Šis raksts ir par pilsētu Apvienotajā Karalistē. Par pilsētu Kanādā skatīt rakstu Landona.

**Londona** (angļu: *London*) ir Apvienotās Karalistes galvaspilsēta pie Temzas upes Anglijas dienvidaustrumos. Ar vairāk kā astoņiem miljoniem iedzīvotāju tā ir lielākā pilsēta Lielbritānijā un trešā lielākā pilsēta Eiropā aiz Maskavas un Stambulas. Iedzīvotāju ziņā Londona ir 19. lielākā pilsēta pasaulē pēc iedzīvotāju skaita. Londona ir 4. vietā pasaulē pēc pilsētā dzīvojošajiem miljardieriem un 2012. gadā ir atzīta par desmito dārgāko pilsētu pasaulē.

Jau vairākus gadsimtus Londona ir viens no svarīgākajiem pasaules tirdzniecības, finanšu, politikas,kultūras un tūrisma centriem. Londona tiek uzskatīta par pasaules kultūras galvaspilsētu. Tā ir pasaulē visvairāk tūristu apmeklētā pilsēta pasaulē (mērot pēc tūristu skaita), un ar pasaulē lielāko lidostu sistēmu (mērot pēc pasažieru skaita). 2012. gadā Londona kļuva par pirmo pilsētu pasaulē, kurā norisinājās trešo reizi vasaras Olimpiskās spēles. Londonā saražo 20% no Apvienotās Karalistes IKP.

Vēsture
-------

Londonu ir dibinājuši romieši ap 43. gadu, kad imperators Klaudijs iebruka Britānijas salā. Pilsētas romiešu nosaukums bija *Londinium*, un nosaukuma izcelsme ir neskaidra. Pēc kāda laika Londona kļuva par romiešu Britānijas provinces galvaspilsētu (pirmā galvaspilsēta bija Kolčestera). Ap 410. gadu romiešu vara beidzās, jo leģioni tika evakuēti no Britānijas, un pilsoņiem pašiem bija jāaizstāvas pret iebrucējiem.
Ap 5. gadsimta vidu pilsētu bija pametuši iedzīvotāji, tomēr mūri bija saglabājušies. Pilsēta atkal tika apdzīvota anglosakšu karaļa Alfrēda Lielā laikā. Tomēr līdz pat 12. gadsimtam Londona nebija Anglijas galvaspilsēta (tā bija — Vinčestera), tomēr tā bija Anglijas lielākā pilsēta. 14. gadsimta sākumā Londonā bija jau 100 tūkstoši iedzīvotāju.

Drīz pēc tam, kad Viljams Iekarotājs pakļāva Angliju, Londona kļuva par Anglijas galvaspilsētu, un pilsēta sāka attīstīties visai strauji. 1381. gadā Vota Tailera sacelšanās dalībnieki ieņēma pilsētu.

Tjudoru laikā pilsēta vienmērīgi attīstījās, kļūstot par ievērojamu tirdzniecības centru. Reformācija Londonā pagāja salīdzinoši mierīgi, karalim izdodot rīkojumu, ka visa katoļu baznīcas manta pieder karalim (tajā laikā vairāk kā puse no Londonas ēkām bija klosteri, baznīcas un citas reliģiskas celtnes). 16. gadsimta beigās Londonā darbojās Viljams Šekspīrs. 17. gadsimta sākumā Londonas iedzīvotāju skaits bija 225 tūkstoši.

1642. gadā, sākoties Anglijas pilsoņu karam, Londonas pilsēta bija parlamenta aizstāvju pusē. 1666. gadā notika Londonas Lielais ugunsgrēks, kurš nopostīja 60% no pilsētas. Turpmāko 10 gadu laikā pilsēta tika atjaunota Kristofera Rena vadībā.
17. gadsimta beigās Londona kļuva par pasaules finanšu centru, nodibinoties Anglijas bankai, Loida apdrošināšanas tirgum un Britu Austrumindijas kompānijai.

Londonai kļūstot par Britu impērijas centru, tās lielums un ietekme pieauga vairākkārt. 19. gadsimta sākuma Londonas iedzīvotāju skaits pārsniedza 1 miljonu un tā kļuva par lielāko pilsētu pasaulē. Rūpniecības revolūcija vēl vairāk paātrināja pilsētas izaugsmi. 1863. gadā Londonā tika atklāts pasaulē pirmais metro.

1939. gadā Londonas iedzīvotāju skaits sasniedza 8,6 miljonus[*nepieciešama atsauce*] (mūsdienās tas ir mazāks). Tā kā dzīvokļu apkurei izmantoja akmeņogles, viena no pilsētas vizītkartēm bija *Londonas migla*, īstenībā — smogs.

Otrā pasaules kara laikā Londonu bombardēja vācu aviācija, un bojā gāja ap 35 000 iedzīvotāju. 1948. gadā Londonā notika vasaras olimpiskās spēles.

No 1970. līdz 1990. gadiem Londonā notika vairāki Īru republikāņu armijas kaujinieku terorisma akti, bet 2005. gada 7. jūlijā notika vairāki islāmistu terorakti Londonas metro un autobusā.

Ģeogrāfija
----------

Londona ir Lielbritānijas lielākā pilsēta pēc teritorijas un Anglijas galvaspilsēta. Londonas platība ir 1 570 km2 ar vairāk kā astoņiem miljoniem iedzīvotāju. Cauri pilsētai plūst Temza, kurai vēsturiski ir bijusi liela ietekme uz pilsētas attīstību. Daudzus gadsimtus vienīgais tilts pār Temzu netālu no pilsētas bija Londonas tilts, tāpēc lielākoties galvenā apbūve bija netālu no tilta.

### Klimats

Londonas klimats lielākoties ir tāds pats kā citur Lielbritānijā ar vēsām vasarām un maigām ziemām. Pilsēta atrodas mērenajā klimata joslā. Vidēji ziemā dienas laikā temperatūra nav zemāka par +8 °C, un nepārsniedz ne vairāk kā +16 °C. Zemākā temperatūra Londonā ir reģistrēta 1987. gada janvārī, kad gaisa temperatūra noslīdēja līdz -7.5 °C. Nakts laikā gaisa temperatūra ziemā parasti svārstās sākot no -10 °C līdz -13 °C.Vasarā vidējā gaisa temperatūra dienā ir apmēram ap 23 °C. Augstākā temperatūra Londonā ir sasniegusi 38.1 °C.
Vidēji saulains laiks Londonā ir vairāk kā 1600 stundas gadā.

| Londonas meteoroloģiskie dati |
| --- |
| Mēnesis | Jan | Feb | Mar | Apr | Mai | Jūn | Jūl | Aug | Sep | Okt | Nov | Dec | Gads |
| Augstākā temperatūra °C (°F) | 17.2 (63) | 19.6 (67.3) | 24.2 (75.6) | 29.2 (84.6) | 32.8 (91) | 35.6 (96.1) | 36.7 (98.1) | 38.1 (100.6) | 35.2 (95.4) | 29.6 (85.3) | 20.8 (69.4) | 17.2 (63) | 38.1 (100.6) |
| Augstākā vidējā temperatūra °C (°F) | 8.1 (46.6) | 8.4 (47.1) | 11.3 (52.3) | 14.2 (57.6) | 17.9 (64.2) | 21.0 (69.8) | 23.5 (74.3) | 23.2 (73.8) | 19.9 (67.8) | 15.5 (59.9) | 11.1 (52) | 8.3 (46.9) | 15.2 (59.4) |
| Zemākā vidējā temperatūra °C (°F) | 2.3 (36.1) | 2.1 (35.8) | 3.9 (39) | 5.5 (41.9) | 8.7 (47.7) | 11.7 (53.1) | 13.9 (57) | 13.7 (56.7) | 11.4 (52.5) | 8.4 (47.1) | 4.9 (40.8) | 2.7 (36.9) | 7.5 (45.5) |
| Zemākā temperatūra °C (°F) | −13.6 (7.5) | −9.5 (14.9) | −7.2 (19) | −3.8 (25.2) | −0.4 (31.3) | 2.8 (37) | 6.5 (43.7) | 6.7 (44.1) | 2.8 (37) | −4.6 (23.7) | −6.3 (20.7) | −12.0 (10.4) | −13.6 (7.5) |
| Nokrišņu daudzums mm (collas) | 55.2 (2.173) | 40.9 (1.61) | 41.6 (1.638) | 43.7 (1.72) | 49.4 (1.945) | 45.1 (1.776) | 44.5 (1.752) | 49.5 (1.949) | 49.1 (1.933) | 68.5 (2.697) | 59.0 (2.323) | 55.2 (2.173) | 601.7 (23.689) |
| Vidējais saulaino stundu skaits | 61.5 | 77.9 | 114.6 | 168.7 | 198.5 | 204.3 | 212.0 | 204.7 | 149.3 | 116.5 | 72.6 | 52.0 | 1 632,6 |
| *Avots nr. 1:*  |
| *Avots nr. 2:*  |

### Administratīvais iedalījums

Londona ir sadalīta 32 administratīvajos rajonos, ko sauc par Londonas rajoniem (angļu: *London borough*), un Londonas Sitijā. 21 no Londonas rajoniem un Londonas Sitija ietilpst tā saucamajā "Iekšējā Londonā" (angļu: *Inner London*), teritorijā, kas veidoja Londonu līdz 1965. gadām, bet pārējie — "Ārējā Londonā" (angļu: *Outer London*).

Londonas Sitija jeb vienkārši Sitija ir rajons ar īpašu statusu, kas ietver sevī agrāko viduslaiku Londonu (nosaukums "Sitija" (angļu: *City*) nozīmē "pilsēta", tātad pati Londonas pilsēta). Londonai vistuvākā apdzīvotā vieta tolaik bija Vestminsteras pilsēta, kas ar laiku saplūda ar pašu Londonu un tagad veido Londonas rajonu ar šādu pašu nosaukumu (angļu: *City of Westmister*). Gadsimtu gaitā, Londonai izplešoties, arvien vairāk apdzīvotu vietu tika iekļautas pilsētā.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1. Londonas Sitija
2. Vestminstera
3. Kensingtona un Čelsi
4. Hemersmita un Fulema
5. Vondsvērta
6. Lembeta
7. Sautvorka
8. Tauerhemletsa
9. Hekni
10. Izlingtona
11. Kemdena
12. Brenta
13. Īlinga
14. Haunslova
15. Ričmonda pie Temzas
16. Kingstona pie Temzas
17. Mērtona
 |  | 18. Satona
19. Kroidona
20. Bromli
21. Lūišema
22. Griniča
23. Beksli
24. Heiveringa
25. Bārkinga un Degenema
26. Redbridža
27. Ņūema
28. Voltemforesta
29. Heringeja
30. Enfīlda
31. Bārneta
32. Herova
33. Hilingdona
 |

Iedzīvotāji
-----------

19. un 20. gadsimtā pieaugot industrializācijai strauji sāka pieaugt Londonas iedzīvotāju skaits. 1925. gadā Londona pārspēja Ņujorku pēc iedzīvotāju skaita. Pirms Otrā pasaules kara iedzīvotāju skaits bija pieaudzis līdz gandrīz deviņiem miljoniem. Pēc Otrā pasaules kara iedzīvotāju skaits samazinājās līdz septiņiem miljoniem. Londona bija visvairāk apdzīvotā pilsēta Eiropas savienībā un otrā visblīvāk apdzīvotā pilsēta Eiropā, neskaitot Stambulu. Laika posmā no 1991-2001 gadam pilsētā ieradās vairāk kā 726 000 imigrantu.

Iedzīvotāju ziņā Londona ir 19. lielākā pilsēta pasaulē pēc iedzīvotāju skaita. Londona ir 4. vietā pasaulē pēc pilsētā dzīvojošajiem miljardieriem un 2012. gadā ir atzīta par desmito dārgāko pilsētu pasaulē. Londonas pilsētas teritorijā runā vairāk kā 300 valodās, pārsniedzot vismaz 10 000 iedzīvotājus no katras valodas saimes.

### Etniskais sastāvs

| Etniskās grupas | Iedzīvotāju skaits Londonā |  % iedzīvotāju skaits Londonā |
| --- | --- | --- |
| **Baltie** | 4 887 435 | 59,8 |
| Briti | 3 669 284 | 44,9 |
| Īri | 175 974 | 2,2 |
| Īru nomadi (*Irish Travellers*) | 8 196 | 0,1 |
| Cittautības baltie (poļi, franči, itāļi, vācieši, rumāņi, portugāļi, lietuvieši, spāņi u.c.) | 1 033 981 | 12,6 |

| Etniskās grupas | Iedzīvotāju skaits Londonā |  % iedzīvotāju skaits Londonā |
| --- | --- | --- |
| **Jauktie** | 405 279 | 5 |
| Baltie un melnie | 184 904 | 2,3 |
| Baltie un aziāti | 101 500 | 1,2 |
| Cittautības jauktie | 118 875 | 1,5 |

| Etniskās grupas | Iedzīvotāju skaits Londonā |  % iedzīvotāju skaits Londonā |
| --- | --- | --- |
| **Aziāti** | 1 511 546 | 18.4 |
| Indieši | 542 857 | 6,6 |
| Pakistāņi | 223 797 | 2,7 |
| Bangladesieši | 222 127 | 2,7 |
| Ķīnieši | 124 250 | 1,5 |
| Cittautības aziāti | 398 515 | 4,9 |
|

| Etniskās grupas | Iedzīvotāju skaits Londonā |  % iedzīvotāju skaits Londonā |
| --- | --- | --- |
| **Melnie** | 405 279 | 5 |
| Afrikāņi | 573 931 | 7 |
| No Karību salām | 101 500 | 1,2 |
| Cittautības melnie | 170 112 | 2,1 |

| Etniskās grupas | Iedzīvotāju skaits Londonā |  % iedzīvotāju skaits Londonā |
| --- | --- | --- |
| **Citas rases** | 281 041 | 3,4 |
| Arābi | 106 020 | 1,3 |
| Cittautības | 175 021 | 2.1 |

### Iedzīvotāju skaita dinamika

| Gads | Aptuvensiedzīvotājuskaits | Gads | Aptuvensiedzīvotājuskaits |
| --- | --- | --- | --- |
| 50 | 5—10tūkst. | 1801 | 959 tūkst. |
| 140 | 45—60 tūkst. | 1831 | 1,655 milj. |
| 300 | 10—20 tūkst. | 1851 | 2,363 milj. |
| 400 | mazāk par 5 tūkst. | 1891 | 5,572 milj. |
| 500 | Daži simti | 1901 | 6,507 milj. |
| 700 | Daži tūkstoši | 1911 | 7,161 milj. |
| 900 | Daži tūkstoši | 1921 | 7,387 milj. |
| 1000 | 5—10 tūkst. | 1931 | 8,110 milj. |
| 1100 | 10—20 tūkst. | 1939 | 8,615 milj. |
| 1300 | 50—100 tūkst. | 1951 | 8,197 milj. |
| 1350 | 25—50 tūkst. | 1961 | 7,993 milj. |
| 1500 | 50—75 tūkst. | 1971 | 7,453 milj. |
| 1600 | 200 tūkst. | 1981 | 6,805 milj. |
| 1650 | 350 tūkst. | 1991 | 6,829 milj. |
| 1700 | 550 tūkst. | 2001 | 7,322 milj. |
| 1750 | 700 tūkst. | 2003 | 7,388 milj. |

Ievērojamākās vietas
--------------------

Parlamenta ēka un Bigbens
* Parlamenta ēka (ieskaitot Bigbenu)
* Vestminsteras abatija
* Bakingemas pils
* Tauers
* Tauera tilts
* Svētā Pāvila katedrāle
* Trafalgaras laukums
* Karaliskā Griničas observatorija
* Šekspīra teātris
* Alberta halle
* Britu muzejs
* Dabas vēstures muzejs
* Šerloka Holmsa muzejs
* Tiso kundzes Vaska figūru muzejs
* "Londonas Acs"
* Vinzoras pils (piepilsētā)

Kultūra
-------

Londonā četras reizes ir norisinājies Eirovīzijas dziesmu konkurss 1960. 1963. 1968. un 1977. gadā.

Sports
------

### Olimpiskās spēles

Londonā ir norisinājušās trīs Olimpiskās spēles- 1908. 1948. un 2012. gadā. 2005. gada vasarā Londona tika izvēlēta par 2012. gada vasaras olimpisko spēļu norises vietu, kļūstot par pirmo pilsētu, kas Olimpiskās spēles rīkojusi trīs reizes.

Kopumā 2012. gada Olimpiskajās spēlēs izcīnīja 962 medaļas no tām 302 zelta medaļas un 304 sudraba medaļas, 356 bronzas medaļas. Visvairāk medaļas izcīnīja ASV (104 medaļas), Ķīna (88 medaļas) un Lielbritānija (65 medaļas).

### Futbols

Londonas futbola klubu atrašanās vietas Londonā. Sarkanā krāsā ir Premjerlīgas futbola klubi, zilā — pārējie
Londonā viennozīmīgi populārākais sporta veids ir futbols. Premjerlīgā piedalās 5 futbola klubi no Londonas: Arsenal FC, Chelsea, Crystal Palace F.C. Tottenham Hotspur un West Ham United. Zemākajās līgās spēlē vēl seši futbola klubi: Barnet, Brentford, Fulham, Leyton Orient, Millwall F.C. Charlton Athletic, un Queens Park Rangers. Ir arī vairāki futbola klubi, kuri nespēlē Anglijas augstākajās futbola divīzijās.

### Teniss

Londonā notiek arī Vimbldonas tenisa čempionāts, kas ir viens no četriem *Grand Slam* turnīriem.

Transports
----------

Londonas simbols — *Routemaster* autobuss
### Metro

*Pamatraksts: Londonas metro* 
Londonā ir pasaulē lielākā un vecākā metro sistēma — tā tika atklāta 1863. gadā. Pašlaik Londonas metro sistēmā ir 270 stacijas. Londonas metro sistēmā ir 11 līnijas, kuru kopgarums ir 402 kilometri. Šis ir, iespējams, vieglākais un ātrākais veids kā pārvietoties pa Londonas centru.

### Autobusi

Londonā ir aptuveni 700 autobusu maršruti, kuri katru dienu apkalpo aptuveni 6 miljonus[*nepieciešama atsauce*] pasažieru. Savulaik par Londonas simbolu bija kļuvis *Routemaster* autobuss, bet laika gaitā no 2003. līdz 2005. gadam to no aprites izņēma un pašlaik Londonā šādi autobusi kursē tikai 9. un 15. maršrutā.

### Aviosatiksme

Londonas pasažieru un kravas plūsmu apkalpo 10 lidostas, no kurām lielākā ir Hītrovas lidosta, kas ir arī lielākā lidosta Eiropā. Regulārie reisi tiek veikti arī no Getvikas lidostas, Stanstedas lidostas, Lūtonas lidostas, Sitijas lidostas, Lidas lidostas un Sautendas lidostas. Biginhilas lidosta un Oksfordas lidosta tiek izmantotas vispārējai aviācijai un treniņlidojumiem. Pilsētai tuvākā ir Sitijas lidosta, kas no centra atrodas aptuveni 10 kilometru attālumā.

Cilvēki
-------

*Pamatraksts: Londonā dzimušo uzskaitījums*

Skatīt arī
----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Londona*** |

* Londonas Hītrovas Lidosta
* Londonas sastrēgumu maksa
* Svētā Pāvila katedrāle
* The Crystal Palace

Atsauces
--------

1. ↑  .
2. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 16. februārī. Skatīts: 2013. gada 20. februārī.
3. 1 2
4. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2011. gada 18. novembrī. Skatīts: 2012. gada 10. februārī.
5. ↑
6. ↑  «London's place in the UK economy, 2005–06». City of London. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2006. gada 25. maijs. Skatīts: 2008. gada 11. marts.
7. ↑
8. ↑
9. ↑  «London Heathrow Airport». Met Office. Skatīts: 2014. gada 17. septembris.
10. ↑  «British Weather Extremes: Daily Maximum Temperatures». Torro. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 24. augustā. Skatīts: 2014. gada 17. septembris.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Londona***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski)
* Zinātniskās fantastikas enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Eiropas galvaspilsētas |
| --- |
|  |
| 

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rietumeiropa | Ziemeļeiropa | Centrāleiropa | Dienvideiropa | Austrumeiropa |
|  |
| 
* **Amsterdama**, Nīderlande
* **Andora la Velja**, Andora
* **Berne**, Šveicea
* **Brisele**, Beļģija
* *Daglasa*, Menas Sala
* **Dublina**, Īrija
* *Gibraltārs*, Gibraltārs
* **Lisabona**, Portugāle
* **Londona**, Apvienotā Karaliste
* **Luksemburga**, Luksemburga
* **Madride**, Spānija
* **Monako**, Monako
* **Parīze**, Francija
* *Sentheljēra*, Džērsija
* *Sentpīterporta*, Gērnsija
* **Vaduca**, Lihtenšteina

 | 
* **Helsinki**, Somija
* **Kopenhāgena**, Dānija
* *Longjērbīene*, Svalbāra
* *Mariehamna*, Olande
* **Oslo**, Norvēģija
* **Reikjavika**, Islande
* **Rīga**, Latvija
* **Stokholma**, Zviedrija
* **Tallina**, Igaunija
* *Touršhavna*, Fēru Salas
* **Viļņa**, Lietuva

 | 
* **Belgrada**, Serbija
* **Berlīne**, Vācija
* **Bratislava**, Slovākija
* **Budapešta**, Ungārija
* **Ļubļana**, Slovēnija
* **Prāga**, Čehija
* **Vīne**, Austrija
* **Varšava**, Polija

 | 
* **Ankara**‡, Turcija†
* **Atēnas**, Grieķija
* **Nikosija**‡, Kipra, Ziemeļkipra1
* **Podgorica**, Melnkalne
* **Roma**, Itālija
* **Sanmarīno**, Sanmarīno
* **Priština**, Kosova
* **Sarajeva**, Bosnija un Hercegovina
* **Skopje**, Ziemeļmaķedonija
* **Tirāna**, Albānija
* **Valleta**, Malta
* **Vatikāns**, Vatikāns
* **Zagreba**, Horvātija

 | 
* **Baku**, Azerbaidžāna†
* **Bukareste**, Rumānija
* **Chinvala**, Dienvidosetija†1
* **Erevāna**, Armēnija†
* **Kijiva**, Ukraina
* **Kišiņeva**, Moldova
* **Minska**, Baltkrievija
* **Maskava**, Krievija†
* **Astana**, Kazahstāna†
* **Sofija**, Bulgārija
* **Stepanakerta**, Arcaha†1
* **Suhumi**, Abhāzija†1
* **Tbilisi**, Gruzija†
* **Tiraspole**, Piedņestra1

 |

 |
|  |
| 
* a *de facto* galvaspilsēta
* † Eirāzijas valstis
* ‡ Ģeogrāfiski Tuvajos Austrumos
* 1 Neatzītās valstis

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Vasaras olimpisko spēļu norises vietas |
| --- |
|  |
| 

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 
* **1896:** Valsts karogs: Grieķija Atēnas
* **1900:** Valsts karogs: Francija Parīze
* **1904:** Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis Sentluisa
* **1908:** Valsts karogs: Apvienotā Karaliste Londona
* **1912:** Valsts karogs: Zviedrija Stokholma
* **1916:** *nenotika*[a1]
* **1920:** Valsts karogs: Beļģija Antverpene
* **1924:** Valsts karogs: Francija Parīze
* **1928:** Valsts karogs: Nīderlande Amsterdama

 | 
* **1932:** Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis Losandželosa
* **1936:** Valsts karogs: Vācija Berlīne
* **1940:** *nenotika*[a2]
* **1944:** *nenotika*[a2]
* **1948:** Valsts karogs: Apvienotā Karaliste Londona
* **1952:** Valsts karogs: Somija Helsinki
* **1956:** Valsts karogs: Austrālija Melburna
* **1960:** Valsts karogs: Itālija Roma
* **1964:** Valsts karogs: Japāna Tokija

 | 
* **1968:** Valsts karogs: Meksika Mehiko
* **1972:** Valsts karogs: Rietumvācija Minhene
* **1976:** Valsts karogs: Kanāda Monreāla
* **1980:** Valsts karogs: Padomju Savienība Maskava
* **1984:** Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis Losandželosa
* **1988:** Valsts karogs: Dienvidkoreja Seula
* **1992:** Valsts karogs: Spānija Barselona
* **1996:** Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis Atlanta
* **2000:** Valsts karogs: Austrālija Sidneja

 | 
* **2004:** Valsts karogs: Grieķija Atēnas
* **2008:** Valsts karogs: Ķīna Pekina
* **2012:** Valsts karogs: Apvienotā Karaliste Londona
* **2016:** Valsts karogs: Brazīlija Riodežaneiro
* **2020:** Valsts karogs: Japāna Tokija
* **2024:** *Valsts karogs: Francija Parīze*
* **2028:** *Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis Losandželosa*
* **2032:** *Valsts karogs: Austrālija Brisbena*

 |

 |
|  |
| [a1] atceltas Pirmā pasaules kara dēļ; [a2] atceltas Otrā pasaules kara dēļ |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 261467287
* LCCN: n79005665
* GND: 4074335-4
* SUDOC: 027922669
* BNF: cb119861367 (data)
* HDS: 006594
* NLA: 35311229
* NDL: 00629494
* NKC: ge129867
* BNE: XX450868

 |

 |