**Sansevjēras** (*Sansevieria*) ir agrāk atzīta bezstumbra mūžzaļo daudzgadīgo lakstaugu ģints, kuras dzimtene ir Āfrika, jo īpaši Madagaskara, un Dienvidāzija, bet tagad, pamatojoties uz molekulāri filoģenētiskiem pētījumiem, ir iekļauta *Dracaena* ģintī. Daudzas ģints sugas ir populāras iekštelpu puķkopībā. Parastie tautas nosaukumi aptuveni 70 sugām, kas agrāk tika iekļautas ģintī, dažādās valodās ir vīramātes/velna/džina/čūskas mēle, līdakaste, loka stiegru kaņepe un čūskāda. Latvijā parasti no tiem lieto līdakastes nosaukumu tajā vispopulārākās sugas — svītrainās sansevjēras apzīmēšanai, reizēm arī cilindriskajai sansevjērai. Latviski pastāv arī nosaukumi miesnieku puķe un zobenlapa.

APG III klasifikācijas sistēmā *Dracaena* ir ievietota sparģeļu (*Asparagaceae*) dzimtā, *Nolinoideae* apakšdzimtā (agrāk *Ruscaceae* dzimta).

Oficiāli tagad sansevjēru ģints ir pilnībā izslēgta no botāniskās klasifikācijas, visas tās sugas piešķirtas dracēnu ģintij. Kopš 2022. gada 20. jūlija *WFO* tīmekļa vietnes datubāzē *Sansevieria* ģints ir norādītas kā sinonīms ģints *Dracaena*. Tomēr, veco ģints nosaukumu turpina lietot puķkopji un ziedu tirgotāji, lai nošķirtu sansevjēras no citām dracēnām, kuras arī tiek audzētas puķkopībā.

Etimoloģija
-----------

Naktī ziedoša *Sansevieria pinguicula*
Ģints ir nosaukta Itālijas prinča Sansevero (un vienlaikus arī zinātnieka Raimonda di Sangro) vārdā, kurš dzīvoja 18. gadsimtā un kura dārzā tās auga. Nav noskaidrots, vai liekais burts "i" ģints nosaukumā parādījies apzināti vai tipogrāfiskas kļūdas dēļ.

Apraksts
--------

*Sanseveria cylindrica*
Ir lielas atšķirības sugās, kuras agrāk bija iekļautas ģintī; tās svārstās no sulīgiem tuksneša augiem, piemēram, *S. pinguicula*, līdz plānlapu tropu augiem, piemēram, *S. trifasciata*. Augi bieži veido blīvus pudurus no izplatošies sakneņiem vai stoloniem.

### Lapas

Sansevjēru sugu lapas parasti ir izvietotas rozetē ap augšanas vietu, lai gan dažas sugas ir atšķirīgas. Lapu formā ir lielas atšķirības. Visas bijušo sansevjēru sugas var iedalīt vienā no divām pamatkategorijām, pamatojoties uz to lapām: cietlapu un mīkstlapu sugas. Parasti cietlapu sugas ir cēlušās sausā klimatā, savukārt mīkstlapu sugas ir tropu un subtropu reģionos. Cietlapu sugām ir vairāki pielāgojumi, lai izdzīvotu sausos reģionos. Tie ietver biezas, sulīgas lapas ūdens uzglabāšanai un biezas lapu kutikulas mitruma zuduma samazināšanai. Šīs lapas var būt cilindriskas, lai samazinātu virsmas laukumu, un parasti ir īsākas nekā to mīksto lapu tropiskās lapas, kas ir platas un līdzīgas siksnām.

### Ziedi

Bijušo *Sansevieria* sugu ziedi parasti ir sīki, vārpās sakārtoti, zaļganbalti, retāk arī rozā, ceriņsarkani, brūngani. Augļi ir sarkanas vai oranžas ogas. Dabā tos apputeksnē naktstauriņi, taču gan ziedēšana, gan auglība ir nepastāvīgas, un sēklas tiek ražotas mazā skaitā. Reiz uzziedējis dzinums pārstāj ražot jaunas lapas, taču turpina augt, veidojot dzinumus caur pazemes sakneņiem vai virszemes stoloniem.

Izplatība
---------

Šīs ģints augi ir sastopami sausos, akmeņainos tropiskās un subtropu Āfrikas un Tuvo Austrumu reģionos, Madagaskarā, Indijā, Indonēzijā un Dienvidflorīdā.

Iedalījums
----------

Kopš 2015. gada ģints tika iedalīta trīs sekcijās, no kurām viena tika tālāk iedalīta trīs apakšsekcijās:

* sekcija *Sansevieria*
* apakšsekcija *Sansevieria*
* apakšsekcija *Hastifolia*
* apakšsekcija *Solonifera*
* sekcija *Drakomima*
* sekcija *Cephalanta*

Pazīstamākās puķkopības sugas
-----------------------------

Populārākās sugas iekštelpu puķkopībā, mainot ģinti, saņēma šādus latīniskos nosaukumus:

* *Sansevieria pinguicula* -> *Dracaena pinguicula*
* *Sansevieria kirkii* -> *Dracaena pethera*
* *Sansevieria trifasciata* (Svītrainā sansevjēra) -> *Dracaena trifasciata*
* *Sansevieria francisii* -> *Dracaena francisii*
* *Sansevieria cylindrica* (Cilindriskā sansevjēra) -> *Dracaena angolensis*
* *Sansevieria eilensis* -> *Dracaena eilensis*
* *Sansevieria ehrenbergii* -> *Dracaena hanningtonii*

Derīgums
--------

CO2 un formaldehīda līmeņa izmaiņas telpā ar sansevjēru diennakts laikā
Āfrikā šķiedrainās sansevjēras izmantotas rupju audumu un virvju, arī loka stiegru izgatavošanai. Dažām sugām, piem. *D. hanningtonii*, auga sulai piemīt antiseptiskas īpašības, un lapas izmanto pārsējiem tradicionālajā pirmās palīdzības sniegšanā.

Visbiežāk audzētā svītrainā sansevjēra (*S. trifasciata)* ir izturīgs telpaugs. Tas attīra gaisu telpās, ieskaitot kaitīgos izdalījumus no plastmasas logu rāmjiem. Saskaņā ar NASA datiem, kas iegūti "Clean Air" pētījuma laikā, sugai ir spēja aktīvi absorbēt ne tikai oglekļa dioksīdu, bet arī vairākas cilvēkiem toksiskas vielas no gaisa, izdalot skābekli. Pastāv apgalvojumi, ka tas ir viens no nedaudzajiem augiem, kas nakts laikā spēj uzņemt oglekļa dioksīdu.

Tomēr saskaņā ar vēlākiem laboratorijas pētījumiem *Sansevieria* absorbē oglekļa dioksīdu tikai dienā fotosintēzes laikā, savukārt naktī notiek aktīva oglekļa dioksīda izdalīšanās. Kopējais CO2 daudzums diennakts laikā palika nemainīgs. Tajā pašā pētījumā *Sansevieria* uzrādīja labus rezultātus formaldehīda uzsūkšanā no gaisa.

Krāšņumaugi
-----------

Svītrainās sansevjēras *Laurentii* šķirne ar divkrāsainām lapām
Dabā augošas svītrainās sansevjēras Midvejas atolā
*S. ehrenbergii* aug no vienas rozetes
Diezgan nepretenciozi augi, kam nav nepieciešami īpaši uzturēšanas apstākļi. *Sansevieria* dabā parasti mīl spožu sauli un pietiekamu laistīšanu (tomēr tas attiecas ne uz visām sansevjērām), bet labi panes arī aptumšotu telpu un ļoti retu laistīšanu, gaisa mitrumam nav lielas nozīmes. Pārmērīgas laistīšanas dēļ saknes var sākt pūt, tāpēc ir svarīgi, lai augi tiktu iestādīti labi drenētā augsnē un netiktu pārlaistīti. Pastāv ieteikums svītrainās sansevjēras apūdeņot no apakšas, jo tās lapām ūdens ir lieks. Ik pa laikam augus jāpārstāda lielākos podos vai jāsadala pie saknēm, jo dažreiz tie augot saplēš podu, kurā aug. Ziedēšanai augus daži avoti iesaka turēt uz saulainas palodzes, turpretī citi savukārt iesaka vismaz svītraino sansevjēru tiešā saulē nenovietot; gaišākas vietas vajadzīgākas šķirnēm un sugām ar košākām lapām. Ziedēšanu telpās provocē arī nepietiekama telpa auga saknēm un ūdens trūkums. Ziedkopa sastāv no baltiem ziediem uz garas ziedu bultiņas, tiem ir smalks aromāts. *Sansevieria* ir ložņājošs saknenis, uz tā parādās pamatlapas. Augu audzēšanai daļa avotu iesaka platu, seklu trauku, kas pildīts ar irdenu maisījumu (piemēram, četras daļas velēnu augsnes, divas daļas lapu un viena daļa humusa un upes smilšu).

Pavairo parasti pavasarī, sadalot ceru, tā lapu spraudeņus vai sadalot saknes.

Vairākas *Sansevieria* sugas ir populāri telpaugi mērenās joslas reģionos, un *S. trifasciata* no tām ir visplašāk pārdotā; ir pieejamas daudzas šķirnes. Ķīnā augu bieži tur podiņā, ko rotā pūķi un fēniksi. Augšana ir salīdzinoši lēna, un augs dzīvo daudzus gadus.

Korejā sansevjēras podos parasti pasniedz kā dāvanu uzņēmumu atvēršanas ceremonijās vai citos labvēlīgos pasākumos. Barbadosā sansevjēru tautā dēvē arī par "naudas augu", ticot, ka cilvēkam, kuram tā ir, nauda vienmēr būs. Viens no tautas izskaidrojumiem ir auga zaļās krāsas identifikācija ar ASV dolāru.

Vēl viena populāra suga ir *S. cylindrica*, kuras lapas izskatās diezgan atšķirīgi no *S. trifasciata*, taču tās ir tikpat izturīgas.

Augus var pavairot ar sēklām, lapu griešanu un dalīšanu. Sēklas izmanto reti, jo augus parasti var izaudzēt daudz ātrāk ar spraudeņiem. Tā kā daudzas šķirnes ir periklinālas himēras, tās nav pavairojamas ar lapu spraudeņiem, tāpēc, lai saglabātu to īpatnības, tās jāpavairo ar sakneņu dalīšanu. Piemēram, līdakastes ar dzelteni zaļām raibām lapām šādi zaudē savu dzelteno krāsu.

Sansevjēru lapas apēdot ir indīgas, tāpēc tās netiek ieteiktas bērnistabās.

Atsauces
--------

1. ↑  Lu, Pei-Luen; Morden, Clifford W. Phylogenetic Relationships among Dracaenoid Genera (Asparagaceae: Nolinoideae) Inferred from Chloroplast DNA Loci // Systematic Botany : — American Society of Plant Taxonomists, 2014. — Март (т. 39, № 1). — С. 90—104. — doi:10.1600/036364414X678035.
2. ↑  Ирина Берёзкина. Библия комнатных растений. — Эксмо, 2015. — С. 170—175. — ISBN 978-5-699-72500-7.
3. 1 2 3  «Paaudžu dārgumi puķu podos». *www.santa.lv*. Skatīts: 2022-11-09.
4. ↑  DELFI Tavs Dārzs. «Graciozās līdakastes: padomi audzēšanā, lai augs priecētu ar ziedēšanu». *delfi.lv* (latviešu), 2019-11-25. Skatīts: 2022-11-09.
5. ↑  DELFI Tavs Dārzs. «Dzeltenīgi un mīksti lapu gali līdakastei – kas kaiš augam». *delfi.lv* (latviešu), 2019-11-25. Skatīts: 2022-11-09.
6. 1 2  Šīs puķes vislabāk jūtas, ja tās liek mierā. Kā pareizi audzēt līdakasti
7. ↑  «Sansevieria». *World Flora Online* (angļu). Skatīts: 2022-07-20.
8. ↑  Головкин Б. Н. и др. Комнатные растения. — М.: Лесная промышленность, 1989. — С. 340—343. — 431 с. — 65 000 экз. — ISBN 5712001780.
9. ↑  Gledhill, David (2008). "The Names of Plants". Cambridge University Press. ISBN 9780521866453 (hardback), ISBN 9780521685535 (paperback). pp 339
10. ↑  Marais, W. (1973). "(350) Proposal to Amend the Entry of 1100. Sanseviera in the List of Nomina Generica Conservanda". Taxon. 22 (1): 158—159. JSTOR 1218069.
11. 1 2 3  Hermine Stover. *The Sansevieria Book*. Endangered Species Press, 1983.
12. ↑  B. Juan Chahinian. *The splendid 'Sansevieria' : an account of the species*. B. Juan Chahinian, 2005. ISBN 978-987-43-9250-3.
13. ↑  Mansfeld, P.A. Die Systematik der Gattung Sansevieria (Asparagaceae). Sansevieria Online 3(1). 2015.
14. ↑  «Sansevieria pinguicula». *World Flora Online* (angļu). Skatīts: 2022-07-20.
15. ↑  «Sansevieria kirkii». *World Flora Online* (angļu). Skatīts: 2022-07-20.
16. ↑  «Sansevieria trifasciata». *World Flora Online* (angļu). Skatīts: 2022-07-20.
17. ↑  «Sansevieria francisii». *World Flora Online* (angļu). Skatīts: 2022-07-20.
18. ↑  «Sansevieria cylindrica». *World Flora Online* (angļu). Skatīts: 2022-07-20.
19. ↑  «Sansevieria eilensis». *World Flora Online* (angļu). Skatīts: 2022-07-20.
20. ↑  «Sansevieria ehrenbergii». *World Flora Online* (angļu). Skatīts: 2022-07-20.
21. ↑  F. Vaughan (Frederick Vaughan) Kirby. *Sport in east central Africa : being an account of hunting trips in Portuguese and other districts of east central Africa*. London : R. Ward, 1899.
22. ↑  Chinasa, EC; Obodoike, EC & Chhukwuemeka, ES (2011), "Evaluation of anti-inflammatory property of the leaves of Sansevieria liberica ger. and labr. (fam: Dracaenaceae).", Asian Pac J Trop Med, 4 (10): 791—5, doi:10.1016/S1995-7645(11)60195-8, PMID 22014734
23. ↑  How to grow fresh air(angliski), TED-2009.
24. ↑  «The Effect of Improving Indoor Air Quality using some C3 Plants and CAM Plants». October 2015.
25. ↑  Zane Bitmane. «Kā pareizi laistīt pacietīgo sansevjēru jeb līdakasti». *delfi.lv* (latviešu), 2017-01-06. Skatīts: 2022-11-09.
26. ↑  «Cik bieži jāzied līdakastei?». *Praktiski.lv* (latviešu). Skatīts: 2022-11-09.
27. ↑  «Telpaugu pārstādīšana». *www.biolan.lv* (latviešu). Skatīts: 2022-11-09.
28. ↑  DELFI Tavs Dārzs. «Nepelnīti aizmirstā līdakaste: noderīgi padomi pacietīgā telpauga audzēšanā». *delfi.lv* (latviešu), 2017-11-02. Skatīts: 2022-11-09.
29. ↑  «Daudzveidīgās līdakastes». *Saimniecība* (latviešu). 2005-05-28. Skatīts: 2022-11-09.
30. ↑  «Растение «Сансевиерия» (Щучий хвост): описание, уход». *Бабушкина дача. Дачная жизнь в теории и на практике* (krievu). 2017-12-22.
31. ↑  «Sansevieria trifasciata». *About-garden.com* (angļu). Skatīts: 2022-11-09.
32. ↑  Elvin McDonald. *The World Book Of House Plants*. Literary Licensing, LLC, 2012-06. ISBN 978-1-258-42148-9.
33. ↑  Zane Bitmane. «Dalīties ar skaisto – kā pavairot iecienīto līdakasti». *delfi.lv* (latviešu), 2018-02-16. Skatīts: 2022-11-09.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Sansevjēras***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)