**Spāņu valodas īpašvārdu atveidošana** latviešu valodas vidē tiek veikta pēc fonētiskās transliterācijas principa, ņemot vērā latviešu valodas tradīcijas spāņu valodas īpašvārdu atveidošanā. Spāņu valodas alfabēta burti un burtkopas tiek tieši pārlikti latviešu valodas ortogrāfijā, pakļaujot šos vārdus gramatizācijai. Pastāv diezgan ievērojams eksonīmu klāsts, kuru atveide dažādu iemeslu dēļ atšķiras no šeit minētajiem principiem.

Pēc šiem noteikumiem atveido spāņu un citu spāņvalodīgo nāciju personvārdus, kā arī ģeogrāfiskos nosaukumus spāņvalodīgajās valstīs. Atveidojot netiek ņemtas vērā diezgan ievērojamās reģionālās un dialektu atšķirības spāņu valodas fonētikā.

Reģionālās atšķirības
---------------------

Spāņu valoda ir oficiālā valoda 21 valstī. Papildus tam spāņu valodas vietvārdi un personvārdi tiek lietoti virknē valstu un teritoriju, kurās spāņu valoda vairs nav vai arī nekad nav bijusi oficiālā valoda.

### Spānija

Spānijā šiem nosacījumiem pakļaujas tikai spāņu valodas īpašvārdi. Noteikumi neattiecas uz basku, kataloņu un galisiešu valodas īpašvārdiem un to atveidošanu. Minētās valodas tiek lietotas sekojošajos autonomajos reģionos: Galisija, Basku Zeme, Navarra, Katalonija, Valensija, Baleāru Salas.

Jāņem vērā, ka Spānijas dienvidos ir ievērojams arābu valodas izcelsmes vietvārdu skaits, uz kuriem var attiekties daži izņēmumi atveidošanas nosacījumos. Kanāriju salu, Seutas un Meliljas vietvārdi atveidojami pēc standarta nosacījumiem.

### Latīņamerika un Karību jūras salas

Spāņu valodas īpašvārdi (gan vietvārdi, gan personvārdi) izplatīti visā reģionā, arī tajās valstīs un teritorijās, kurās oficiāla vai ikdienā lietojama ir cita valoda. Valstīs un teritorijās, kurās spāņu valoda ir oficiālā (Meksika, Gvatemala, Salvadora, Hondurasa, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Dominikāna, Puertoriko, Kolumbija, Venecuēla, Peru, Ekvadora, Bolīvija, Paragvaja, Urugvaja, Argentīna, Čīle) lielākajā daļā gadījumu īpašvārdi un personvārdi atveidojami saskaņā ar standarta atveides principiem.

Reģiona valstīs un teritorijās, kurās spāņu valoda nav oficiālā, bet ievērojamai daļai vietvārdu un personvārdu ir spāņu valodas izcelsme (Bahamas, Haiti, Mazās Antiļu salas, Trinidāda un Tobāgo, Beliza), šo īpašvārdu atveidošanai lielākoties tiek izmantoti spāņu valodas atveides principi.

#### Meksika

Meksikā pēc atšķirīgiem nosacījumiem atveidojami maiju un citu pamatiedzīvotāju tautu cilmes ģeogrāfiskie nosaukumi valsts dienvidu un austrumu pavalstīs. Sevišķi Jukatanā, Kintanā Roo, Kampečē un Čjapasā.

#### Nikaragva

Nikaragvas austrumu piekrastē angļu valodas cilmes nosaukumi atveidojami pēc angļu valodas nosacījumiem.

#### Panama

Panamas komarkās (Embera, Kunajala un Ngobe-Bugle) nespāniskie ģeogrāfiskie nosaukumi atveidojami pēc vietējo pamatiedzīvotāju valodu īpašvārdu atveides principiem.

#### Ekvadora

Ekvadorā ietilpstošajās Galapagu salās angļu valodas cilmes nosaukumi atveidojami pēc šīs valodas atveides nosacījumiem.

#### Čīle

Čīlei piederošajā Lieldienu salā rapanujiešu valodas cilmes nosaukumi atveidojami pēc šīs valodas atveides principiem.

### ASV

Atveidojot Amerikas Savienoto Valstu spāņu valodas izcelsmes īpašvārdus, ņemami vērā sekojoši aspekti:

* Personvārdi atveidojami saskaņā ar spāņu valodas nosacījumiem.
* Mūsdienu ģeogrāfiskie nosaukumi atveidojami saskaņā ar šo nosaukumu anglisko izrunu. Jāņem vērā, ka daudziem nosaukumiem ir eksonīmās formas.
* Ģeogrāfiskie nosaukumi vēsturiskā griezumā (attiecībā uz laiku pirms attiecīgo teritoriju iekļaušanas ASV) atveidojami saskaņā ar spāņu valodas atveides nosacījumiem.

### Filipīnas

Filipīnās spāņu izcelsmes personvārdi un ģeogrāfiskie nosaukumi atveidojami saskaņā ar spāņu valodas atveides nosacījumiem. Jāņem vērā, ka Filipīnu austronēziešu valodu nosaukumiem var būt vizuāla līdzība ar spāņu valodas nosaukumiem, bet attiecīgo alfabētu burtiem ir atšķirīgas fonēmiskās vērtības.

### Ziemeļu Marianas salas

Ziemeļu Marianas salu spāņu valodas cilmes ģeogrāfiskie nosaukumi atveidojami saskaņā ar spāņu valodas atveides nosacījumiem.

Alfabēts
--------

Spāņu valodas alfabētā ir 29 burti un digrāfi. Burtkopas **ch** un **ll** tiek uzskatītas par atsevišķām alfabēta vienībām. Alfabēta secībā *ch* tiek kārtots starp *ce* un *ci*, bet *ll* pēc *lz*. Burtkopa **rr**, kas arī apzīmē atsevišķu skaņu, par atsevišķu alfabēta vienību netiek uzskatīta. Burti ar uzsvara diakritiskajām zīmēm (*á, é, í, ó, ú*) netiek uzskatīti par atsevišķām alfabēta vienībām. Alfabēts:

**A a B b C c Ch ch D d E e F f G g H h I i J j K k L l Ll ll M m N n Ñ ñ O o P p P q R r S s T t U u V v W w X x Y y Z z**

Fonētiskās atveidošanas tabula
------------------------------

| Spāņu alfabētaburti | Fonēma(IPA) | Atveidošanalatviski | Piemēri | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| spāņu | latviešu |
| a | [a] | aā | M**á**l**a**g**a**S**aa**vedr**a**Espl**á** | M**a**l**a**g**a**S**aa**vedr**a**Espl**ā** | nelokāmu personvārdu beigās akcentētā zilbē |
| ai | [ai̯] | ai | Buenos **Ai**res | Buenos**ai**resa |  |
| au | [au̯] | auav | C**áu**caArr**au** | K**au**kaArr**av**s | vārda beigās |
| b | [b][β̞] | bv | **B**urgosRio **B**uenoCórdo**b**aPue**b**la | **B**urgosaRio**b**uenoKordo**v**aPue**v**la | vārda sākumā [1], pēc *m*vārda vidū [2] |
| c | [k][θ] | ks | **C**astroSu**c**re**C**ervantes | **K**astroSu**k**re**S**ervantess | pirms *a, o, u* vai līdzskaņapirms *e, i* |
| cc | [kθ] | ks | O**cc**idente | O**ks**idente |  |
| ch | [tʃ] | č | **Ch**urriguera | **Č**urrigera |  |
| d | [d], [ð] | d | La **D**ora**d**a | La**d**ora**d**a |  |
| e | [e] | eē | **E**lch**e**Jos**é** | **E**lč**e**Hos**ē** | nelokāmu personvārdu beigās akcentētā zilbē |
| ei | [ei̯] | ei | N**ei**va | N**ei**va |  |
| eu | [eu̯] | eu | N**eu**quén | N**eu**kena |  |
| f | [f] | f | **F**on**f**ria | **F**on**f**rija |  |
| g | [ɡ][x] | gh | Yun**g**as**G**ranada**G**ijón | Jun**g**asa**G**ranada**H**ihona | pirms *a, o, u,* vai līdzskaņa, vārda beigāspirms *i, e* |
| gue | [ɡe] | ge | Mi**gue**l | Mi**ge**ls |  |
| güe | [ɡwe] | gve | Cama**güe**y | Kama**gve**ja |  |
| gui | [ɡi] | gi | **Gui**ja | **Gi**ha |  |
| güi | [ɡwi] | gvi |  |  |  |
| h | -- | -- | **H**onda | Onda | neizrunā un neatveido [3] |
| i | [i] | iī | Tr**i**n**i**dadDal**í** | Tr**i**n**i**dadaDal**ī** | nelokāmu personvārdu beigās akcentētā zilbē |
| ia | [ja] | jaiaija | Jul**ia**caD**ía**zValdiv**ia** | Hul**ja**kaD**ia**ssValdiv**ija** | vārda sākumā vai vidū; akcentēts *a*vārda sākumā vai vidū; akcentēts *i*vārda beigās |
| ie | [je] | je | M**ie**res | M**je**resa |  |
| io | [jo] | joio | Consepc**ió**nRosar**io**R**ío** Negro | Konseps**jo**naRosar**io**R**io**negro | vārda sākumā vai vidū; akcentēts *o*vārda beigāsvārda sākumā vai vidū; akcentēts *i* |
| iu | [ju] | juiu | P**iu**raC**íu**za | P**ju**raS**iu**sa | akcentēts *u*akcentēts *i* |
| j | [x] | h | Ta**j**o | Ta**h**o |  |
| l | [l] | l | Terue**l** | Terve**l**a |  |
| ll | [ʎ] | lj[4] | **Ll**ibre**ll**Caba**ll**ero | **Lj**ivre**lj**aKava**lj**ero |  |
| m | [m], [n] | m | **M**endoza | **M**endosa |  |
| n | [n], [ŋ], [m] | n | Sa**n** Marcos | Sa**n**markosa |  |
| ñ | [ɲ] | nj | Mara**ñ**on | Mara**nj**ona |  |
| o | [o] | o | C**ó**rd**o**bade Ti**ó** | K**o**rd**o**vade Ti**o** | Nelokāmu īpašvārdu galotnēs ar garo *o* ([de ti.oː]) |
| oi | [oi] | oi | C**oi**ba | K**oi**va |  |
| p | [p] | p | **P**e**p**ito | **P**e**p**ito |  |
| qua | [kwa] | kva |  |  |  |
| que | [ke] | ke | Velás**que**z | Velas**ke**ss |  |
| qui | [ki] | ki | Guaya**qui**l | Gvaja**ki**la |  |
| quo | [kwo] | kvo |  |  |  |
| quu | [kwu] | kvu |  |  |  |
| r | [ɾ] | r | **R**ive**r**a | **R**ive**r**a |  |
| rr | [r] | rr | Gue**rr**ero | Ge**rr**ero |  |
| s | [s], [z] | s | **S**ara**s**ate | **S**ara**s**ate |  |
| t | [t] | t | **T**alca | **T**alka |  |
| u | [u] | uū | C**ú**c**u**taHel**ú** | K**u**k**u**taEl**ū** | nelokāmu personvārdu beigās akcentētā zilbē |
| ua | [wa] | va | H**ua**ráz | **Va**rasa | izņemot tradicionālo *J**ua**n* — H**ua**ns u.c. |
| ue | [we] | ueve | F**ue**nteTer**ue**l | F**ue**nteTer**ve**la | aiz *p, b, f, n*citos gadījumos |
| ui | [wi] | ui | Esc**ui**ntla | Esk**ui**ntla |  |
| uo | [wo] | uovo | Casteln**uo**vo | Kasteln**uo**vo | aiz *p, b, f, n*citos gadījumos |
| v | [b], [β̞] | v | Sego**v**ia | Sego**v**ija | Atveido nešķirojot pēc izrunas [5] |
| x | [ks], [gs], [s] | ks | Guadi**x** | Gvadi**ks**a |  |
| y | [j] | j | Ru**y** | Ru**j**s |  |
| z | [θ], [ð] | s | **Z**arago**z**a | **S**arago**s**a |  |

Piezīmes
1 Arī tad, ja īpašvārds sastāv no vairākiem vārdiem  

2 Izņēmumi: *Bilbao* — Bilbao; *Cuba* — Kuba; *Ebro* — Ebro; *Alba* — Alba; *Capablanca* — Kapablanka; *Isabella* — Isabella  

3 Izņēmumi (eksonīmi un atsevišķi arābu cilmes īpašvārdi): *Habana* — Havana; *Honduras* — Hondurasa; *Alhambra* — Alhambra  

4 Izņēmums: *Isabella* — Isabella  

5 Izņēmums: *Vizcaya* — Biskaja

Akcents
-------

Spāņu valodas vārdu akcents (uzsvars) pārsvarā pakļaujas sekojošiem diviem likumiem:

* priekšpēdējā zilbe ir uzsvērta vārdiem, kas beidzas ar patskani vai līdzskaņiem *n, s* (*Toledo* — [to'le.do], *Esteban* — [es'te.βan]),
* pēdējā zilbe ir uzsvērta vārdiem, kas beidzas ar līdzskani (izņemot *n, s*; *Santander* — [sant.an'der], *Trinidad* — [tri.ni'dad]).

Ja akcents nav pakļauts šiem likumiem, to apzīmē ar akūtu (’) virs uzsvērtās zilbes patskaņa (*Málaga* — ['ma.la.ɡa], *León* — [le'on]).

Divskaņi *ai, au, ei, eu, ia, ie, io, iu, oi, ua, ue, ui* spāņu valodā veido viedo vienu zilbi, kurā akcentē *a, e, o*, bet divskaņos *iu, ui* — otro komponentu. Atkāpju gadījumos tas tiek norādīts ar akūtu virs akcentējamā komponenta (*Díaz* — ['diaθ]).

Latviešu valodā atdarinātos spāņu īpašvārdus var izrunāt divējādi: vai nu akcentējot pirmo zilbi, vai spāņu valodā akcentējamo zilbi.

Dažos gadījumos lietojams tikai pirmās zilbes akcents:

* vārdiem, kuru atveidojumā ir starpniekvalodas ietekme (*Argentina* — Argentīna, *Andalucía* — Andalūzija, *Cataluña* — Katalonija),
* valstu, pirmās pakāpes administratīvo vienību, galvaspilsētu un lielāko pilsētu nosaukumi,
* uzvārdi (izņemot nelokāmos ar uzsvaru pēdējā zilbē),
* vietvārdi, kas beidzas ar akcentētu *a* vai *e* (*Paraná* [pa.ɾa'na] — Parana ['pa.ra.na]).

Gramatizācija
-------------

Atveidojot spāņu valodas īpašvārdus latviešu valodas vidē, tie jāpakļauj gramatizācijai, jāpiešķir dzimte un deklinācija.

### Īpašvārdu dzimte

Valstu, apdzīvoto vietu, administratīvo vienību nosaukumiem ir sieviešu dzimte.

Upju, ezeru, salu, kalnu nosaukumiem u.c. āra vārdiem dzimte ir atbilstoša nomenklatūras vārda dzimtei.

Personvārdu dzimte atkarīga no personas dzimuma.

### Īpašvārdu deklinācija

Latviešu valodā atdarinātie spāņu valodas īpašvārdi lokāmi pēc I, IV vai V deklinācijas parauga. Ievērojama daļa īpašvārdu ir nelokāmi.

* Pēc pirmās deklinācijas parauga lokāmi īpašvārdi, kam latviešu atveidojumā vienskaitļa nominatīvā ir galotne "-s". Spāņu valodā šie īpašvārdi beidzas ar līdzskani: *Giral* — Hirals — Hiralam.
* Pēc ceturtās deklinācijas parauga lokāmi īpašvārdi, kas latviešu atveidojumā beidzas ar "-a". Spāņu valodā tie beidzas ar "-a" vai ar līdzskani.

* vīriešu un sieviešu dzimtes īpašvārdi, kas spāņu valodā beidzas ar "-a": *Viuda* — Vjuda — Vjudam, Vjudai,
* īpašvārdi, kas spāņu valodā beidzas ar līdzskani, bet latviešu valodā atveidojas sieviešu dzimtē: *Valladolid* — Valjadolida — Valjadolidā.

* Pēc piektās deklinācijas parauga lokāmi īpašvārdi, kas spāņu un latviešu valodā beidzas ar "-e": *Enrique* — Enrike — Enrikem.
* Nelokāmi latviešu valodā ir īpašvārdi, kas spāņu valodā beidzas ar *i, o, u* vai ar uzsvērtu *á, é, ú*: *Danli* — Danli, *Esplá* — Esplā. Nelokāmi ir arī vīrietim doti sieviešu vārdi: *José María Lemus* — Hosē Maria Lemuss — Hosē Maria Lemusam.

### Vārdkopas

No spāņu valodas atveidotos no vairākiem vārdiem sastāvošos vietvārdus lielākajā daļā gadījumu raksta kopā: *Río Negro* — Rionegro, *Santa Fé* — Santafē.

Atveidotie īpašvārdi atsevišķi rakstāmi šādos gadījumos:

* ja starp īpašvārdiem ir prievārds *de* (dažreiz kopā ar artikulu *del, de la, de los, de las*): *Juan de Valdés* — Huans de Valdess, *San Diego de los Baños* — Sandjego de los Banjosa,
* ja uzvārdi savienoti ar saikli *y*: *Rubió y Ors* — Ruvio i Orss,
* ja, īpašvārdu kopā rakstot, latviešu valodā veidojas pārāk gari vārdi: *San Luis Potosi* — Sanluisa Potosi.

Spāņu valodā ar defisi rakstītie īpašvārdi arī atveidojami ar defisi, lokot abas daļas (ja vien tās nav nelokāmas): *Valle-Inclán* — Valje-Inklans — Valjem-Inklanam.

Saliktajiem spāņu vietvārdiem, no kuriem viens ir nomenklatūras vārds, atveidojot nomenklatūras vārdu var atmest gadījumos, ja īpašvārds nav atvasināts no īpašības vārda: *Río Uruguay* — Urugvaja (upe), *Rio Negro* — Rionegro (*negro* — melns).

Artikuli *el, la, lo, los, las*:

* atmetami, ja rakstīti ar mazo burtu pirms īpašvārda (ne starp diviem vārdiem): *el Tajo* — Taho,
* pievienojami pamatvārdam, ja rakstīti ar lielo burtu: *Las Palmas* — Laspalmasa.

Avoti
-----

* Norādījumi par citvalodu īpašvārdu pareizrakstību un pareizrunu latviešu literārajā valodā, VII: Spāņu valodas īpašvārdi. Sast. L. Ceplītis. — Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas izdevniecība, Rīga, 1961

Atsauces
--------

1. 1 2  *Lielais pasaules atlants*. Rīga : Karšu izdevniecība Jāņa sēta. 2008. ISBN 978-9984-07-532-7.
2. ↑  Norādījumi par citvalodu īpašvārdu pareizrakstību un pareizrunu latviešu literārajā valodā. VIII. Amerikas Savienoto Valstu ģeogrāfiskie nosaukumi. Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas izdevniecība, Rīga, 1962

Skatīt arī
----------

* Īpašvārdu atveidošana
* Vikipēdija:Īpašvārdu atveidošana
* Spāņu valoda

Ārējās saites
-------------

* Personvārdu atveide