradella - Ornithopus sativus Brot. - Augi - Latvijas daba». *www.latvijasdaba.lv*. Skatīts: 2024-01-11.
**Kulturālās tuvināšanās biedrība ar SPRS tautām (KTB)** bija 1929. gada aprīlī Rīgā dibināta nevalstiska organizācija, kas darbojās līdz Latvijas okupācijai 1940. gadā.

Līdzīgas biedrības nodibināja 1929. gada decembrī Lietuvā un 1940. gada sākumā Igaunijā.

Vēsture
-------

1925. gadā PSRS pēc PSRS valdības, PSRS Zinātņu akadēmijas, Vissavienības arodbiedrību centrālās komitejas un Komunistiskā internacionāles ierosmes tika izveidota "Vissavienības biedrība kultūras sakariem ar aizrobežu" (*Всесоюзное общество культурных связей с заграницей*, ВОКС), kas bija orientēta uz sakaru tīkla veidošanu ar aizrobežu radošo, mākslas un zinātnes aprindu pārstāvjiem. *ВОКС* savas darbības veicināšanai katrā valstī nozīmēja pilnvaroto, Latvijā *ВОКС* pilnvarotie bija PSRS ģenerālkonsuli Rīgā Vladimirs Šenševs (1925–1930), Ivans Meņickis (1930–1931) un Andrejs Titovs (1931–1934).

1929. gada 25. aprīlī Rīgā notika Kulturālās tuvināšanās biedrības ar SPRS tautām (KTB) dibināšanas kopsapulce. Par biedrības priekšsēdētāju kļuva Rainis, bet pēc viņa nāves 1929. gada 12. septembrī vadību pārņēma Oto Skulme, tad Pāvils Rozītis. Nākamo gadu VOKS ziņojumos par darbību Latvijā vairākkārt atzīmēts, ka Latvijas biedrības darbība ir neapmierinoša un daudz pasīvāka un sliktāka nekā analogas biedrības darbība Lietuvā.

KTB iekšējiem pasākumiem izmantoja citu sabiedrisko organizāciju telpas – galvenokārt Dailes teātri. 
1934. gadā 14. maijā – 6. jūnijā Maskavā notika KTB organizētā latviešu tēlotājas mākslas izstāde.

No 1937. gada līdz 1940. gada vasarai *ВОКС* pilnvarotais pārstāvis Latvijā bija PSRS sūtniecības pirmais sekretārs Mihails Vetrovs.
1940. gada martā Latvijas Republikas Sabiedrisko lietu ministrija KTB piešķīra savas telpas Raiņa bulvārī.
Pēdējais KTB priekšsēdētājs no 1940. gada februāra līdz 1940. gada 30. novembrim bija Arvīds Kalniņš. 
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 21. jūnijā sastādītajā Kirhenšteina valdības sastāvā bija četri KTB aktīvistiː Augusts Kirhenšteins, Pēteris Blaus, Jānis Jagars un Jūlijs Lācis.

### Priekšsēdētāji

• Jānis Pliekšāns (1929),

• Otto Skulme (1929—1930),

• Pāvils Rozītis (1930—1932),

• Jānis Jaunsudrabiņš (1932—1934),

• Eduards Smiļģis (1934—1940),

• Arvīds Kalniņš (1940).

Literatūra
----------

B. Daukšts. Kulturālās tuvināšanās biedrība ar SPRS tautām (1929 – 1940). Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, 2012, 113 lpp.

Atsauces
--------

1. ↑  Latvijas noslēpumi: kā Rainis ekskursijā uz Maskavu neaizbrauca Juris Ciganovs jauns.lv 2020. gada 28. martā
2. ↑  Pētījums, kā Latvija cerēja tuvināties PSRS Juris Prikulis ir.lv 2013. gada 22. novembrī
***PandaDoc*** ASV uzņēmums, kas nodrošina programmatūra kā pakalpojums risinājumus pārdošanas procesiem. Tas ir dibināts 2013. gadā. Uzņēmums ir bāzēts Sanfrancisko, tā biroji ir Baltkrievijas galvaspilsētā Minskā un Floridas štata Sentpītersbērgā.

Vēsture
-------

Uzņēmumu *PandaDoc* 2012. gadā Baltkrievijas galvaspilsētā Minskā dibināja Mikita Mikado un Sergejs Barjačuks dokumentu automatizācijai pārdošanas procesā. Viņi kopā ar vēl trīs Baltkrievijas cilvēkiem 2011. gadā bija izveidojuši programmatūru kā pakalpojumu *Quote Roller*, kas palīdz izveidot, nosūtīt un izsekot biznesa priekšlikumus tiešsaistē.

2014. gadā *PandaDoc* galvenā mītne tika pārcelta uz ASV Silīcija ieleju Sanfrancisko. Minskā palika produkta izstrādes komanda. 2017. gadā uzņēmums atvēra biroju Floridas štata Sentpītersbērgā kā pārdošanas un klientu apkalpošanas centru.

2015. gadā uzņēmums ieguva A sērijas kārtas finansējumu 5 miljonu ASV dolāru apmērā no fonda, ko vadīja *Altos Ventures*. *Pandadoc* ieguva divus B sērijas ieguldījumus — B1 2017. gada maijā ar 15 miljoniem un B2 2018. gada augustā ar 30 miljoniem *USD* — no fonda, ko pārvaldīja *One Peak Partners*.

Platforma
---------

*PandaDoc* ir programmatūra kā pakalpojums (*SaaS*) platforma pārdošanas procesu priekšlikumiem un līgumiem.

Platforma nodrošina dokumentu izveidi, izsekošanu un izpildi, kā arī elektroniskā paraksta funkcionalitāti. Tajā iekļauti šādu kategoriju līdzekļi: priekšlikumi, piedāvājumi, grupas vadība, satura pārvaldība, zīmolrāde, izsekošana, darbplūsma, ražīgums utt. *PandaDoc* ir integrēta ar vairākām klientu attiecību pārvaldības (*CRM*), uzņēmuma resursu pārvaldības (*ERP*), maksājumu, mākoņkrātuves, saziņas un citām sistēmām.

Minskas biroja darbinieku aizturēšana
-------------------------------------

Baltkrievijas protestu laikā 2020. gada augustā *PandaDoc* dibinātāji nāca ar iniciatīvu palīdzēt atlaistajiem spēka struktūru darbiniekiem, kuru bijušie kolēģi sāka pret viņiem represijas.

2. septembrī *PandaDoc* Minskas birojā varas iestādes veica kratīšanu, un četrus darbiniekus arestēja, to skaitā Minskas biroja direktoru Dmitriju Rabceviču. Darbiniekus apsūdzēja krimināllietā par 107 tūkstošu Baltkrievijas rubļu piesavināšanos no valsts budžeta. Uzņēmuma bankas konti tika bloķēti.

Pēc šī incidenta daudzi Baltkrievijas informācijas tehnoloģiju uzņēmumi izrādīja lielu interesi pārcelties uz citām valstīm, to skaitā uz Latviju.

Atsauces
--------

1. 1 2  4 сотрудника PandaDoc в заложниках savebelarusit.org

Ārējās saites
-------------

* *PandaDoc* vietne
Mohameds Šahabudins 2023. gadā
**Mohameds Šahabudins** (bengāļu: মোহাম্মমদ সাহাবুদ্দিন; dzimis 1949. gada 10. decembrī, Pabnā, Pakistānas Domīnijā) ir Bangladešas jurists un tiesnesis. Bangladešas prezidents kopš 2023. gada 24. aprīļa.

2023. gada 13. februārī viņš tika ievēlēts par Bangladešas 22. prezidentu, bija vienīgais kandidāts uz šo amatu. Stājās amatā 2023. gada 24. aprīlī.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1949. gada 10. decembrī Austrumbengālijas provincē.

Viņš ieguvis bakalaura grādu Valsts Edvarda koledžā un psiholoģijas grādu Radžšahi Universitātē. Vēlāk ir ieguvis arī tiesību zinātņu bakalaura grādu Mohamada Aminudina Juridiskajā koledžā.

Piedalījās 1971. gada Bangladešas Neatkarības karā kā studentu kustības koordinators. 1975. gadā Šahabudins tika ieslodzīts cietumā uz 3 gadiem par protestu organizēšanu pēc Bangladešas pirmā prezidenta Mudžibura Rahmana slepkavības.

2023. gada 13. februārī Šahabudins tika ievēlēts par Bangladešas prezidentu.

Šahabudins ir precējies un viņam ir dēls.

Atsauces
--------

1. ↑  «Shahabuddin Chuppu takes oath as Bangladesh’s 22nd president». *Al Jazeera* (angļu). Skatīts: 2024-01-09.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Mohameds Šahabudins***.
**Pāvils Vīlips** (1901-1979) bija latviešu skolotājs un dzejnieks.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1901. gada 22. decembrī Rīgā. 
Mācījās Biķernieku draudzes skolā (1910–1914)
Pēc Pirmā pasaules kara sākuma pārcēlās uz dzīvi Tallinā, kur mācījās Pētera I reālskolā (1914–1918) un Tallinas Krievu reālģimnāzijā (1918–1919). 
1919. gadā piedalījās Latvijas brīvības cīņās, tad turpināja mācības Rīgas pilsētas 4. vidusskolā (1919–1921).
Studēja filozofiju Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātē, līdztekus strādāja par privātskolotāju (1921–1931) un Latvijas Republikas Finanšu ministrijas ārštata ierēdni (1928). 1927. gadā apprecējās ar aktrisi Elvīru Brambergu.

Vēlāk bija Ebreju privātās Ezras ģimnāzijas skolotājs (1929–1940). Bija Kulturālās tuvināšanās biedrības ar SPRS tautām biedrs.

Pēc Latvijas okupācijas Vīlipu iecēla par Latvijas PSR Valsts operas un baleta teātra literārās daļas vadītāju. Vācu okupācijas laikā viņu līdz 1941. gada novembrim ieslodzīja Rīgas Centrālcietumā.

Pēc kara beigām nodarbojās vienīgi ar rakstniecību un tulkošanu, bija Latvijas rakstnieku savienības biedrs. 1961. gadā izdeva arābu prozas izlasi "Ko tu esi izdarījis, Hanafi?".

Miris 1979. gada 4. septembrī.

Dzejas krājumi un izlases
-------------------------

* 1929: "Traģiskā poēma"
* 1930: "21 dzeja"
* 1930: "Romantika autobusā"
* 1932: "Poēma par Annu Lazdu un melno runci"
* 1949: "Tuksnešu dārzos"
* 1949: "Fabrika pie Gaujas"
* 1956: "Saules grieži"
* 1960: "Lapas ugunskurā"
* 1964: "Baltās ābeles dziesma"
* 1966: "Avota lāses"
* 1966: "Pavisam dīvaini, Lori!"
* 1968: "Ziemas hronika"
* 1978: "Karavānsarajs"

### Dzeja bērniem

* 1943: tēlojums "Diženā vasara"
* 1943: dzejojums "Apses bērni"
* 1951: "Lielais lidojums"
* 1952: "Vāverītes ceļojums" (kopā ar J. Ņečkaju)

Pagodinājumi
------------

* LPSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks (1970)

Atsauces
--------

1. ↑  literatura.lv

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 201759467
* LNB: 000014623
* LCCN: no97037889
* ISNI: 0000 0003 8560 4438
* GND: 110556682X

 |

 |
**Rakins Atelstons Maierss** (dzimis 1988. gada 3. oktobrī), profesionāli pazīstams kā **A$AP Rocky**, ir amerikāņu reperis, mūzikas producents un ierakstu vadītājs. Dzimis un audzis Hārlemā, viņš sāka savu muzikālo karjeru kā hiphopa kolektīva A$AP Mob dalībnieks, no kura viņš pārņēma savu vārdu. 2011. gada augustā Rocky singls "Peso" tika nopludināts tiešsaistē, un dažu nedēļu laikā to sāka atskaņot radio ēterā. Vēlāk tajā pašā gadā Rocky izdeva savu debijas miksteipu *LIVE.LOVE.A$AP*, izpelnoties plašu kritiķu atzinību. Viņa izlaušanās projekta panākumi noveda pie kopuzņēmuma ierakstu līguma ar Polo Grounds Music, RCA Records un Sony Music Entertainment.

Viņa debijas studijas albums *LONG.LIVE.A$AP* (2013) debitēja Billboard 200 pirmajā vietā, un vēlāk Amerikas Ierakstu industrijas asociācija (RIAA) to sertificēja ar dubultplatīnu. Pirms albuma tika izdots Rocky izlaušanās singls "Fuckin' Problems" (piedalās Drake, 2 Chainz un Kendrick Lamar), kas 2014. gada Grammy balvu pasniegšanas ceremonijā tika nominēts kā labākā repa dziesma.

2015. gadā Rocky izdeva savu otro albumu ar nosaukumu *AT.LONG.LAST.A$AP*. Albums bija Rocky otrais albums pēc kārtas, tas debitēja Billboard 200 pirmajā vietā un saņēma pārsvarā pozitīvas mūzikas kritiķu atsauksmes. Albuma singls "L$D" 2016. gada Grammy balvu pasniegšanas ceremonijā tika nominēts kā labākais mūzikas video.

2018. gadā Rocky izdeva savu trešo albumu *TESTING*, kas sasniedza augstāko punktu vairāku valstu pirmajā pieciniekā, tostarp Billboard 200.

Rocky ir ieguvis BET balvu, divas BET Hip Hop Balvas, MTV Video Music Balvas Japan un MTVU Woodie Balvas, kā arī ir nominēts divām Grammy balvām, sešām World Music Awards, trim MTV Video Music Awards un divām MTV Europe Music balvām. Rocky ir arī režisējis mūzikas videoklipus sev, Denijam Braunam un citiem A$AP Mob dalībniekiem. Turklāt viņš producē ierakstus ar pseidonīmu **Lord Flacko**.

Diskogrāfija
------------

###### Studijas albumi

* *LONG.LIVE.A$AP* (2013)
* *ATLONGLASTA$AP* (2015)
* *TESTING* (2018)
Mugursoma uz manekena
**Mugursoma** ir uz muguras nēsājama soma, kas parasti novietojama ar divām siksnām pāri pleciem un zem padusēm. Mugursomas paredzētas nesamā pārnēsāšanai, ko nebūtu ērti nest rokās. Sporta mugursomas, kas domātas izmantošanai, piemēram, skriešanā, riteņbraukšanā, pārgājienos, parasti atslogo lielāko daļu svara (līdz aptuveni 90%) no to svara ar polsterētu gūžas jostu, atstājot plecu siksnas galvenokārt, lai stabilizētu slodzi. Tas uzlabo iespēju pārnēsāt smagu nesamo, jo gurni ir stiprāki par pleciem, kā arī palielina veiklību un līdzsvaru, jo slodze ir tuvāk paša lietotāja masas centram.

Atsauces
--------

1. ↑  AKINYELE, SAMUEL TAIWO; AKINYELE, ESTHER FEYISAYO; GBOLAHAN, DANIEL DAMILARE (September, 2019). "EFFECTS OF ENTREPRENEURIAL SKILLS ACQUISITION IN LEATHER BACKPACK MAKING ON YOUTH EMPLOYABILITY IN ABEOKUTA, NIGERIA". *Journal of Management Science & Entrepreneurship.* 14 (7): 38-73.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Mugursoma***.
**Iekšpilsēta** (vācu: *Innere Stadt*) ir Austrijas galvaspilsētas Vīnes vēsturiskais centrs. Administratīvi tas ir Vīnes 1. rajons (*1. Bezirk*). Līdz 19. gadsimta vidum to no apkārtners atdalīja nocietinājumu būves, kuras tika nojauktas, izbūvējot mūsdienu Ringštrāsi. Vēstursiki Iekšpilsēta dalās četros kvartālos, kas cēlošies no pilsētas vārtu nosaukumiem - *Stubenviertel*, *Kärntner Viertel*, *Widmerviertel*, *Schottenviertel*. Rajonā, kas ir ievērojams tūrisma cents, atrodas daudzas ievērojami objekti, to skaitā Albertina, Austrijas Parlamenta ēka, Burgteātris, Dabas vēstures muzejs, Hofburga, Ķeizaru kapenes, Mākslas vēstures muzejs, Svētā Stefana katedrāle, Vīnes rātsnams, Vīnes Universitāte, Vīnes Valsts opera.

2001. gadā Vīnes Iekšpilsēta kā elements iekļāvās UNESCO Pasaules mantojuma objektā "Vīnes vēsturiskais centrs".

Ārējās saites
-------------



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Austrijā |
| --- |
|  |
| Kultūra | 
* Aizvēsturiskie pāļu mājokļi Alpos
* Grācas pilsēta — vēsturiskais cents un Egenbergas pils
* Hallštate — Dahšteins / Zalckammergūtas kultūrainava
* Fertē/Neizīdlerzē kultūrainava
* Šēnbrunnas pils un parki
* Vahavas kultūrainava (Getveigas klosteris, Melkas abatija)
* Vīnes vēsturiskais centrs (Ringštrāse, Vīnes Iekšpilsēta)
* Zalcburgas vēsturiskais centrs
* Zemmeringas dzelzceļš

 |  |
|  |
| Daba | 
* Karpatu un citu Eiropas reģionu pirmatnējie dižskābaržu meži

 |

 |
**Mārtiņš Kazāks** dzimis 1973. gada 19. septembrī (51) ir latviešu ekonomists. Kopš 2019. gada decembra viņš ir Latvijas Bankas prezidents. Kazāks no 2005. līdz 2018. gadam bija «Hansabankas» (vēlāk — «Swedbank») Latvijas filiāles galvenais ekonomists, un no 2018. līdz 2019. gadam — Latvijas Bankas padomes loceklis.

Biogrāfija
----------

Mārtiņš Kazāks piedzima 1973. gada 19. septembrī Liepājā. Ieguva vidējo izglītību Liepājas Raiņa 6. vidusskolā. 1995. gadā absolvēja Latvijas Universitāti, iegūstot bakalaura grādu ekonomikā. 1996. gadā Kembridžas Universitātē ieguva diplomu ekonomikā. 1997. gadā Karalienes Mērijas Londonas Universitātē ieguva maģistra grādu ar izcilību ekonomikā, un 2005. gadā turpat ieguva doktora grādu ekonomikā.

No 1994. līdz 1995. gadam Kazāks bija Latvijas Republikas Finanšu ministrijas Makrofiskālās analīzes un prognozes departamenta vadošais ekonomists. No 2005. gada novembra līdz 2018. gada augustam bija «Hansabankas» (vēlāk — «Swedbank») Latvijas filiāles galvenais ekonomists. No 2010. gada janvāra Kazāks bija arī «Swedbank» grupas galvenā ekonomista vietnieks. No 2014. gada janvāra līdz 2018. gada augustam viņš strādāja arī Fiskālās disciplīnas padomē.

Kazāks no 1996. līdz 2008. gadam strādāja par pasniedzēju Rīgas Ekonomikas augstskolā. No 2000. līdz 2002. gadam viņš bija pētnieka asistents Londonas Universitātes koledžā. No 2006. līdz 2011. gadam viņš bija Latvijas Valsts prezidenta Stratēģiskās analīzes komisijas biedrs.

2018. gada jūnijā Saeima apstiprināja Mārtiņu Kazāku darbam Latvijas Bankas padomē sākot ar 1. augustu. 2019. gada nogalē, beidzoties Latvijas Bankas prezidenta Ilmāra Rimšēviča pilnvaru termiņam, Kazāks bija viens no četriem kandidātiem, kuru virzīšanu un atbalstīšanu apsvēra valdošā koalīcija. 3. decembrī koalīcijas pārstāvji paziņoja, ka virzīs Kazāku Latvijas Bankas prezidenta amatam. 12. decembrī Saeima ar 76 balsīm par (neviens nebija pret vai atturējies) ievēlēja M. Kazāku Latvijas Bankas prezidenta amatā. Viņš stājās amatā 21. decembrī un ir ievēlēts uz pieciem gadiem.

Atsauces
--------

1. 1 2 3  «Uz Latvijas Bankas šefa amatu – 4 kandidāti. Kas viņi ir un ko grib darīt?». Latvijas Sabiedriskie mediji. 2019. gada 28. novembrī. Skatīts: 2019. gada 2. decembrī.
2. 1 2 3  «Dr. Mārtiņš Kazāks». IV Pasaules latviešu zinātnieku kongress. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 13. Decembris. Skatīts: 2019. gada 2. decembrī.
3. 1 2  «Ekonomists Kazāks ar balsu vairākumu ievēlēts Latvijas Bankas padomē». Latvijas Avīze. 2018. gada 21. jūnijā. Skatīts: 2019. gada 2. decembrī.
4. ↑  Sanita Upleja. «Koalīcija nosauc četrus LB prezidenta kandidātus, no kuriem izvēlēsies vienu». Delfi, 2019. gada 25. novembrī. Skatīts: 2019. gada 2. decembrī.
5. ↑  «Koalīcija Latvijas Bankas prezidenta amatam virza Kazāku». Delfi. 2019. gada 3. decembrī. Skatīts: 2019. gada 3. decembrī.
6. ↑  «Latvijas Bankas prezidenta amatā ievēlē Mārtiņu Kazāku». Latvijas Sabiedriskie mediji. 2019. gada 12. decembrī. Skatīts: 2019. gada 14. decembrī.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 305075884
* LNB: 000100145
* ISNI: 0000 0004 1693 6604

 |

 |
**Džanni Morbidelli** (itāļu: *Gianni Morbidelli*; dzimis 1968. gada 13. janvārī, Pesaro, Itālijā) ir bijušais Formula 1 pilots.

Viņš debitēja 1990. gadā, Scuderia Italia komandā, tomēr piedalījās tikai pirmajās divās sacīkšu nedēļas nogalēs. Viņš vēl atgriezās uz pēdējām divām sacīkstēm ar Minardi. Tā iemesls bija viņa Formula 3000 karjera. 1990. gadā viņš aizvadīja pilnu sezonu. Gandrīz visas sacīkstes viņš nobrauca ar Minardi. Vēlāk viņu izsauca uz Scuderia Ferrari sakarā ar Alēna Prosta savainojumu un šajā komandā viņš nobrauca sezonas pēdējo sacīksti. Turklāt, viņš izcīnīja puspunktu par sesto vietu. Tas bija iespējams pateicoties faktam, ka sacīksti apstādināja un pabeidza pirms paredzētās pusdistances. Šādā veidā viņš kļuva par nedalītas kopvērtējuma 24. vietas īpašnieku. 1992. gadā Džanni brauca tikai Minardi. Viņa labākais rezultāts bija 7. vieta Brazīlijā, bet sliktākais - nekvalificēšanās Ungārijas GP. Pēc gada bez braukšanas Morbidelli atgriezās kā Footwork pilots un tur pavadīja nepilnas divas sezonas. Savā pēdējā sacīkstē šajā komandā viņš izcīnīja 3. vietu, visu laiku labāko rezultātu šai komandai. 1997. gadā viņš nobrauca vien dažas sacīkstes kā rezerves pilots un tas beidza viņa F1 karjeru. Kopš tā laika viņš ir piedalījies dažādās salonautomobiļu sacīkstēs, tostarp BTCC, ETCC un WTCC.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Džanni Morbidelli***.
**Sidonia Vajda** (ungāru: *Vajda Szidónia*; dzimusi 1979. gada 20. janvārī Odorhejusekujeskā) ir Rumānijas un Ungārijas starptautiskā lielmeistare šahā (1998).

Biogrāfija
----------

Vairākkārt piedalījusies Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos dažādās vecuma kategorijās. 1995. gadā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā un izcīnījusi bronzas medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 1999. gadā Erevānā izcīnījusi bronzas medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā.

Kopš 2000. gada šaha turnīros pārstāv Ungāriju. 2002. gadā kļuvusi par Ungārijas sieviešu šaha čempionāta vicečempioni, bet 2004. un 2015. gadā uzvarējusi Ungārijas sieviešu šaha čempionātos. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāte, tajā skaitā 2009. gadā uzvarējusi Ungārijas pilsētā Pakšā, bet 2015. gadā kopā ar Tīciju Garu un Ivetu Rajlihu dalījusi pirmo vietu Budapeštā.

Pārstāvējusi Rumānijas un Ungārijas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:

* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 5 reizes (2002-2010). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (2004) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 6 reizes (1999, 2003-2009, 2015). Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (2003) un bronzas (1999) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījusi bronzas (2003) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1994. gadā Vajdai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1998. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2003. gadā saņēmusi arī starptautiskā meistara vīriešiem (IM) nosaukumu.

Atsauces
--------

1. ↑  1st Teller Ede Memorial WGM
2. ↑  «Rajlich, Vajda and Gara tie for the first at the Women Spring Festival». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 23. martā. Skatīts: 2016. gada 8. novembrī.
3. ↑  OlimpBase :: Women's Chess Olympiads :: Szidónia Vajda
4. ↑  OlimpBase :: European Women's Team Chess Championship :: Szidónia Vajda

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Svītrainā ūdenszāle** (latīņu: *Glyceria striata*) ir graudzāļu dzimtas suga, kas sastopama Ziemeļamerikas subarktiskajā joslā, kā arī Eiropas ziemeļdaļā, kur tā iespējams ir adventīva (ievazāta) suga vai relikts vietējais augs. Latvijā suga ir sastopama reti.

Augu grupas aug auglīgos egļu-lapkoku mežos, mitrās pļavās un aizaugušā kaļķakmens ieguves karjerā.

Suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

Apraksts
--------

Svītrainā ūdenszāle ir daudzgadīgs, 50—110 cm garš lakstaugs ar stāvu, stingru stiebru. Lapas ir plakanas, 0,2—0,6 cm platas. Augam ir 0,1—0,2 cm īsa, smaila mēlīte. Ziedu skara ir skraja, nolīkstoša, 6—20 cm gara, ziedēšanas laikā ar zilganvioletu nokrāsu, augļu laikā rūsganbrūna. Vārpiņas ir aptuveni 0,4 cm īsas un strupas, olveidīgas, ar 3—6 ziediem. Arī vārpiņas kātiņš ir īss. Vārpiņas plēksnes ir strupas, plati lancetiskas un nevienādas. Ārējā zieda plēksne ir olveidīga, ar labi redzamu dzīslojumu, sevišķi izceļas sāndzīslas. Akota nav. Auglis ir sīks grauds. Zied jūnija beigās un jūlijā.

Atsauces
--------

1. 1 2  «svītrainā ūdenszāle - Glyceria striata (Lam.) Hitchc. - Augi - Latvijas daba». *www.latvijasdaba.lv*. Skatīts: 2022-12-10.