recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Latvijas pludmales futbola čempionāts** ir sacensības, kurās tiek noskaidrotas valsts spēcīgākās pludmales futbola komandas, kas iegūst tiesības pārstāvēt Latviju Baltijas kausā, kā arī labākie spēlētāji. Latvijas nacionālais čempionāts notiek kopš 1998.gada.

Mērķi un uzdevumi
-----------------

Latvijas pludmales futbola čempionāta mērķi un uzdevumi ir noskaidrot Latvijas čempionu un pārējo godalgoto vietu ieguvējus, kā arī kausa ieguvēju pludmales futbolā. Noskaidrot klubus, kas pārstāvēs Latviju Baltijas Kausa izcīņā pludmales futbolā. Izraudzīties piemērotus kandidātus Latvijas pludmales futbola izlasei. Popularizēt pludmales futbolu kā sporta veidu.

Vēsture
-------

Latvijas čempionāts pludmales futbolā notiek kopš 1998.gada. Pirmās divas sezonas - 1998. un 1999.g. sacensības rīkoja LFF. 2007.g. 2008.g. un 2009.g. - uz Latvijas futbola federācijas pilnvaru pamata to rīkoja Latvijas pludmales futbola asociācija, kopš 2010.g. - Futbola turnīru asociācija.

Par pirmajiem Latvijas pludmales futbola čempioniem kļuva Latvijas Nafta/RTU komanda.

Visos piecos čempionātos piedalījuies tikai viena komanda - "Dinamo LAT" (Rēzekne). Rēzeknes "dinamiešu" rēķinā trīs čempionu tituli, kā arī divas otrās vietas. Četros čempionātos piedalījusies Ludzas vienība ("VRK", "VRK/Ludza", "Ludza"), VBFK (Jūrmala, 2009.g. kā "VBFK/RTU") un "TUC/FTA" (Rīga).

Pa vienai reizei čempionu godā celtas "VRK/Ludza" (2009.g.) un "Skonto" FC (2011.g.) vienības. Divreiz (2008. un 2009.g.) sudraba medaļas ieguvuši RTU (Rīga) smilšu futbolisti, reizi (2007.g.) VBFK komanda. Bronzas godalgas izcīnījušas Tosmares kuģu būvētavas (Liepāja, 2007.g.), "Kreiss" (Rīga, 2008. un 2011.g.), "VBFK/RTU" (2009.g.) un Ludzas (2010.g.) vienības.

### Visi godalgoto vietu ieguvēji un dalībnieki

| V-ta | 2007.g. | 2008.g. | 2009.g. | 2010.g. | 2011.g. | 2012.g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | "Dinamo LAT" | "Dinamo LAT" | "VRK/Ludza" | "Dinamo LAT" | "Skonto" FC | "Kreiss" |
| 2. | VBFK | RTU | "Dinamo LAT" | RTU | "Dinamo LAT" | FK "Honda" |
| 3. | Tosmares kuģu būvētava | "Kreiss" | "VBFK/RTU" | "Ludza" | "Kreiss" | "Jaunais dinamietis" |
| 4. | "Free" | UPTK | "TUC/FTA" | VBFK | RTU | "Skonto" FK |
| 5. | Latvijas krievu kopiena | "VRK/Ludza" | Ventspils augstskola | "TUC/FTA" | VBFK | "TUC/FTA" |
| 6. | "VRK" | "Kauguri" |  | "Honda" | FC "Raita/Joma-sport" | FC "Raita" |
| 7. | "TUC/FTA" | "Free" |  |  | "Jaunais dinamietis" | RTU |
| 8. | "Jaunais dinamietis" | "Honda" |  |  | "Honda" | VBFK |
| 9. |  |  |  |  | "TUC/FTA" |  |
| 10. |  |  |  |  | FC "Fan" |  |

### Latvijas kausa izcīņa

Par Latvijas kausa ieguvējiem kļuvušas "VRK/Ludza" (2009.g.), "Honda" (2010.g. un 2012.g.) un "Skonto" FC (2011.g.) komandas.

Ārējās saites
-------------

* Latvijas pludmales futbola čempionāts[novecojusi saite]
* Latvijas pludmales futbola asociācija
Ponciani atklātne

**Domeniko Lorenco Ponciāni** (itāļu: *Domenico Lorenzo Ponziani*; 1719. gada 9. novembris, Modēna — 1796. gada 15. jūlijs, Modēna) bija Itālijas šahists un garīdznieks.

Biogrāfija
----------

Ieguvis labu izglītību — Modēnas Universitātē studējis filozofiju un teoloģiju, 23 gadu vecumā ieguvis tiesību doktora grādu. Zinājis sešas valodas un bijis universitātes profesors. 46 gadu vecumā ticis ordinēts par priesteri, bet 1767. gadā Romas pāvests Klements XIII iecēlis Ponciāni par Modēnas katedrāles kanoniķi.

1769. gadā ar pseidonīmu "Autors no Modēnas" publicējis traktātu *Il giuoco incomparabile degli scacchi* ("Nesalīdzināmā šaha spēle"), kurā kritiski apcerējis sava laika šaham veltītos izdevumus, tajā skaitā Filidora darbus. Šajā traktātā analizējis dažādas atklātnes, kā arī sniedzis vairākus desmitus šaha galotņu un uzdevumu paraugus. Ponciāni traktāts Itālijā piedzīvoja atkārtotus izdevumus un atstāja iespaidu uz šaha teorijas attīstību.

Viņa vārdā ir nosaukta Ponciāni atklātne: 1. e4 e5 2. Zf3 Zc6 3 c3.

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 77047464
* LCCN: no99029095
* ISNI: 0000 0000 6139 1915
* GND: 115531645

 |

 |
***Plourdosteus panderi*** ir plordosteīdu artrodiru suga. Tās pārstāvji dzīvoja augšdevonā, frānas laikmeta sākumā (gaujas svītas apakšdaļa). Sugu pirmo reizi aprakstīja padomju paleontoloģe Olga Obručeva 1962. gadā. Sugas holotips ir *nuchale* kaula fragments no Gaujas atseguma (gaujas svīta) pie Rakstu mājām (dienvidrietumos no Cēsīm, Latvijā). Nosaukums *Plourdosteus panderi* nozīmē Pandera (nosaukts paleontologa Pandera vārdā ) plordostejs. Suga bija izplatīta Latvijā (Gauja pie Rakstu mājām un Abava pie Lējēju mājām) gaujas svītas apakšējā daļā (senāk abavas svītā).

Apraksts
--------

Sugu pārstāvēja liela izmēra zivis ar augstu galvas vairogu. Bruņas garums varēja sasniegt 60 cm. Ornamentējumu veido sīki un lieli, haotiski un salīdzinoši reti izvietoti pauguriņi. *Nuchale* sānu virsmas attiecībā pret horizontālo virsmu veido 50-55° leņķi (citiem kokkostejiem un plordostejiem šis leņķis nepārsniedz 40°). Locītavas izaugumam uz priekšējā sānu-muguras kaula (*ADL*) ir masīvs, augsts pamats.

Atsauces
--------

1. ↑  Обручева О.П. "Панцирные рыбы девона СССР (Коккостеиды, и динихтииды)", Издательство Московского университета, Москва, 1962 г. 191 стр. 101-102. lpp
**Roberts Ruks** (ungāru: *Ruck Róbert*; dzimis 1977. gada 10. decembrī) ir Ungārijas starptautiskais lielmeistars šahā (2000).

Biogrāfija
----------

Vairākkārt pārstāvējis Ungāriju Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos dažādās vecuma grupās. Labākos panākumus guvis 1992. gadā Rimavska Sobotā, kad Eiropas junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā dalījis 2.-3. vietu un 1994. gadā, kad Segedā Eiropas junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā dalījis 2.-3. vietu un Hanijā Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā dalījis 2.-4. vietu.

2002. gadā uzvarējis Ungārijas šaha čempionātā, bet gadu vēlāk šajā turnīrā izcīnījis sudraba medaļu.

Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā Zagrebā (1997), Budapeštā (2000), Kēsegā (2000), Kladovo (2001), Lipštatē (2003).

Pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:

* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 4 reizes (2000-2006). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (2002) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 4 reizes (2003-2009);
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2001. gadā un individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1994. gadā Rukam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2000. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Atsauces
--------

1. ↑  Hungarian Championships 2002
2. ↑  Hungarian Championships 2003
3. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Olympiads :: Róbert Ruck
4. ↑  OlimpBase :: European Men's Team Chess Championship :: Róbert Ruck
5. ↑  OlimpBase :: World Men's Team Chess Championship :: Róbert Ruck

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Mordangas-Kāņu ezers**, arī **Sausmežu ezers**, ir ūdenstilpe Talsu novada Ģibuļu pagasta dienvidrietumos, Irbes sateces baseinā. Ūdenstilpe sastāv no Mordangas ezera rietumos (45 ha) un Kāņu ezera austrumo (33 ha), kurus savieno šaurs ūdensšaurums; starp ezeriem garas pussalas (Ezerstarpa). Ezeri izvietojušies ziemeļu — dienvidu virzienā. Mordangas ezers ir 2 km garumā, Kāņu ezers — 1,5 km; platums ezeriem ir aptuveni 0,4 km, vieta kur tie savienojas — 0,72 km.
Krasti lēzeni, slīpi, vietām stāvi. Ezera dibens smilšains.

No ezera iztek Kāņupe uz Usmas ezeru, kuras noteci regulē slūžas. Ezerā ietek Ganekļupe (Lāčvalks), pietece no Kleiņa ūdenskrātuves, grāvis no Kalvenes ezera, grāvis no Dākļa.

Ezerā mīt asaris, karpa, karūsa, ķīsis, līdaka, līnis, plaudis, plicis, rauda, rudulis, zutis. Zvejas tiesības pieder valstij, iespējama licencēta makšķerēšana.

Atsauces
--------

1. ↑  ezeri.lv

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Mordangas ezers***.
***Moody's Corporation*** ir ASV finanšu pakalpojumu uzņēmumu grupa. Tajā ietilpst kredītreitingu aģentūra *Moody's Investors Service* un finanšu analīzes uzņēmums *Moody's Analytics*. Dibināts 1909. gadā. Galvenais birojs atrodas Ņujorkā.

*Moody's Corporation* akcijas tiek kotētas Ņujorkas fondu biržā (kods *MCO*). Lielākie akcionāri 2013. gada 30. jūnijā bija: *Berkshire Hathaway* (11,31 %), *Capital World Investors* (7,65 %), *Vanguard Group* (6,32 %), *Valueact Capital Management* (4,64 %), *State Street Corp* (3,62 %), *Childrens Inv Fund Mgmt UK LLP* (3,53 %).

Vēsture
-------

Par uzņēmuma pirmsākumiem tiek uzskatīts 1900. gads, kad finanšu analītiķis Džons Mūdijs (*John Moody*) izveidoja uzņēmumu ***John Moody & Company***. Tas publicēja investoru rokasgrāmatu *Moody's Manual of Industrial and Miscellaneous Securities*, kurā bija apkopota detalizēta statistika par uzņēmumu, finanšu institūciju un valsts aģentūru saistībām un akcijām.
1907. gada finanšu krīze ietekmēja tirgu, un Mūdijs bija spiests pārdot savu biznesu.

1909. gadā Mūdijs atgriezās finanšu tirgū ar jaunu ideju: tā vietā, lai vienkārši vāktu informāciju par uzņēmumu īpašumu, kapitalizāciju un pārvaldību, viņš investoriem piedāvāja vērtspapīru analīzi. Mūdijs dibināja jaunu uzņēmumu ***Moody's Analyses Publishing Company*** un izdeva pirmo pētījumu *Analysis of Railroad Investments*, kas analizēja vienīgi dzelzceļa uzņēmumu saistības.
1913. gadā tika paplašināts analizējamo uzņēmumu loks arī citas nozarēs.
1914. gadā dibināta kapitālsabiedrība ***Moody's Investors Service***.
1924. gadā *Moody's* reitingi pārklāja gandrīz 100 % ASV saistību tirgu.

1962. gadā uzņēmumu nopirka *Dun & Bradstreet*.
1970. gados *Moody's* reitingi tika paplašināti arī uz vērtspapīriem un banku depozītiem.

1998. gadā *Moody's* nopirka 10 % akciju *Korea Investors Service* (vēlāk daļa palielināta līdz 50 %).
1999. gada decembrī *Dun & Bradstreet* paziņoja, ka *Moody's Investors Service* tiks atdalīts kā atsevišķs publisks uzņēmums. Atdalīšana pabeigta 2000. gada 30. septembrī. *Moody's* akcijas sāktas kotēt Ņujorkas fondu biržā.
2002. gadā *Moody's* nopirka riska pārvaldības uzņēmumu *KMV*.

2007. gada augustā *Moody's* atdalīja nereitingu biznesu uzņēmumā *Moody's Analytics*. Kredītreitingu bizness turpināja darboties kā uzņēmums *Moody's Investors Service*, bet abus pārvaldīja ***Moody's Corporation***, kuras akcijas tika kotētas publiski.

Atsauces
--------

1. ↑  Major Shareholders MCO
2. 1 2  Moody's History: A Century of Market Leadership
3. 1 2  Moody's Corporation History

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Moody's*** |

* *Moody's* grupas vietne
Šis raksts ir par Rīgas šaha meistaru. Par citiem cilvēkiem ar uzvārdu **Mileika** skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

**Jānis Mileika** (1930. gada 13. februāris - 2005. gads, Rīga) bija Latvijas šahists un ekonomists.

Biogrāfija
----------

Šahu sācis spēlēt 18 gadu vecumā. Meistarkandidāta normu izpildījis 1952. gadā, bet meistara normu - 1964. gadā. 1957. gadā uzvarējis Rīgas šaha čempionātā. Šo panākumu atkārtojis arī 1965. gadā. Trīspadsmit reizes piedalījies Latvijas šaha čempionātu finālos. Sporta biedrības "Daugava" šaha čempionātos dalījis 2.-4. vietu 1969. gadā un 5.-6. vietu 1964. gadā. 1961. gadā pārstāvējis Latvijas šaha izlasi starptautiskajā komandu turnīrā Rīgā pret Lietuvas un Vācijas Demokrātiskās republikas komandām. Piedalījies arī Latvijas šahistu mačos pret Igauniju 1960. gadā un Lietuvu 1967. gadā, kurā uzvarējis nākamo lielmeistaru Aļģimantu Butnori. PSRS komandu kausā trīs reizes bijis "Daugavas" komandas sastāvā (1964, 1966, 1968). 1975. gadā Latvijas PSR komandu čempionāta uzvarētājs komandas "Baltika" sastāvā. Šajā turnīrā uzrādījis arī labāko rezultātu pie 3. galdiņa. 1984. gada Latvijas PSR komandu čempionātā izcīnījis bronzas medaļas komandas "Komutators" sastāvā. Pēdējo reizi piedalījis Latvijas komandu čempionātā 1997. gadā, kad bijis komandas "Senioru klubs" līderis.

Beidzis Latvijas Valsts universitāti. Darba gaitas sācis Rīgas dīzeļu rūpnīcā, pēc profesijas bijis ekonomists. 1970. gados lielās pamatdarba noslodzes dēļ Jāņa Mileikas rezultāti šaha turnīros piedzīvojuši lejupslīdi, tomēr līdz pat mūža beigām viņš nezaudējis interesi par šahu. Beidzamos dzīves gadus pavadījis noslēgti un vientuļi.

Vietas Latvijas šaha čempionātā
-------------------------------

* 1953. gads — 12. vieta.
* 1954. gads — 8.-9. vieta.
* 1955. gads — 10.-13. vieta.
* 1956. gads — 16.-17. vieta.
* 1958. gads — 16. vieta.
* 1960. gads — 13. vieta.
* 1961. gads — 3.-4. vieta.
* 1962. gads — 7.-10. vieta.
* 1965. gads — 12.-13. vieta.
* 1966. gads — 5. vieta.
* 1967. gads — 11. vieta.
* 1968. gads — 16. vieta.
* 1977. gads — 9.-14. vieta.

Atsauces
--------

1. ↑  "J. Mileika — Rīgas čempions šahā", laikraksts "Par Atgriešanos Dzimtenē" 11.01.1958
2. ↑  Žurnāls "Šahs", Nr. 6, 1965
3. ↑  Championship of Club "Daugava"- Riga 1969
4. ↑  Championship of "Daugava"- Riga 10-30.1.1964
5. ↑  Soviet Chess Match-Tournament: Rīga 1961
6. ↑  Match Latvia-Estonia 36.5:23.5 Riga 24-26.4.1960 (30 boards)
7. ↑  Match Latvia-Lithuania 9:11 Riga 23-25.3.1967
8. ↑  Žurnāls "Šahs", Nr. 7, 1976
9. ↑  Žurnāls "Šahs", Nr. 6, 1985
10. ↑  Latvian Team Chess Championship 1997
11. ↑  "Šachs", laikraksts "Cīņa", 08.12.1957

Literatūra
----------

* Žuravļevs, N.; Dulbergs, I.; Kuzmičovs, G. (1980), Latvijas šahistu jaunrade, Rīga, Avots. lpp. 55 - 57.
* Encyclopedia of Latvian chessplayers : 1900-2000 / compiled by Val Zemitis ; editors, J. Vitomskis ... [et al. ]. [ASV : b. n.], 2009 2 sēj. : il. portr. ; 29 cm.

Ārējās saites
-------------

* Jānis Mileika šahista profils vietnē chessgames.com
* Jānis Mileika šahista profils vietnē 365chess.com
* Jānis Mileika šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
**Jānis Neilands** (vācu: *Johannes Neuland*, 1840—1915) bija latviešu luterāņu mācītājs, literāts un grāmatniecības apskatnieks. Latviešu literārās biedrības Vidzemes nodaļas direktors (1875–1878).

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1840. gada 12. (24.) janvārī Krimuldas pusmuižas Ķizbeles skolā skolotāja ģimenē. Mācījās Burtnieku (1849) un Valmieras draudzes skolā (1850–1853), tad Valmieras apriņķa skolā (1853–1855) un Vidzemes guberņas ģimnāzijā (1856–1860). 
Studēja filoloģiju un teoloģiju Tērbatas Universitātē (1861–1864 un 1866–1867), starplaikā bija mājskolotājs Vidzemē. 

Bija Lieljumpravas un Lielvārdes draudžu mācītāja palīgs (1870–1871), tad Pēterupes un Skultes draudzes mācītājs (1871–1883), līdztekus arī Carnikavas baznīcas mācītājs un Leokādijas fon Freitāgas-Loringhofenas Skultes muižas privātskolas skolotājs.
A. Bīlenšteinam J. Neilands dzimšanas dienā veltīja dzejoli "Teici, teici valodiņa, Ko upīte burbulēja, Ko upīte burbulēja, Ko pogoja lakstīgala." Strādājot Skultē un Pēterupē, J. Neilands izveidoja kori, ar kuru 1873. gadā piedalījās I Vispārīgos latviešu Dziedāšanas svētkos.

No 1883. gada līdz pat mūža beigām bija Valmieras lauku luterāņu draudzes mācītājs, pēc Jāņa Cimzes nāves izdeva krājuma "Dziesmu rota" 7. un 8. daļu (1884).
Miris 1915. gada 15. (28.) novembrī Valmierā, apglabāts Centra kapos.

Darbi
-----

* *Kā "Baltijas Vēstnesis" ziņņas dod*. Laikraksta "Mājas Viesis" pielikums, 1875, 18.I
* Bībeles un Vidzemes dziesmu grāmatas jaunizdevumu rediģēšana.
* tulkojis dziesmu tekstus J. Cimzes krājumam "Dziesmu rota", pēc J. Cimzes nāves izdeva krājuma 7. un 8. daļu (1884, ar Neilanda sarakstītu ievadu).
* grāmata "Valmieras bērnu dārza dziesmiņas" (1908, ar notīm).
* autobiogrāfija "Mani jaunības laiki" (1-2, 1902).

Literatūra
----------

* Hillners G. Roberts Auniņš un Jānis Neulands. Rīga, 1916.
* Beldaus K. Jānis Neilands, tautas mācītājs. Rīga, 1934.

Atsauces
--------

1. ↑  «Datubāze "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam"». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2020. gada 5. jūlijā. Skatīts: 2020. gada 5. jūlijā.
2. ↑   Māra Grudule LEOKĀDIJAI FON FREITĀGAI-LORINGHOFENAI – 180!

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 30571109
* ISNI: 0000 0000 1876 8756
* GND: 127838015
* SUDOC: 258523441

 |

 |
**Gundars Ignats** (dzimis 1981. gada 6. aprīlī Valmierā) ir latviešu prozaiķis.

Biogrāfija
----------

Dzimis Valmierā, mācījās Valmieras Pārgaujas ģimnāzijā. Studēja Latvijas Lauksaimniecības universitātes Ekonomikas fakultātē, neilgu laiku arī Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultātē. 2005.- 2006. gadā Latvijas Rakstnieku savienības kursos "Rakstniecības teorija un prakse" darbojās Prozas meistardarbnīcā pie Paula Bankovska.

2007. gadā viņa stāsts "Bez jakas" ieguva 2. vietu laikraksta „Diena" pielikuma „Kultūras Diena" rīkotajā īsprozas konkursā "Stāstu tramvajs".
2009. gadā tika izdots G. Ignata stāstu krājums "Bez jakas", kas saņēma laikraksta "Diena" gada balvu kultūrā, žūrijas vērtējumā uzsvērts stāstu "nesteidzīgais un detaļām bagātais vēstījums, spēja gan ironiski, gan nopietni spēlēties ar saturu un formu". 2013. gada nogalē izdots viņa romāns "Pārbaudes laiks".

Bibliogrāfija
-------------

* *Bez jakas* [stāsti]. Rīga: Dienas grāmata, 2009.
* *Pārbaudes laiks* [romāns]. Rīga: Dienas grāmata, 2013.

Atsauces
--------

1. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 12. jūlijā. Skatīts: 2013. gada 9. decembrī.
2. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2010. gada 9. maijā. Skatīts: 2013. gada 10. decembrī.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 305083608
* LNB: 000126934
* LCCN: no2016135889
* ISNI: 0000 0004 1690 4960

 |

 |
ASV prezidenta limuzīns
**Limuzīns** (franču: *limousine*) ir slēgta tipa virsbūves vieglais automobilis ar cieto jumtu, parasti aprīkots ar paceļamo stiklu vai šķērssienu, kas atdala šoferi no pārējā automobiļa salona

Vācu valodā ar terminu *limousine* tiek apzīmēts jebkura slēgta tipa vieglā automobiļa virsbūve ar cieto jumtu, divām vai četrām durvīm un četriem vai vairākiem sānu logiem, tajā skaitā arī universālis un hečbeks — standarts DIN 70011.

Etimoloģija
-----------

Vārds "limuzīns" cēlies no Francijas reģiona Limuzēnas nosaukuma. Limuzēnas ganu kapuces bija līdzīgas pirmajiem šīs virsbūves tipa modeļiem.

Tipoloģija
----------

Klasiskam (rūpnieciski ražotam) limuzīnam ir speciāli veidota virsbūve, kas ir mazliet garāka salīdzinājumā ar vienkāršu sedana virsbūvi, un līdz ar to arī garāka riteņu garenbāze. Pie šī tipa ir pieskaitāmi krievu ZIL, angļu Rolls-Royce un Bentley, kā arī daudzi amerikāņu automobiļu modeļi. Mūsdienu limuzīni lielākoties pieder pie tā saukta streč-limuzīnu tipa (*Stretch-Limousine*), tos ražo specializēti uzņēmumi no jau gatavām standarta automobiļu virsbūvēm, pagarinot tos vienkārši iemetinot virsbūvei pa vidu papildus virsbūves elementus.

Pullman limuzīni
----------------

Pullman uz Mercedes-Benz W220 bāzes
Termins *Pullman-Limousine* tiek izmantots vācu valodā, lai apzīmētu automobiļa virsbūvi ar šķērssienu un trim sēdekļu rindām. Nosaukums cēlies no amerikāņu izgudrotāja un rūpnieka, kompānijas "Pullman" dibinātāja, Džordža Mortimera Pulmana uzvārda, kurš 19. gadsimta vidū ražoja pašus ērtākos četrasu vagonus priekš strauji progresējošām ASV dzelzceļa līnijām.

Ārējās saites
-------------

* Pats garākais limuzīns pasaulē (krieviski)
* Sfēriskās limuzīnu salonu panorāmas (Hummer H2 un Chrysler 300C) (krieviski)
Šis raksts ir par pilsētu Indonēzijā. Par pilsētu Turcijā skatīt rakstu Palu (Turcija).

**Palu** (indonēziešu: *Kota Palu*) ir pilsēta un osta Indonēzijā, Centrālās Sulavesi provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Izvietojusies Sulavesi salas rietumos pie Makasaras šauruma garā un šaurā Palu līča krastā. Lielākā daļa iedzīvotāju ir musulmaņi (80,0%), bet 15,2% kristieši un 2,4% hinduisti.

Vēsture
-------

Vēl 20. gadsimta vidū Palu bija mazs lauksaimniecisks miestiņš, bet pēc Centrālās Sulavesi provinces izveidošanas 1953. gadā tā tika izvēlēta par provinces galvaspilsētu. Izaugusi par Sulavesi trešo lielāko pilsētu (pēc Makasaras un Manado) ar attīstītu transporta un izglītības infrastruktūru.

Pilsēta izvietojusies Palu-Koro lūzumzonā un tā bieži cieš zemestrīcēs. Pēc 2018. gada 7,5 magnitūdu zemestrīces, kad tika iznīcināta ievērojama daļa pilsētas infrastruktūras, pašvaldība izvērtē variatu par pilsētas pārcelšanu uz mazāk bīstamu vietu.

Atsauces
--------

1. ↑  Dipindahkan, Ini Tiga Alternatif Lokasi Kota Palu Baru

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Palu***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 155927553
* LCCN: n79082313

 |

 |
Luajs el Atāsī
Irākas al-Bakrs, Ēģiptes Nāsers un Sīrijas al-Atassi 1963. gada 16. aprīļa sarunu laikā



**Luajs el Atāsī** (arābu: لؤي الأتاسي; dzimis 1926. gadā, miris 2003. gada novembrī) bija Sīrijas armijas ģenerālleitnants un pēc 1963. gada militārā apvērsuma iecelts par Sīrijas Arābu Republikas Prezidenta funkciju izpildītāju no 1963. gada 9. marta līdz 27. jūlijam.

Biogrāfija
----------

Dzimis Homsā, Sīrijas politikā ievērojamā el Atāsī dzimtā. Pabeidzis Homsas Militāro akadēmiju; karojot Izraēlas neatkarības karā viegli ievainots. Bijis Alepo militārās policijas priekšnieks. 1954. gadā Sīrijas Prezidents Hašims el Atāsī savu radinieku ieceļ par Militārā protokola vadītāju. 1956. gadā iecelts par Sīrijas vēstniecības Ēģiptē militārā atašeja vietnieku. Šajā laikā kļūst par dedzīgu Ēģiptes prezidenta Nāsera un panarābisma ideju atbalstītāju.

Luajs el Atāsī ir viens no virsniekiem, kurš aktīvi aicina Sīriju apvienoties ar Ēģipti. Tā tiek panākta 1958. gada 1. februārī līdz ar Apvienotās Arābu Republikas izveidošanu.

Viņš kritizēja 1961. gada 28. septembra apvērsumu, kas izbeidza AAR pastāvēšanu un noveda pie Sīrijas Arābu Republikas izveidošanas. 1962. gada aprīlī-maijā el Atāsī piedalās neveiksmīgajos bāsistu un nāserītu virsnieku organizētajos valsts apvērsuma mēģinājumos. Pēc to apspiešanas el Atāsī tiek nosūtīts trimdā kā militārais atašejs uz Sīrijas vēstniecību Vašingtonā. Kad apvērsuma rīkotājus tiesā kara tiesa, el Atāsī tiek atsaukts uz Sīriju kā liecinieks, taču atsakās liecināt pret saviem līdzgaitniekiem, tiek arestēts un ieslodzīts cietumā.

Pēc bāsistu Militārās komitejas sarīkotā 1963. gada 8. marta apvērsuma tiek atbrīvots no cietuma, paaugstināts par ģenerālleitnantu un iecelts par Nacionālās Revolucionārās Pavēlniecības Padomes priekšsēdētāju, kas pielīdzināms valsts galvas amatam.

Al Atāsī ir izdevīga kompromisa figūra bez reālas varas un ietekmes uz notiekošo. Varu ieguvusī Militārā komiteja ir nestabila Bās partijas radikāļu, nāserītu un neatkarīgo virsnieku koalīcija. Nāserītu ietekme jaunajā režīmā un iedzīvotāju vidū ir pietiekoši liela, lai drīz pēc apvērsuma el Atāsī un premjerministrs al-Bitars dotos uz Kairu un ar Nāseru vestu sarunas par jaunas Ēģiptes, Sīrijas un Irākas savienības izveidošanu, kas noved pie vienošanās parakstīšanas 1963. gada 17. aprīlī. Paralēli šīm sarunām Bās virsnieki organizē un īsteno nāserītu tīrīšanas no armijas un valdības. Situācijai stabilizējoties, 18. jūlijā el Atāsī dodas uz Aleksandriju, lai tiktos ar Nāseru un censtos normalizēt attiecības. Tajā pašā dienā Džasīma Alvana vadībā nāserīti organizē valsts apvērsuma mēģinājumu, kas tiek asiņaini apspiests un 27 tajā dalību ņēmušie virsnieki tiek nekavējoties sodīti ar nāvi. Protestējot pret tik Sīrijai neierasti nežēlīgu apiešanos ar apvērsuma organizētājiem, daudzi no kuriem ir viņa paziņas, el Atāsī 27. jūlijā atkāpjas no visiem amatiem, atlikušo dzīvi pavada Homsā un turpmāk Sīrijas politikā nepiedalās.
**Palu grīslis** (latīņu: *Carex paupercula*) ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas ziemeļu reģionos un kalnainos apvidos pola tuvumā. Latvijā retumis un izklaidus gandrīz visā teritorijā, neiekļaujot galējos dienvidu rajonus, kur nav sastopams.

Ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

Apraksts
--------

Palu grīslis ir daudzgadīgs, 20-60 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas, bet augļa pūslītim ir tikko samanāms, ļoti īss knābītis.

Stublājs ir stāvs, pārsvarā aplapots lejasdaļā. Cera lapas ir 0,2-0,4 cm platas, mīkstas, gludas un daudz īsākas nekā stublājs. Vīrišķo ziedu vārpiņa stublāja galotnē ir stāva, vālesveidīga, aptuveni 1 cm gara. Zem tās ir 2—3 nokarenas, olveidīgi iegarenas, 0,7-1,5 cm garas sievišķo ziedu vārpiņas tievos un garos kātos, kas apmēram divas vai trīs reizes pārsniedz vārpiņas pašas garumu. Apakšējā seglapa ir stāva, pārsniedz ziedkopu. Augļa pūslītis ir zaļgans, olveidīgs, īsāks nekā segplēksne. Segplēksne ir brūna, ar gari nosmailotu galu un šauru, gaišu joslu vidū. Zied maijā, jūnijā.

Atsauces
--------

1. 1 2  «palu grīslis - Carex paupercula Michx. - Augi - Latvijas daba». *www.latvijasdaba.lv*. Skatīts: 2022-04-30.
**Ričards Florida** (angļu: *Richard Florida*, dzimis 1957. gada 30. augustā ASV) ir pilsētplānošanas teorētiķis, galveno vērību velta ekonomiskajai un sociālajai teorijai.

Filosofijas doktora grādu R. Florida ir ieguvis 1986. gadā Kolumbijas Universitātē. Pašlaik Florida ir Toronto universitātes (Kanāda) Rotmana menedžmenta skolas Labklājības institūta vadītājs. Viņš vada arī privāto "radošās šķiras" institūtu (angļu: *Creative Class Institute*).

Darbi
-----

Ričarda Floridas visplašāk pazīstamais darbs ir viņa piedāvātā radošās šķiras (angļu: *creative class*) koncepcija, kura izklāstīta R.Floridas grāmatās *The Rise of the Creative Class* ("Radošās šķiras izcelšanās", 2002), *Cities and the Creative Class* ("Pilsētas un radošā šķira", 2005), *The Flight of the Creative Class* ("Radošās šķiras lidojums", 2005) un *Who’s Your City?* ("Kas ir tava pilsēta?", 2008).

Radošās šķiras teorija
----------------------

Pēc Ričarda Floridas pieejas, radošajai šķirai ir divas galvenās apakšsastāvdaļas: 
super-radošais kodols - galvenokārt, rada jaunas formas vai dizainus, ko iespējams plaši izmantot;
radošie profesionāļi - galvenokārt, izmantojot savas zināšanas iesaistās problēmu risināšanā. 
Radošais kodols sastāv no datorzinību, matemātikas, arhitektūras, indžinierzinātnes, sociālo zinātņu, izglītības, bibliotekārzinātnes, mākslas, dizaina, izklaides, sporta un mediju profesiju pārstāvjiem. Radošo profesionāļi apakšsastāvdaļu veido menedžmenta, biznesa, finanšu, juridisko, veselības aprūpes un tehnisko profesiju pārstāvji.
R. Florida uzsver, ka ekonomiskā attīstība ir ātrāka vietās, kur ir augstāk attīstīti cilvēki. No viņa perspektīves, radoši cilvēki veicina ekonomisko attīstību, savukārt, viņi dod priekšroku vietām, kas ir inovatīvas, daudzveidīgas un tolerantas. 
R. Floridas teorija apgalvo, ka pilsētu reģionos ir koncentrēti augsto tehnoloģiju darbinieki, mākslinieki, mūziķi, lesbietes, geji un grupa, kas tiek saukta par "ļoti bohēmisku" (angļu: *high bohemians*). Tāpēc šie reģioni ir laba augsne augstākam ekonomiskās attīstības līmenim. Florida izvirza teoriju, ka radošā šķira nodrošina atvērtu, dinamisku, personībās balstītu un profesionālu vidi, kas savukārt piesaista radošākos cilvēkus no biznesa un kapitāla aprindām.

Pilsētu vērtēšanas indeksi
--------------------------

Vērtējot pilsētas, R. Florida piedāvā pats savu sistēmu: "bohēmisko indeksu", "geju indeksu", "dažādības indeksu" utml.

R. Floridas teorijai ir gan savi piekritēji, gan kritiķi. Pēdējie R. Floridam pārmet elitismu un apšauba viņa metodes.

Ārējās saites
-------------

* Rotmana menedžmenta skolas mājaslapa
* Radošās šķiras institūta mājaslapa
* 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 17293738
* LCCN: n90648392
* ISNI: 0000 0001 2122 4087
* GND: 131514024
* SELIBR: 326778
* SUDOC: 075089831
* BNF: cb12328777t (data)
* ResearcherID: AAD-7585-2020
* ULAN: 500274868
* NDL: 01085462
* NKC: vse2006339200
* BNE: XX4806566

 |

 |
**Abu Naim Al-Hadim**  

(no Stambulas manuskripta 1140. gads)

**Uzvara** 
**1. Zh5+! Txh5 2. Txg6+! Kxg6 3. Te6#**

**Mansuba** (no arābu: منسوبة — 'uzstādītais') ir ņemta no partijas vai mākslīgi sastādīta šatrandžas pozīcija, kurā vienai no pusēm tiek izvirzīt uzdevums uzvarēt vai panākt neizšķirtu. Mansuba ir mūsdienu šaha uzdevumu un etīžu priekštece.

Apraksts
--------

Mansubas ir vienlaicīgi līdzīgas gan mūsdienu šaha uzdevumiem, gan etīdēm. Vairums mansubu beidzas ar matu, tas norāda ar to līdzību šaha uzdevumiem, bet, līdzīgi etīdēm, mansubām risinājumam nepieciešamais gājienu skaits nav noteikts. Vairum mansubu radušās 9.—10. gadsimtā, kad to sastādīšanas māksla bija sasniegusi visaugstāko līmeni.

Senos arābu, persiešu un turku rokrakstos atrastas ap 700 mansubas. Lai gan daudzām no tām autoru vārdi nav zināmi, līdz mūsdienām dažu autoru vārdi ir saglabājušies:

* **Abu Naims al-Khadims** — izcils Vidusāzijas šatrandžas spēlētājs. (8. gs. beigas — 9. gs. sākums);
* **Zairabs Hatai** — arī sava laika spēcīgākais spēlētājs Abu Naima laikabiedrs;
* **Al-Adli** — arābu šahists (9. gs. vidus);
* **Al-Suli** — arābu šahists (10. gs. pirmā puse).

Skatīt arī
----------

* Šatrandža
* Šaha etīde

Atsauces
--------

1. 1 2  *Шахматы: Энциклопедический словарь / Гл. ред. А.Е. Карпов*. Москва : Советская энциклопедия. 1990. 229. lpp. ISBN 5-85 270-005-3. (krieviski)
2. ↑  *Бондаренко Ф. С.* Становление шахматного этюда. Киев: Здоров’я, 1980. 7.-19. lpp. (krieviski)

Ārējās saites
-------------

* Šaha vēsture. (angliski)
**Elmans Rodžerss Sērviss** (angļu: *Elman Rogers Service*; 1915. gada 18. maijs — 1996. gada 14. novembris) bija amerikāņu kultūras antropologs.

Biogrāfija
----------

E. Sērviss piedzima 1915. gada 18. maijā Mičiganas štatā. Bakalaura grādu viņš ieguva 1941. g. Mičiganas Universitātē, bet doktora grādu 1951. g. Kolumbijas Universitātē. No 1953. līdz 1963. gadam viņš bija Mičiganas Universitātes pasniedzējs. Pēc tam viņš pārcēlās uz Santa Barbaru, kur turpināja pasniedzēja darbu.

Otrā pasaules kara laikā viņš cīnījās ASV armijā, pirms tam cīnījās pret fašismu Spānijā. Sērviss nomira 1996. gada 14. novembrī, Santa Barbarā, Kalifornijā

Darbs
-----

E. Sērviss pētīja galvenokārt Latīņamerikas indiāņu etnoloģiju, kultūras evolūciju, etnoloģijas teoriju un metodes.

E. Sērviss tiek uzskatīts par neo-evolucionisma pārstāvi antropoloģijā - tāpat kā Lezlijs Vaits un Džulians Stjuarts (pie Stjuarta Sērviss savulaik studēja). Galvenā teorija, ko izstrādāja E. Sērviss, bija sabiedrības sociālās attīstības modelis (1962. gads), kurā izdalīja četras stadijas: grupa, cilts, vadonības sabiedrība un valsts.

Bibliogrāfija
-------------

* Tobati: Paraguayan Town, 1954 (*Tobati: Paragvajiešu pilsēta*)
* A Profile of Primitive Culture, 1958 (*Primitīvās kultūras profils*)
* Evolution and Culture, 1960 (*Evolūcija un kultūra*)
* Primitive Social Organization, 1962 (*Primitāvā siciāla organizācija)*
* Profiles in Ethnology, 1963 (*Etnoloģijas profili*)
* The Hunters, 1966 (*Mednieki*)
* Cultural Evolutionism, 1971 (*Kultūras evolucionisms*)
* Origins of the State and Civilization, 1975 (*Valsts un civilizācijas saknes*)
* A Century of Controversy, 1985 (*Strīdu gadsimts*)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 32074749
* LCCN: n50004736
* ISNI: 0000 0001 1564 574X
* GND: 108796582
* SUDOC: 077917650
* BNF: cb12362565n (data)
* NKC: vse20221146141

 |

 |
*Kalah* spēles dēlis
**Mankala** ir statēģijas galda spēļu paveids, ko spēlē visā pasaulē. To dažkārt dēvē arī par sēšanas spēli. Viszināmākie spēļu paveidi šai spēļu saimei Eiropā ir *Oware* un *Kalah*. Visām mankalas veida spēlēm pamatā ir līdzīgi noteikumi. Mankalas veida spēles ir kā šahs daudzās Āfrikas un dažās Āzijas sabiedrībās.

Vēsture
-------

Mankalas spēļu vēsture ir neskaidra. Visticamāk, ka tā ir izcēlusies modernās Etiopijas reģionā 6.gs. vai 7.gs. m.ē. Kaut spēle ir spēlēta Eiropā jau kopš 17.gs. tā nekad nav ieguvusi lielu popularitāti, izņemot Baltijas valstīs, kur tā reiz ir bijusi ļoti populāra spēle.

Nosaukums
---------

Vārdu *mankala* cilvēki bieži uztver kā kādas spēles nosaukumu, tomēr tas ir vārds, kurš apzīmē spēļu saimi. Eiropā bieži vārdu mankala saista ar spēli *Kalah*, kura ir mankalas spēļu saimes spēle. Vārds mankala nāk no Arābu vārda *naquala* ("kustēties").

Noteikumi mankalas paveidam - spēlei *Kalah*
--------------------------------------------


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Store (0) | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Store (0) |
| 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |

 |

Spēlē parasti izmanto no kāda materiālā izgatavotu priekšmetu ar secībā izkārtotām bedrītēm. Par kauliņiem var izmantot jebko: no pupiņām līdz stikla lodītēm un akmentiņiem. Pavisam spēles laukā ir 36 kauliņi.
Spēles sākumā kauliņus izkārto, kā redzams attēlā pa labi.  
  

Spēles mērķis ir iegūt savā īpašumā vairāk kauliņu nekā ir pretiniekam. Tātad, lai uzvarētu jāiegūst 19 no 36 kauliņiem.  
  

Spēlē tava puse ir 6 bedrītes tavā pusē kopā ar īpašo bedrīti spēles trauciņa labajā pusē. Kauliņu pārvietošanu sauc par sēšanu. Spēlētājs, kuram ir gājiens, izvēlas vienu bedrīti no savas puses, izņem ārā visus kauliņus no šīs bedrītes un ieliek pa vienam kauliņam iekšā katrā bedrītē pēc kārtas (arī pretinieka bedrītē) virzienā pretēji pulksteņa rādītāja virzienam. Tie kauliņi, kurus iemet savā īpašajā bedrītē kļūst par taviem notvertajiem kauliņiem. No šīs bedrītes kauliņus nevar izņemt. Ja tu sējot nonāc līdz pretinieka īpašajai bedrītei, tad tā ir jāizlaiž. Ja tu sējot pēdējo kauliņu iemet savā īpašajā bedrītē, tad tu iegūsti gājiena tiesības. Ja tu pēdējo kauliņu iemet bedrītē, kurā nav neviena cita kauliņa, tad tu iegūsti šo kauliņu un visus kauliņus no laukuma pretējās puses attiecīgās bedrītes un pārvieto visus kauliņus uz savu īpašo bedrīti. Kad gājiens ir izdarīts, tad savu gajienu veic pretinieks. Ja spēlējot pretiniekam viņa visas bedrītes ir tukšas, tad spēle beidzas un tu iegūsti savā īpašumā visus kauliņus, kuri atrodas tavās bedrītēs.   
  

Spēles beigās uzvar tas, kura īpašajā bedrītē ir vairāk kauliņu.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Mankala***.
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
**Seneca** (slovāku: *Senec*) ir pilsēta Slovākijas rietumos, Senecas apriņķa centrs. Vasaras tūrisma un atpūtas centrs. Pilsētā atrodas izklaides komplekss "Saulainie ezeri" (*Slnečné jazerá*).

Vēsture
-------

Seneca rakstos pirmoreiz minēta 1252. gadā. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas Seneca līdz 1918. gadam atradās Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir Senca (*Szenc*). Pilsētas tiesības no 15. gadsimta. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Otrā pasaules kara laikā, pamatojoties uz Vīnes arbitrāžām, tika iekļauta Ungārijas sastāvā. Pēc Otrā pasaules kara daudzi ungāru tautības iedzīvotāji tika padzīti. No 1993. gada — neatkarīgās Slovākijas pilsēta.

Cilvēki
-------

Absolūtais vairākums (68,06 %) pilsētas iedzīvotāju ir slovāki, dzīvo arī ungāri (14,47 %). Pēc reliģiskās pārliecības — katoļi (55,53 %), nereliģiozi (15,40 %), luterisms (7,6 %).

Senecā dzimis ungāru vesermetējs Jožefs Čermāks (*József Csermák*, 1932 – 2001).

Ārējās saites
-------------

* 

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Seneca***.
* Slnečné jazerá

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 124517573
* LCCN: n98087985
* GND: 4511806-1
* NKC: ge130777

 |

 |

1. ↑  Q110227967.
**Alfrēds Edmunds Brēms** (vācu: *Alfred Edmund Brehm*; 1829. gada 2. februārī, miris 1884. gada 11. novembrī) bija vācu zoologs. Kā vairāksējumu izdevuma "Dzīvnieku valsts" autors ir populārzinātniskās literatūras klasiķis.

Dzimis mācītāja un ornitologa Kristiāna Ludviga Brēma (1787—1864) ģimenē. Mācījies Altenburgā, bet vēlāk arhitektūru Drēzdenē. Tomēr pēc diviem semestriem pameta mācības, jo kopā ar tolaik pazīstamo ornitologu Johanu Vilhelmu fon Milleru (*Johann Wilhelm von Müller*, 1824 — 1866) 1847. gada 31. maijā devās ekspedīcijā uz Āfriku, apceļodams Ēģipti un Sudānu. Tur Alfrēds Brēms ieguva vērtīgus materiālus, tāpēc bez attiecīgas izglītības 20 gadu vecumā tika uzņemts Leopoldīnas akadēmijā.

No 1853. gada līdz 1855. gadam studēja dabaszinības Jēnas universitātē. Vēlāk apmetās Leipcigā un strādāja par žurnālistu. Dažādos laikos apceļoja Spāniju, Norvēģiju, Lapzemi, Etiopiju, Sibīriju. Brēma ceļojumu apraksti bija populāri, tāpēc izdevniecība *Bibliographisches Institut* pasūtīja Alfrēdam Brēmam uzrakstīt visaptverošu darbu par dzīvniekiem. Šis darbs kļuva par pazīstamo izdevumu "Dzīvnieku valsts" (*Brehms Tierleben*), kas piedzīvoja vairākkārtējus izdevumus un tulkojumus daudzās valodās.

1861. gadā apprecējās. 1862. gadā Brēms kļuva par pirmo Hamburgas zooloģiskā dārza direktoru, kur strādāja līdz 1867. gadam. Vēlāk Berlīnē izveidoja akvāriju. Miris 1884. gadā.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Alfrēds Brēms***.
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Alfrēds Brēms "Dzīvnieku valsts" 1864—69 izdevums (vāciski)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 47553366
* LCCN: n50065092
* ISNI: 0000 0001 2131 4808
* GND: 118514814
* SELIBR: 179101
* SUDOC: 080196845
* BNF: cb12917679t (data)
* BIBSYS: 10068705
* NLA: 35021594
* NKC: jn20000601003
* SBN identifikators CUBV026236 nav derīgs.
* CiNii: DA02860881

 |

 |
Slimnieks ar medikamentu izraisīto distoniju
**Distonija** jeb **muskuļu distonija** ir hiperkinēzes veids, kas izpaužas kā lēna nepatvaļīga permanenta kontrakcija ar nevienmērīgu tonusa paaugstināšanos dažādās muskuļu grupās. Tas ir neiroloģisks simptoms, kas liecina par centrālās nervu sistēmas slimību. Šis stāvoklis neietekmē cilvēka intelektuālo attīstību, bet bieži ir sociālās atstumtības cēlonis, jo ārējā izskata kroplības dēļ daudzi mēdz uzskatīt slimniekus par garīgi atpalikušiem.

Klasifikācija un simptomi
-------------------------

Ģeneralizēta distonija iesaista visu ķermeni vai tā lielāko daļu. 
Fokāla (lokāla) distonija skar tikai noteiktus locekļus, tā ir multifokāla, ja skar vismaz divus nesaistītus locekļus. Ja tā ietver blakus ķermeņa daļas, runā par segmentālo distoniju.
Hemidistonija skar tikai vienu ķermeņa pusi.

Pie lokālām distonijām pieder sejas vai acu plakstiņu spazma, laringospazma, kakla spazma u.c. Ģeneralizētā jeb torsijas distonija bieži sākas ar kakla spazmu. Vēlāk tā izplatās, izraisot ķermeņa griešanos ap savu asi un muguras muskuļu savilkšanos ar piespiedu pozas ieņemšanu. Mugurkauls izliecas uz priekšu kakla un jostas daļā. Staigājot, sēžot, stāvot mugurkauls izliecas dažādos virzienos. Dažos gadījumos šī stājas deformācija apgrūtina gaitu un pat izraisa nespēju staigāt (abāzija) un sevi apkopt. Miegā distonija parasti izzūd.

Dažreiz distonijas apzīmē ar iesaistīto orgānu nosaukumiem. Piemēram, oromandibulārā (no latīņu *oris* - mute, *mandibula* - apakšžoklis) forma izraisa spazmas žokļa, lūpu un mēles muskuļos, radot problēmas ar runāšanu un rīšanu.

Cēloņi
------

Primārās muskuļu distonijas rašanās cēloņi ne vienmēr ir skaidri. Sekundāri tā attīstās visbiežāk kā komplikācija bērnu cerebrālai triekai (70% slimnieku), deģeneratīvām centrālās nervu sistēmas slimībām (piemēram Halevordena-Špatsa slimība (*Hallervorden-Spatz disease*)), dažām autoimūnām slimībām, piemēram 40 – 60 % izkaisītās sklerozes slimnieku, smadzeņu infekcijām (encefalīts, arahnoidīts u.c), galvas traumām un organiskiem bojājumiem (trieka, audzējs), saindēšanai ar oglekļa monoksīdu, saindēšanai ar medikamentiem.

Atsauces
--------

1. ↑  Dzirkstele.diena.lv : Savlaicīgi ārstējot muskuļu distoniju, pacienti spēj atgriezties normālā dzīvē.  Archived 2016. gada 7. martā, *Wayback Machine* vietnē.
2. ↑  Charulata Sankhla, Eugene C Lai, Joseph Jankovic. «Peripherally induced oromandibular dystonia.». J Neurol Neurosurg Psychiatry 1998. Skatīts: 2014.
3. ↑  WebMed. Dystonia: Causes, Types, Symptoms, and Treatments.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh85040348
* BNF: cb12049762x (data)
* NDL: 01025772
* BNE: XX550976

 |

 |
| Alfrēda Vēgenera institūts |
| --- |
|  |
|
| Veids | valdības institūcija |
| Dibināts | 1980. gada 15. jūlijā |
|
| Galvenais birojs | Brēmerhāfene, Karogs: Vācija Vācija |
|
|
|
| Vadība | Antje Bētiusa |
| Darbinieki | >900 |
| Apgrozījums | 140 000 000 |
|
|
|
| Nozare | polārpētniecība, okeanogrāfija |
|
| Mājaslapa | awi.de |

AWI ēka Brēmerhāfenes Vecajā ostā
**Alfrēda Vēgenera institūts** (vācu: *Alfred-Wegener-Institut*, *AWI*) ir Vācijas pētnieciskā institūcija, kas pārrauga un koordinē polāros un jūras pētījumus. Dibināts 1980. gada 15. jūlijā un nosaukts par godu vācu polārpētniekam un dabaszinātniekam Alfrēdam Vēgeneram.

Četras galvenās institūta apakšvienības ir klimata sistēmu departaments, pelāgisko ekosistēmu departaments, bentisko ekosistēmu departaments un ģeosistēmu departaments. Institūta galvenais birojs atrodas Brēmerhāfenē un tas apsaimnieko pētniecības stacijas Potsdamā, Helgolandē, Ziltā, Ļenas deltā (Samoilova), Nīolesunnā Arktikā (AWIPEV/Koldeveja), Antarktīdā (Neimaijere, Kotasa, Dalmana), kā arī pētniecības kuģi *Polarstern*, *Heincke* un *Mya*.

Atsauces
--------

1. ↑  «Das Alfred-Wegener-Institut für Polar- und Meeresforschung». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 15. februārī. Skatīts: 2015. gada 15. februārī.

Ārējās saites
-------------

* Alfred-Wegener-Institut (institūta mājaslapa)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 128510229
* LCCN: nr88011018
* ISNI: 0000 0001 1033 7684
* GND: 2087862-X
* SUDOC: 057864438
* NKC: uk2007381755

 |

 |
**Pelamīdas, pelamīdu ģints** (*Sarda*) ir viena no makreļu dzimtas (*Scombridae*) ģintīm, kas apvieno 5 makreļveidīgo zivju sugas. Pelamīdas ir ātras, plēsīgas un sastopamas plašā areālā: Atlantijas, Indijas un Klusā okeāna baseinos. Šīs ģints zivīm ir ievērojama komerciāla nozīme, kā arī tās ir makšķernieku iecienītas zivis.

Baltijas jūrā
-------------

Pelamīdām mugura ir ar svītrām un tumšāka nekā vēders, attēlā austrumu pelamīda (*Sarda orientalis*)
Baltijas jūrā sastopama viena pelamīdu ģints suga — Atlantijas pelamīda (*Sarda sarda*), kas samērā regulāri barošanās periodā ienāk Dāņu šaurumos. Baltijas jūras austrumdaļā noķerta vienu reizi.

Kopīgās īpašības
----------------

Pelamīdām ir slaids ķermenis, no sāniem nedaudz saplacināts. Tās atgādina tunzivis, tikai ir par tām mazākas. Ķermeņa garums parasti ir ap 75 cm. Mugura ar svītrām un tumšāka nekā vēders. Galva liela ar smailu purna daļu. Arī mute liela ar asiem, koniskiem zobiem. Žaunu atvērumi plaši. Ķermeni sedz sīkas, cikloīdas zvīņas. Sānu līnija viegli viļņota. Astes stumbrs pirms astes spuras ļoti tievs. Uz muguras divas muguras spuras: pirmā spura gara ar 18—24 spēcīgiem, asiem stariem, sasniedz vai gandrīz sasniedz otro spuru, kas ir īsāka par pirmo. Lielajām muguras spurām seko 6—10 viena no otras atdalīta spuriņu rinda. Anālā spura līdzīga otrajai muguras spurai. Aiz anālās spuras 6—9 trīsstūrveida spuriņu rinda. Vēdera un krūšu spuras salīdzinoši īsas. Astes spura dziļi šķelta. Uz astes stumbra labi attīstīts sānu ķīlis.

Uzvedība
--------

Čīles pelamīda (*Sarda chiliensis*)
Pelamīdas galvenokārt uzturas piekrastes ūdeņos. Migrējošās sugas bieži veido barus tuvu ūdens virsmai. Barojas galvenokārt ar zivīm, piemēram, mazām siļķēm, mencām un makrelēm.

Sistemātika
-----------

* **Pelamīdu ģints** (*Sarda*)
	+ Atlantijas pelamīda (*Sarda sarda*)
	+ Austrālijas pelamīda (*Sarda australis*)
	+ Austrumu pelamīda (*Sarda orientalis*)
	+ Čīles pelamīda (*Sarda chiliensis*)
	+ Klusā okeāna pelamīda (*Sarda lineolata*)

Atsauces
--------

1. 1 2  Fish Base: Genus: Sarda
2. 1 2 3 4  Britannica: Bonito
3. 1 2 3  «The Biology and Resurces of the Bonitos». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 25. oktobrī. Skatīts: 2019. gada 23. februārī.
4. ↑  Latvijas daba: Pelamida
5. ↑  «Marine Species: Genus Sarda». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2022. gada 17. janvārī. Skatīts: 2019. gada 23. februārī.
Grieķu alfabēta ligatūra - stigma
**Stigma** (**Ϛ, ϛ**) - grieķu alfabēta burtu sigma un tau ligatūra. Dažreiz tika izmantota grieķu alfabēta skaitļu pieraksta sistēmā, kā skaitlis 6. Tomēr mūsdienās skaitļa 6 un sestās kārtas apzīmēšanai biežāk lieto burtus στ (ΣΤ).

Pielietojums
------------

Grieķu vārds *στρατόμ* uzrakstīts ar sigma-tau ligatūru, bizantiešu manuskriptā
Unikodā stigma ir iekodēta kā "Greek letter stigma" U+03DA (Ϛ) un "Greek small letter stigma" U+03DB (ϛ). 

Sigmas un tau pāreja uz stigmu.
Stigma trīs standarta fontos: Times New Roman, Lucida Grande, Arial.

Skatīt arī
----------

* Sigma
* Sampi

Ārējās saites
-------------

* stigma

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Grieķu alfabēts |
| --- |
|  |
| 
* Alfa Αα
* Bēta Ββ
* Gamma Γγ
* Delta Δδ
* Epsilons Εε
* Zēta Ζζ
* Ēta Ηη
* Tēta Θθ
* Jota Ιι
* Kapa Κκ
* Lambda Λλ
* Mī Μμ
* Nī Νν
* Ksī Ξξ
* Omikrons Οο
* Pī Ππ
* Ro Ρρ
* Sigma Σσς
* Tau Ττ
* Ipsilons Υυ
* Fī Φφ
* Hī Χχ
* Psī Ψψ
* Omega Ωω

 |
|  |
| Citi grieķu burti | 
* Digamma
* Stigma
* Hēta
* Sans
* Kopa
* Sampi
* Šo

 |

 |
**Stienīšu lampa** jeb **stieņlampa** - ļoti miniatūra elektronu lampa (pentode) stikla balonā ar lokaniem izvadiem un stienīšveida elektrodiem.

Dažādas stienīšu lampas

Uzbūve
------

Stienīšu lampas pēc ārējā izskata maz atšķiras no citām miniatūrajām lampām. To elektrodu sistēma ievietota nelielā stikla balonā ar lokaniem izvadiem balona apakšdaļā (parasti tām ir viens papildus izvads balona augšdaļā). Atšķirībā no citām radiolampām, stienīšu lampām elektrodi (tīkliņi) izveidoti nevis stieples spirāļu, bet tievu paralēlu stienīšu veidā (no tā cēlies ierīces nosaukums). Stienīši var būt ar apaļu vai taisnstūrveida šķērsgriezumu. Stienīšu lampām ir tiešās kvēles katods un pazemināts kvēles spriegums (parasti 1 V). Arī anodspriegums stienīšu lampām ir daudz mazāks, sākot pat no 6 V, tādēļ ekonomiskuma ziņā stienīšu lampas maz atšķīrās no tranzistoriem.

Darbības princips
-----------------

Stienīšveida elektrodi darbojas kā elektrostatiskas lēcas, formējot elektronu plūsmu lampā un uzlabojot strāvas sadalījumu tajā. Ar to izskaidrojums stienīšu lampu mazais enerģijas patēriņš, salīdzinājumā ar spirālveida tīkliņu lampām, jo stienīši daudz mazāk traucē elektronu plūsmai un nevēlamās "tīkliņstrāvas" stienīšu lampās ir mazākas.

Izmantošana
-----------

Stienīšu lampa 1П24Б-В (lampas 1П24Б variants ar paaugstinātu mehānisko izturību)
Stienīšu lampas izmantoja elektroniskā aparatūrā, kas paredzēta barošanai no akumulatoriem vai baterijām. Tās varēja darboties maztrokšņojošos signālu pastiprinātājos līdz pat 200 MHz frekvencei, jaucējos, heterodīnos, mazjaudas radiostaciju izejas pakāpēs. Šādas lampas sāka ražot 20. gadsimta 50. gados, taču īpaši lielu izplatību tās neguva, jo nespēja konkurēt ar tranzistoriem (tomēr PSRS tika saražoti vismaz 200 miljoni šī tipa lampu). Vēl ilgi pēc tranzistoru parādīšanās stienīšu lampas pielietoja speciālas nozīmes (militārajā, kosmiskajā) aparatūrā, kur vienlaicīgi ar ekonomiskumu bija nepieciešama izturība pret radiāciju.

Interesanti fakti
-----------------

Pirmā mākslīgā Zemes pavadoņa Sputņik-1 radioraidītāji bija uzbūvēti, izmantojot stienīšu lampas. Šo radioraidītāju izejas pakāpē bija stienīšu lampa - pentode 1П24Б. Ar tās palīdzību cilvēcei tika noraidīti vēsturē pirmie radiosignāli no kosmosa. Arī pirmais kosmonauts - Jurijs Gagarins - ar Zemi sarunājās, lietojot radioraidītāju ar tādām pašām lampām.[1]

Ārējās saites
-------------

* Советская лампа против американского транзистора (krieviski)

Atsauces
--------

1. ↑  Тайна русских тандемов (krieviski)