Šis raksts ir par 1944. gada kaujai par Jelgavai. Par citām jēdziena **kauja par Jelgavu** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Otrā pasaules kara Austrumu fronte |
| --- |
|  |
| **Karadarbība uz jūras**
Baltijas jūra • Melnā jūra • Ziemeļu Ledus okeāns
**1941**
*Barbarosa* • Bresta • Bjalistoka un Minska • Raseiņi • Rīga • Brodi • Besarābija un Ziemeļbukovina • Smoļenska • Umaņa • Odesa • Kijeva • Ļeņingrada • Sevastopole • Rostova • Maskava • Somija
**1942**
Ļubaņa • Rževa un Vjazma • Toropeca un Holma • Demjanska • Holma • Veļikije Luki • Rževa • Harkova • *Blau* • Kaukāzs • Staļingrada • *Urāns* • *Marss* • *Wintergewitter* • *Mazais Saturns*
**1943**
Harkova • Kurska • *Tidal Wave* • Smoļenska • Dņepra • Kijeva
**1944**
Dņepra un Karpati • Ļeņingrada un Novgoroda • Narva • Ternopiļa • Krima • Jasi un Kišineva • Vīborga un Petrozovodska • *Bagrations* • Ļvova un Sandomeža • *Doppelkopf* • Jasi un Kišineva • Baltija • Rīga • Tallina • Monzunda arhipelāgs • Klaipēda • Debrecena • Belgrada • Petsamo un Kirkene • Kurzeme • Ungārija • Budapešta
**1945**
Visla un Odera • Poznaņa • Austrumprūsija • Kēnigsberga • Heligenbeile • Austrumpomerānija • Kolberga • Silēzija • Breslava • Balatons • Vīne • Berlīne • Prāga |

 |

**1944. gada kauja par Jelgavu** bija Sarkanās armijas un Vērmahta kaujas Jelgavas pilsētā no 1944. gada 30. jūlija līdz 7. augustam, Sarkanās armijas 1944. gada vasaras uzbrukuma ietvaros.
Vērmahta vadība Jelgavu pasludināja par "cietoksni", tomēr pēc pamatīgas bombardēšanas Sarkanā armija ielu kaujās ieņēma Lielupes kreiso krastu. 31. jūlija bombardēšanā tika sagrauts vairāk nekā 95% pilsētas apbūves. Augustā Vācijas armija no jauna uzbruka Jelgavai no ziemeļiem, bet nespēja to ieņemt. Līdz 10. oktobrim Jelgava atradās kauju zonā, tikai pēc Rīgas ieņemšanas karadarbība pārvietojās uz rietumiem Kurzemes cietoksnī.

Stāvoklis pirms kaujas sākuma
-----------------------------

Otrā pasaules kara beigās Sarkanā armija uzbrukuma operācijā "Bagrations" Baltkrievijā un Lietuvā sagrāva Vērmahta karaspēka grupu "Vidus".
24. jūlija pievakare notika pirmais padomju aviācijas uzlidojums Jelgavai, kam vairāk bija biedējošs raksturs. Cieta tikai dažas ēkas Nikolaja (Vienības) baznīcas apkaimē, dažas bumbas, kas bija mērķētas uz apgabala komisāra Valtera fon Mēdema rezidenci Jelgavas pilī, nokrita pils parkā un pagalmā.

27. jūlijā Sarkanā armija ieņēma Šauļus un frontes pavēlnieks armijas ģenerālis Ovaness Bagramjans deva uzdevumu virzīties uz ziemeļiem un iziet pie Baltijas jūras, lai ielenktu vācu karaspēka grupu "Ziemeļi".

Kaujas gaita
------------

15. SS-grenadieru apmācības un papildinājumu brigāde Jelgavas pilī aizsardzības kauju laikā 1944. gada jūlija beigās.
Piemineklis 1944. gada Jelgavas kaujām.
27. jūlija pēcpusdienā PSRS 3. gaisa armija (*3-я воздушная армия*) veica trīs uzlidojumus Jelgavas dzelzceļa stacijai. Uz sliedēm stāvēja četri vilcieni ar Latgales un Vidzemes bēgļiem, divi pasažieru vilcieni, bet preču stacijā atradās vairāki munīcijas vilcieni. Uzlidojumā pilnībā tika sagrauta stacijas ēka, izpostīti sliežu ceļi, aizdegās ēkas stacijas apkaimē, arī stacijas tuvumā esošā degvielas noliktava.

28. jūlijā 62 padomju bumbvedēji un 56 iznīcinātāji iznīcināja Jelgavas aerodromu. Vācu zenītlielgabalu baterija nogāza vienu padomju bumbvedēju un divus iznīcinātājus.
28. jūlija naktī 3. gvardes mehanizētais korpuss (*3-й гвардейский механизированный корпус*) ieņēma Jonišķus un strauji devās Jelgavas virzienā, tomēr tanku virzīšanās tika apturēta. 28. jūlija vakarā Jelgavu sāka apšaudīt ar reaktīvajiem mīnmetējiem (sauktiem par „katjušām"). Kaujas norisē pirmo reizi iesaistījās 18 vācu triecienlidmašīnas, kas bombardēja padomju spēku pozīcijas Jelgavas nomalēs.
29. jūlijā, neskatoties uz milzīgo spēku pārsvaru, 3. gvardes mehanizētajam korpusam izdevās ieņemt un nostiprināties vienīgi pilsētas nomalēs.

### Sarkanās armijas uzbrukums

30. jūlija agrā rīta stundā sākās pilsētas „ģenerālšturmēšana", vēršot galveno triecienu pret dzelzceļa staciju. Tomēr Sarkanā armija nespēja ieņemt ne dzelzceļa staciju, ne arī nokļūt pilsētas centrālajā daļā. Vērmahta aviācijas 35 lidmašīnu lielā „Nakts kaujas grupa 12" (*Nachtschlachtgruppe 12 [NGS-12]*) veica 300 kaujas lidojumus pret padomju spēkiem, nometot vairāk nekā 50 tonnu bumbu.

31. jūlija rītā padomju karaspēks atjaunoja uzbrukumu, kaujās iesaistījās padomju aviācija un reaktīvie mīnmetēji, tika ieņemta Lielupes kreisā krasta daļa. 31. jūlija vakarā padomju radio ziņoja par Mītavas (Jelgavas) ieņemšanu.

Naktī uz 1. augustu Vērmahta vienības pa Driksas un Lielupes tiltiem atkāpās uz Lielupes labo krastu, tad abus tiltus uzspridzināja. Padomju spēki, izmantojot nesaspridzināto dzelzceļa tiltu, pārgāja Lielupes labajā krastā un ieņēma Jelgavas cukurfabrikas teritoriju, tad Pasta salu un Jelgavas pili, taču bija spiesti atkāpties atpakaļ uz Lielupes kreiso krastu.

2. augustā vācu smagā artilērija sašāva Sarkanās armijas ieņemto Jelgavas pili.
Sarkanā armija ieņēma aizstāvēšanās pozīcijas gar Lielupes kreiso krastu no Bauskas līdz Kalnciemam.

### Vērmahta pretuzbrukums

Kaujas par Jelgavu kā daļa no Sarkanās armijas operācijas "Bagrations".
Naktī no 4. uz 5. augustu sākās Vērmahta pretuzbrukums. Pēc pamatīgas artilērijas uguns tika forsēta Lielupe un Driksa, nostiprinoties nelielā placdarmā Linu vērptuves rajonā. Pa jaunuzcelto pontonu tiltu pārnāca vācu galvenie spēki, kas atkaroja pilsētas centrālo daļu.

Pēc divu dienu kaujām, kur abas puses izmantoja artilēriju un mīnmetējus, pilsēta tika pilnīgi nopostīta.
7. augustā padomju spēki atkal ieņēma visu Lielupes kreiso krastu.

Sagrautā Jelgava
----------------

1945. gada vasarā un rudenī PSRS kinematogrāfisti pilsētā uzņēma filmu „Lielais lūzums" (*Великий перелом*). Kaujas ainas ar plašiem postījumiem uzņemtas nejaukšanai paredzētā kvartālā ap Lielo un Pasta ielu, tostarp Lielajā ielā 12 esošās četrstāvu Latvijas Kredītbankas filiāles nama mūros, ko filmēšanas laikā pakāpeniski saspridzināja. Filmā atpazīstamas arī vēlāk nojauktās Kurzemes Savstarpējās kredītbiedrības nama un Jelgavas Latviešu biedrības nama drupas, vēlāk nojauktais Jelgavas autoostas kantoris un biļešu kase Pastā ielā 1, ēka Pasta ielā 3, vēlāk nojauktā Herteļa aptieka Pasta ielā 13, Tautas nams Krišjāņa Barona ielā 10, Jasmaņa patversmes ēka Krišjāņa Barona ielā 8 un Vecticībnieku lūgšanu nama torņa smaile Viestura ielā 8, bet viena no filmas epizodēm uzņemta kādā no Vecpilsētas ielas namu pagalmiem.

* Jelgavas Latviešu biedrības nams Katoļu ielāJelgavas Latviešu biedrības nams Katoļu ielā
* Sagrautā Jelgavas pilsSagrautā Jelgavas pils
* Sagrautā Jelgavas Svētās Trīsvienības baznīcaSagrautā Jelgavas Svētās Trīsvienības baznīca
* Skats uz sagrauto pilsētu no Annas baznīcas torņa (tālumā pa kreisi Katoļu, vidū Jāņa, pa labi Nikolaja baznīcas torņi)Skats uz sagrauto pilsētu no Annas baznīcas torņa (tālumā pa kreisi Katoļu, vidū Jāņa, pa labi Nikolaja baznīcas torņi)
* Sagrautā JelgavaSagrautā Jelgava
* Jelgavas aerofotogrāfija (no rietumiem)Jelgavas aerofotogrāfija (no rietumiem)
* Jelgavas aerofotogrāfija (skats uz dzelzceļa tiltu)Jelgavas aerofotogrāfija (skats uz dzelzceļa tiltu)
* Jelgavas aerofotogrāfija (no dienvidiem, Pilssala)Jelgavas aerofotogrāfija (no dienvidiem, Pilssala)

Atsauces
--------

1. 1 2  Uldis Neiburgs (2015. gada 5. septembris). "Kāvi pār Jelgavu. Zemgales metropoles bojāeja 1944. gada 28.–31. jūlijā". *Latvijas Avīze*. Atjaunināts: 2019. gada 29. martā.
2. ↑  Edgars Umbraško. «Seno Jelgavu "Staļingradā" meklējot». Ģederta Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzejs. Skatīts: 2023. gada 1. janvārī.

Literatūra
----------

* Jānis Blīvis. Jelgavas aizstāvēšana 1944. gada vasarā.