**Virsmas raupjums** jeb **negludums** ir cieta materiāla virsmas negludumu — izciļņu un ieplaku — kopa ar relatīvi mazu soli bāzes garumā. Virsmas negludums neizbēgami rodas, kas izstrādājums tiek izgatavots, notiekot berzei starp griezējinstrumentu un izstrādājumu, pastāvot vibrācijām, veidojoties apstrādājamās virsmas plastiskām deformācijām skaidu dēļ un citu cēļoņu dēļ.

Izstrādājumiem virsmas raupjums tiek noteikts, ievērojot to ekonomisko lietderību ražošanā un funkcionālās prasības ekspluatācijā. Raupjums ietekmē detaļu mehānisko un ķīmisko izturību, izskatu, salāgojamām detaļām — iegūstamās sēžas.

Virsmas raupjuma termini un parametri noteikti standartā LVS *EN ISO* 4287:2002. Šis standarts nav attiecināms uz plūksnainiem materiāliem, kā arī tādiem virsmas defektiem kā plaisas.

Raupjuma parametri
------------------

**Augstuma parametri**

* Profila vidējā aritmētiskā novirze *Ra* (izsaka mikrometros) — vidējais aritmētiskais lielums profila noviržu no viduslīnijas absolūtajiem lielumiem bāzes garuma robežās:

{\displaystyle R\_{a}={\frac {1}{n}}\sum \_{i=1}^{n}\left\vert H\_{i}\right\vert }.

* Negludumu augstums pa profila desmit punktiem *Rz* (μm) — vidējā absolūtā augstuma vērtība starp profila pieciem augstākajiem izciļņiem un piecām dziļākajām ieplakām bāzes garuma robežās:

{\displaystyle R\_{z}={\frac {1}{5}}\left(\sum \_{i=1}^{5}\left\vert H\_{i\_{max}}\right\vert +\sum \_{i=1}^{5}\left\vert H\_{i\_{min}}\right\vert \right)}

* Profila negludumu vislielākais augstums *Rmax* (μm) — augstums starp profila augstākā izciļņa virsotni un dziļākās ieplakas punktu bāzes garuma robežās:

{\displaystyle R\_{max}=\left\vert H\_{max}\right\vert +\left\vert H\_{min}\right\vert }

**Soļa parametri**

* Negludumu vidējais solis *Sm* (izsaka milimetros) — negludumu soļa vidējā vērtība bāzes garuma robežās:

{\displaystyle S\_{m}={\frac {1}{n}}\sum \_{i=1}^{n}S\_{m\_{i}}}, kur *Smi* ir negludumu solis — viduslīnijas nogrieznis, kuru norobežo blakusesošo negludumu vienāda nosaukuma puses, *n* ir soļu skaits, kas ietilpst bāzes garumā

* Vietējo izciļņu vidējais solis *S* (mm) — profila vietējo izciļņu soļa vidējā vērtība bāzes garuma robežās:

{\displaystyle S={\frac {1}{n}}\sum \_{i=1}^{n}S\_{i}}, kur *Si* ir viduslīnijas nogriežņa garums starp profila blakusesošo vietējo izciļņu augstāko punktu projekcijām uz viduslīnijas

**Formas parametrs**

* Profila relatīvais atbalsta garums *tp* — profila atbalsta garuma *ηp* (mm) attiecība pret bāzes garumu:

{\displaystyle t\_{p}={\frac {\eta \_{p}}{l}}}, izsakot procentos, {\displaystyle t\_{p}={\frac {\eta \_{p}}{l}}\cdot 100\%}. *ηp* ir nogriežņu *bi*, kurus bāzes garuma robežās uz profila izciļņiem nošķeļ viduslīnijai paralēla taisne, summa:

{\displaystyle \eta \_{p}=\sum \_{i=1}^{n}b\_{i}}, kur n ir nošķelto *bi* skaits bāzes garumā. *ηp* nosaka uz profila šķēluma līmeņa P (μm), kuru mēra no izciļņu līnijas un izsaka attiecībā pret *Rmax* kā

{\displaystyle p={\frac {P}{R\_{max}}}} vai {\displaystyle p={\frac {P}{R\_{max}}}\cdot 100\%} 

**Papildu parametri**

Papildus pieminētajiem virsmas raupjuma parametriem var tikt izmantoti arī citi, piemēram, profila vidējā kvadrātiskā novirze *Rq*, virsmas negludumu parametra vidējā vērtība Rjn (augstumam), profila vidējais kvadrātiskais slīpums *Δq*, profila vidējais aritmētiskais slīpums *Δa* (formai).

Raupjuma izvēle
---------------

Par *Ra* vērtībām atkarībā no virsmas apstrādes ar griešanu veida skatīt: *Apstrāde ar griešanu*. Par *Ra* vērtībām atkarībā no sagatavju izgatavošanas veida skatīt: *Sagatave*.

Minimālās prasības virsmas raupjumam (*Ra*) atkarībā no nominālizmēra un izmēra un formas pielaidēm | Izmēra pielaide pēc kvalitātes | Formas pielaide % no izmēra pielaides | Nominālais izmērs, mm |
| --- | --- | --- |
| ...18 | >18...50 | >50...120 | >120...500 |
| *Ra*, μm, ne vairāk |
| IT3 | 100 | 0,2 | 0,4 | 0,8 |
| 60 | 0,1 | 0,2 | 0,4 |
| 40 | 0,05 | 0,1 | 0,2 |
| IT4 | 100 | 0,4 | 0,8 | 1,6 |
| 60 | 0,2 | 0,4 | 0,8 |
| 40 | 0,1 | 0,2 | 0,4 |
| IT5 | 100 | 0,4 | 0,8 | 1,6 |
| 60 | 0,2 | 0,4 | 0,8 |
| 40 | 0,1 | 0,2 | 0,4 |
| IT6 | 100 | 0,8 | 1,6 | 3,2 |
| 60 | 0,4 | 0,8 | 1,6 |
| 40 | 0,2 | 0,4 | 0,8 |
| IT7 | 100 | 1,6 | 3,2 |
| 60 | 0,8 | 1,6 | 3,2 |
| 40 | 0,4 | 0,8 | 1,6 |
| IT8 | 100 | 1,6 | 3,2 |
| 60 | 0,8 | 1,6 | 3,2 |
| 40 | 0,4 | 0,8 | 1,6 |
| IT9 | 100; 60 | 3,2 | 6,3 |
| 40 | 1,6 | 3,2 | 6,3 |
| 25 | 0,8 | 1,6 | 3,2 |
| IT10 | 100; 60 | 3,2 | 6,3 |
| 40 | 1,6 | 3,2 | 6,3 |
| 25 | 0,8 | 1,6 | 3,2 |
| IT11 | 100; 60 | 6,3 | 12,5 |
| 40 | 3,2 | 6,3 |
| 25 | 1,6 | 3,2 |
| IT12; IT13 | 100; 60 | 12,5 | 25 |
| 40 | 6,3 | 12,5 |
| IT14; IT15 | 100; 60 | 12,5 | 25 | 50 |
| 40 | 12,5 | 25 |
| IT16; IT17 | 100; 60 | 25 | 50 | 100 |
| 40 | 25 | 50 |
| Ja formas pielaide *Tf* % no izmēra pielaides ir mazāka par tabulā uzrādīto, tad *Ra* jāuzdod ne lielāks kā 0,15 *Tf*.
Tehniskas nepieciešamības gadījumos drīkst izvēlēties *Ra* vērtības, kas mazākas par tabulā norādītajām. |

Atsauces
--------


1. ↑  Edgars Šīrons, Jānis Rudzītis, Ivars Odītis. *Vispārīgās metroloģijas pamatkurss*. Rīgas Tehniskā universitāte, 2008. ISBN 978-9984-32-027-4.
2. ↑  Edgars Šīrons. *Pielaides un sēžas* II. Avots, 1985. 156.—157. lpp.