***Bactericera cockerelli*** ir lapblusiņu suga no ozolu augutu dzimtas. Tā ir viena no kaitīgākajiem kartupeļu kaitēkļiem rietumu puslodē. 20. gadsimtā sākumā jau tika uztverta par invazīvu un kaitīgu kukaini ASV dienvidštatos un Meksikā. Nedaudz vēlāk šī lapblusiņa kļuva par nopietnu un destruktīvu kartupeļu kaitēkli gandrīz visos ASV dienvidrietumos. Tad tika aprakstīta jauna slimība, kuru dēvē par lapblusiņu dzeltenumu, no angļu: *psyllid yellows*. 21. gadsimta sākumā *Bactericera cockerelli* lapblusiņa sākusi kaitēt arī citiem svarīgiem nakteņu dzimtas kultūraugiem (piemēram, tomātiem, baklažāniem, saldajiem kartupeļiem) dažādās sava areāla vietās. Lapblusiņas masveida vairošanas gados šo kultūraugu kaitējums izraisa krietnus ekonomiskus zudumus.

Izplatība
---------

*Bactericera cockerelli* lapblusiņas ir izplatītas Ziemeļamerikas un Centrālamerikas valstīs, Jaunzēlandē un Norfolkas salā. Tiek uzskatīts, ka lapblusiņa ir natīva ASV dienvidrietumiem un Meksikas ziemeļiem, toties šobrīd lapblusiņas ģeogrāfiskā izplatība Jaunajā pasaulē sasniedz ASV austrumus un Kanādu, Meksiku un Centrālameriku.

Lapblusiņa ir introducēta Jaunzēlandē. Pirmie oficiālie dati par lapblusiņas atradni ir dokumentēti 2006. gadā.

Ziemeļamerikā lapblusiņas ir sastopamas Kanādā, ASV un Meksikā. Kanādā sastopama Albertā, Britu Kolumbijā, Saskačevanā un Ontārio. ASV ir sastopama šādos štatos: Arizona, Kalifornija, Kolorādo, Aidaho, Aiova, Kanzasa, Minesota, Montāna, Nebraska, Nevada, Ņūmeksika, Ziemeļdakota, Dienviddakota, Oklahoma, Oregona, Teksasa, Jūta, Vašingtona un Vaiominga. Meksikā lapblusiņa ir atrasta Mehiko pilsētā, kā arī Mehiko, Čivavas, Koavilas de Saragosas un Gvanahvato štatos. Centrālamerikā sastopama Hondurasā un Gvatemalā.

Pieaugušo īpatņu apraksts
-------------------------

*Bactericera cockerelli* lapblusiņas ir mazi kukaiņi, kuru ķermeņa garus sasniedz 2,5—2,75 mm. Ķermeņa nokrāsa variē no bāli zaļai tikko parādoties, līdz brūnai vai tumši zaļai krāsai 2. vai 3. dzīvības dienā, vēl pēc laika šie kukaiņi iegūst pelēku vai melnu ķermeņa nokrāsu. Uz galvas un toraksa ir redzamas baltas vai dzeltenas līnijas; uz pirmā un terminālā vēdera segmentiem lokalizējas balti dorsāli punkti. Tās pēc ārēja izskata atgādina tievas cikādes galvenokārt tāpēc, ka šīs lapblusiņas tur spārnus leņķī un tie nosedz ķermeni. Lapblusiņu spārni ir tīri, bez zīmējumiem; priekšējie spārni ir ar redzamām dzīslām; priekšējie spārni ir ievērojami lielāki par mugurējiem spārniem. Ūsiņas ir mēreni garas, sasniedz gandrīz ķermeņa vidu.

Dzīvības cikls un uzvedība
--------------------------

Pieaugušie īpatņi ir aktīvi kukaiņi, toties nimfu stadijā tās ir lielākoties gandrīz nekustīgi. Pieaugušas lapblusiņas labi lido. Iztraucētas tās lec.

Ekoloģija
---------

### Barības augi

*Bactericera cockerelli* barojas un attīstās galvenokārt uz naktenēm, retāk uz tītenēm. Taču lablusiņas var būt ievāktas no dažādus dzimtu augiem, ieskaitot priežu, vītolu, sūreņu, balandu, krustziežu, kurvjziežu, tauriņziežu, malvu, amarantu, lūpziežu un graudzāļu dzimtas.

Barības augu sarakstā ir:

* nakteņu dzimta

* naktenes: ēdamais tomāts, kartupelis, baklažāns, bebrukārkliņš*, Solanum rostratum*, *Solanum betaceum*, *Solanum elaeagnifolium*, *Solanum triquetrum*.
* sarkanie pipari: dārzeņpipars;
* ipomejas: saldais kartupelis;
* līcijas: parastā līcija, *Lycium andersonii*, *Lycium carolinianum* var. *quadrifidum*, *Lycium macrodon*;
* tabakas: īstā tabaka
* fizālisi: dārziņu fizālis, *Physalis mollis*;

* tīteņu dzimta:

* Convolvulus: tīruma tītenis.

### Simbionti

*Bactericera cockerelli* lapblusiņai ir endosimbiotiskie mikroorganismi no *Halomonadaceae* (*Candidatus Carsonella ruddii*) un *Anaplasmataceae* (*Wolbachia* sp.) dzimtām.

### Dabiskie ienaidnieki

*Bactericera cockerelli* dabiskie ienaidnieki ir dažas plēvspārņu sugas, kas ir lapblusiņas parazitoīdi, ir arī plēsēji, kas barojas ar lapblusiņam, tās ir dažas ērcītes, divspārņi, vaboles, blaktis un tīklspārņi. Starp plēvspārņiem ir atzīmēti *Eulophidae* dzimtas sugas, tajā skaitā *Tamarixia radiata* un '*Tamarixia triozae*, ka arī *Tetrastichus*. Uz lapblusiņam medī tādas kukaiņu sugas, ka:

* vaboles: mārītes — *Cleobora mellyi*, *Cryptolaemus montrouzieri*, *Hippodamia convergens*, *Scymnus loewii*;
* blaktis: Geocoridae — *Geocoris pallens*, koku laupītājblaktis — *Orius tristicolor*;
* tīklspārņi: zeltactiņas — *Chrysoperla carnea*;
* divspārņi: mušas — *Coenosia attenuata*;
* ērcītes: *Phytoseiidae* — *Amblydromalus limonicus*.

Ir zināmas arī dažas entomopatogēnas sēnītes, kas spēj iznīcināt *Bactericera cockerelli* lapblusiņas. Pie tādam sēnītēm pieder *Beauveria bassiana* un *Isaria fumosorosea* no *Cordycipitaceae* dzimtas un *Metarhizium anisopliae* no *Clavicipitaceae* dzimtas.

Apraksts un sistemātika
-----------------------

ASV Kolorado štatā *Bactericera cockerelli* lapblusiņas pirmo reizi pētīja *T. D. Cockerell*, kuras viņš dabūjis no kartupeļu augiem. Pirmo reizi šīs lapblusiņas sugu aprakstījis *Šulc* 1909. gadā un devis nosaukumu *Trioza cockerelli*. 1911. gadā *Crawford* šo sugu pārvietojis *Paratrioza* ģintī. Tagad šī suga ir novietota *Bactericera* ģintī.

Kaitējums un kontrole
---------------------

*Bactericera cockerelli* lapblusiņas ir kultūraugu patogēnu mikroorganismu pārnēsātāji. Tās pārnēsā *Candidatus Liberibacter* ģints baktērijas, tajā skaitā *Liberibacter psyllarous* un *Liberibacter solanacearum*, kas izraisa zebru čipšu slimību un lapblusiņu dzeltenuma slimību tomātiem un kartupeļiem.

*Liberibacter solanacearum* ir visticamāk kartupeļu (*Solanum tuberosum*) zebra čipšu slimības izraisītājs. Šīs slimības dēļ ASV, Meksika, Centrālā Amerika un Jaunzēlande zaudē miljonus dolārus kartupeļu industrijā. *Liberibacter solanacearum* ir ar floēmu ierobežots augu patogēns, kas var kaitēt arī dažiem citiem nakteņu dzimtas kultūrām, tādām kā *Solanum betaceum*, ēdamais tomāts, baklažāns, īstā tabaka un dārzeņpipars.

### Masveida vairošanas uzliesmojumi

Pirmais masveida vairošanas uzliesmojums ir piefiksēts 1940. gadā Kalifirnijas štatā. Otrs liels uzliesmojums piefiksēts ASV Vidējos Rietumos 1970. gadā neparastu laika apstākļu dēļ. 21. gadsimta sākumā tiek fiksēti bieži, gandrīz katru gadu masveida vairošanas uzliesmojumi dažādos ASV štatos un Kanādā.

Atsauces
--------

1. 1 2 3  *Bactericera cockerelli (tomato/potato psyllid)*. Invasive Species Compendium
2. 1 2 3  Joseph E. Munyaneza, Tariq Mustafa, Tonja W. Fisher, Venkatesan G. Sengoda & David R. Horton. *Assessing the Likelihood of Transmission of Candidatus Liberibacter solanacearum to Carrot by Potato Psyllid, Bactericera cockerelli (Hemiptera: Triozidae)*. PLoS ONE 11(8): 2016. doi:10.1371/journal.pone.0161016
3. ↑  *EPPO Data Sheets on pests recommended for regulation. Fiches informatives sur les organismes recommandés pour réglementation. Bactericera cockerelli*. Bulletin OEPP/EPPO Bulletin (2013) 43(2):202-208
4. 1 2 3  Abdullah N. M. M. *Life history of the Potato Psyllid Bactericera cockerelli (Homoptera: Psyllidae) in Controlled Environment agriculture in Arizona*. African Journal of Agricultural Research Vol. 3 (1), pp. 060-067, January 2008 ISSN 1991-637X
5. ↑  J. M. Crosslin, H. Lin & J. E. Munyaneza. *Detection of ‘Candidatus Liberibacter Solanacearum’ in the Potato Psyllid, Bactericera cockerelli (Sulc), by Conventional and Real-Time PCR*. Southwestern Entomologist 36(2):125-135. 2011 doi:10.3958/059.036.0202

Ārējās saites
-------------

* *Bactericera cockerelli (Šulc, 1909)[novecojusi saite]* — Psyl'list (hemiptera-databases.org).