**PSRS Literatūras fonda republikas nodaļas** **(Litfonds)** galvenais uzdevums bija Latvijas rakstnieku savienības biedru sadzīves un materiālā stāvokļa uzlabošana, sniedzot tiem materiālo palīdzību dažādos jautājumos. Literatūras fondā glabājās rakstnieku savienības līdzekļi, no kuriem RS biedriem sniedza materiālo palīdzību, apmaksāja atpūtu, braucienus, veselības aprūpi. Literatūras fondam bija Rakstnieku klubs, kurš organizēja literatūras dienas, svētkus, vakarus, rakstnieku tikšanās ar lasītājiem.

Literatūras fonda Latvijas nodaļas izveidošana
----------------------------------------------

Padomju Savienībā kultūras darbinieku iestādes bija iekļautas valsts institucionālā sistēmā, katrā radošajā savienībā darbojās fonds. Šādi fondi bija PSRS Literatūras fonda un PSRS Mākslas fonda Latvijas republikāniskās nodaļas. 1945. gadā tika izveidota arī PSRS Mūzikas fonda Latvijas republikāniskā nodaļa. 

Saskaņā ar PSRS Literatūras fonda 1944. gada 29. decembra pavēli Nr. 242 no 1945. gada 1. janvāra tika izveidota PSRS Literatūras fonda Latvijas republikāniskā nodaļa jeb Litfonds. Tās galvenie uzdevumi bija palīdzības sniegšana Latvijas Padomju rakstnieku savienības biedriem, uzlabojot viņu sadzīves apstākļus un materiālo stāvokli, un jauno rakstnieku atbalstīšana. Uzreiz tika nodibināti literātu un rakstnieku radošie nami Jūrmalā.

1946. gada 13. maijā notika PSRS Literatūras fonda Latvijas republikāniskajai nodaļas padomes priekšsēdētāja un sekretāra vēlēšanas. Uz šiem amataiem tika izvirzīti attiecīgi Otrā Pasaules kara dalibnieki Arvīds Grigulis un Valdis Lukss.

Jau 1945.g. 1. pusgadā no Litfonda tika izmaksāti 45 000 rubļu "tiem rakstniekiem, kas atgriezušies no frontes un evakuācijas, atrazdami fašistu izlaupītus dzīvokļus".

Izplatītākie lūgumraksti pabalstu piešķiršanai no Litfonda saistīti ar aizdevumiem un to atmaksas pagarinājumu dažu iemēslu dēļ.

Regulējums
----------

1961. gada 5. jūnijā PSRS Literatūras fonda valdes prezidijs un šā paša gada 12. jūnijā PSRS Rakstnieku savienības sekretariāts apstiprina instrukciju *"Par noteikumu kārtību materiālās-ikdienas palīdzībai PSRS Literatūras fonda locekļiem, viņu ģimenēm un tēvijas literatūras klasiķu pēcnācējiem"*, kas bija saistoša visām republikāniskajām nodaļām. Instrukcija paredzēja Litfonda biedriem un viņu ģimenes locekļiem tiesības uz palīdzības saņemšanu. Atbalsts pienākas kā aktīvi strādājošiem rakstniekiem, tā periodiski nestrādājošiem rakstniekiem, kuru jaunradei "piemita vai piemīt literāri-sabiedriska nozīme".

Instrukcija arī paredzēja kārtību pabalstu radošajiem braucieniem un radošajiem atvaļinājumiem saņemšanai un naudas aizdevumu izsniegšanai pēc PSRS Rakstnieku savienības valdes sekretariāta un attiecīgās republikas Padomju rakstnieku savienības lēmuma. Litfonda biedram pienācās bezmaksas vai daļēji apmaksāta atļauja uzturēties radošajā namā, "ceļazīmes" uz kūrortiem, sanatorijām, sezonas radošajiem namiem un atpūtas namiem. Litfonda biedriem organizē arī visa veida bezmaksas, individuālu un personisku medicīnisko palīdzību, piesaistot augsti kvalificētus speciālistus. Rakstnieku vajadzībām Rīgā pat izveido grāmatu veikalu un apavu darbnīcu.

Fonda ienākumi
--------------

PSRS Literatūras fondā līdzekļu piesaiste notika, pamatojoties uz attiecīgo PSRS dekrētu. Ieņēmumus atpūtas namu un ārstniecības iestāžu uzturēšanai ieguva no izdevniecībām, kurās desmit procentus no autora honorāra summas maksāja fondam. Lielus ienākumus fondam deva periodiskais izdevums PSRS mēroga laikraksts krievu valodā Literārā Avīze (Литературная Газета). Biedru iemaksas sastādīja desmit rubļi vienai personai gadā. PSRS Literatūras fonda līdzekļus veidoja ienākumi par sarīkojumiem un citas valsts dotācijas.

"Padomju laikā RS bija bagāta organizācija, jo Literatūras fonds varēja atbalstīt biedrus gan radošu neveiksmju periodos, gan slimību un citos grūtos brīžos, "- atzīst RS priekšsēdis Andris Krauliņš 2000. g. intervijā.

1997. gadā Literatūras fondu likvidēja.

Jaunrades nams Dubultos
-----------------------

Rakstnieku jaunrades nams Dubultos ir dibināts 1945. gadā un kļuvis par iecienīto atpūtas vietu daudziem PSRS, īpaši krievu literātiem. Piemēram, Konstantīns Paustovskis par šo namu rakstīja: "Ja visi [šeit tapušie] sacerējumi būtu reģistrēti, tad gandrīz vai varētu runāt par "Dubultu laikmetu literatūrā"".

Parasti Rakstnieku jaunrades namā pavada no divām nedēļām līdz diviem mēnešiem, ar nereti lūgto pagarinājumu. Anatolam Imermanim sadzīves apstākļu dēļ jaunrades nams kļūst par otrajām mājām, un viņa pēcnāves vēlējums ir daļu kremācijas pelnu izkaisīt pie Dubultu nama.

Mihails Baumans uzsāk darbu nama direktora amatā 1948. gadā, kļūdams par zīmīgu personu atpūtas nama pastāvēšanas vēsturē un 1976. gadā saņēmis goda nosaukumu un apbalvojumu par nopelniem veselības aizsardzībā.

Saskaņā ar 1954. gada PSRS Literatūras fonda valdes lēmumu rakstnieku jaunrades nama nosaukumam pievienoja Raiņa vārdu. Namā uzceltas jaunas ēkas, kā ēdnīca, vannu un dušu telpa, ierīkots tenisa laukums, plānota jaunas, piecdesmit personām paredzētas ēkas celtniecība. No vasaras atpūtas nama tas pārtop par vissezonālu vietu. 1954. gada vasarā te uzturējušies četrsimt rakstnieki.

Līdz ar jaunas deviņstāvu ēkas nodošanu ekspluatācijā 1970. gadā, kas celta pēc Jāņa Vilciņa un Georga Minča meta, viesu skaits ievērojami pieaug.

1990. gadu sākumā Literatūras fondam vienīgais naudas līdzekļu iegūšanas veids palika Dubultu Jaunrades nams. Diemžēl Jūrmalas ekonomiskā situācija, ko ietekmēja vīzu režīma ieviešana, jūras piesārņojums un citi apstākļi, pierādīja, ka vismaz 1990. gados lieli nami nenesa peļņu.

Poliklīnika
-----------

PSRS Literatūras fonda Latvijas republikāniskās nodaļas poliklīnikā 1964. gadā strādā divdesmit astoņi ārsti – ķirurgs, terapeits, stomatologs, rentgenologs, neiropatologs, ginekologs, oftalmologs, otorinolaringologs un citi. Poliklīnikas galvenais ārsts bija izcīls ķīrurgs Vitāls Oga. Specpoliklīnikas darbības augstais prestižs un klientu loka specifika norāda, ka poliklīnika bijusi ne vien ārstniecības iestāde, bet arī sniegusi psiholoģisku atbalstu radošo profesiju pārstāvjiem. Poliklīnika dēvēta par labāko visā PSRS.

Vadība
------

No 1945.g. 1. janvāra Literatūras fonda Latvijas republikāniskās nodaļas direktore bija **Emma Feldmane** (1894 – 1969). Dzimusi Kurzemē, Pirmā pasaules kara laikā ar vecākiem evakuējusies uz Permu, kur viņa strādāja pr šuvēju. Pētera Stučkas valdības laikā 1919. gadā Jelgavas apgabala boļševiku partijas sekretāre, neatkarīgajā Latvijas Republikā darbojās nelegālajā komunistiskajā pagrīdē (segvārds "Ilze"), arestēta, ieslodzīta Termiņcietumā līdz 1933. gadam. Izbraukusi uz PSRS, Maskavā mācījusies Finanšu tautas komisariāta kursos, no 1945. gada līdz aiziešanai pensijā 1960. gadā PSRS Literatūras fonda Latvijas republikāniskās nodaļas direktore, PSKP Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) biedre, vairākkārt ievēlēta par Latvijas Padomju rakstnieku savienības Latvijas Kompartijas pirmorganizācijas sekretāri.

No 1960. gada direktores darbu fondā turpina **Elvīra Zaķe** (saukta "Zaķene", "Zaķītis", "Zaķis"). Bija kara dalībniece, operāciju māsa 43. gvardes latviešu strēlnieku divīzijā. E. Zaķe literātu vidē kļūst par leģendāru un respektētu personu, kura savā darbībā īsteno izdarību, precizitāti un bezierunu politiku. Aktīvi uzturētos sakarus ar LKP CK pirmo sekretāru Arvīdu Pelši viņa izmantoja, lai izveidot speciālo poliklīniku Latvijas Padomju rakstnieku savienības (Benjamiņu) nama pagrabā, un arī rakstnieku dzīvokļu fondu. "Viņa no Pelšes vienmēr atgriezās ar kādu labumu," - rakstīja Jānis Ķuzulis un Ēriks Hānbergs.

Atsauces
--------

1. ↑  Bērsons Ilgonis. *Plecu pie pleca. Veltījums Latvijas Padomju rakstnieku savienības četrdesmitgadei*. Rīga: Liesma, 1980. 58. lpp.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  Ābiķe-Kondrāte, Agija (2016-08-17). "LPSR Valsts drošības komitejas un represīvo institūciju darbība radošo profesiju pārstāvju veselības aprūpes, radošā darba un atpūtas nodrošināšanā". *VDK Izpēte* (VDK izpētes komisija, LU).
3. ↑  Zelmenis, Gints. "Kultūras pārraudzība un cenzūra Latvijā padomju okupācijas apstākļos 1940.–1941. gadā", Latvijas vēsture 20. gadsimta 40. – 90. gados, Latvijas Vēsturnieku komisijas raksti. Rīga: Latvijas vēstures institūta apgāds, 2007, 28. – 29. lpp.
4. ↑  Emma Feldmane. «LITERATŪRAS FONDA DARBĪBA». *www.periodika.lv*. Literatūra un Māksla, Nr.24, 1945-06-29. Skatīts: 2023-12-09.
5. ↑  Latvijas PSR mazā enciklopēdija, III sējums, galv. red. V. Samsons. Rīga: Zinātne, 1969, 394. lpp.
6. 1 2 3  VALDIS RŪMNIEKS. «Kam mums šī Rakstnieku savienība?». *www.periodika.lv*. Literatūra un Māksla Latvijā, Nr.10, 2000-03-09. Skatīts: 2023-12-09.
7. 1 2  Ķuzulis, Jānis, Hānbergs, Ēriks. Rakstniekos ārpus grāmatu lappusēm. Nopietnības un uzjautrinoši gabaltiņi. Rīga: Jumava, 2010, 14. 48. lpp.
8. ↑  Jānis Zalītis. «Atmiņu kondrontācija». *www.periodika.lv*. Padomju Jaunatne, Nr.52, 1985-03-14. Skatīts: 2023-12-09.
9. ↑  «Sirds sāp, sirds neaizmirst». *www.periodika.lv*. Literatūra un Māksla, Nr.4. 1969-01-25. Skatīts: 2023-12-09.
10. ↑  «Emma Feldmane». *www.periodika.lv*. Cīņa, Nr.21. 1969-01-24. Skatīts: 2023-12-09.