recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Normans Tvīds Vaitekers** (angļu: *Norman Tweed Whitaker*; 1890. gada 9. aprīlis Filadelfija — 1975. gada 20. maijs Fēniksitija) bija ASV starptautiskais meistars šahā (1965).

Biogrāfija
----------

Šahu iemācījies spēlēt četrpadsmit gadu vecumā. Ātri izvirzījies ASV spilgtāko jauno šaha talantu skaitā. 1927. gadā Kalamazū uzvarējis pirmajā Nacionālās šaha federācijas kongresā. ASV Rietumu štatu šaha čempionātos divas reizes dalījis pirmo vietu (1923, 1930). 1928. gadā Hāgā pārstāvējis ASV Pasaules amatieru šaha meistarsacīkstēs, kurās dalījis 4.-6. vietu (uzvarēja Makss Eive).

Pēc izglītības bijis jurists, taču savas dzīves laikā izcēlies ar dažādām krāpnieciskām shēmām, kuru dēļ jau 1924. gadā ticis izslēgts no ASV advokātu skaita. Pirmā pasaules kara laikā izvairījies no iesaukšanas karadienestā, ceļojot pa dažādām ASV pilsētām. 1920. gadu sākumā kopā ar radiniekiem organizējis zagtu auto apdrošināšanu un pārvietošanu starp dažādiem ASV štatiem, par ko 1925. gadā ticis notiesāts uz diviem gadiem. 1932. gadā Vaitekera vārds kļuva plaši pazīstams Čārlza Lindberga bērna nolaupīšanas lietā, jo kopā ar savu līdzinātāju bija izdomājis veidu kā no bagātas mantinieces izkrāpt 104 000 dolārus. Pasākums cieta neveiksmi, un Vaitekers vēlreiz nokļuva cietumā. Pēc astoņpadsmit mēnešiem viņš tika nosacīti atbrīvots, tomēr drīz vien atkal atgriezās aiz restēm. Cietumā bija iepazinies un iedraudzējies ar Alu Kaponi, ar kuru gan 1936. gadā nonācis konfliktā, kad Kapone atteicies pievienoties Vaitekera organizētajam cietuma streikam.

1947. gadā atbrīvojies un atsācis piedalīties šaha turnīros. 1948. gadā spēcīgā kvalifikācijas turnīrā izcīnījis tiesības spēlēt ASV šaha čempionāta finālā, kurā palicis 16. vietā. Piedalījies arī četros ASV atklātā šaha čempionātos (1948, 1951, 1953, 1954). Par vēsturiskajiem panākumiem turnīros FIDE 1965. gadā Vaitekeram piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Mūža pēdējos gados piedalījies šaha turnīros galvenokārt ASV dienvidu štatos, kuros vājāka sastāva dēļ varējis cerēt uz balvām.

Atsauces
--------

1. ↑  OlimpBase :: 2nd Chess Olympiad The Hague 1928: Amateur World Championship
2. ↑  «The Lindbergh Kidnapping». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 29. maijā. Skatīts: 2016. gada 7. jūnijā.
3. ↑  7th US Championship; 1948

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 56257313
* LCCN: no2001015295
* ISNI: 0000 0000 4158 8286

 |

 |
**Artūrs Zakreševskis** (dzimis 1971. gada 7. augustā) ir bijušais Latvijas futbolists, aizsargs, pašlaik treneris. Savu karjeru viņš aizvadīja Latvijas futbola klubos, Latvijas čempionātā aizvadījis 325 spēles un guvis 35 vārtus. Zakreševskis parasti izcēlās ar lielu cīņassparu un asu spēli, reizēm nopelnot sarkanās kartītes par rupju spēli. Pašlaik (2015) ir JDFS "Alberts" galvenais treneris un vada JDFS ALBERTS 1.līgas komandu un ir pieteikts tās sastāvā.

Par karjeras beigšanu viņš paziņoja pēc 2008. gada sezonas beigām FK Jūrmala sastāvā.

Latvijas izlasē aizvadījis 55 spēles, gūstot 1 vārtus. Debijas spēle notika 1995. gada 19. maijā Baltijas kausā pret Igauniju. Bija Latvijas izlases pieteikumā 2004. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā.

Pēc karjeras beigām Zakreševskis kļuva par futbola treneri un 2009. gada janvārī tika apstiprināts par Latvijas U15 komandas trenera asistentu

Sasniegumi
----------

* Latvijas Virslīgas čempions — 2001. 2002. 2003. 2004.
* Latvijas kausa ieguvējs — 2001. 2002.

Atsauces
--------

1. 1 2  Aizsargs Artūrs Zakreševskis beidz futbolista gaitas
2. ↑  Artūrs Zakreševskis - U15 izlases trenera asistents

Ārējās saites
-------------

* *National-Football-Teams* profils (angliski)
* *Transfermarkt* spēlētāja profils (angliski)
* *Eu-football.info* profils (angliski)
* *FBref*spētētāja profils (angliski)
* Profils national-football-teams.com vietnē (angliski)

Veidne:LV sastāvs 2004. gada Eiropas čempionāts futbolā
**Rapieris** ir tievs zobens ar asu galu, kas, ņemot vērā tā uzbūvi, bija paredzēts duršanai, taču vēsturiski ir bijuši arī citi pielietojuma veidi - uzbrukumi griežot vai cērtot. Šis ierocis pamatā tika izmantots Eiropā 16. un 17. gadsimtā.

Apraksts
--------

Ar vārdu "rapieris" parasti apzīmē salīdzinoši gara asmens zobenu, kuram ir aizsargājošs spals, lai nodrošinātu rokas, ar kuru tiek turēts zobens, aizsardzību. Dažiem vēsturiskiem paraugiem ir bijuši arī plati asmeņi, kas piestiprināti tipiskam rapiera spalam. Termins *rapieris* var būt neskaidrs, jo tas var apzīmēt arī platasmens zobenu. Kaut arī rapiera asmens var būt pietiekami plats, lai izdarītu griezienus (ne tuvu kādus var izdarīt ar platākiem zobeniem, kas tika lietoti viduslaikos), tas ir paredzēts straujiem un elastīgiem dūriena uzbrukumiem. Asmens var tikt uzasināts visā tā garumā vai arī tikai no centrālās daļas līdz galam. Tipisks rapieris sver ap 1 kg un tam ir salīdzinoši garš un plāns asmens 2,5 cm platumā vai šaurāks, garumā 104 cm vai garāks un tam ir uzasināts gals. Asmens garums atsevišķiem itāļu rapieriem 17 gadsimtā pārsniedza 115 cm un varēja sasniegt pat 130 cm.
1410. gada Zodiaka cilvēka (*homo signorum* ) ilustrācija, kurā attēlota senā saikne starp 12 Zodiaka zīmēm un dažādām ķermeņa daļām 
**Medicīniskā astroloģija** (tradicionāli pazīstama kā **jatromatemātika**) ir sena medicīnas sistēma, kas saista dažādas cilvēka ķermeņa daļas, slimības un zāles ar sauli, mēnesi un planētām, kā arī divpadsmit astroloģiskajām zīmēm. Katra no Zodiaka zīmēm (kopā ar sauli, mēnesi un planētām) ir saistīta ar dažādām cilvēka ķermeņa daļām. 

 Šī tabula no 18. gadsimta islandiešu manuskripta saista astroloģiskos datumus ar zāļu sagatavošanu 
Medicīniskā astroloģija izceļ katras zodiaka zīmes saistību ar ķermeņa daļām, un to pieminējis jau Marks Manilijs (1. gadsimtā A.D.) episkajā poēmā (8000 vārsmas) *Astronomica*. Tika uzskatīts, ka zodiaka zīmes pārstāv ķermeņa daļas, kas aptver ķermeni no galvas (Auns) līdz pēdām (Zivis). 

 Anatomiski-astroloģiskais cilvēks 
Pēc personas dzimšanas kartes izpētes medicīniskais astrologs var sniegt klientam padomus par ķermeņa vietām, kurās, iespējams, varētu rasties problēmas.
**Norfolka** (angļu: *Norfolk Island*; norfolkiešu: *Norfuk Ailen*) ir sala Klusajā okeānā starp Austrāliju, Jaunzēlandi un Jaunkaledoniju. Norfolkas sala kopā ar Filipa un Nipīena salām veido Austrālijas ārējo teritoriju Norfolku. No sākuma to apdzīvojuši austrumpolinēzieši. 1788. gadā to kolonizēja Lielbritānija kā daļu no Austrālijas, kas tolaik bija angļu varā. 1856. gadā pastāvīgā civilā uzturēšanās uz salas sākās, kad to apdzīvoja pitkērnieši. 1901. gadā tā kļuva par daļu no Austrālijas, kāda tā ir vēl joprojām.

Ģeogrāfija
----------

Norfolka atrodas Dienvidu Klusajā okeānā, uz austrumiem no Austrālijas. Norfolkas sala ir galvenā un lielākā arhipelāga sala. Arhipelāgā ir 3 salas. Norfolkas sala, Filipa sala, un Nepeana sala.

Augi
----

Dažādlapu araukārija *(Araucaria heterophylla)* ir salas simbols un ir attēlota tās karogā; tā pieder kailsēkļiem un ir Norfolkas salas endēma suga. Pasaulē ļoti populārs apstādījumu koks un tiek audzēta arī citur. Populāra arī Austrālijā, kur aug vēl divas araukāriju sugas.

Skatīt arī
----------

* Norfolka — Austrālijas ārējā teritorija
**Griezes** (*Crex*) ir neliela dumbrvistiņu dzimtas (*Rallidae*) ģints, kas apvieno 2 sugas, kas izplatītas Vecajā pasaulē. Abas sugas sastopamas Āfrikā, bet grieze (*Crex crex*), kas Āfrikā ziemo, ligzdo Eiropā un Āzijā. Latvijā lauksaimniecības ainavā tā ir parasta ligzdotāja visā teritorijā.

Izskats
-------

Āfrikas grieze (*Crex egregia*) ir mazākā ģintī
No abām sugām lielākā ir grieze, kuras ķermeņa garums var sasniegt 30 cm, bet Āfrikas griezes ķermeņa garums ir 23 cm. Abām ķermeņa apspalvojums uz muguras ir tumši brūns, bet uz vēdera gaiši pelēkbrūns. To kājas ir garas, bet knābji īsi. Atšķirībā no citām dumbrvistiņu dzimtas sugām abas griežu sugas priekšroku dod sausai pļavai, nevis mitrājam. Eiropas grieze pamatā dzīvo siena pļavās, bet Āfrikas grieze savannā.

Īpašības
--------

Abas griežu sugas ir ļoti skaļas. Tām ir specifisks, viegli atpazīstams, griezošas skaņas sauciens, ar kuru tās paziņo par sevi un savu teritoriju, īpaši bieži šo saucienu var dzirdēt krēslas stundās. Tomēr griezes ir skaļas tikai ligzdošanas laikā. 

Tās kopumā ir aktīvas gaišajā dienas laikā, bet migrācijas ceļojumus griezes veic nakts laikā. Meklējot barību, griezes staigā lēni, augstu cilājot kājas, bet iztraucētas, ātri skrienot cauri zālei, paslēpjas. Tās ir visēdājas, kuru galvenā barība ir uz zemes virsmas dzīvojoši bezmugurkaulnieki. Ligzdai ir sekla, kausveida forma un tā ir vīta no sausas zāles tieši uz zemes labi paslēptā vietā. Pēc izšķilšanās mazuļi uzreiz pamet ligzdu un spēj lidot pēc 4 - 6 nedēļām.

Sistemātika
-----------

**Griežu ģints** (*Crex*)

* Āfrikas grieze (*Crex egregia*)
* Grieze (*Crex crex*)

Atsauces
--------

1. ↑  World Bird List: Flufftails, finfoots, rails, trumpeters, cranes, limpkin, 2020
2. ↑  «Ornitofaunistika: Grieze Crex crex». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 31. jūlijā. Skatīts: 2013. gada 13. decembrī.
3. ↑  «ARKive: Corncrake (Crex crex)». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2014. gada 3. martā. Skatīts: 2013. gada 12. decembrī. Archived 2014. gada 3. martā, *Wayback Machine* vietnē.
4. ↑  African Crake Crex egregia - Râle des prés

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Griezes*** |

* Xeno: Genus Crex
* Latvijas Ornitoloģijas biedrība aicina aizsargāt griezes Ķemeru nacionālajā parkā
* Ticējumi: Grieze
* Piemiņas monēta "Grieze"
**Pīļknābju dzimta** (*Ornithorhynchidae*) ir kloākaiņu kārtas (*Monotremata*) dzimta, kas pieder pīļknābju apakškārtai (*Platypoda*). Šajā dzimtā ir tikai viena mūsdienās dzīvojoša suga - pīļknābis (*Ornithorhynchus anatinus*). Visas pārējās sugas ir izmirušas. Zinātniskais nosaukums atvasināts no grieķu valodas un latviski nozīmē "putna knābis" (*ornithos* - putns, *rhunkhos* - knābis).

Mūsdienās pīļknābis sastopams tikai Austrālijā, tomēr aizvēsturiskie pīļknābji bija izplatīta visā Gondvānas austrumdaļā (mūsdienu Dienvidameriku ieskaitot). Dzimtas sugas Austrālijā ir sākušas dzīvot vismaz pirms 15 miljoniem gadu, apmēram tajā pašā laikā, kad no pīļknābjiem nodalījās ehidnas. Aizvēsturiskie pīļknābji ir bijuši nelieli ūdenī dzīvojoši zīdītāji ar raksturīgu knābi, kas atgādina platu pīles knābi, un platām, spēcīgām pēdām, kuri pirksti savienoti ar peldplēvi. Visas pīļknābju sugas ir bijušas oldējēji.

Sistemātika
-----------

* Pīļknābju dzimta (*Ornithorhynchidae*)
	+ Pīļknābju ģints (*Ornithorhynchus*)
		- Pīļknābis (*Ornithorhynchus anatinus*)
	+ ģints † *Obdurodon*

(†) - Izmirušu organismu grupa.

Atsauces
--------

1. ↑  «ZipcodeZoo: Platypoda». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2010. gada 1. februārī. Skatīts: 2014. gada 9. decembrī.
2. ↑  ZipcodeZoo: Ornithorhynchidae[novecojusi saite]
3. ↑  Mammalian lexicon
4. 1 2  «A platypus’ eye view of the mammalian genome». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 11. martā. Skatīts: 2014. gada 10. decembrī.
5. ↑  Fauna of Australia: Ornithorhynchidae

Ārējās saites
-------------

* ADW: Ornithorhynchidae
**Isikula apgabals** (kirgīzu: *Ысык-Көл облусу*) ir viena no Kirgizstānas pirmās pakāpes administratīvajām vienībām. Izvietojusies valsts ziemeļaustrumos ap Isikula ezeru. Ziemeļos robežojas ar Kazahstānas Almati apgabalu, austrumos — Ķīnas Siņdzjanas Uiguru autonomo reģionu, dienvidos — Narinas apgabalu, rietumos — Čujas apgabalu. Apgabala centrs ir Karakola; citas lielākās pilsētas ir Balikči un Čolponata. Iedzīvotāju lielākā daļa ir kirgīzi (86,2%; 2009) un krievi (8,0%), kā arī kazahi (1,5%) u.c.

Ģeogrāfiski apgabals aizņem starpgrēdu Isikula ieplaku, kurā izvietojies Isikula ezers, kā arī Tjanšana ziemeļu nogāzi un tā atzarus. Apgabala austrumu galā uz robežas ar Ķīnu paceļas 7439 m augstā Dženiša smaile (bijusī Uzvaras smaile).

Apgabals pirmoreiz izveidots 1938. gadā kā Isikula apvidus *(Иссык-Кульский округ)*, 1939. gadā pārdēvēts par apgabalu. Likvidēts 1959. gadā, teritoriju reorganizējot par republikas pakļautības rajoniem. Apgabals atjaunots 1970. gadā; no 1988. līdz 1990. gadam tam bija pievienota lielākā daļa likvidētā Narinas apgabala.

Atsauces
--------

1. ↑  *Ģeogrāfijas vārdnīca Pasaules zemes un tautas*. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 1978. 285. lpp.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Isikula apgabals***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Kirgizstānas administratīvais iedalījums Valsts karogs: Kirgizstāna |
| --- |
|  |
| Apgabali | 
* Batkenas apgabals
* Čujas apgabals
* Isikula apgabals
* Džalalabadas apgabals
* Narinas apgabals
* Ošas apgabals
* Talasas apgabals

 |  |
|  |
| Republikas pilsētas | 
* Biškeka
* Oša

 |

 |
**Isaks Vistaneckis** (lietuviešu: *Isakas Vistaneckis*; 1910. gada 29. septembris Marijampole — 2000. gada 30. decembris Telaviva) bija Lietuvas un Izraēlas šahists.

Biogrāfija
----------

No 1930. gadu sākuma līdz 1950. gadu beigām bijis viens no vadošajiem Lietuvas šahistiem. 1930. gadā uzvarējis Lietuvas šaha čempionātā. 1931. gadā Klaipēdā uzvarējis 1. Baltijas valstu šaha čempionātā. 1935. gadā izcīnījis tiesības uz maču par Lietuvas šaha čempiona nosaukumu pret Vladu Mikenu, kurš beidzies neizšķirti — 8:8 (+5, –5, =6).

Pārstāvējis Lietuvas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:

* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (1930-1937);
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1936. gadā.

1941. gadā uzvarējis 1. Lietuvas PSR šaha čempionātā. Otrā pasaules kara laikā atradies Urālos. 1942. gadā piedalījies Sverdlovskas šaha turnīrā, kurā dalījis 4.-7. vietu aiz uzvarētājiem Vjačeslava Ragozina, Vladimira Petrova un Alekseja Sokoļska.  1945. gada nogalē Rīgā piedalījies Baltijas republiku šaha čempionātā, kurā dalījis 3.-4. vietu ar Aleksandru Koblencu aiz uzvarētājiem Vlada Mikena un Aleksandra Toluša. 1946. gadā Viļņā izcīnījis 2. vietu Baltijas republiku šaha čempionātā (uzvarējis Jurijs Averbahs). 1947. gadā pēc uzvaras kvalifikācijas mačā pret Jevgeņiju Zagorjanski ar 8:6 (+4, –2, =8) kļuvis par PSRS sporta meistaru šahā. Pēc kara vēl četras reizes uzvarējis Lietuvas šaha čempionātos: 1949. gadā (kopā ar Ratmiru Holmovu), 1954. gadā, 1956. gadā un 1959. gadā (kopā ar Ratmiru Holmovu). Vairākas reizes piedalījies PSRS šaha čempionātu pusfinālos (1941, 1944, 1945, 1947, 1949, 1950, 1951, 1953, 1954, 1957, 1960), kuros labāko rezultātu sasniedzis 1945. gadā Baku, kad kopā ar Vladu Mikenu un Vladimiru Makogonovu dalījis 4.-6. vietu (uzvarējuši Aleksandrs Konstantinopoļskis, Aleksandrs Kotovs un Josifs Rudakovskis). Lietuvas PSR izlases sastāvā 7 reizes (1948, 1955-1959, 1962-1967) piedalījies PSRS komandu šaha čempionātos.

Pēc izglītības bijis jurists. Bijis šaha nodaļu redaktors lielākajos Lietuvas laikrakstos. Pazīstams kā šaha treneris, starp viņa audzēkņiem bija arī nākamais šaha lielmeistars Eduards Rozentāls.

1970. gadu beigās emigrējis uz Izraēlu.

Atsauces
--------

1. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Olympiads :: Isakas Vistaneckis
2. ↑  OlimpBase :: unofficial Chess Olympiads :: Isakas Vistaneckis
3. ↑  National Tournament - Sverdlovsk 22.3-11.4.1942
4. ↑  «Championship of Baltic Republics - Riga 26.10-20.11.1945». Arhivēts no oriģināla, laiks: 28.12.2017. Skatīts: 31.01.2017.
5. ↑  Championship of Baltic Republics - Vilnius 19.7-14.8.1946
6. ↑  «Classification(master) match - 1947». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 16. aprīlī. Skatīts: 2017. gada 31. janvārī.
7. ↑  «Semifinal of Championship of USSR - Baku 1945». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 1. oktobrī. Skatīts: 2017. gada 31. janvārī.
8. ↑  OlimpBase :: Soviet Team Chess Championship :: Isakas Vistaneckis

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Korespondecšahista profils ICCF mājaslapā (angliski)
**Pļavas ķimene** jeb **parastā ķimene** (latīņu: *Carum carvi L.*) ir daudzgadīgs čemurziežu dzimtas lakstaugs. Pirmajā gadā tai attīstās lapu rozete, bet otrajā gadā izaug 30—80 cm augsts, stāvs, zarains stumbrs. Lapas pamīšus, divkārt vai trīskārt plūksnaini dalītas, ar makstīm, kurām ir pielapēm līdzīgas, šķeltas plūksnas. Ziedi sīki, sakopoti saliktos čemuros, vīkala vai vīkaliņa nav. Vainaglapas baltas vai rožainas. Zied jūnijā, jūlijā. Ķimeņu augļi ir eliptiski skaldeņi ar gareniskām ribām, viegli atdalās no augļneša. Visas auga daļas, paberzējot pirkstos, var sajust raksturīgu smaržu.
Ķimenes aug pļavās, zālājos, krūmājos, ceļmalās. Kultivē. Latvijā sastopamas bieži. Vispārējā izplatība: no Vidusjūras kalnu rajoniem līdz boreālajai zonai Eiropā un Sibīrijā.

Ķimeņu augļi satur ēterisko eļļu (3—7%), kuras daudzums atkarīgs no augu augšanas apstākļiem un augu nogatavošanās pakāpes. Šīs eļļas galvenā sastāvviela ir D-karvons (50—60%), bez tam vēl ir D-limonēns, karveols, dihidrokarvons un citi terpēnu atvasinājumi. Bez ēteriskās eļļas augos ir arī eļļa (14—22%), olbaltumvielas (20—23%), flavonoīdi, miecvielas u.c.

Latvijā ķimenes tiek izmantotas tautas medicīnā. Kā populāra garšviela tā pievienojama tradicionālajiem ēdieniem — rudzu maizei, Jāņu sieram, speķa pīrāgiem, skābētiem kāpostiem, dažādiem marinējumiem un žāvējumiem, arī konditorejas izstrādājumiem (piem. ķimeņmaizītēm). Ar ķimenēm gatavo uzlējumus un liķierus, kurus sauc par ķimeļiem (piemēram, Allažu ķimelis).

Avoti
-----

* Pētersone A. Birkmane K. Latvijas PSR augu noteicējs. Rīga, 1980.
* Priedītis N. Latvijas augi. Rīga, 2014.
* Rothmaler. Exkursionsflora. Berlin, 1976.
**Ruduļi, ruduļu ģints** (*Scardinius*) ir sapalu dzimtas (*Leuciscidae*) ģints, kas apvieno 10 mūsdienās dzīvojošas sugas, no kurām vislabāk zināmā suga ir parastais rudulis. Gandrīz visas sugas mājo Eiropā, no tām dažas sastopamas arī Āzijā, un tikai viena suga ir endēma Rietumāzijai — Antālijas rudulis (*Scardinius elmaliensis*), kurš izplatīts tikai Turcijā.

Ruduļiem ļoti līdzīgas izskatās raudas. Šo ģinšu sugas var viegli atšķirt pēc mutes — ruduļiem mute ir pavērsta uz augšu, kas tiem ļauj bez piepūles uzlasīt barību (dažādus ūdens kukaiņus) no ūdens virsmas.

Latvijā
-------

Latvijā sastopama viena ruduļu ģints suga — rudulis (*Scardinius erythrophthalmus*). Tas Latvijā sastopams daudzās upēs un ezeros, kā arī jūras piekrastē, īpaši upju grīvās. Nelielās upītēs un nelielos vai stipri aizaugušos, slēgtos ezeros parasti nav sastopams.

Sistemātika
-----------

* **Ruduļu ģints** (*Scardinius*)
	+ Adrijas rudulis (*Scardinius hesperidicus*)
	+ Albānijas rudulis (*Scardinius knezevici*)
	+ Antālijas rudulis (*Scardinius elmaliensis*)
	+ Dalmācijas rudulis (*Scardinius dergle*)
	+ Grieķijas rudulis (*Scardinius acarnanicus*)
	+ Iliki rudulis (*Scardinius graecus*)
	+ Itālijas rudulis (*Scardinius scardafa*)
	+ Neretvas rudulis (*Scardinius plotizza*)
	+ Rudulis (*Scardinius erythrophthalmus*)
	+ Rumānijas rudulis (*Scardinius racovitzai*)

Atsauces
--------

1. 1 2  FishBase: Genus: Scardinius
2. ↑  ResearchGate: Scardinius genus in Molecular Studies
3. 1 2  Latvijas daba: Karpu dzimta
Cianāta anjona molekulas modelis
**Cianāti** ir ciānskābes sāļi. Cianāta jons satur skābekli, oglekli un slāpekli tieši šādā secībā (-OCN). Organiskie cianāti ir ciānskābes esteri. Cianāta grupa ir viena no organisko savienojumu funkcionālajām grupām. Cianāti ir relatīvi stabili (salīdzinot ar fulminātiem) un maztoksiski (salīdzinot ar cianīdiem). Cianīdu atindēšana bieži vien ir cianīdu oksidēšana par cianātiem ar kālija permanganātu.

Amonija cianāts ievērojams ar to, ka bija pirmā neorganiskā viela, no kuras tika iegūts organisks savienojums - urīnviela (Frīdrihs Vēlers 1828. gadā).

Neorganiskos cianātus laboratorijā iegūst, sakausējot metālu karbonātus ar urīnvielu.

Cianātiem piemīt tautomērija, jo šķīdumos tie ir līdzsvarā ar izomēriem - izocianātiem:

Cietā stāvoklī pārsvarā ir izocianāta forma.

Tādēļ cianāta jonu bieži mēdz attēlot rezonanses struktūras veidā:

Cianāta jons ir izoelektronisks oglekļa dioksīda molekulai un tam ir tāda pati lineāra forma.

Jonam, kas satur pa vienam skābekļa, oglekļa un slāpekļa atomam, ir iespējami 3 izomēri:

* -OCN - **cianāti**
* -NCO - izocianāti
* -CNO - fulmināti
**Argosas agora** (grieķu: *Αγορά της Άργους*) ir sengrieķu agora jeb tirgus laukums Argosā, uz dienvidaustrumiem no Argosas teātra, kas celta 5. gadsimtā pr.Kr. Agorā atradās 18 tempļi, bet 395. gadā goti iznīcināja agoru. Mūsdienās ir saglabājušies tikai dažu celtņu pamati, pieminekļu postamenti, un agoras kanalizācijas sistēma. Sākotnēji agora bija diezgan liela, un pašlaik arheologi ir atseguši tikai nelielu tās daļu (dienvidrietumu stūri).

Apraksts
--------

Vietai publisks raksturs tika piešķirts vēl arhaiskajā laikmetā, kad lietus ūdeņu novadīšanai tika izbūvēta kanalizācija, kas austrumu pusē veidoja sākotnējo agoras robežu. Senākā celtne agorā pēc rakstiskiem avotiem tiek minēts Likejas Apollona templis, kurš pagaidām vēl nav atrasts. Agoras rietumu robežu veidoja kvadrātveida kolonnu zāle, kas pildīja politiskas vai justīcijas funkcijas (buleitērijs). Tas bija uzcelts 460. gadā pr.Kr. sakarā ar jaunās demokrātijas iedibināšanu Argosā (iznīcināts 3. gadsimta sākumā). Agoras dienvidu robežu veidoja dienvidu stoja, kas celta 5. gadsimtā pr.Kr. bet 1. gasimtā tika pārbūvēta par palestru. Antīkā perioda beigās šeit tika izveidotas "B" termas. Ziemeļu stoja uzcelta 4. gadsimtā pr.Kr. (iznīcināta Romas impērijas sākumā). Pusapaļa orhestra 28 m diametrā, kas atradās blakus ziemeļu stojai, un izveidota 4. gadsimtā pr.Kr. tika saukta par Agoras teātri. Astoņas akmens "zīmes" (uz vienas no tām bija uzraksts: "varoņi no Tēbām") 6. gadsimta pr.Kr. vidū veidoja nožogojumu. 4. gadsimtā pr.Kr. šīs zīmes izvietotas orhestras dienvidaustrumu pusē ap pavardu, kurš tika asociēts ar "Foroneja uguni", kas atradās netālu no Likejas Apolona tempļa. Cits 90 metrus garš portiks norobežoja agoru ziemeļaustrumos. Portika centrā bija Dromoss (ceļš) 90 m garš (300 pēdas) un 18 m plats, kā arī 16 koridori un no kvadrātveida akmeņiem veidota starta vieta. Portiks bija izveidots 4. gadsimtā pr.Kr. un pamests 2. gadsimtā, kad tā pamatnē tika uzbūvēta kvadrātveida būve, kas bija izveidota kā strūklaka (nimfejs). Uz ziemeļiem no dromosa hellēnisma laikā bija izveidots monumentāls postaments, kurš vēlajā romiešu periodā tika pārbūvēts par templi. Vēl uz ziemeļiem no dromosa 1. gadsimtā tika uzcelta apaļa celtne uz kvadrātveida podiuma. Celtnes augšējā daļa, pilnībā no marmora, bija apjozta ar 8 korintiskām kolonnām. Centrālās kāpnes veda uz pazemes kriptu, tolosa centrā. Celtniecības otrajā fāzē celtne tika pārbūvēta par nimfeju. 2. gadsimtā uz dienvidiem no nimfeja tika izveidotas monumentālas kapenes, kas, domājams, piederēja pilsētas mecenātam. Blakus kapenēm austrumu pusē Andriana valdīšanas laikā tika uzcelts monumentāls marmora pamats. Agora tika izpostīta 267. gadā, erulu iebrukuma rezultātā, bet 4. gadsimtā tur tika uzcelti monumentāli propileji. No 5. gadsimta agora zaudēja savu publisko raksturu un tās teritorijā tika celtas darbnīcas un dzīvojamie nami.

Atsauces
--------

1. ↑  Елси Спафари, Коринфия-Арголида, издания ЕСПЕРОС, Афины, 2010. 112-113. lpp.
**Jurijs Arhipkins** (krievu: *Юрий Васильевич Архипкин*; dzimis 1947. gada 18. augustā Maskavā) ir Krievijas šahists, kas no 1973. gada līdz 1984. gadam dzīvoja Liepājā.

Biogrāfija
----------

Šahu sācis spēlēt būdams skolnieks. PSRS sporta meistarkandidāta normu šahā izpildījis 1967. gadā, bet par PSRS sporta meistaru šahā kļuvis 1974. gadā. Divkārtējs sporta biedrības "Dinamo" Maskavas pilsētas čempions (1969, 1971). 1972. gadā Liepājā Maskavas komandas sastāvā uzvarējis sporta biedrības "Dinamo" komandu čempionātā.

Dzīvojot Liepājā piecas reizes kļuvis par pilsētas čempionu šahā (1973, 1974, 1975, 1977, 1978). Vairākkārt piedalījies Latvijas šaha čempionātos, kuros labāko panākumu guvis 1976. gadā, kad izcīnījis 3. vietu, turklāt šajā turnīrā pēc desmit kārtām bijis pārliecinošs līderis ar astoņiem punktiem un tikai zaudējumi pēdējās trīs kārtās lieguši sasniegt vēl augstāku vietu. Sporta biedrības "Dinamo" individuālajos čempionātos bijis laureātu skaitā: 1974. gadā Sočos - 3. vieta, 1978. gadā Mogiļevā - dalīta 2.-4. vieta, 1980. gadā - dalīta 2.-4. vieta. 1978. gadā pārstāvējis sporta biedrības "Dinamo" komandu PSRS kausa izcīņā šahā. 1978. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Albenā (Bulgārija).

Ir sastādījis šaha etīdes. 1977. gadā viena no tām publicēta centrālajā PSRS šaha žurnālā *Shakhmati v SSSR*.

Kopš 2008. gada šaha turnīros piedalās reti.

Vietas Latvijas šaha čempionātā
-------------------------------

* 1974. gads — 16. vieta.
* 1976. gads — 3. vieta.
* 1978. gads — 6. vieta.
* 1980. gads — 7. vieta.
* 1982. gads — 1. vieta 1. līgā.
* 1982. gads — 12. vieta.
* 1983. gads — 9. vieta 1. līgā.

Atsauces
--------

1. ↑  «VSS Teams Chess Championship summary». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 6. martā. Skatīts: 2017. gada 3. janvārī.
2. ↑  «Championship of "Dinamo" - Sochi 1974». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 17. februārī. Skatīts: 2017. gada 3. janvārī.
3. ↑  «Championship of "Dinamo" - Mogilev 1978». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 17. februārī. Skatīts: 2017. gada 3. janvārī.
4. ↑  «Championship of "Dinamo" - 1980». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 17. februārī. Skatīts: 2017. gada 3. janvārī.
5. ↑  OlimpBase :: Soviet Team Chess Cup :: Yury Arkhipkin

Literatūra
----------

* Žuravļevs, N.; Dulbergs, I.; Kuzmičovs, G. (1980), Latvijas šahistu jaunrade, Rīga, Avots. 30. — 31. lpp.
* Encyclopedia of Latvian chessplayers : 1900-2000 / compiled by Val Zemitis ; editors, J. Vitomskis ... [et al. ]. [ASV : b. n.], 2009 2 sēj. : il. portr. ; 29 cm.

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Karls Ruberls** (vācu: *Karl Ruberl*; dzimis 1881. gada 3. oktobrī, miris 1966. gada 12. decembrī) bija austriešu peldētājs, divu olimpisko medaļu ieguvējs.

Ruberls 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja trijās peldēšanas disciplīnās no kurām divās viņš izcīnīja olimpiskās medaļas. Sudraba medaļu viņš ieguva 200 metru peldēšanā uz muguras, kur viņa fināla rezultāts bija 2:56.0. Šajā disciplīnā viņš piekāpās vācu sportistam Ernstam Hopenbergam. Bronzas medaļu viņš ieguva 200 metru brīvā stila peldēšanā, kur viņa rezultāts bija 2:32.0. Šajā disciplīnā viņš piekāpās austrālietim Frederikam Leinam un ungāram Zoltānam Halmai. Savukārt 200 metru šķēršu joslas peldēšanā viņš ieguva 4. vietu.

Pēc olimpiskajām spēlēm, 1900. gadā, viņš emigrēja uz ASV un 1904. gadā naturalizējās par tās pilsoni. Šajā procesā viņš nomainīja savu vārdu uz Čārlzs Ruberls *(Charles Ruberl)*. Viņš turpināja startēt peldēšanas sacensībās Ņujorkas sporta klubā un uzstādība vairākus ASV peldēšanas rekordus. 1903. gadā viņš izcīnīja trīs nacionālos titulus.

Pēc peldēšanas karjeras viņš sāka darbu bankā un palīdzēja izveidot *Bainbridge, Ryan & Ruberl* ― biržas brokeru sabiedrīku, kas strādāja ar Ņujorkas fonda biržu. Ruberls bija arī pieredzējis mūziķis un uzstājās Bruklinas Mūzikas akadēmijā ar vijoli un klavierēm. Viņš aizgāja pensijā pirms 1929. gada akciju tirgus sabrukuma.

Atsauces
--------

1. ↑  «Karl Ruberl». Olympedia. Skatīts: 2021. gada 8. maijs.
2. 1 2  «Paris 1900 Swimming: 200m freestyle men». Starptautiskā Olimpiska komiteja. Skatīts: 2021. gada 14. februāris.
3. ↑  «Paris 1900 Swimming: 200m obstacle event men». Starptautiskā Olimpiska komiteja. Skatīts: 2021. gada 14. februāris.
4. ↑  «History of Swimming». *carstenj.dk*. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 27. martā. Skatīts: 2017. gada 26. marts.

Ārējās saites
-------------

* Karls Ruberls (SOK profils) (angliski)
* Karls Ruberls (Olympedia profils) (angliski)
* Karls Ruberls (Sports Reference profils) (angliski)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Valsts karogs: Austrija Austrijas medaļnieki 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs |
| --- |
|  |
| **Medaļas — 6 medaļas** (3 sudraba un 3 bronzas medaļas) |
|  |
|  Sudraba medaļa | 

|  |  |
| --- | --- |
|  Peldēšana | 
* Karls Ruberls
* Oto Vāle

 |

 |
|  |
|  Bronzas medaļa | 

|  |  |
| --- | --- |
|  Paukošana | 
* Zīgfrīds Flešs
* Milans Neraličs

 |
|  |
|  Peldēšana | 
* Karls Ruberls

 |

 |

 |
**Arhajas** (*Archaias*) ir bentisku foraminiferu ģints miliolīdu kārtā. Šo ģinti 1808. gadā aprakstīja franču naturālists Pjērs Montforts. Ģeohronoloģiski arhajas ir zināmas no miocēna līdz mūsdienām. Kosmopolītiska ģints, izplatīta daudzās jūrās un okeānos.

Apraksts
--------

Čaula saplacināta ar noapaļotām malām, agrīnajā stadijā planispirāla un evolventas formas, ar sabiezinātu centrālo daļu. Daudzskaitlīgās kameras ir zemas un ātri paplašinās, šuves ļoti slīpas un izlocītas. Attīstības gaitā, kameras paplašinās, un čaula iegūst peneroplīdu, vēdekļveida un beigās diskveidīgu formu. Kameras kļūst cikliskas, evolūtas formas. Kameru iekšpuse (izņemot agrīnās) ar cilindriskiem starpseptu stabiņiem, bet bez iekšējām starpsienām vai septulām. Kaļķa čaulas sieniņas porcelānveidīgas. Juvenilās kameras perforētas. Vēlāk klātas ar virsmas bedrītēm vai pseidoporām. Atvērums agrīnajā stadijā ir bazālas spraugas veidā. Pieaugušām formām to veido 2-4 poru rindas starp iekšējiem stabiņiem, aizņemot lielu daļu vai visu čaulas perimetru.

Arhajas dažādās augšanas stadijās.

Sistemātika
-----------

Ģintī pašlaik ir viena recenta suga *Archaias angulatus*. Suga *Archaias compressus* (d'Orbigny, 1839) tagad ir apstiprināta kā *Cyclorbiculina compressa* (d'Orbigny, 1839), bet suga *Archaias spirans* Montfort, 1808 kā *Archaias angulatus* (Fichtel & Moll, 1798):

Atsauces
--------

1. ↑  World Register of Marine Species
Skaties arī jēdzienu ar līdzīgu nosaukumu: Koks (datu struktūra).
Koka tīkla topoloģijas attēlsKoka tīkla topoloģija
**Koka tīkls** jeb **zvaigžņu-kopnes tīkls** ir hibrīda tīkla topoloģija, kurā zvaigžņu tipa tīkli tiek savstarpēji savienoti ar kopnes tīkliem. Koka tīkli ir hierarhiski un katram mezglam var būt patvaļīgs skaits bērnu mezglu (jeb apakš-mezglu).

Parasti koka tīkli
------------------

Parastu koka tīkla topoloģiju raksturo divi parametri: sazarojums — {\displaystyle d}, paaudžu skaits — G. Kopējo mezglu skaitu — {\displaystyle N}, un perifēro ierīču mezglu {\displaystyle N\_{p}}, aprēķina pēc formulas:

{\displaystyle N={\frac {d^{G+1}-1}{d-1}},\quad N\_{p}=d^{G}}

Rīki strādāšanai ar tīkliem
---------------------------

Grupa no Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta ir izstrādājusi funkciju kopu *Matlab* programmā, kas var palīdzēt analizēt tīklus. Šos rīkus var izmantot arī koku tīklu izpētei.

Atsauces
--------

1. ↑  Ray Bradley. *Understanding Computer Science (for Advanced Level): The Study Guide*. Cheltenham : Nelson Thornes. 244. lpp. ISBN 978-0-7487-6147-0. OCLC 47869750. Skatīts: 2016-03-26.
2. ↑  Barrie A. Sosinsky. «Network Basics». *Networking Bible*. Indianapolis : Wiley Publishing, 2009. 16. lpp. ISBN 978-0-470-43131-3. OCLC 359673774. Skatīts: 2016-03-26.
3. ↑  Kromer, J.; Khaledi-Nasab, A; Schimansky-Geier, L.; Neiman, A.B (2017). "Emergent stochastic oscillations and signal detection in tree networks of excitable elements". *Scientific Reports* 7. arXiv:1701.01693. doi:10.1038/s41598-017-04193-8.

Ārējās saites
-------------

Oliver L. de Weck. «MIT Strategic Engineering Research Group (SERG), Part II». Skatīts: 2020. gada 25. maijs.
**Programmatūru resursu vadība** ir labākā prakse, kas palīdz kontrolēt uzņēmuma izmaksas un optimizēt uzņēmuma ieguldījumus programmatūrās visos to dzīves ciklos. SAM ir svarīga lielajiem uzņēmumiem attiecība uz licenču sadali un legālo risku vadību, kas saistīta ar programmatūru īpašumtiesībām un šo tiesību beigšanos.[1] SAM tehnoloģijas seko līdzi licenču beigu datumiem, vienlaicīgi ļaujot uzņēmumam darboties ētiski un programmatūru atbilstības noteikumu ietvaros.[2]
Programmatūru resursu vadība palīdz identificēt:

* uzņēmumā esošos resursus - programmatūras;
* kur šie resursi darbojas;
* vai ir iespējama šo resursu samazināšana.

Pilnīga programmatūru resursu pārvaldības (SAM) sistēmas ieviešana var uzņēmumā palīdzēt plānot izmaksas, uzlabot aizsardzību un saderību, kā arī paredzēt potenciālo programmatūru nepieciešamību.
Programmatūru resursu vadība (SAM) visvairāk ir nepieciešama un kļūst neaizstājama:

* Uzņēmumu iegāde un apvienošanās;
* Sarežģīta IT infrastruktūra;
* IT infrastruktūras standartizācija;
* Strauja izaugsme.

Programmatūru resursu vadības ieviešana:

1. Datorsistēmu audits;
2. Licenču audits;
3. Darba kārtības un procedūru izstrādāšana;
4. SAM plāna izstrāde.

Atsauces
--------

1. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 22. oktobrī. Skatīts: 2012. gada 17. oktobrī.
2. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 15. oktobrī. Skatīts: 2012. gada 17. oktobrī.
**"Karnevāla nakts"** (krievu: *Карнавальная ночь*) ir 1956. gada padomju filma, kuras režisors ir Eldars Rjazanovs. Filmā galvenās lomas attēlo Igors Iļjinskis, Ludmila Gurčenko un Jurijs Belovs. 

Filma bija Eldara Rjazanova debija pilnmetrāžas kino, tā iepatikās skatītājiem visā Padomju Savienībā. Uz "Karnevāla nakts" seansiem 1956. gadā tika pārdots vairāk nekā četrdesmit astoņi miljoni biļešu. Zīmīgākās epizodes tika bieži citētas, jaunā Ludmila Gurčenko uzreiz kļuva slavena, bet dziesmas "Piecas minūtes" un "Dziesmiņa par labu garastāvokli" folklorizējās. Šī filma kļuva par vienu no Jaungada simboliem, bet pēc divdesmit gadiem šo stafeti pārņēma filma "Likteņa ironija jeb Vieglu garu!" – arī Eldara Rjazanova darbs.

Filmā kāda kultūras nama darbinieki cenšas sarīkot Jaungada karnevālu pēc savas programmas. 2007. gadā iznāca filmas turpinājums "Karnevāla nakts jeb pēc 50 gadiem".

Atsauces
--------

1. ↑  «Dziesmiņa par labu noskaņu no padomjlaika kinogrāvēja "Karnevāla nakts" (1957)». Skatīts: 2018. gada 21. novembrī.
2. ↑  «Karnevāla nakts». Skatīts: 2018. gada 21. novembrī.

Ārējās saites
-------------

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
Arhentino ezers
**Arhentino ezers** (spāņu: *Lago Argentino*) ir liels ezers Argentīnas dienvidos, Santakrusas provincē. Lielākais ezers Argentīnā.

Ezers izcili ainavisks, tajā ieplūst vairāki ledāji (tajā skaitā Perito Moreno ledājs, Upsālas ledājs). Rietumu piekrastē kalni, fjordi, austrumu piekrastē — pampa. Sevišķi iespaidīgi izskatās ap 50 metrus augstā Perito Moreno ledāja fronte ezera ūdenī, no kuras nepārtraukti atdalās un ūdenī krīt ledus blāķi. Ezerā peld aisbergi. Nereti ledājs norobežo kādu ezera daļu, kurā tad ceļas ūdens līmenis. Šāda mazāka ezera radītais ūdenskritums pāri ledum ir ļoti iespaidīgs.

Daļa ezera iekļauta Losglasiaresas nacionālajā parkā. Ezers un tā apkaime ir izcili tūrisma objekti. Lieliskas zvejas iespējas.

Ezers 1873. gadā sasniedza Valentīns Filbergs — sākotnēji to noturēja par Vjedmas ezeru, kas atrodas netālu ziemeļos. 1877. gadā atklāja, ka šis ir atsevišķs ezers un deva tam vārdu.

Atsauces un piezīmes
--------------------

1. ↑  Principales lagos de la república Argentina, Instituto Geográfico Nacional (IGN)

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Arhentino ezers***.
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)

Skatīt arī
----------

* Pasaulē dziļākie ezeri

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 240877156
* LCCN: no2014056869
* GND: 4218465-4

 |

 |
**Lusiana Moralesa Mendosa** (spāņu: *Luciana Morales Mendoza*; dzimusi 1987. gada 1. janvārī Limā) ir Peru starptautiskā meistare šahā (2003).

Biogrāfija
----------

2003. gadā uzvarējusi Panamerikas junioru šaha čempionātā U20 meiteņu vecuma grupā. Tajā pašā gadā Sanpaulu uzvarējusi Pasaules čempionāts šahā sievietēm atlases cikla Dienvidamerikas zonas turnīrā un izcīnījusi tiesības piedalīties Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas. Piedalījusies 2004. gada Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 1. kārtā zaudējusi Katerinai Lagno. 2007. gadā Buenosairesā uzvarējusi Dienvidamerikas junioru šaha čempionātā U20 meiteņu vecuma grupā.

Pārstāvējusi Peru Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 3 reizes (2002, 2006, 2010).

Par panākumiem turnīros FIDE 2003. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. Kopš 2013. gada reti piedalās šaha turnīros.

2014. gadā ar maģistra grādu valsts pārvaldes un komunikāciju jomā pabeigusi Teksasas Universitāti Braunsvillā.

Atsauces
--------

1. ↑  2004 FIDE Knockout Matches (Women)
2. ↑  OlimpBase :: Women's Chess Olympiads :: Luciana Morales Mendoza

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Karlsrūes Tehnoloģiju institūts** (vācu: *Karlsruher Institut für Technologie*) ir publiska pētniecības universitāte Vācijas Bādenes-Virtembergas federālās zemes Karlsrūes pilsētā. Vecākā tehniskā universitāte valstī.

Ar mūsdienu nosaukumu institūts pazīstams no 2009. gada, kad apvienoja 1825. gadā dibināto Karlsrūes Universitāti (*Universität Karlsruhe*) ar Karlsrūes Pētniecības centru (*Forschungszentrum Karlsruhe*), kas dibināts 1956. gadā kā Vācijas kodolpētniecības centrs. Studijas institūtā organizētas 11 fakultātēs.

Cilvēki, kas vēsturiski saistīti ar Karlsrūes Tehnoloģiju institūtu — inženieris Kārlis Bencs (*Karl Benz*), ķīmiķis Frīdrihs Bergiuss (*Friedrich Bergius*), zoologs Oto Bičli (*Otto Bütschli*), izgudrotājs un fiziķis Kārlis Ferdinands Brauns (*Karl Ferdinand Braun*), inženieris Francis Grashofs (Franz Grashof), ķīmiķis Fricis Hābers (*Fritz Haber*), fiziķis Heinrihs Rudolfs Hercs (*Heinrich Rudolf Hertz*), ķīmiķis Lotārs Meiers (*Julius Lothar Meyer*), fiziķis Edvards Tellers (*Edward Teller*), politiķis Alberts Špērs (*Albert Speer*), fiziķis Hermanis Štaudingers (*Hermann Staudinger*), ķīmiķis Alfrēds Štoks (*Alfred Stock*).

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Karlsrūes Tehnoloģiju institūts***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Oficiālā tīmekļa vietne

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 149932111
* LCCN: nb2009030733
* ISNI: 0000 0001 0075 5874
* GND: 10141290-3
* SUDOC: 155563246
* BNF: cb169419619 (data)
* NKC: ntk2010568538

 |

 |
**Sačems** jeb **sagamors** ir Jaunanglijas un Kanādas dienvidaustrumu algonkinu indiāņu augstākais virsaitis. Abi vārdi ir angliskoti radniecīgu austrumalgonkinu valodu nosaukumi. Daži avoti apgalvo, ka sačemi ieņēma augstāku statusu nekā sagamori.

Etimoloģija
-----------

Šķiet, ka abiem tituliem ir kopīga izcelsme. Lai arī kolonisti un vēsturnieki vārdu "sagamors" dažreiz attiecināja uz zemāka ranga virsaiti, mūsdienās tiek uzskatīts ka "sačems" un "sagamors" ir viena un tā paša vārda dialektiskas atšķirības.

### Radniecīgi vārdi

1. Vārdi kas ir cēlušies no proto-austrumalgonkinu pirmvārda *sākimāw*:

* *sâchim* (naragansetu valodā), angliskots kā *sačems*
* *sakəma* (austrumabenaku), angliskots kā *sagamors*
* *sakom* (malesītu-pasamakodu)
* *sôgmô* (rietumabenaku)

2. Vārdi kas ir cēlušies no proto-cetrālalgonkinu pirmvārda *hākimāw*:

* *ogimaa* (anišinabu valodā)
* *ogimà* (algonkinu)
* *gimaa* (otavu)
* *wgema* (potavatomu)
* *uchimaa* (krī)
* *iiyuuchimaaw* (naskapu)

Ievērojamākie sačemi
--------------------

*Ousamekuins* bija vampanoagu konfederācijas augstākais sačems jeb masasoits (Jaunanglijas dienviddaļas algonkiniem kā "masasoits sačems"). Naragansetu masasoiti pirms cilts pakļaušanas bija *Canonicus* (apm. 1565.—1647.) un *Canonchet* (?—1676.). Pekotu masasoiti: *Wopigwooit* (?—1631.), *Sassacus* (apm. 1560.—1647.), moheganu masasoiti: Unkass (apm. 1588.—1683.), *Mahomet Weyonomon* (?—1736.), niantiku sačems: *Ninigret*.

Penakuku konfederācijas augstākie sačemi: *Passaconaway* (dzimis starp 1550. un 1570. miris 1679.), *Wonalancet* (apm. 1619.—1697.), penobskotu: *Madockawando* (apm.1630.—1698.), abenaku: *Samoset* (apm. 1590.—1653.).

Titulu "sagamors" savā romānā "Pēdējais mohikānis" bieži izmantoja Džeimss Fenimors Kūpers.

Atsauces
--------

1. ↑  «sachem». *American Heritage Dictionary* (4th izd.). Houghhton Mifflin. 2000. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2011. gada 6. jūnijā. Skatīts: 2010. gada 4. februārī.
2. ↑  «sagamore». *American Heritage Dictionary* (4th izd.). Houghton Mifflin. 2000.[novecojusi saite]
3. ↑   «sachem». *Merriam-Webster Online Dictionary*. Merriam-Webster Online. Skatīts: 2010-07-02.
4. ↑   «sagamore». *Merriam-Webster Online Dictionary*. Merriam-Webster Online. Skatīts: 2010-07-02.
5. ↑  Life & Times: Squaw Sachem Archived 2008. gada 10. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē. *Hawtorne in Salem*, *The Daily Times Chronicle*, Winchester Edition (MA), December 1999, accessed 27 Jan 2010
**Kohtla** (igauņu: *Kohtla*) ir stacija Igaunijā, Austrumviru apriņķa Kohtlas pagastā, dzelzceļa iecirknī Tapa—Narva un atrodas 57 km attālumā no Narvas, 75,3 km attālumā no Tapas, un 153 km attālumā no Tallinas. Kohtlas stacija apkalpo starppilsētu pasažieru vilcienu satiksmi, kā arī veic dzelzceļa kravu operācijas. Kohtlā pietur Tapas (Tallinas) un Narvas virzienā kursējošie pasažieru dīzeļvilcieni (2012. gadā 1 vilciena sastāva pāris dienā).

Stacija
-------

Kohtlas stacija tika atklāta 1876. gadā un līdz ar citām šajā gadā atklātajām Baltijas dzelzceļa stacijām (Lehtse, Kehra, Auvere) ieguva pēc dizaina un apjoma identisku staciju ēku. No četrām 1876. gada laiduma stacijām līdz 21. gadsimtam saglabājušās divas — Kehra un Lehtse.

Otrā pasaules kara laikā, padomju karaspēkam virzoties Igaunijas teritorijā, Kohtlas stacijas ēka 1944. gadā tika iznīcināta. 20. gadsimta 50. gadu sākumā Kohtlā tika uzbūvēta jauna stacija. Ēkas arhitektūra tika ieturēta tolaik valdošajā Staļina klasicisma/baroka stilā un bija daudzu šajā laika periodā celto stacijas ēku līdziniece. Šāds stacijas tips sastopams ne vien Igaunijā — Vaivara, Viljandi, Sonda, bet arī Latvijā — Limbaži, Zemitāni, Koknese.

21. gadsimta sākumā Kohtlas stacijas ēka nojaukta.

Skatīt arī
----------

* Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (austrumu virziens)

Atsauces
--------

1. ↑  AS EVR Infra raudteerajatistel võimaldatavad operatsioonid 2011/2012
2. ↑  Avaleht | Edelaraudtee

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Uz Tapu** |  | **Uz Narvu** |
|  Pisi |  **Kohtla** | Jehvi  |
**Saņņikova šaurums** (krievu: *пролив Санникова*, jakutu: *Санников силбэһиитэ*) ir jūras šaurums Ziemeļu Ledus okeānā Krievijā, Jaunsibīrijas salu arhipelāgā. Tas atdala Ļahova salu Mazo Ļahova salo dienvidos no Anžū salu Koteļnijas salas ziemeļos un savieno Laptevu jūru rietumos un Austrumsibīrijas jūru austrumos. Šaurums ir ap 240 km garš un šaurākajā vietā 55 km plats, lielāko gada daļu sastopams ledus. Šaurums ir daļa no Ziemeļu jūras ceļa un tā nelielais vidējais dziļums ierobežo kuģu iegrimi līdz 11 m.

Šaurumu pirmais šķērsojis krievu rūpnieks Ivans Ļahovs 1773. gadā. Sākotnēji nosaukts par godu Eduarda Tolla ekspedīcijas ārstam Viktoram Katinam-Jarcevam, bet 20. gadsimta sākumā pārdēvēts tagadējā vārdā par godu Ļahova līdzgaitniekam Jakovam Saņņikovam.

Šauruma krasti neapdzīvoti, Koteļnijas salas piekrastē ir divas polārstacijas — Saņņikova un Zemļa Bunge.

Atsauces
--------

1. ↑  и техника No10/2010, Выпуски 10-2010
2. ↑  Определение "Санникова пролив" в Большой Советской Энциклопедии
3. ↑  Mit Schiffen durch das schmelzende Eis der Arktis
4. ↑  Имена на карте Арктики. Санников Яков
**Tomass Džeimss Kenijs** (angļu: *Thomas James Kenny*, dzimis 1962. gada 13. jūlijā) ir amerikāņu balss aktieris. Vislabāk pazīstams ar Sūkļa Boba lomu animācijas seriālā "Sūklis Bobs Kvadrātbiksis". Pabeidzis Sirakjūsas katolisko skolu. 1995. gadā precējies ar Džilu Teliju.

Ieskaņojis tēlus tādos animācijas seriālos kā "Roko modernā dzīve", "Dekstera laboratorija", "Detektīvmeitenes", "Futurāma", "Džonijs Bravo", "Fostera māja iedomu draugiem", "Piedzīvojumu laiks", "Briklberija" un "Samurajs Džeks". Ieskaņojis arī tādas pilnmetrāžas filmas kā "Sūklis Bobs", "Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi", *Futurama: Bender’s Big Score*, "Transformeri 2: Pieveikto atriebība" un "Transformeri 3: Mēness no otras puses".

Ārējās saites
-------------

* *IMDb* profils (angliski)
* *Internet Broadway Database* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 7632482
* LCCN: no2002053233
* ISNI: 0000 0000 8354 5380
* GND: 1167985702
* SUDOC: 087931761
* BNF: cb14575092q (data)

 |

 |
**Monika Grābiča** (ungāru: *Grábics Mónika*; dzimusi 1976. gada 31. augustā Budapeštā) ir Ungārijas starptautiskā lielmeistare šahā (2003).

Biogrāfija
----------

1980. gadu beigās un 1990. gadu pirmajā pusē sekmīgi pārstāvējusi Ungāriju Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos, kuros izcīnījusi sešas medaļas: zelta 1994. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā, sudraba 1988. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā, kā arī četras bronzas medaļas - 1990. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā, 1991. un 1992. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā, 1992. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā.

1996. gadā uzvarējusi Ungārijas sieviešu šaha čempionātā. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāte, tajā skaitā 1999. gadā dalījusi pirmo vietu Budapeštas starptautiskajā šaha turnīrā, 2004. gadā uzvarējusi starptautiskajā šaha turnīrā Rijekā, 2003. gadā dalījusi pirmo vietu starptautiskajā šaha turnīrā Krkā (Horvātijā).

Pārstāvējusi Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:

* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 2 reizes (1998-2000);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 3 reizes (1992-1999).

Par panākumiem turnīros FIDE 2003. gadā Grābičai piešķīra starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Atsauces
--------

1. ↑  OlimpBase :: Women's Chess Olympiads :: Mónika Grábics
2. ↑  OlimpBase :: European Women's Team Chess Championship :: Mónika Grábics
3. ↑  Title Applications: Grabics, Monika

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
***Scalado AB*** bija Zviedrija uzņēmums, kas izstrādāja attēlu tehnoloģijas mobilajām ierīcēm. Dibināts 2000. gadā. 2012. gadā to nopirka *Nokia*.

Vēsture
-------

Uzņēmumu *Scalado AB* 2000. gadā dibināja četri bijušie Lundas universitātes studenti. 2001. gadā izstrādāts tīmekļa rīku *ImageZoom*, kuram nākamajā gadā iegūts patents. 2003. gadā izstrādāta lietojumprogramma *AutoRama* telefoniem ar kameru. Nākamajos gados izstrādātas dažādas attēlu uzņemšanas, skatīšanas un rediģēšanas programmas.

2012. gada 14. jūnijā tika paziņots, ka Somijas mobilo telefonu ražotājs *Nokia* iegādāsies *Scalado* darbiniekus, tehnoloģijas un intelektuālo īpašumu. Darījums tika pabeigts 2012. gada trešajā ceturksnī.

Atsauces
--------

1. ↑  «History». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 26. decembrī. Skatīts: 2013. gada 17. aprīlī.
2. ↑  «Nokia to acquire developers, technologies and intellectual property for imaging from Scalado». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 18. maijā. Skatīts: 2013. gada 17. aprīlī.

Ārējās saites
-------------

* Scalado vietne Archived 2019. gada 15. novembrī, *Wayback Machine* vietnē.