**Melnā sotņa** (krievu: *Чёрная сотня*, melnsimtnieki) ir kopējs apzīmējums galēji labējo organizāciju pārstāvjiem Krievijas Impērijā no 1905. līdz 1917. gadam, kas aizstāvēja krievu nacionālismu ar autokrātijas un pareizticības lozungiem. Melnā sotņa nebija vienota organizācija, bet sastāvēja no dažādām grupām.

| Krievijas vēsture |
| --- |
|  |
| Kijevas Krievzeme
* Gardarīke (9.—10. gadsimts), Ceļš no varjagiem uz grieķiem
	+ Rurika dinastija: Ruriks, Igors (Ingvars), Olga (Helga), Svjatoslavs (Svens)
* Kijevas Krievzeme (10.—12. gadsimts)
	+ Kijevas lielkņazi: Vladimirs Svjatoslavičs, Jaroslavs Gudrais, Mstislavs I
* Krievu kņazistes (12.—13. gadsimts)
	+ Novgorodas kņazi, Vladimiras-Suzdaļas kņazi, Smoļenskas kņazi, Rjazaņas kņazi, Tveras kņazi
	+ Livonijas krusta kari, Zviedrijas—Novgorodas kari
	+ Vladimiras lielkņazi: Vsevolods Lielā Ligzda, Svjatoslavs Vsevolodovičs, Aleksandrs Ņevskis
 |
| Maskavija
* Kauja pie Kalkas upes, Zelta Orda, Maskavija (1319—1547)
	+ Maskavas lielkņazi: Vasilijs II Tumšais, Ivans III, Vasilijs III
	+ Lietuvas—Maskavijas kari, Livonijas-Maskavijas kari
 |
| Krievijas cariste
* Krievijas cari: Ivans IV, Boriss Godunovs, Vasilijs IV Šuiskis, Mihails Fjodorovičs, Aleksejs I Romanovs
* Livonijas karš, Otrais Ziemeļu karš, Lielais Ziemeļu karš
 |
| Krievijas Impērija
* Pēteris I, Katrīna I, Anna I, Elizabete, Katrīna II, Pāvils I, Aleksandrs I, Nikolajs I, Aleksandrs II, Aleksandrs III, Nikolajs II
* Septiņgadu karš, Krievu—turku kari, 1812. gada karš, Kaukāza karš, Krimas karš, Turkestānas iekarošana, Mandžūrijas pakļaušana, Krievijas—Japānas karš
* 1905. gada revolūcija, 1917. gada Krievijas revolūcija
 |
| PSRS
* Oktobra revolūcija, Brestļitovskas miera līgums, Krievijas pilsoņu karš
* Vladimirs Ļeņins, Josifs Staļins, Ņikita Hruščovs, Leonīds Brežņevs, Mihails Gorbačovs
* Ziemas karš, Otrais pasaules karš, Pēckara staļinisms, Destaļinizācija, Stagnācija, Afganistānas karš
* PSRS sabrukums, Belovežas gāršas līgums
 |
| Krievijas Federācija
* KPFSR, Neatkarīgo Valstu Sadraudzība, Eirāzijas ekonomiskā savienība
* Boriss Jeļcins, Vladimirs Putins, Dmitrijs Medvedevs
* Pirmais Čečenijas karš, Krievijas—Gruzijas karš
* Krievijas—Ukrainas karš, Krimas aneksija, Donbasa karš, Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā
 |
| * s
* d
* l
 |

Vēsture
-------

Pirmā melnsimtnieku organizācija bija "Krievu sanāksme", kas tika izveidota 1900. gadā. Īpaši aktīvi darbojās no 1905. līdz 1914. gadam. Nozīmīgs finansējuma avots bija privātie ziedojumi. Starp kustības līderiem bija Aleksandrs Dubrovins, Vladimirs Puriškevičs, Nikolajs Markovs un kņazs Konstantīns Šahovskojs.

Melnsimtnieku grupas cīnījās pret revolucionāro kustību, nogalinot kreisos sabiedriskos un politiskos darbiniekus, rīkojot ebreju grautiņus. Melnā sotņa klasificēja ukraiņus kā krievus un noraidīja ukraiņu nacionālismu un identitāti.

Melnā sotņa nespēja pārliecināt Krievijas sabiedrību par savu spēju piedāvāt pozitīvu programmu tā laika politiskās ideoloģijas prasībām. Iekšējās nesaskaņas kustībā, skandāli un savstarpējas apsūdzības, iedragāja sabiedrības uzticību kustībai. Neraugoties uz dažiem politiskiem panākumiem, pēc 1905. gada revolūcijas kustībai neizdevās kļūt par monolītu politisku spēku un atrast sabiedrotos daudznacionālajā sabiedrībā. Daži uzskatīja krievu etnisko nacionālismu par draudu Krievijas Impērijai. 1917. gada revolūcijā šai kustībai bija maza loma vai tās nebija vispār. Krievijas pagaidu valdība neuzskatīja nacionālistus par nozīmīgiem konkurentiem un neveica pret tiem ievērojamas represijas.

Pēc Februāra revolūcijas melnā sotņa zaudēja popularitāti, bet pēc Oktobra revolūcijas lielinieki izvērsa pret viņiem stingru teroru. Pilsoņu kara laikā daudzi organizācijas līderi pievienojās baltajiem.

Mūsdienās
---------

Pēc Padomju Savienības sabrukuma Krievijas sabiedrībā atjaunojās nacionālistu un monarhistu kustības. 1992. gadā aktīvists Aleksandrs Štilmarks nolēma dibināt modernu kustību ''Melnā sotņa''. Kustība uztur kontaktus ar citām krievu nacionālistu organizācijām un piedalījās arī Krievijas-Ukrainas kara sākumposmā prokrievisko separātistu pusē.

Atsauces
--------

1. ↑  «melnā sotņa | Tēzaurs». *tezaurs.lv*. Skatīts: 2023-04-10.

Ārējās saites
-------------