**Soči** (krievu: *Сочи*) ir kūrortpilsēta Melnās jūras krastā, Krievijas Federācijas Krasnodaras novadā, 1700 kilometru attālumā no Krievijas galvaspilsētas Maskavas. Soči ir vislielākā Krievijas Federācijas kūrortpilsēta, svarīgs transporta mezgls un liels ekonomikas un kultūras centrs, neoficiāli tos sauc par "Krievijas vasaras, dienvidu un kūrorta galvaspilsētu".
Kopā ar pilsētu tipa ciematiem — Krasnaja Poļana (*Красная Поляна*), Adlera (*Адлер*) un daudziem citiem ciematiem Kaukāza kalnu grēdā veido Soču municipalitāti, kas neoficiāli tiek saukta par Lielajiem Sočiem.

Soču pilsētā dzīvo 446 599 iedzīvotāji (2023), bet Soču municipalitātē — 561 793 iedzīvotājs (2023). Soči pēc iedzīvotāju skaita ieņem piekto vietu Dienvidu federālajā apriņķī, bet četrdesmit devīto Krievijā.
2014. gadā te notika 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Olimpiādes gatavošanās periodā tika iztērēti aptuveni 500 miljardi rubļu.

Vēsture
-------

Līdz 1864. gadam kolonizētā čerkesu teritorija parādīta zaļā krāsā ar viņu pēcteču apdzīvoto trīs mūsdienu autonomo republiku robežām. Ar bultām parādīta pamatiedzīvotāju bēgšana no Krievijas Impērijas uz Osmaņu impēriju
5. gadsimtā pirms mūsu ēras Soču apkārtnē bija seno grieķu apmetnes. Agrīnajos viduslaikos tā bija Abhāzijas daļa, no 1008. gada Gruzijas Karalistes daļa.
No 15. līdz 19. gadsimtam to pārvaldīja Osmaņu impērija, 17. gadsimtā sākās pamatiedzīvotāju ubiču, adigu un abhāzu islāmizācija. Pēc Krievu-turku kara 1829. gadā noslēgtā Adrianopoles līguma Soču apkārtne kļuva par Krievijas Impērijas daļu. Pilnu kontroli par šo zemi Krievija ieguva pēc 50 gadus ilgā Kaukāza kara, kura laikā 1838. gadā mūsdienu Soču apvidū nodibināja Aleksandrijas (*Александрия*) un Svētā Gara (tagadējās Adleras teritorijā) cietokšņus, vietējos iedzīvotājus pārvietoja uz Adigeju un Karačaju-Čerkesiju vai arī piespieda izceļot uz Osmaņu impēriju. 1864. gadā Sočos pēdējo reizi sapulcējās čerkesu medžliss.

Lai kolonizētu okupētās zemes, Krievijas Impērijas valdība veicināja masveida imigrāciju no citām impērijas daļām, īpaši pēc dzimtbūšanas atcelšanas 1861. gadā. 1874. gadā pārceļotāji izveidoja Dahovska apmetni, kuru 1896. gadā pārdēvēja par Soču ciemu ar aptuveni 1300 iedzīvotājiem, nosaukumu atvasinot no Šačas upes nosaukuma. 1902. gadā sāka būvēt jaunu kūrortu, 
izmantot vietējos minerālūdens avotus. 1904. gadā Sočos jau bija vairāk nekā 8000 iedzīvotāju, turīgākajiem atpūtniekiem Maskavas un Pēterburgas arhitekti cēla jūgendstila vasarnīcas, 1909. gadā to sāka dēvēt par Kaukāza Rivjēru. 1916. gadā Sočos jau bija gandrīz 14 000 iedzīvotāju un 1917. gadā tiem piešķīra pilsētas tiesības.

Pirmā pasaules kara laikā 1918. gada 6. jūlijā Soči ar abhāzu brīvprātīgo militāro vienību palīdzību nonāca Gruzijas pakļautībā. 
To augustā nostiprināja Berlīnes papildvienošanās.
Krievijas pilsoņu kara laikā Sočiem 1919. gada 26. janvārī uzbruka Deņikina armija, ar Lielbritānijas starpniecību tika panākta vienošanās par pamiera līnijas novilkšanu tieši uz dienvidiem no Sočiem.

Pēc kara beigām Soči izveidojās par vienu no populārākajiem Padomju Savienības kūrortiem. 1937. gadā Sočus pievienoja Krasnodaras novadam.

Iedzīvotāju skaits
------------------

Iedzīvotāju skaits| 

| Gads | Iedz. | ±% g.p. |
| --- | --- | --- |
|  1897  | 1 000 | —     |
|  1926  | 13 000 | +9.25% |
|  1931  | 12 000 | −1.59% |
|  1939  | 71 000 | +24.88% |
|  1959  | 81 912 | +0.72% |
|  1962  | 174 000 | +28.55% |
|  1967  | 188 000 | +1.56% |
|  1970  | 224 031 | +6.02% |
|  1973  | 241 000 | +2.46% |
|  1975  | 264 000 | +4.66% |
|  1976  | 264 000 | +0.00% |

 | 

| Gads | Iedz. | ±% g.p. |
| --- | --- | --- |
|  1979  | 287 353 | +2.87% |
|  1982  | 300 000 | +1.45% |
|  1985  | 292 000 | −0.90% |
|  1986  | 313 000 | +7.19% |
|  1989  | 336 514 | +2.44% |
|  1990  | 314 000 | −6.69% |
|  1991  | 317 000 | +0.96% |
|  1992  | 319 000 | +0.63% |
|  1993  | 327 000 | +2.51% |
|  1994  | 328 000 | +0.31% |
|  1995  | 330 000 | +0.61% |

 | 

| Gads | Iedz. | ±% g.p. |
| --- | --- | --- |
|  1996  | 331 000 | +0.30% |
|  1997  | 334 000 | +0.91% |
|  1998  | 335 000 | +0.30% |
|  1999  | 334 000 | −0.30% |
|  2000  | 334 000 | +0.00% |
|  2001  | 332 900 | −0.33% |
|  2002  | 328 809 | −1.23% |
|  2003  | 328 800 | −0.00% |
|  2004  | 328 000 | −0.24% |
|  2005  | 328 500 | +0.15% |
|  2006  | 329 481 | +0.30% |

 | 

| Gads | Iedz. | ±% g.p. |
| --- | --- | --- |
|  2007  | 331 059 | +0.48% |
|  2008  | 334 282 | +0.97% |
|  2009  | 337 947 | +1.10% |
|  2010  | 343 334 | +1.59% |
|  2011  | 343 300 | −0.01% |
|  2012  | 360 324 | +4.96% |
|  2013  | 368 011 | +2.13% |
|  2014  | 399 673 | +8.60% |
|  2015  | 389 946 | −2.43% |
| 2023 | 446 599 | +1.71% |

 |

Sports
------

### XXII ziemas olimpiskās spēles

*Pamata raksts: **2014. gada ziemas olimpiskās spēles***

Kā pretendente uz olimpisko spēļu rīkošanu Soču pilsēta iesniedza kandidatūru jau 1994. gadā, otrais mēģinājums bija 1998. gadā, savukārt trešā reize 2007. gadā Sočiem izrādījās veiksmīga. Soči kļuva par pirmo pilsētu ar subtropisku klimatu, kurā notikušas ziemas olimpiskās spēles.

XXII ziemas olimpiskās spēles Sočos notika no 7. līdz 23. februārim, 2014. gadā. Paraolimpiskās ziemas olimpiskās spēles notika no 7. līdz 16. martam. Lai varētu noritēt šīs olimpiskās spēles, 5–6 gadu laikā tika uzbūvēts liels skaits sporta un infrastruktūras objektu, kas tika sadalīti divos klasteros — piekrastes un kalnu. Kalnos, Krasnaja Poļana rajonā sacensības notika 9 sporta veidos — distanču slēpošanā, biatlonā, bobslejā, skeletonā, kalnu slēpošanā, kamaniņu sportā, tramplīnlēkšanā, frīstailā un snovbordā, savukārt Melnās jūras krastā notika sacensības 5 sporta veidos - hokejā, šorttrekā, daiļslidošanā, kērlingā un ātrslidošanā, kā arī šeit notika atklāšanas un noslēguma ceremonija.

### Citi sporta notikumi

2014. gadā Soču autodromā norisinājas pirmā mūsdienu *Formula 1* Krievijas *Grand Prix* izcīņa
2010. gada oktobrī tika parakstīts līgums par *Formula 1* autosacīkšu norisi Sočos. Līdz ar to kopš 2014. gada Soču autodroms kalpo par mājvietu Krievijas *Grand Prix* izcīņai.

Tāpat Sočos vēl bāzējas handbola klubs "Soči" (*Сочи*), kurš ir 2007. gada bronzas ieguvējs Krievijas čempionātā un 2010. gada sudraba ieguvējs Krievijas U-23 čempionātā.

Kopš 2013. gada Sočos atrodas trešās divīzijas klubs "Soči".

2014. gadā Sočos tika izveidota Hokeja Klubs "Soči" (*Хоккейный Клуб "Сочи"*), kas šobrīd piedalās Kontinentālajā Hokeja Līgā.

Vēl 2014. gadā Adleras rajonā sāka darboties gaisa ekstremālo piedzīvojumu parks *Skypark AJ Hackett Sochi*.

Sočos atrodas arī profesionāla tenisa skola, kurā tenisu spēlēt sākuši tādi spēlētāji kā Marija Šarapova un Jevgeņijs Kafeļņikovs.

Cilvēki
-------

Sočos dzimuši:

* Jevgeņijs Kafeļņikovs — tenisists
* Boriss Ņemcovs — politiķis
* Mordehajs Špīglers — futbolists, futbola menedžeris
* Mihails Galustjans — komiķis, aktieris, scenārists, kinoproducents.

Atsauces
--------

1. ↑  «История Сочи, история основания и развития города-курорта Сочи». *Weekend-Sochi* (krievu). Skatīts: 2023-08-17.
2. ↑  Главный редактор. «Скайпарк Сочи: цены, прыжок с моста высотой 207 метров в sky park sochi - подробное описание». *SOCHITRAVEL.BIZ* (ru-RU), 2022-02-10. Skatīts: 2023-08-17.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Soči***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)

Skatīt arī
----------

* 2014. gada ziemas olimpiskās spēles
* Soču autodroms

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Krasnodaras novada  pilsētas |
| --- |
|  |
| Krasnodaras novada ģerbonis | 
Abinska
Anapa
Apšeronska
Armavira
Belorečenska
Gelendžika
Gorjačijkļuča
Guļkeviči
Hadiženska
Jeiska
Korenovska
**Krasnodara**
Krimska
Kropotkina
Kurgaņinska
Labinska
Novokubanska
Novorosijska
Primorskoahtarska
Slavjanska pie Kubaņas
Soči
Temrjuka
Tihorecka
Timašovska
Tuapse
Ustjlabinska
 | Krasnodaras novada karogs |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Ziemas olimpisko spēļu norises vietas |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| 
* **1924:** Valsts karogs: Francija Šamonī
* **1928:** Valsts karogs: Šveice Sanktmorica
* **1932:** Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis Leikplesida
* **1936:** Valsts karogs: Vācija Garmiša-Partenkirhene
* **1940:** *nenotika*[a]
* **1944:** *nenotika*[a]
* **1948:** Valsts karogs: Šveice Sanktmorica
* **1952:** Valsts karogs: Norvēģija Oslo
* **1956:** Valsts karogs: Itālija Kortīna d'Ampeco
* **1960:** Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis Skvoveli
* **1964:** Valsts karogs: Austrija Insbruka
* **1968:** Valsts karogs: Francija Grenoble
* **1972:** Valsts karogs: Japāna Saporo
* **1976:** Valsts karogs: Austrija Insbruka
* **1980:** Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis Leikplesida
* **1984:** Valsts karogs: Dienvidslāvija Sarajeva
* **1988:** Valsts karogs: Kanāda Kalgari
* **1992:** Valsts karogs: Francija Albērvila
* **1994:** Valsts karogs: Norvēģija Lillehammere
* **1998:** Valsts karogs: Japāna Nagano
* **2002:** Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis Soltleiksitija
* **2006:** Valsts karogs: Itālija Turīna
* **2010:** Valsts karogs: Kanāda Vankūvera
* **2014:** Valsts karogs: Krievija Soči
* **2018:** Valsts karogs: Dienvidkoreja Phjončhana
* **2022:** Valsts karogs: Ķīna Pekina
* ***2026:** Valsts karogs: Itālija Milāna un Kortīna d'Ampeco*

 |
|  |
| [a] atceltas Otrā pasaules kara dēļ |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 147757224
* LCCN: n81081140
* GND: 4241207-9
* SUDOC: 139683372
* NKC: ge483461

 |

 |