Veidne:Novecots

Šis raksts ir par kinoteātri. Par šī vārda citām nozīmem skatīt rakstu Pionieris.
Kinoteātris "Pionieris" padomju laikos
**Kinoteātris "Pionieris"** bija specializēts platformāta bērnu kinoteātris Rīgā, kas atradās Skolas ielā 2 (padomju laikos: A. Upīša ielā). 1997.—2004. gadā šajās telpās atradās kinoteātris "Oskars".

Vēsture
-------

### Gadsimtu mijā

XIX gadsimta beigās Skolas ielas sākumā bija neliela koka māja, kas piederēja baronam Bernhardam Volfam-Semershofam. Viņš pārdeva šo īpašumu Vajenu ģimenei, kam piederēja koloniālo preču tirgotava «Vajen & Co» savrupmājā Kalēju ielā №18/20.

1921. gadā Konstantīns Vajens nojauca koka māju un tās vietā tika uzcelta neliela mūsdienīga vienstāva mūra ēka ar elegantu fasādi jauktā klasicisma un baroka stīlā.

### Sabiedriskā vieta

1921. gada 10. septembrī jaunajā ēkā Broņislavs Gorodeckis un Konstantīns Gurskis atvēra kafejnīcu un konditoreju "Ermitāža". Biznesa vadītājs Gurskis bija emigrants no Sankt-Pēterburgas, kur viņš kādreiz bija vadījis vienu no slavenākajiem Palkina restorāniem. Taču viņa Rīgas restorāna darbība nebija veiksmīga, un "Ermitāžu" nopirka kinematogrāfijas entuziasts Andrejs Kerre ar domu pārveidot to par kinoteātri. 

Jaunais Rīgas lielākais kinoteātris "Forum" tika atvērts 1923. gada 25. decembrī. Tur bija ap 750 vietu.

Ātri uzceltais "Forum" nepatika dažām amatpersonām, un 1927. gadā Pilsētas būvvalde norādīja uz kinoteātra nekvalitatīvo fasādes apdari. Arhitekts J.Neiss steidzīgi ķērās labot trūkumus un atjaunot fasādi funkcionālisma stilā. Taču darbi notika lēni un netika pabeigti līdz pat 1929. gadam. 

1930. gada 22. augustā finanšu ministrs apstiprināja jaunās kino akciju sabiedrības "Atrium" statūtus ar pamatkapitālu 100 000 latu. Biedrības dibinātāji bija Vidzemes vilnas fabrikas līdzīpašnieks Lipmanis Davidsons, Latvijas-Lielbritānijas rūpniecības un tirdzniecības akciju sabiedrības līdzīpašnieks Osips Finkelšteins (Elizabetes ielā 45/47), pats Andrejs Кеrrе, Mihaīls Širmahers un Polijas pilsonis Aleksandrs Poss. Kinoteātris "Forum" pārgāja "Atrium" īpašumā.

Pēc rekonstrukcijas, kuru veica pēc arhitekta Leo Vitlina projekta, tika paplašināta kinoteātra ieeja un vestibils. Vietu skaitu zālē un balkonā samazināja līdz 666.

1935. g. 3. jūlija Rīgas apgabaltiesas tirdzniecības reģistra nodaļa, uz noteikumu par tirdzniecības reģistru 39. p. pamata, paziņoja par Rīgas apgabaltiesas tirdzniecības reģistrā ,,B "ar reģistra 113. num. izmaiņām: par kinoteātru un filmu ekspluatācijas akciju sabiedrības ,,Atrium "valdes locekļiem kļuva: 1) valdes priekšsēdētājs Vasilijs Emeljanovs (dzīvo Rīgā, Elizabetes ielā 63 dz. 5); 2) Ābrams Fainšteins (dzīvo Rīgā, Ģertrūdes ielā 19/21 dz. 5); 3) Vilhelms Nariņš (dzīvo Rīgā, Ģipša ielā 1).

### Kinoteātra nacionalizācija

No 1940. gada "Forum" viens no pirmajiem sāka demonstrēt tikai padomju filmas. 

Vācu okupācijas gados "Forum" pārgāja vērmahta pārziņā ("Soldaten Kino"). Tur arī atradās filmu izplatīšanas kantoris "Ostland Film Gmbh". 

1943. gada februārī "Forum" atkal kļuva par parasto kinoteātri. Neskatoties uz grūtībām kara laikā, 1944. gada aprīlī tika veikts jumta un skatītāju zāles remonts.

Pēc vācu armijas padzīšanas "Forum" atkal vēra savas durvis tikai 1945. gada 6. novembrī. 

1948. gada oktobrī kinoteātris "Forum" tika izremontēts un 29. oktobrī atvērts ar jauno nosaukumu "Коmjaunietis".

### Bērnu kinoteātris

1962. gada vasarā, sagaidot jauno ļeņiniešu organizācijas 40. gadadienu, Rīgā tika atvērts pēc arhitekta J.Pētersona projekta celtais modernais bērnu kinoteātris "Pionieris". Kinoteātra otrajā stāvā bija plaša spēļu automātu telpa. 

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas tas 1997. gadā tika pārdēvēts par kinoteātri **"Oskars"** un tajā tika izrādītas kinofilmas dažāda vecuma publikai. Kinoteātrī bija viena liela zāle ar 422 vietām un balkonu, kurā bija 64 vietas. Kinoteātris tika slēgts 2004. gadā. Pēc kinoteātra slēgšanas kinoteātra ēkā darbojās dažādi nakts klubi.

Sākumā tas bija nakts klubs "Essential Club", kas izraisīja apkārtējo namu iedzīvotāju sūdzības par tā darbības rezultātā radīto troksni nakts stundās. Rīgas pilsētas būvvalde izdeva administratīvo aktu par ēkas ekspluatācijas pārtraukšanu, jo tā notika bez saskaņota būvprojekta, bet pašvaldības policija netika apturējusi kluba darbību. Pilsētas attīstības departamenta administratīvais akts par kluba darbības apturēšanu stājās spēkā ar 2005. gada 13. jūliju un netika pārsūdzēts tiesā.

Tomēr diskokluba darbība turpinājās 9 gadus. 2012. gada jūnijā klubs tika slēgts uz remontu.

Jau 2012. gada jūlijā kinoteātra ēkā "Essential Club" vietā tika atklāts klubs "El Divino" ar piecām deju zālēm.

Īpašnieki
---------

Uz Rīgas pilsētas valdes 1994. gada 4. marta lēmuma Nr. 245 un Vidzemes priekšpilsētas TDP valdes 1992. gada 15. decembra lēmuma Nr. 389 pamata tika nostiprinātas īpašuma tiesības Vilhelmam Nariņam, kurš dzimis 1907. gadā Rīgā. Ēka tika vērtēta 27952,12 latu apmērā, zemes gabals tika nodots bez novērtējuma. Viņš uzdāvināja īpašumu savai meitai Rasmai Nariņai-Kariņai, kura savukārt 1999. gada februārī pārdeva to savam dēlam Krišjānim Kariņam par 100 tūkstošiem latu. Viņš 2013. gadā uzdāvināja šo īpašumu savai sievai Andai Kariņai, kura ieguldīja to SIA S2 pamatkapitālā un 2014. gadā pārdeva šo uzņēmumu Krievijas pilsoņiem.

Atsauces
--------

1. 1 2  Jurijs Perevoščikovs. «История кинотеатра «Форум» | Рижский Краеведческий Сайт». *www.rigacv.lv* (krievu), 4.01.2010. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019-03-20. Skatīts: 2019-03-26.
2. ↑  Valdības vēstnesis laikraksts. «Rīgas apgabaltiesas tirdzniecības reģistra nodaļas paziņojums». *www.periodika.lv*, 9.07.1935. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019-05-15. Skatīts: 2019-03-26.
3. ↑  Kinoteātris „Pionieris" („Oskars") *citariga.lv*
4. ↑  www.DELFI.lv. «Būvvalde atkārtoti prasa policijai apturēt ‘Essential Club’ darbību». *delfi.lv* (latviešu), 2005-07-20. Skatīts: 2019-03-26.
5. ↑  «Kluba īpašnieks: „Essential" netiks slēgts, to renovēs». *Jauns.lv* (latviešu). Skatīts: 2019-03-26.
6. ↑  DELFI Izklaide. «'Essential' vietā atklāts jauns klubs 'El Divino'». *delfi.lv* (latviešu), 2012-07-16. Skatīts: 2019-03-26.
7. ↑  «Zemesgrāmata». *www.zemesgramata.lv*. Skatīts: 2019-03-25.
8. ↑  Lato Lapsa. «Pietiek :: Gobzema versijas par Kariņu īpašuma darījumu – kārtējais mēģinājums apmuļķot vientiešus ar meliem un puspatiesībām». *pietiek.com*. Skatīts: 2019-03-25.

Literatūra
----------

* Pēteris Jērāns (redaktors). *Rīga: enciklopēdija*. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1988.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
 Rīgas kultūras iestādes |
| --- |
|  |
| Teātri | 
* Bērnu un jauniešu muzikālais teātris
* Dailes teātris
* *Dirty Deal Teatro*
* Dramaturgu teātris
* Ģertrūdes ielas teātris
* Jaunais Rīgas teātris
* Latvijas Nacionālais teātris
* Latvijas Leļļu teātris
* Rīgas Krievu teātris
* Skatuve
* Zaļais teātris

 |
|  |
| Opera | 
* Latvijas Nacionālā opera un balets

 |
|  |
| Kinoteātri | 
* *APOLLO KINO*
* *Cinamon*
* K Suns
* Kino Bize
* *Forum Cinemas*
* Multikino
* *Splendid Palace*
* Oskarsa

 |
|  |
| Koncertzāles | 
* *Ave Sol*
* Daile
* Daugavas koncertzālea
* *Palladium*
* Pārdaugavas koncertzāle
* Rīgaa
* Spīķeru koncertzāle
* VEF Kultūras pils

 |
|  |
| Citi | 
* Hanzas perons
* Kongresu nams
* Maskavas Nams
* Rīgas cirks

 |
|  |
| 
* a bijusī kultūras iestāde

 |

 |