Zelta rīsi (pa labi) salīdzinājumā ar parastiem rīsiem (pa kreisi)
**Zelta rīsi** ir ar ģenētisko pārveidošanu radīts ar bēta karotīnu bagātināts rīsu (*Oryza sativa*) paveids. Cilvēka organismā bēta karotīns ir nepieciešams A vitamīna sintezēšanai, kas ir būtisks redzes un ādas veselīguma uzturēšanai, kā arī nervu šūnu stiprināšanai.[1] Zelta rīsi tika radīti ar mērķi novērst A vitamīna trūkumu cilvēka organismā, kas sevišķi aktuāls ir Āzijā, kur rīsi, kuru sastāvā nav bēta karotīna, ir uztura pamatsastāvdaļa.

Vēsture
-------

Pirmā ar zelta rīsiem saistītā zinātniskā publikācija parādījās 2000. gadā — Šveices zinātnieks Ingo Potrikus (*Ingo Potrykus*) un Vācijas zinātnieks Peters Beijers (*Peter Beyer*) pēc 8 gadus ilgiem pētījumiem prezentēja jaunu biotehnoloģiju, ievietojot rīsa gēnā *psy* gēnu no narcises un *crt I* gēnu no augsnes baktērijas *Erwinia uredovora*.[2] Bēta karotīna deva šajos ģenētiski pārveidotajos rīsos bija neliela, un, lai uzņemtu ieteicamo dienas A vitamīna devu, bija jāapēd vairāki kilogrami zelta rīsu dienā. 2005. gadā Šveicas agroķīmijas un sēklu ražotājs *Syngenta* radīja otrās paaudzes zelta rīsus, narcises gēna vietā ievietojot kukurūzas gēnu — šajos zelta rīsos bioloģiski pieejamā bēta karotīna daudzums atbilst cilvēka uztura vajadzībām.[2]

A vitamīna trūkuma problēma
---------------------------

Rietumu valstīs izteikta A vitamīna trūkuma problēma nepastāv, jo tas tiek uzņemts ar uzturu (gaļu, oranžas krāsas augiem), bet Āzijas valstīs, kur cilvēku maltītes pamatā ir rīsi, kas nesatur bēta karotīnu, rodas ar A vitamīna trūkumu saistītas veselības problēmas, piemēram, sausās acs sindroms, kas var izraisīt aklumu. A vitamīna trūkums ir cēlonis 1—2 miljoniem nāves gadījumu, 500 000 neatgriezeniska akluma un miljoniem sausās acs sindroma gadījumiem.[3]

Kritika
-------

Zelta rīsu biotehnoloģijas mērķis ir palīdzēt cilvēkiem izvairīties no A vitamīna deficīta radītām veselības problēmām un padarīt veselīgu uzturu pieejamu lielākai sabiedrības daļai, bet ģenētiski pārveidotu rīsu idejai ir arī kritiķi. *Greenpeace* uzskata, ka zelta rīsu kultivēšana stimulēs plašāku ģenētiski pārveidotu organismu izmantošanu lauksaimniecībā[4], pastāv bažas, ka zelta rīsu ieviešana lauksaimniecībā veicinātu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos. 2008. gadā Pasaules Veselības organizācijas nepietiekama uztura speciālists Frančesko Branka (*Francesco Branca*) paudis, ka daudz efektīvāk par ģenētiski pārveidotu rīsu ieviešanu lauksaimniecībā būtu mācīt cilvēkiem audzēt burkānus un citus ar A vitamīnu bagātus augus.[5]

Atsauces
--------

1. ↑  A vitamīns
2. 1 2  Bohanec, B. & Alkalaj, A. 2016. Yes to GMOs! : for us and environment. Ljubljana, Genanetic
3. ↑  Humphrey, J.H. West, K.P. Jr. Sommer. A. 1992. Vitamin A deficiency and attributable mortality among under-5-year-olds. WHO bulletin. 70: 225 - 232.
4. ↑  Greenpeace. 2005. All that Glitters is not Gold: The False Hope of Golden Rice Archived 2013. gada 1. augustā, *Wayback Machine* vietnē.
5. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 9. jūnijā. Skatīts: 2017. gada 7. jūnijā.

Ārējās saites
-------------

* 

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Zelta rīsi***.