**Uģis Prauliņš** (dzimis 1957. gada 17. jūnijā Rīgā) ir latviešu komponists un mūziķis. Latvijas Komponistu savienības priekšsēdētājs (2004—2009), Latvijas Radošo savienību padomes priekšsēdētājs (2008—2011).

2010. gadā viņš pēc īpaša pasūtījuma Dānijas Nacionālajam vokālajam ansamblim sacerēja kompozīciju "Lakstīgala" (*The Nightingale*) pēc Andersena tāda paša nosaukuma pasakas motīviem. 2012. gadā to izvirzīja *Grammy* balvai nominācijā "Labākais mūsdienu klasiskais skaņdarbs" (*Best Contemporary Classical Composition*). 2015. gadā Uģis Prauliņš kļuva par prestižās balvas *Echo Klassik* laureātu kategorijā "Klasika bērniem" ar skaņdarbu "Lakstīgala".

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1957. gada 17. jūnijā Rīgā arhitekta Imanta Prauliņa un viņa sievas Intas ģimenē. Mācījās Emīla Dārziņa speciālajā mūzikas vidusskolā. 1970.
gados Uģis Prauliņš spēlēja dažādās grupās, no kurām pazīstamākā bija progresīvā roka grupa "Salve" (no 1977. gada līdz 1979. gadam). Divas reizes pabeidza Latvijas Valsts Konservatoriju — pirmo reizi Diriģēšanas un pedagoģijas fakultāti (1982. gadā), otro reizi Kompozīcijas fakultāti (1989. gadā).

1980.
gadu otrajā pusē Uģis Prauliņš nodibināja grupu "Vecās mājas", kas kļuva pazīstama ar ārtroka un tautas mūzikas programmām.

No 1982. gada līdz 1984. gadam Uģis Prauliņš dienējis Padomju armijas karavīru ansamblī "Zvaigznītē" un kā ārštata vadītājs strādājis ar ansambli dažus gadus arī pēc dienesta. Viņš iestudēja ar "Zvaigznīti" latviešu strēlnieku dziesmas, kas tika izmantotas Jura Podnieka 1982. gada filmā "Strēlnieku zvaigznājs".

Viņa meita Sniedze Prauliņa arī gājusi tēva pēdās, darbodamās mūzikā kā dziedātāja (solo, koros "Ave Sol", "Mūza" un grupā "Juuk"), komponiste un flautiste. Vecākā meita Paula Prauliņa tulko grāmatas no angļu valodas uz latviešu valodu (Enčī Mina "Pēdējā imperatore", Dalai Lama "Ar atvērtu sirdi. Kā būt līdzjūtīgam katru dienu ", Sadhguru "Iekšējā inženierija. Jogas skolotāja mācība par prieku", Stīvens Taners "Afganistāna. Karu vēsture no Aleksandra Lielā līdz tālibu krišanai" un daudzas citas). Viņa sieva ir animācijas filmu režisore Inga Prauliņa.

Radošais darbs
--------------

Pārvalda taustiņinstrumentus, koncertos un ierakstos spēlē arī kokles, blokflautu un dzied.

Uģis Prauliņš kā komponists vairākkārt ir sadarbojies ar Rīgas Doma zēnu kori (diriģents Mārtiņš Klišāns), Rīgas Doma kora skolas meiteņu kori (diriģente Aira Birziņa), Latvijas Radio kori (diriģenti: Kaspars Putniņš, Sigvards Kļava), kori Latvija (diriģents Māris Sirmais), vīru kori "Gaudeamus" (diriģents Ivars Cinkuss), kā arī ar kamerorķestri Sinfonietta Rīga (diriģents Normunds Šnē) un postfolkloras grupu "Iļģi". Uģis Prauliņš ir strādājis arī ar Kembridžas Triniti koledžas kori (diriģents Stīvens Leitons), komponējot korim *a cappella* darbu "Laudibus in Sanctis", kas 2008. gadā tika ierakstīts Īlijas katedrālē. 2009. gadā tika izlaists Triniti koledžas kora disks ar Baltijas komponistu darbiem.

Uģis Prauliņš ir sarakstījis mūziku vairākām spēlfilmām: "Drosme nogalināt" (režisori: Aigars Grauba, Igors Linga), "Baiga vasara" (režisors Aigars Grauba), TV seriālam "Pelikāns" (režisors Igors Linga), animācijas filmām: "Tālavas taurētājs" (režisors Ansis Bērziņš), "Kaķīša dzirnavas" (režisori: Ansis Bērziņš, Roze Stiebra), "Velniņi" (režisore Inga Prauliņa), "Vai Rīga jau gatava?" (režisore Rūta Mežavilka), "Pasaka par Pili" (režisore Inga Prauliņa) un "Austras koka pasakas. Kāpēc varde nedziedāja" (režisors Nils Skapāns). Uģis Prauliņš ir sarakstījis Dziesmu un deju svētkiem deju uzvedumus: *Ritums* 2004. gadā, *Mana Pasaule* 2003. gadā, un *Mīlestības dziesmas* 2008. gadā. Jāņa Streiča filmai "Rūdolfa mantojums" (2010.) Uģis Prauliņš bija gan mūzikas producents, gan autors.

2017. gada 18. novembrī apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeņa 4. šķiru.

Galvenie darbi
--------------

* *Modus Vivendi*, 1994. gads, kantāte
* "Pagānu Gadagrāmata", 1998. gads, CD
* *Odi et Amo*, 1999. gads, CD
* "Rīga", 2000. gads, CD
* *Te Deum laudamus*, 2001. gads, oratorija
* *Misa Rigensis*, 2002. gads, "Rīgas mesa" *a cappella*
* *Concerto – concertino*, 2002. gads, klavierkoncerts
* "Sniegbaltīte un septiņi rūķīši", 2004. gads, balets bērniem
* "Ziemsvētki Jaunajā Pasaulē", 2005. gads, kantāte
* "Dzīvības koks", 2005. gads, muzikāla mistērija
* *Venus Et Amor*, 2005. gads, kantāte
* *Laudibus in Sanctis*, 2008. gads, kantāte *a cappella*
* "Mūzika stīgu orķestrim un klavierēm Latvijai 90 gadu jubilejā!", 2008. gads

Atsauces
--------

1. ↑  Komponista Prauliņa skaņdarbs «The Nightingale» nominēts «Grammy» balvai  2012. gada 6. decembrī
2. ↑  Elīna Garanča, Vineta Sareika un Uģis Prauliņš iegūst Vācijas balvu Echo Klassik
3. ↑  Andris Tiļļa. «Muzikālais dienests armijas ansamblī "Zvaigznīte": joprojām jūtam tā spožo atspulgu». *LA.LV* (latviešu), 2019-02-23. Skatīts: 2019-09-02.
4. ↑  Paula Prauliņa
5. ↑  Prezentēs grāmatu 'Afganistāna. Karu vēsture'
6. ↑  «Inga un Uģis Prauliņi atver Ērmaņu muižu kultūras notikumiem». *www.lsm.lv* (latviešu). Skatīts: 2019-11-08.
7. ↑  «Komponistiem Uldim Marhilēvičam, Uģim Prauliņam un vēl 26 cilvēkiem piešķir Triju Zvaigžņu ordeni». *www.parmuziku.lv* (latviešu). Skatīts: 2022-06-17.

Ārējās saites
-------------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal icon | Cilvēku portāls |
| Portal icon | Latvijas portāls |
| Portal icon | Mūzikas portāls |
|

* Latvijas Radošo Savienību Padome: Uģis Prauliņš
* LMIC: Uģis Prauliņš Arhivēts 2011. gada 22. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē.
* LMIC: Uģis Prauliņš, katalogs Arhivēts 2016. gada 5. martā, *Wayback Machine* vietnē.
* Ēriks Ešenvalds un Uģis Prauliņš komponē Latvijai veltītus jaundarbus
* Uģa Prauliņa mistērija "Dzīvības koks"
* The Living Composer Project: Ugis Praulins
* Latvijas Radio: Tēvs — komponists Uģis Prauliņš un meita — Sniedze Prauliņa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 2144265
* LNB: 000038993
* LCCN: no2002103148
* ISNI: 0000 0001 1487 0865
* GND: 135219361
* SUDOC: 244273642
* BNF: cb16584632r (data)

 |

 |