recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Krusta pacelšana*** ir flāmu gleznotāja Pītera Paula Rubensa gleznots triptihs, kas tika pabeigts 1610.—1611. gadā.

Pīters Pauls Rubenss uzgleznoja *Krusta pacelšanu* pēc atgriešanās Flandrijā no Itālijas. Darbā skaidri saskatāma itāļu renesanses un baroka mākslinieku kā Karavadžo, Tintoreto un Mikelandželo ietekme. Centrālais panelis ilustrē spriedzi starp daudziem muskuļotiem vīriešiem, kuri cenšas pacelt krustu un Kristus uz krusta šķietami nepaceļamo svaru.

Skats uz visu triptihu
Gleznojumi uz malējo paneļu ārpuses
Pītera Paula Rubensa perspektīvas saīsināšana redzama krustu ceļošo vīriešu kontūrās. Kristus izvietots uz centrālā paneļa diagonāles, stilistiski līdzīgi Karavadžo *Apglabāšanā*. Kustība, vieta un laiks ir ilustrēti kopā ar grūtībām piecelt krustu vertikāli. Rubens droši izmanto dinamiskas krāsas un *chiaroscuro*, stilu, kas ar laiku kļūts izsmalcinātāks.

Glezna kopā ar dažiem citiem Rubensa darbiem atrodas Antverpenes katedrālē, Beļģijā. To pasūtīja baznīca, lai izteiktu savu atbalstu katolicismam pēc protestantu atdalīšanās. Pēc Napoleona rīkojuma šo gleznu kopā ar citu Pītera Paula Rubensa darbu *Noņemšana no krusta* aizveda uz Parīzi. Gleznas atgriezās katedrālē 1815. gadā.

Masu kultūrā
------------

Marijas Luīzas Ramē (*Ouida*) romānā "Flandrijas suns" galvenie tēli, Nello un Patrašs, vēlas kaut reizi dzīvē redzēt gan Rubensa *Krusta pacelšanu*, gan *Noņemšanu no krusta*. Tas kalpo kā stāsta kulminācija, kad abi aukstā Ziemassvētku vakarā ielavās Antverpenes katedrālē, lai redzētu gleznas skaistumu. Nākamajā dienā viņus atrod mirušus triptiha priekšā.

Atsauces
--------

1. 1 2 3 4  ; pārbaudes datums: 15 aprīlis 2016.
2. ↑  ; pārbaudes datums: 15 janvāris 2016.
3. ↑  ; Make Lists, Not War.
4. ↑  ; Make Lists, Not War; pārbaudes datums: jūnijs 2020.
5. ↑  ; pārbaudes datums: 15 aprīlis 2016.
6. 1 2  .
7. ↑  ; pārbaudes datums: 15 janvāris 2016.
8. 1 2  Larkin Dunton. *The World and Its People*. Silver, Burdett, 1896. 164. lpp.
9. ↑  «Patrasche, A Dog Of Flanders - Made In Japan». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 3. jūnijā. Skatīts: 2017. gada 26. oktobrī.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Krusta pacelšana***.
**Kandavas kartodroms** ir kartinga trase, kas atrodas Kandavā, Tukuma novadā. Trase uzbūvēta 1972. gadā. 1987. gadā tika atjaunots asfaltbetona segums. 2008. gadā trase tika pilnībā renovēta, pārveidota tās konfigurācija un uzbūvēta atbilstoši starptautiskiem standartiem. Rekonstrukcijas projekta autors ir Hermans Tilke un viņa birojs *Tilke GmbH*, kurš ir izstrādājis vairāku Formula 1 trašu projektus.

Apraksts un vēsture
-------------------

Trase ir 1012 metrus gara, tajā ir 11 pagriezieni. Trim no tiem ir nosaukums: 3.pagrieziens ir nosaukts uzņēmuma "Energoremonts Rīga" vārdā, 10. pagrieziens nosaukts uzņēmuma "Skonto Būve" vārdā, bet 9. pagrieziens — projekta autora Hermana Tilkes vārdā. Trase ir izmantojama abos virzienos. Tajā ir trīs saīsnes, kas ļauj izveidot astoņas dažādas trases konfigurācijas. Swedbank kartodroms ir pirmais Hermana Tilkes projektētais autosporta infrastruktūras objekts Austrumeiropā un Skandināvijā.

Trase no 1974. līdz 1990. gadam bija PSRS kartinga izlases treniņu bāze. Šajā laikā Hugo Jurševska vadībā tika sagatavoti 12 PSRS sporta meistari un 4 starptautiskie sporta meistari. Hugo Jurševskis tagad ir trases tehniskais direktors. Trasē pēc rekonstrukcijas atkal notiek vietēja un starptautiska mēroga kartinga sacensības, kā arī sportistu treniņi. Trasē ir pieejams arī īres kartings plašākai publikai.

Tehniskā informācija
--------------------

Trases kompleksa kopējā platība ir 4,45 ha, platums 8 m. Autostāvvietas komandām aizņem 8 536 m2 plašu teritoriju. Maksimālais kāpums un kritums trasē ir 5,5%. Maksimālais trases pagrieziena stāvums: 10%. Starta-finiša taisne ir 154 m gara.

Galerija
--------

* Kartodroma atklāšana 2008. gada 5. jūnijā
* Kartodroma atklāšana 2008. gada 5. jūnijā
* Baltijas čempionāta 3.posms 2008. gada 7. jūnijā
* Baltijas čempionāta 3.posms 2008. gada 7. jūnijā
* Kartodroms 2008. gada septembrī

Ārējās saites
-------------

* Kandavas kartodroms
* Tilke GmbH (angliski), (vāciski)
Olympus OM-D E-M1 ir viena no kamerām, kura izmanto Micro Four Thirds sistēmu
**Micro Four Thirds sistēma** (**MFT**) ir standarts, ko izveidoja *Olympus* un *Panasonic*, plašāk to izziņojot 2008. gada 5. augustā,[1] bezspoguļa foto un video kamerām ar maināmiem objektīviem.[2] 2014. gadā, *JK Imaging Ltd.*, kam šobrīd pieder Kodak zīmols, izlaida savu pirmo Micro Four Thirds kameru, Kodak Pixpro S-1.[3]

MFT ir tāds pats attēla sensora izmērs un prasības kā Four Thirds sistēmai, kura tika radīta digitālajām spoguļkamerām. Atšķirībā no Four Thirds, MFT sistēmas specifikācija nepiedāvā telpu spoguļa mehānismam un pentaprizmai, ļaujot veidot mazākas fotokameras ar mazāku attālumu starp objektīvu un sensoru, tāpēc nepieciešami arī mazāki fotoobjektīvi. Ar MFT fotokamerām var izmantot gandrīz jebkuru fotoobjektīvu, ja vien ir pieejama attiecīgā pāreja. Piemēram, var izmantot Four Third objektīvus ar autofokusu, izmantojot *Olympus* un *Panasonic* izstrādātās pārejas.

Atsauces
--------

1. ↑  «Olympus and Panasonic announce Micro Four Thirds». Digital Photography Review. 2008-08-05. Skatīts: 2008-08-05.
2. ↑  «Panasonic introduces AG-AF100». .panasonic.com. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012-04-27. Skatīts: 2012-05-19.
3. ↑  Andy Westlake. «Kodak Pixpro S-1 First Impressions Review». Skatīts: 2014. gada 30. septembris.
**Stepans Levitskis** (krievu: *Степан Михайлович Левитский*; 1876. gada 25. aprīlis Serpuhova — 1924. gada 21. marts Ņižņaja Tura) bija Krievijas šahists.

Biogrāfija
----------

Pēc izglītības bijis kalnu inženieris. 1890. gados sekmīgi piedalījies Maskavas šaha pulciņa organizētajos turnīros. Piedalījies Viskrievijas turnīros, kuros 1889. gadā ieņēmis 3. vietu, 1903. gadā dalījis 7.-8. vietu, 1906. gadā palicis 11. vietā. 1911. gadā Sanktpēterburgā uzvarējis Viskrievijas amatieru turnīrā. Par šo panākumu ieguvis šaha meistara nosaukumu. 1912. gadā Viļņā izcīnījis 3. vietu Viskrievijas meistaru turnīrā (uzvarējis Akiba Rubinšteins). Tajā pašā gadā Breslavā dalījis 13.-14. vietu 18. Vācijas šaha kongresā (uzvarējuši Oldržihs Durass un Akiba Rubinšteins). 1913. gada Viskrievijas meistaru turnīrā ieņēmis 13. vietu. Sanktpēterburgā nospēlējis mačus ar Semjonu Alapinu, kuru zaudējis ar 0:5 (1907), un Aleksandru Aļehinu, kuru zaudējis ar 3:7 (1913).

Šaha atklātņu teorijā Levitska vārdā ir nosaukts variants dāmas bandinieka atklātnē: 1. d4 d5 2. Lg5.

Atsauces
--------

1. ↑  Vilnius All-Russian Masters (1912)
2. ↑  18th DSB Kongress (1912)
3. ↑  Alekhine - Levitsky (1913

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Mi minors** ir minora tonalitāte, kuras pamatā ir nots mi un kas sastāv no skaņām mi, fa♯, sol, la, si, do un re. Mi mažorā pie atslēgas ir viena zīme – fa diēzs. Tās paralēlais mažors ir sol mažors, bet vienvārdu mažors – mi mažors.

Liela daļa klasiskās ģitāras repertuāra ir sarakstīta mi minorā, jo tā ir ļoti ērta tonalitāte šim instrumentam. Standarta ģitāras skaņošanā (mi-la-re-sol-si-mi) četras no instrumenta sešām stīgām ir mi minora tonikas akorda daļa. Mi minora tonalitāte ir populāra arī smagā metāla mūzikā, jo tā tonika ir zemākā nospēlējamā nots standarta ģitāras skaņošanā.

| * s
* d
* l
 Gammas un tonalitātes  |
| --- |
| Circle of fifthsCircle of fifths | 

| Skaits | Bemoli | Diēzi |
| --- | --- | --- |
| Mažors | minors | Mažors | minors |
| 0 | **Do** | **la** | **Do** | **la** |
| 1 | **Fa** | **re** | **Sol** | **mi** |
| 2 | **Si♭** | **sol** | **Re** | **si** |
| 3 | **Mi♭** | **do** | **La** | **fa♯** |
| 4 | **La♭** | **fa** | **Mi** | **do♯** |
| 5 | **Re♭** | **si♭** | **Si** | **sol♯** |
| 6 | **Sol♭** | **mi♭** | **Fa♯** | **re♯** |
| 7 | **Do♭** | **la♭** | **Do♯** | **la♯** |
| 8 | **Fa♭** | **re♭** | **Sol♯** | **mi♯** |

 |
| Tabulā norādīts diezu vai bemolu skaits katrai tonalitātei. Minora tonalitātes ir rakstītas ar mazo sākumburtu. |
**Stepermaņu Krustiņš** jeb **Kristaps Krustiņš Stepermanis** (1860-1941) bija latviešu izdevējs un rakstnieks. Romantisma lirisko ideju paudējs.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1860. gada 10. februārī (29. janvārī) Kroņa Vircavas pagasta Stepēnos zemnieku ģimenē. Mācījās Jelgavas reālskolā (1872-1877). Strādāja par rakstvedi pie Vircavas mežziņa, publicēja pirmos dzejoļus laikrakstā "Latviešu Avīzes" (1878). Iestājās karadienestā (1881-1883), pēc tam nodevās traģēdijas rakstīšanai, kurā attēloja Mežotnes cīņas ar vācu iebrucējiem 13. gadsimtā. 1884. gadā strādāja Rīgas pilsētas policijas avīzē, vēlāk par rakstvedi mežniecībā. 1887. gadā tika izdota viņa luga "Zemgalieši".

1888. gadā nodibināja Saldus Sadraudzīgo biedrību un atvēra grāmatu veikalu ar bibliotēku, 1894. gadā to pārcēla uz Bausku, kur nodibināja Bauskas Lauksaimnieku biedrību un bija tās ilggadējs priekšnieks. Turpināja vēsturisku lugu rakstīšanu, izdeva sabiedrisko rakstu krājumu "Pa vaļas brīžiem" (1-2, 1897-1898), sadarbībā ar F. Ādamoviču "Paidagoģisku kalendāru" (1897-1900) ar pielikumiem "Paidagoģisks rakstu krājums". Šajā laikā Ausekļa teātris iestudēja viņa lugas "Mācītāja meita" (1896) un "Ūdens meita" (1905), kas panākumus neguva.
Pēc 1905. gada revolūcijas neilgu laiku pavadīja apcietinājumā, pēc tam Krievijā (1906-1907). Pirmā pasaules kara laikā dienēja armijas apgādē Kislovodskā. 

Pēc atgriešanās dzimtenē darbojās Rīgas Jūrmalas Domē (1921-1941), bija pilsētas galvas biedrs (1922-1928), finanšu nodaļas vadītājs, pilsētas bankas direktors (1931-1939).
Miris 1941. gada 25. maijā Rīgā, apbedīts Rīgā Meža kapos.

Darbi
-----

* dzejoļu krājums "Neaizmirstules" (1888)
* luga "Zemgalieši" (1. daļa 1883, izdota 1887)
* luga "Ūdens meita" (1884, izdota 1893)
* lugas "Altranstetas asins zieds", "Mācītāja meita", "Sodība" (visas 1893),
* lugas "Ganu meita", "Goda dēļ", "Plītnieks" (visas 1895),
* luga "Tumšas ēnas" (1897)
* dzejoļu krājums "Ideāls" (1902)
* luga "Revolūcija" (1924)
* luga "Zemgalieši" (2. daļa, 1925)

Literatūra
----------

* Karulis K. Rakstnieks un grāmatnieks Stepermaņu Krustiņš. Grāmata, 1990. - Nr. 5

Atsauces
--------

1. ↑  Latvijas Nacionālā bibliotēka
2. ↑  LU Literatūras, folkloras un mākslas institūts

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 305058665

 |

 |
| Zviedrijas karaliskā ģimene |
| --- |
|  |
| * **VM Karalis**VM Karaliene
	+ VKA KroņprinceseVKA Princis, Vesterjotlandeshercogs
	+ VKA Princese, Ēsterjetlandeshercogiene
	+ VKA Princis, Vermlandes hercogs
	+ VKA Princese, Hēlsinjlandes un Jēstriklandes hercogiene

---

VKA Princese, Hallandes hercogiene 

---

* VKA Princese Birgitta
* Princese Margarēta, Amblera kundze
* Princese Dezirē, Baronese Silferšiolda
* Princese Kristīne, Magnusona kundze
 |
| * s
* d
* l
 |

**Margarēta Dezirē Viktorija Amblera kundze** (dzimusi 1943. gada 3. augustā Hāgas pilī) ir Zviedrijas princese. Viņa ir prinča Gustava Ādolfa un princeses Sibillas ģimenes meita, kā arī karaļa Kārļa XVI Gustava vecākā māsa un princešu Kristīnes, Birgitas un Dezirē māsa.

Biogrāfija
----------

### Agrīnie gadi

Bērnība laimīgi ritēja Hāgas pilī līdz brīdim, kad 1947. gada 26. janvārī traģiskā aviokatastrofā Dānijas lidlaukā bojā gāja viņas tēvs princis Gustavs Ādolfs Kastrupas. 1950. gadā māte princese Sibilla ar Margarētu un pārējiem bērniem pārvācās uz Stokholmas pili, kur dzīve vairs nebija tik laba, kā līdz šim. Lielu palīdzību un rūpes pēc tēva nāves Margarētai sniedza Zviedrijā dzimusī Dānijas karaliene Ingrīda.
Princese Margarēta mācījās Franču ģimnāzijā, kā arī Martas skolā Stokholmā, kurā apguva ar šūšanu saistītās prasmes. Vēlāk apmeklēja bērnu kopšanas un ēdienu gatavošanas kursus. Jaunībā princese Margarēta bija iemīlējusies augstmanī un džeza pianistā Robinā Daglasā, taču karalis Gustavs VI Ādolfs un māte princese Sibilla nedeva atļauju turpināt attiecības un princeses romāns beidzās.

### Ģimene

1963. gadā princese iepazinās ar angli Džonu Ambleru, ar kuru saderinājās 1964. gada februārī un apprecējās 1964. gada 30. jūnijā Ēlandes salas Jērdslosas baznīcā. Salīdzinot ar citu māsu kāzām, šīs bija vienkāršākas, taču tāpat laulību dienā baznīcas priekšā bija pulcējies ļaužu pūlis, kas vēlējās sumināt pāri. Sakarā ar to, ka Margarēta apprecējās ar nekaralisku personu, viņa zaudēja titulu *Viņas Karaliskā Augstība*, tā vietā dabūjot goda titulu *Princese Margarēta, Amblera kundze*.

Pēc kāzām ģimene pārvācās dzīvot uz Lielbritāniju, Londonu, neskatoties uz to, viņa uzturēja tuvu saikni ar savu māti Sibillu. 1965. gada 14. aprīlī piedzima pāra pirmais bērns - meita Sibilla Luīze, kuru kristīja par godu mātei, viņas vārdā. Viņiem piedzima arī divi dēli - Čārlzs Edvards, dzimis 1966. gada 14. jūlijā un Džeimss Patriks, dzimis 1969. gada 10. jūnijā. 1996. gadā princese Margarēta un Džons Amblers sāka dzīvot atsevišķi, saglabājot laulību līdz pat Džona Amblera nāvei 2008. gadā. Margarēta ir apmetusies Oksfordšīrā, Lielbritānijā. Viņa ieņem 196. vietu kā Britānijas troņa mantiniece.

Skatīt arī
----------

* Zviedrijas karaliskā ģimene
* Zviedrijas monarhu uzskaitījums
* Karaliskā apbedījumu vieta
* Hāgas pils

Ārējās saites
-------------

* Princeses biogrāfija
* 75 gadu jubileja

Attēlu galerija
---------------

* Kopā ar savu vīru 1964.g.Kopā ar savu vīru 1964.g.
* Lielākā starp māsām un brāliLielākā starp māsām un brāli
* KāzāsKāzās
Senās Igaunijas zemes Livonijas krusta karu laikā. Pēc 1238. gada Stensbijas līguma dāņi atguva Rēveles (REVALA), Harijas (HARJU) un Virijas (VIRUMAA) zemes, bet Livonijas ordenis saglabāja Jervas (JÄRVA) zemi.
**Stensbijas līgums** (vācu: *Vertrag von Stensby*, dāņu: *Stensby-aftalen*) bija 1238. gada 7. jūnijā Dānijas pilsētā Stensbijā noslēgts izlīgums starp Vācu ordeņa Livonijas atzara (Livonijas ordeņa) mestru Hermani Balki un Dānijas karali Valdemāru II. Pēc līguma nosacījumiem Dānija atguva Zobenbrāļu ordeņa 1227. gadā iekarotās Rēveles, Harijas un Virijas zemes apmēram 12 000 km2 platībā. Livonijas ordenis saglabāja tiesības uz Jervas zemi.

Priekšvēsture
-------------

1223. gada sākumā sacēlušies igauņi uzbruka Tallinai, gada beigās notika vēl viens krievu un igauņu uzbrukums Tallinai, kuru uzbrucēji arī pēc četru nedēļu aplenkuma nespēja ieņemt.
1224. gadā notika vācu, letu un līvu karagājiens uz Hariju un Jervu, kas beidzās ar miera līguma atjaunošanu ar jerviešiem un viruiešiem. 1227. gada ziemā Romas pāvesta legāts Vilhelms no Modenas vadīja gandrīz 20 000 vācu, līvu un letu karavīru karagājienu uz Sāmsalu un piespieda kristīties visus Sāmsalas iedzīvotājus. Līgumā starp Rīgas bīskapu un dāņu vietvaldi, dāņi atteicās no pretenzijām uz Sāmsalu un Vīku, bet ieguva kontroli pār Rēveles, Harijas, Jervas un Virijas zemēm. Tomēr Zobenbrāļu ordenis nebija mierā ar Igaunijas sadalīšanu un bez pretestības 1227. gadā iekaroja šīs zemes.

Līguma noslēgšana
-----------------

Pēc vācu krustnešu un Zobenbrāļu ordeņa sagrāves Saules kaujā un tā palieku pievienošanas Vācu ordenim izveidoja Livonijas ordeni. Dāņu karalis Valdemārs II un Livonijas ordeņa mestrs Hermanis Balke pēc pāvesta legāta Modenas Vilhelma iniciatīvas 1238. gadā noslēdza Stensbijas līgumu, ar kuru Dānija atguva Zobenbrāļu ordeņa 1227. gadā iekarotās Rēveles, Harijas un Virijas zemes.
Lundas arhibīskaps Ufe Trugotsens (*Thrugotsen*) tajā pašā gadā iesvētīja Tallinas bīskapu Torkilu (*Thorkill*, 1238/40-1260).
| Zviedrijas karaliskā ģimene |
| --- |
|  |
| * **VM Karalis**VM Karaliene
	+ VKA KroņprinceseVKA Princis, Vesterjotlandeshercogs
	+ VKA Princese, Ēsterjetlandeshercogiene
	+ VKA Princis, Vermlandes hercogs
	+ VKA Princese, Hēlsinjlandes un Jēstriklandes hercogiene

---

VKA Princese, Hallandes hercogiene 

---

* VKA Princese Birgitta
* Princese Margarēta, Amblera kundze
* Princese Dezirē, Baronese Silferšiolda
* Princese Kristīne, Magnusona kundze
 |
| * s
* d
* l
 |

**Kristīne Luīze Helēna Magnusona kundze** ir Zviedrijas princese , dzimusi 1943. gada 3. augustā Hāgas pilī. Viņa ir prinča Gustava Ādolfa un princeses Sibillas ģimenes jaunākā meita, kā arī karaļa Kārļa XVI Gustava jaunākā māsa un princešu Margarētas, Birgittas un Dezirē māsa.

Izglītība
---------

Princese Kristīne mācījās Franču ģimnāzijā, kuru beidza 1963. gada 13. maijā, tad turpināja studijas Stokholmas Universitātē, kurā apguva valodas. Kopā ar savu draudzeni studēja arī Hārvarda Universitātes Radkliffa koledžā ASV.

Ģimene
------

Ar savu nākamo vīru, ģenerālkonsulu Tordu Magnusonu (dzimušu Stokholmā, 1941. gada 7. aprīlī), princese Kristīne iepazinās kādu pusdienu laikā Stokholmā 1961. gadā. Viņi apprecējās 1974. gada 15. jūnijā. Sakarā ar to, ka Kristīne apprecējās ar nekaralisku personu, viņa pazaudēja titulu *Viņas Karaliskā Augstība*, tā vietā iegūstot goda titulu *Princese Kristīne, Magnusona kundze*, taču pati titulu nelieto un sevi dēvē par Kristīni Magnusonu. Ģimenei ir trīs bērni, visi dēli: Gustavs, dzimis 1975. gadā, Oskars, dzimis 1977. gadā un Viktors, dzimis 1980. gadā. Sākumā ģimene dzīvoja Ulriksdāla pils parka Beilonas villā, vēlāk ģimene pārvācās uz Stokholmas vecpilsētu, kurā dzīvo joprojām.

Loma karaļnamā
--------------

Princese Kristīne pārējo māsu princešu vidū visbiežāk ņem dalību oficiālo pienākumu veikšanā, viņa pārņēma arī savas mātes, princeses Sibillas pienākumus pēc viņas nāves. Aktīvi ir darbojusies Zviedrijas Sarkanajā krustā un ir bijusi tā vadītāja no 1993. gada līdz 2002. gadam, kā arī veikusi Starptautiskā Sarkanā krusta pienākumus. Princese Kristīne ieņem 216. vietu kā Britānijas troņa mantiniece.

Skatīt arī
----------

* Zviedrijas karaliskā ģimene
* Zviedrijas monarhu uzskaitījums
* Karaliskā apbedījumu vieta
* Hāgas pils
**Geršs Rotlevi** (poļu: *Gersz Rotlewi*; 1889. gada 18. augusts Varšava — 1920. gads) bija ebreju izcelsmes Polijas šahists.

Biogrāfija
----------

20. gadsimta sākumā bijis viens no Polijas daudzsološākajiem jaunajiem šahistiem. 1907. gadā šaha turnīrā Lodzā izcīnījis 3. vietu, bet 5. Viskrievijas šaha turnīrā ieņēmis 6. vietu. 1909. gadā Sanktpēterburgā Viskrievijas amatieru šaha turnīrā bijis 2. vietā aiz Aleksandra Aļehina. 1910. gadā uzvarējis Hamburgas šaha festivāla blakusturnīrā, kā arī mačā pieveicis Henriku Salvi ar 6:4 (+3, −1, =6). 1911. gadā Karlsbādē guvis savu lielāko panākumu, kad plašā tā laika labāko šahistu turnīrā izcīnījis 4. vietu aiz Riharda Teihmana, Akibas Rubinšteina, Kārļa Šlehtera, apsteidzot Frenku Māršalu, Āronu Nimcoviču, Milanu Vidmaru, Paulu Saladinu Leonhartu, Saveliju Tartakoveru, Oldržihu Durasu, Aleksandru Aļehinu, Rūdolfu Špīlmanu un citus.
Drīz pēc šī panākuma smagi saslimis ar perifēro neiropātiju un ievietots sanatorijā. Slimība liegusi turpināt aktīvā šahista gaitas. Pēc Pirmā pasaules kara pāragri miris no tuberkulozes.

Atsauces
--------

1. ↑  NB-ANNO - (Neue) Wiener Schachzeitung
2. ↑  All Russian Amateur (1909)
3. ↑  Karlsbad (1911)

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Naudas piedāvājums** ir kopējais naudas apjoms, to veidojošā nauda tiek iedalīta 3 vai 4 (vai vairāk) naudas elementos, komponentos jeb sastāvdaļās atkarībā no tās likviditātes (t.i. pēc tā cik viegli to ir pārvērst precē).

**Naudas masa** savukārt ir tā naudas piedāvājuma daļa, kas paliek ne-banku subjektu rīcībā. Banku naudas piedāvājums mīnus banku naudas pieprasījums ir naudas masa.[1]

Naudas elementi
---------------

Atkarībā no iestādes vai valsts naudas elementu nosaukumi, to skaits un precīzas definīcijas var nedaudz atšķirties.

Latvijas bankas naudas elementu iedalījums:[2]

* M0 - **bāzes nauda** jeb **īstā nauda**;[1] apgrozībā esošā skaidrā nauda + obligātās rezerves, kas privātajām bankām jāglabā Latvijas Bankā
* M1 - **šaurā nauda** jeb **gandrīz nauda**; tajā ietilpst M0 + Latvijas rezidentu pieprasījuma noguldījumi latos (t.i. konti no kuriem naudu ir iespējams izņemt nekavējoties) Latvijas kredītiestādēs
* M2D - **plašā nauda**; tajā ietilpst M1 + Latvijas rezidentu termiņnoguldījumi latos (noguldījumi no kuriem naudu ir iespējams izņemt pēc noteikta termiņa) Latvijas kredītiestādēs
* M2X - M2D + Latvijas rezidentu noguldījumi valūtā (vienalga pieprasījuma vai termiņnoguldījumos) Latvijas kredītiestādēs.

Naudas piedāvājuma palielināšanās
---------------------------------

ASV naudas piedāvājuma elementi no 1959. līdz 2010. gadam (skaidrā nauda, M1 un M2), kopš 2006. gada Federālā rezerve pārtraukusi publicēt datus par M3[3]
Naudas piedāvājumu palielina ne tikai valstu centrālās bankas, kas parasti to dara pērkot no valsts tās emitētas obligācijas, obligācijas pārdevējam maksājot naudā, kas radīta tajā brīdī[4] (pieņemot, ka banks monetārajā politikā tajā laikā ir paredzēta naudas piedāvājuma palielināšana.) Arī parastas bankas savas darbības rezultātā palielina naudas piedāvājumu atkarībā no obligātās rezerves apmēra, kas nosaka naudas reizinātāju.

Šī jaunā, mazāk likvīdā nauda ir tā, kas veido ne-M0 elementus (M1, M2 utt.), šie divi naudas veidi kopā veido naudas piedāvājumu.[5]

Atsauces
--------

1. 1 2  Latvijas Universitātes ekonomikas un vadības fakultāte - Likumi monetārai politikai
2. ↑  M. Siņicins. Biznesa ekonomiskie pamati
3. ↑  Discontinuance of M3 2005. gada 10. novembris
4. ↑  Federal Reserve Bank of Boston. *Putting It Simply*, 1984. When you or I write a check there must be sufficient funds in our account to cover the check, but when the Federal Reserve writes a check there is no bank deposit on which that check is drawn. When the Federal Reserve writes a check, it is creating money.
5. ↑  Bank for International Settlements. *The Role of Central Bank Money in Payment Systems*. 3. lpp. Contemporary monetary systems are based on the mutually reinforcing roles of central bank money and commercial bank monies.
**Mona Zēfrīda** (vācu: *Mona Seefried*; dzimusi 1957. gada 30. martā Vīnē) ir austriešu aktrise.

Dzīve un karjera
----------------

Mona Zēfrīda 2006. gadā
Mona Zēfrīda ir operdziedātājas Irmgardes Zēfrīdas un vijolnieka Volfganga Šneiderhana meita. Aktrises mācības viņa pabeidza Maksa Reinhardta seminārā Vīnē un studēja dziedāšanu, klasisko deju, džezu un šova deju. No 1977. līdz 1980. gadam Zēfrīda bija aktrise "Talijas teātrī" Hamburgā. No 1980. līdz 1985. gadam viņa bija *Staatliche Schauspielbühnen Berlin* ansambļa dalībniece Boja Goberta vadībā.

Kļuva pazīstama, atveidojot Šarloti Zālfeldi, kas ir viena no galvenajām lomām seriālā "Mīlas viesulis", kurā piedalījās no 2005. gada septembra līdz 2018. gada maijam. Tomēr, paralēli Šarlotes Zālfeldes lomai, viņa atveidoja arī citas lomas, piemēram, seriālā *SOKO Donau*. 2018. gada 12. martā Zēfrīda paziņoja par savu izstāšanos no veiksmīgā seriāla, kurā viņa piedalījās no paša sākuma. Pēdējā sērija, kurā Šarlote Zālfelde piedalījās, bija 2018. gada 16. maijā, kurā viņa uz visiem laikiem pārcēlās uz Āfriku.

Jau pirms seriāla "Mīlas viesulis" Zēfrīda bija redzama TV lomās, piemēram, *Praxis Bülowbogen* un *Marienhof*.

Zēfrīda ir bijusi attiecībās ar aktieri Nikolausu Parilu. Šajās attiecības dzimusi meita Laura Marija Šneiderhana. 1992. gadā aktrise apprecējās ar savu seriāla partneri Pēteri Funku no seriāla *Marienhof*. Viņa dzīvo kopā ar vīru Minhenes rietumos un savā mājā Markē, Itālijā. Zēfrīdas meita Laura Marija Šneiderhana, dzimusi 1989. gadā, Vīnē studēja operdziedāšanu un aktiermākslu.

Atsauces
--------

1. ↑  «*Mona Seefried als Charlotte Saalfeld*». daserste.de.
2. ↑  *ivqs-Stiftungsrat* Archived 2020. gada 8. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē. abgerufen am 7. Oktober 2020.

Ārējās saites
-------------

* 

* *IMDb* profils (angliski)
* Mona Seefried - *filmportal.de* profils
* Mona Seefried - *Deutschen Synchronkartei* vietnē
* Oficiālā mājaslapa
**Moločnas limāns** (ukraiņu: *Молочний лиман*) ir limāns Azovas jūras ziemeļrietumu piekrastē, Ukrainas Zaporižjas apgabalā. Izveidojies Moločnas upes grīvā. Limāns izstiepts 35 km garumā ziemeļ-dienvidu virzienā; no jūras to norobežo 0,3—1 km plata strēle. Limāns sekls, dziļums no 0,5 līdz 3 m. Limāna krastos vairāki kūrortciemati, tajā skaitā Kiriļivkas pilsētciemats pie strēles.

Līdz 15. gadsimtam limāns bija Azovas jūras līcis, bet gadsimta beigās savienojošais šaurums aizsērēja. Ūdens sāļums limānā gadu gaitā ievērojami palielinājās. 1943. gadā limāns tika savienots ar jūru ar mākslīgu kanālu, kurš aizsērēšanas dēļ darbojās neregulāri. 2019. gadā izbūvēts jauns kanāls ar pašattīrošām būvēm.

1974. gadā limāna akvatorija noteikta par valsts nozīmes hidroloģisko liegumu, bet 2010. gadā tas iekļauts Pieazovas nacionālā parka teritorijā. Rāmsaras konvencijas mitraine.

Atsauces
--------

1. ↑  Ramsar Sites Information Service. Molochnyi Liman

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Moločnas limāns***.
**Ingus Vizulis** (dzimis Rīgā) ir latviešu admirālis, pašreizējais (2016) Latvijas Jūras spēku komandieris.

Militārā karjera
----------------

Virsnieka izglītību ieguva Kaļiņingradas augstākajā jūras kara skolā, pēc kuras absolvēšanas 1987. gadā tika norīkots dienestam uz *Udaloy* klases eskadras mīnu kuģa Klusā okeāna flotes sastāvā.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas atgriezās Latvijā un uzsāka darbu Aizsardzības spēku Jūras spēku pārvaldē. 1993. gadā Ingus Vizulis atgriezās aktīvajā militārajā dienestā un turpināja dienestu Jūras spēku pārvaldes virsnieka, vēlāk vecākā virsnieka amatā. 1995. gadā tika iecelts Jūras spēku Centrālā rajona komandiera amatā, vadot Jūras spēku uzdevumu izpildi Rīgas līcī, kā arī no Krievijas Federācijas bruņotajiem spēkiem pārņemtās Daugavgrīvas bāzes uzraudzību un apsaimniekošanu. 1999. gadā viņš turpināja dienestu Jūras spēku štābā sākotnēji Operatīvās daļas priekšnieka amatā, vēlāk – štāba priekšnieka amatā.

Pēc dienesta Jūras spēkos Ingus Vizulis tika nosūtīts dienestam ārvalstīs, kur divus gadus pildīja Latvijas aizsardzības atašeja pienākumus Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē, un no 2003. gada – 1.ranga aizsardzības atašeja pienākumus ASV un Kanādā ar dienesta vietu Vašingtonā. Pēc atgriešanās no dienesta Apvienotajā Karalistē un ASV 2008. gadā, Ingus Vizulis turpināja dienestu NBS atbalsta un nodrošinājuma jomā, sākotnēji Nodrošinājuma pavēlniecības 1.reģionālā nodrošinājuma centra komandiera amatā Liepājā, vēlāk - Nodrošinājuma pavēlniecības komandiera amatā Rīgā. 2011. gada oktobrī tika iecelts par Apvienotā štāba priekšnieka vietnieku atbalsta jautājumos. 2013. gada novembrī viņam tika piešķirta flotiles admirāļa dienesta pakāpe. No 2012. gada maija līdz decembrim Ingus Vizulis piedalījās starptautiskajā operācijā Afganistānā kā Latvijas Nacionālā kontingenta ISAF 12/2 komandieris.

Profesionālo militāro izglītību flotiles admirālis Ingus Vizulis ir papildinājis un pilnveidojis Kara flotes Vadības un štāba koledžā, ASV; Beļģijas-Nīderlandes flotes mīnu karadarbības skolā EGUERMIN (NATO izcilības centrs), Beļģijā; Baltijas aizsardzības koledžā, Igaunijā.

Atsauces
--------

* "Jūras spēkus turpmāk komandēs Ingus Vizulis"

Ārējās saites
-------------

* NBS mājaslapā
**Moluku salas** (indonēziešu: *Kepulauan Maluku*), pazīstamas arī kā **Garšvielu salas**, ir arhipelāgs Indonēzijas austrumos. Uz rietumiem no Moluku salām atrodas Sulavesi, uz austrumiem — Jaungvineja, ziemeļus apskalo Filipīnu jūra, bet dienvidos atrodas Mazās Zunda salas.

Administrācija
--------------

Administratīvi Moluku salas ir sadalītas divās Indonēzijas provincēs: Moluku un Ziemeļmoluku provincēs. Lielākās Ziemeļmoluku provinces salas ir Halmahera, Obi, Morotai, Bačanu salas un Sulas salas, bet lielākās Moluku provinces salas ir Serama, Buru, Ambona, Baratdajas salas, Tanimbaras salas, Aru salas un Kai salas.

Ģeogrāfija
----------

Lielākā daļa Moluku salu ir kalnainas, izņēmot Tanimbaras un Aru salas, kuras ir zemas un purvainas. Reģionā regulāri notiek zemestrīces, īpaši Ternates salā un Bandas salās, kur atrodas aktīvi vulkāni. Moluku salās valda tropiskais klimats, kur nokrišņu daudzums ir robežās no 2000 līdz 3800 mm gadā. Tikai neliela daļa no salu sauszemes platības ir aramzeme, pārējo daļu klāj lietus mežs. Ir arī atklātas savannas, kā arī salu krastus bieži veido mangrovju purvi. Salas ir pārejas zona starp Āzijas un Austrālijas floru un faunu. Daudzas dzīvnieku un augu sugas ir sastopamas tikai šajā reģionā.

Vēsture
-------

Vēsturiski Moluku nosaukums attiecināts uz četrām karalistēm Moluku salu ziemeļos — Ternati, Tidori, Bačanu un Džailolo. Šo sultanātu savienība tika dēvēta par *Moloku Kie Raha* — ‘Moluku četri kalni’. Šo sultanātu ietekme dažādos laikos izplatījās uz visām tagadējām Moluku salām, kā arī Jaungvineju un Sulavesi, bet šīs teritorijas parasti netika iekļautas Moluku. Par Garšvielu salām arhipelāgu nodēvēja eiropieši un ķīnieši, taču šis nosaukums vairāk attiecināms uz Bandas salām, kas vēsturiski pazīstamas ar muskatriekstu audzēšanu.

Atsauces
--------

1. ↑  *Ģeogrāfijas vārdnīca Pasaules zemes un tautas*. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 1978. 487. lpp.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Moluku salas***.
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 262243501
* LCCN: n79134162
* GND: 4074944-7
* NDL: 00629352
* NKC: ge137995

 |

 |
Šis raksts ir par ielu Jūrmalā. Par citām jēdziena **Bolderājas iela** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

**Bolderājas iela** ir iela Jūrmalā, Vārnukroga apkaimē. Bolderājas iela sākas krustojumā ar Vārnukroga ceļu un beidzas krustojumā ar Buļļupes ielu un beznosaukuma zemesceļu uz Jūrmalas un Rīgas robežas. Kopējais ielas garums ir 385 metri. Bolderājas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielai ir grants segums. Bolderājas iela iet gar Buļļupi, tieši paralēli tai. Ielas pāra numuru pusē atrodas savrupmāju un vasarnīcu apbūve, bet otrā pusē — neapbūvēta upes krastmala.

Iela nosaukta Rīgas pilsētas daļas Bolderājas vārdā, uz kuru tā ved.

Ielu savienojumi
----------------

Bolderājas iela ir savienota ar šādām ielām:

* Vārnukroga ceļš (T veida krustojums)
* Buļļupes iela (T veida krustojums)
* beznosaukuma zemesceļš (ielas turpinājums Rīgā)

Skatīt arī
----------

* Vārnukrogs

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Jūrmalas ielas, kuru nosaukums sākas ar burtu B |
| --- |
|  |
| 
* 0—9
* A
* B
* C
* D
* E
* F
* G
* H
* I
* J
* K
* L
* M
* N
* O
* P
* R
* S
* T
* U
* V
* Z

 |
|  |
| B | 
* Babītes
* Baldones
* Baložu
* Baltās kāpas
* Baltezera
* Balvu
* Baļķu
* Bangu
* Bārbeļu
* Bārtas
* Bauskas
* Baznīcas
* Bažciema
* Bebru
* Bernātu
* Bērzaunes
* Bērzu
* Bezdelīgu
* Birzes
* Bišu
* Blāzmas
* Bocmaņu
* Bolderājas
* Brankciema
* Braslas
* Bražuciema
* Brekšu
* Briežu
* Brikšķu
* Brīvības prospekts
* Brīzes
* Brocēnu
* Brūkleņu
* Bulduru prospekts
* Buļļupes
* Burtnieku
* Buru

 |

 |
**Mona salas** (krievu: *острова Мона*) ir Krievijai piederoša neapdzīvotu salu grupa Ziemeļu Ledus okeānā. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā.

Ģeogrāfija
----------

Salas izvietojušās Karas jūras dienvidaustrumos uz ziemeļiem no Taimiras pussalas. Arhipelāgs sastāv no sešām lielām un piecām mazām bezvārda salām. Lielākā ir Ringnesa sala (nosaukta par godu *Ringnes* alusdarītavai; 4,6 km gara un 1,5 km plata) arhipelāga rietumos. Citas galvenās salas ir Graņitnija, Herkulesa (sākotnēji Veizela sala), Kravkova sala (arhipelāga augstākais punkts 42 m vjl), Uzkija un Kraiņija. Salas klinšainas.

Sala atrodas arktiskās tundras dabas zonā. Augājs nabadzīgs, galvenokārt ķērpji un sūnas. Arhipelāgs ietilpst Lielā Arktikas dabas rezervāta teritorijā.

Vēsture
-------

Salas 1893. gadā atklāja Fritjofa Nansena ekspedīcija ar kuģi *Fram* un nosauca par godu norvēģu meteorologam Henrikam Monam *(Henrik Mohn)*.

Līdz 1995. gadam Kravkova salā pastāvēja Ostrovkravkovas (Ostrova Mona) polārstacija.

Atsauces
--------

1. ↑  «Большой Арктический государственный природный заповедник». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2021. gada 12. jūlijā. Skatīts: 2022. gada 13. janvārī.
2. ↑  «ТОПОНИМИКА МОРЕЙ СОВЕТСКОЙ АРКТИКИ». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2020. gada 25. janvārī. Skatīts: 2020. gada 6. februārī.
3. ↑  Остров Кравкова
Vielas **laušanas koeficients** (**refrakcijas indekss**) ir skaitlisks koeficients, kas rāda, cik reižu samazinās gaismas ātrums (*v*) vielā attiecībā pret šī paša viļņa ātrumu vakuumā — gaismas ātrumu *c*. Parasti laušanas koeficientu apzīmē ar simbolu *n* un to aprēķina pēc formulas:

{\displaystyle n={\frac {c}{v}}}

Elektromagnētiskā viļņa fāzes ātrums samazinās tāpēc, ka gaismas viļņi - daļiņas mijiedarbojas ar vielas atomu elektromagnētisko lauku.

Laušanas koeficients ir atkarīgs no vielas īpašībām un gaismas viļņu garuma. Eksistē optiski anizotropas vielas (kristāli), kuru laušanas koeficients ir atkarīgs no virziena, kādā gaisma šķērso kristālu, kā arī no gaismas polarizācijas.

Materiāla laušanas spēja ir nozīmīga vielas īpašība, kas ļauj veidot daudzveidīgas optiskās iekārtas - lēcas, prizmas utt. Vielas laušanas koeficients ir noteikts skaitliskais lielums, kas izmantojams optikas iekārtu raksturlielumu aprēķiniem.

Katras vielas laušanas koeficients ir raksturlielums, ko bieži izmanto vielas (piemēram, minerāla, dārgakmens) tīrības noteikšanā. Laušanas koeficients piemīt tikai caurspīdīgām vielām. Laušanas koeficienta mērījumiem tiek izmantots refraktrometrs.

Dažu vielu laušanas koeficienti
-------------------------------

| Viela | Laušanas koeficients |
| --- | --- |
| ūdens | 1,333 |
| ledus | 1,31 |
| silikoneļļa | 1,52 |
| kroņstikls | 1,5 - 1,54 |
| flintstikls | 1,6 - 1,62 |
| dimants | 2,419 |
**Tūlītējā apstrāde** (angļu: *straight-through processing*, STP) ir nepārtraukta, pilnībā automatizēta informācijas apstrāde. Pirmdati var būt automātisko sistēmu radīti vai arī ievadīti manuāli, taču to apstrāde notiek pilnīgi automātiski.

Šaurākā nozīmē STP tehnoloģija paredz to, ka brokeru uzņēmums darbojas kā automātisks starpnieks starp klientiem un ārējo tirgu. Klientu orderi tiek automātiski novirzīti darījumu noslēgšanai ārējā tirgū vai lieliem kontraģentiem.

Transakcijas
------------

STP tehnoloģija tika izstrādāta 1990. gadu sākumā Londonā akciju tirdzniecības nolūkos, lai varētu veikt automatizētu datu apstrādi fondu tirgos.

Agrāk maksājumu veikšana vienmēr prasīja manuālu darbu, un tā apstrāde bieži vien aizņēma vairākas stundas, turklāt cilvēka papildu iejaukšanās varēja izraisīt daudzas kļūdas.

Ar STP palīdzību darījumus ar naudu un vērtspapīriem var apstrādāt un noslēgt vienas dienas laikā. Maksājumi dažādu iemeslu dēļ var tikt veikti bez STP izmantošanas.

Priekšrocības
-------------

STP ieviešana pilnā apmērā aktīvu pārvaldītājiem var saīsināt apstrādes ciklu, kā arī samazināt ar norēķiniem saistīto risku un darbības izmaksas.

Daži nozares analītiķi apgalvo, ka 100% automatizāciju sasniegt nav iespējams. Tās vietā viņi virza ideju par STP tehnoloģijas līmeņu paaugstināšanu firmas ietvaros, mudinot uzņēmumu grupas uzlabot savstarpējo transakciju informācijas automatizētas apstrādes kvalitāti vai nu uz divpusēja pamata, vai arī kā lietotāju kopiena (ārējā STP). Tomēr citi analītiķi uzskata, ka pilnīga automatizācija tiks sasniegta tad, kad biznesa procesi kļūs funkcionāli savienojami.

Atsauces
--------

1. ↑  «Straight-Through Processing (STP)». *investopedia.com*. Skatīts: 2021. gada 26. septembris.
2. ↑  «Straight Through Processing (STP) Brokers Guide». *comparebrokers.co*. Skatīts: 2021. gada 26. septembris.
3. ↑  «Rising to the Challenge: Five Barriers to STP in the Treasury Department». *theglobaltreasurer.com*. Skatīts: 2021. gada 26. septembris.
4. ↑  «Challenges around STP in Payments». *finextra.com*. Skatīts: 2021. gada 26. septembris.
5. ↑  «Frequently Asked Questions On Straight Through Processing». *sebi.gov.in*. Skatīts: 2021. gada 26. septembris.
6. ↑  «STP and Credit Derivatives». *waterstechnology.com*. Skatīts: 2021. gada 26. septembris.
**Lauvroņu apakšdzimta** (*Otariinae*) ir viena no divām ausroņu dzimtas (*Otariidae*) apakšdzimtām, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas jūras zīdītāju sugas un vienu izmirušu sugu un kas tiek iedalītas 5 ģintīs. Otra ausroņu apakšdzimta — kotiku apakšdzimta.

Lauvroņi dzīvo, sākot ar arktiskajiem ūdeņiem un beidzot ar tropiskajām jūrām, tie ir sastopami gan ziemeļu puslodē, gan dienvidu puslodē, izņemot Atlantijas okeāna ziemeļu daļu. No kotikiem lauvroņi atšķiras pēc to kažoka. Atšķirībā no kotikiem lauvroņiem kažokā ir gandrīz tikai akotspalva. Kažoks ir gluds un slīdīgs. Senākajās klasifikācijās ausroņu dzimta tika sadalīta divās apakšdzimtās: kotiku un lauvroņu apakšdzimtās. DNS pētījumos noskaidrots, ka ziemeļu kotiks ir tuvāks radinieks dažiem lauvroņiem, nekā dienvidu kotikiem, līdz ar to apakšdzimtu iedalījumu ierosināts atcelt. Tomēr visiem lauvroņiem ir kopīgs tas, ka tie ir lielāka auguma kā kotiki, tie barojas krasta tuvumā un medī lielas zivis.

Lauvroņi un cilvēki
-------------------

Dažas lauvroņu sugas viegli pakļaujas pieradināšanai un apmācībai. Tie ir ļoti atraktīvi, un tādēļ lauvroņus mēdz izmantot cirkā un citās atrakcijās. Klasisks lauvroņa cirka numurs ir bumbas ķeršana un tās balansēšana uz degungala, kā arī aplaudēšana ar priekšējām airkājām. 

Lauvroņi ļoti reti uzbrūk cilvēkam, tomēr šādi gadījumi ir reģistrēti. Austrālijā 2007. gadā lauvronis izlēca no ūdens un uzbruka sērfojošai 13 gadus vecai meitenei. Glābējiem bija nepieciešams atvairīt otro lauvroņa uzbrukumu. Zinātnieki izvirzīja hipotēzi, ka lauvronis meiteni uztvēra kā rotaļlietu, ar ko vēlējās paspēlēties. Sanfrancisko ir bijuši gadījumi, ka Kalifornijas lauvroņa tēviņi sakož peldētājus, sargājot savu teritoriju.

Sistemātika
-----------

**Lauvroņu apakšdzimta** (*Otariinae*)

* Austrālijas lauvroņu ģints (*Neophoca*)
	+ Austrālijas lauvronis (*Neophoca cinerea*)
* Dienvidamerikas lauvroņu ģints (*Otaria*)
	+ Dienvidamerikas lauvronis (*Otaria flavescens*)
* Jaunzēlandes lauvroņu ģints (*Phocarctos*)
	+ Jaunzēlandes lauvronis (*Phocarctos hookeri*)
* Klusā okeāna lauvroņu ģints (*Zalophus*)
	+ Galapagu lauvronis (*Zalophus wollebaeki*)
	+ †Japānas lauvronis (*Zalophus japonicus*)
	+ Kalifornijas lauvronis (*Zalophus californianus*)
* Ziemeļu lauvroņu ģints (*Eumetopias*)
	+ Ziemeļu lauvronis (*Eumetopias jubatus*)

Galerija
--------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  |  |
| Kalifornijas lauvroņi pie Sanfrancisko | Galapagu lauvroņi | Lauvronis Memfisas zoodārzā |

Atsauces
--------

1. ↑  «SEA LIONS & FUR SEALS». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2007. gada 28. septembrī. Skatīts: 2007. gada 21. jūlijā.
2. ↑  Phylogenetic Relationships within the Eared Seals[novecojusi saite]
3. ↑  BBC NEWS | Asia-Pacific | Sea lion attacks Australian girl
4. ↑  Rogue sea lion in S.F. menaces swimmers / Marauding mammal bites at least 14, chases 10 from Aquatic Park Lagoon

Ārējās saites
-------------

* Jūras lauva Jūras muzejā
* Čīlē nezināmā nāvē mirušas 300 jūras lauvas
* Barojam jūras lauvu

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* NDL: 00577360

 |

 |
**Latvijas filharmonija** bija Latvijas Republikas Kultūras ministrijas pakļautībā esoša filharmonija, kas organizēja koncertus un propagandēja Latvijas mūziku.

Vēsture
-------

Dibināta 1941. gada 9. maijā kā **Latvijas PSR Valsts filharmonija**, bet pēc 1941. gada 22. jūnija slēgta sakarā ar Vērmahta iebrukumu Latvijā. Pēc Sarkanās armijas ienākšanas Rīgā 1944. gada 13. oktobrī tās darbību atjaunoja.

1988. gada 9. jūnijā filharmoniju pakļāva Latvijas PSR Valsts kultūras komitejai, 1990. gada 1. martā Latvijas PSR Kultūras ministrijai, bet pēc Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanas 1990. gada 4. maijā to pārdēvēja par Latvijas filharmoniju un pakļāva Latvijas Republikas Kultūras ministrijai, 1993. gada 3. augustā Latvijas Republikas Izglītības, kultūras un zinātnes ministrijas Valsts kultūras pārvaldei, 1994. gada 1. novembrī atkal Latvijas Republikas Kultūras ministrijai.

Likvidēta 1999. gada 4. janvārī.

Mākslinieciskie kolektīvi
-------------------------

* Latvijas PSR Valsts koris (no 1944)
* Tautas koris "Dzintars" (no 1947)
* Revolūcijas veterānu Tautas koris (no 1957)
* Latvijas PSR Valsts filharmonijas stīgu kvartets (no 1963)
* Latvijas PSR Valsts filharmonijas klavieru trio (no 1967)
* Latvijas PSR Valsts filharmonijas kamerorķestris (no 1967)
* Latvijas PSR Valsts filharmonijas klavieru duets (no 1968)
* Latvijas PSR Valsts deju ansamblis "Daile" (no 1968)
* vokāli instrumentālais ansamblis "Eolika" (no 1972)
* vokāli instrumentālais ansamblis "Modo" (no 1973)
* vokāli instrumentālais ansamblis "Tip-top" (no 1975)
* apmēram 50 solistu

Koncertzāles
------------

* Latvijas PSR Valsts filharmonijas Lielā zāle (agrākajā Lielās ģildes namā, 830 vietu)
* Latvijas PSR Valsts filharmonijas Mazā zāle (agrākajā Lielās ģildes namā, 210 vietu)
* Doma koncertzāle Rīgas Domā (1513 vietu)
* Dzintaru koncertzāle (2100 vietu)
* Dzintaru kamerzāle (760 vietu)

Atsauces
--------

1. ↑  Latvijas Valsts arhīvs
2. ↑  *Latvijas padomju enciklopēdija*. 3. sējums. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 294. lpp.

*
**Lerdāles tunelis** (norvēģu: *Lærdalstunnelen* ir tunelis Norvēģijā, garākais autoceļa tunelis pasaulē. 24,5 km garais tunelis savieno Lerdāli un Aurlandi Sognas un Fjūranes filkē. Ietilpst Eiropas maģistrālē E16.

Tuneļa izbūve ļāva saīsināt ceļu no Bergenas uz Oslo, jo pirms tam ceļš veda augstu kalnos, kur ziemas laikā bija daudz sniega. Tunelis izmaksāja 113,1 miljonu USD. Atšķirībā no citiem jaunajiem tuneļiem Norvēģijā, Lerdāles tunelis ir bezmaksas.

Tunelis ir sadalīts četrās sekcijās, kuras atdala trīs lielas grotas. Grotas izveidotas tādēļ, lai dotu svaigu skatu vienmuļajā brauciena pa tuneli; tur autobraucēji var nedaudz atpūsties. Tunelī ir ierīkotas 48 vietas, kur nepieciešamības gadījumā transportlīdzekļiem nobraukt malā, 15 vietās mašīnas var apgriezties, ugunsdzēšamie aparāti izvietoti ik pēc 114 metriem.

Atsauces
--------

1. 1 2  Norway opens world's longest road tunnel Archived 2013. gada 5. jūnijā, *Wayback Machine* vietnē. CNN, 2000-11-27 (angliski)

Ārējās saites
-------------

* Informācijas par tuneli

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Lerdāles tunelis*** |
Alberobello trulli rajons
**Trulli** (itāl. daudzsk. *Trulli*, no gr. *τρούλος*, kupols) ir tradicionālas ēkas, kas veidotas sausā krāvuma veidā ar konisku jumtu, un kurām ir aizvēsturiski prototipi. Izplatīti Itālijas provinces, Apūlijas centrālajos un dienvidu apgabalos. Senākie saglabājušies trulli bija celti 16. gadsimtā Murges plato rajonā, Apūlijā. 1996. gadā Alberobello trulli rajoni tika uzņemti UNESCO pasaules mantojuma objektu sarakstā.

Konstrukcija
------------

Trulli ir veidotas tādā veidā, ka, izvelkot vienu akmeni no krāvuma, sabruktu ēkas liela daļa. Tāda ēkas konstrukcija bija par iemeslu šādu ēku celtniecībai Alberobello apkārtnē sakarā ar vietējo grāfu nevēlēšanos maksāt centrālajai varai nodokļus par kapitāli mūrētajām celtnēm saskaņā ar tā laika likumdošanu. Pēc nodokļu inspektoru aiziešanas šādas celtnes samērā īsā laikā varēja atkal atjaunot.

Trulli sienas ir diezgan biezas, un tas nodrošina vēsumu karstā laikā un siltumizolāciju ziemas periodā. Namus cēla divos līmeņos, un uzkāpšanu otrā stāvā nodrošināja pieliekamās trepes. Lielākajā trulli daļā zem katra koniskā jumta atrodas atsevišķa istaba. Māja ar vairākām istabām tika būvēta ar vairākiem jumtu konusiem, kur katrs konuss nosedza atsevišķu istabu. Jumtu konusus sedza ar ar čiankarellu (*chiancarelle*), nelielām kaļķakmens plāksnēm. Namu ārsienas un iekšpusi balsināja ar kaļķi.
Šis raksts ir par Norvēģijas pilsētu. Par Norvēģijas pirmā līmeņa administratīvo vienību skatīt rakstu Trumse (filke).

**Trumse** (norvēģu: *Tromsø*, ziemeļsāmu: *Romsa*, kvenu: *Tromssa*) ir pilsēta Norvēģijas ziemeļos, Trumses un Finnmarkas filkes un Trumses komūnas administratīvais centrs. 2017. gadā pilsētā dzīvoja 39,0 tūkstoši iedzīvotāju un tā ir devītā lielākā pilsēta Norvēģijā pēc iedzīvotāju skaita. Tā ir lielākā pilsēta pēc teritorijas un iedzīvotāju skaita Ziemeļnorvēģijā. Lielākā daļa pilsētas, tostarp pilsētas centrs, atrodas uz mazas salas. Garām plūstošās Golfa straumes ietekmē pilsētā ir siltāk nekā citur reģionā. Lai gan tā atrodas aiz Polārā loka, jūra tur nekad neaizsalst. Pēdējos gadus pilsēta piedzīvo ziemas tūrisma bumu - tūristus pamatā piesaista ziemeļblāzma.

Trumsē ir visvairāk koka māju Ziemeļnorvēģijā,[*nepieciešama atsauce*] vecākā māja pilsētā ir celta 1789. gadā. Daudzi pazīstami Norvēģijas mūziķi nāk no Trumses. Šeit viņi ir uzauguši un sākuši savu karjeru.

Atsauces
--------

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Trumse***.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 159956924
* LCCN: n79013821

 |

 |
Patvaļīga trapece
**Trapece** ir tāds četrstūris, kam divas malas ir savstarpēji paralēlas, bet atlikušās divas nav savstarpēji paralēlas (attēlā redzama trapece {\displaystyle ABCD}).

Paralēlās malas sauc par trapeces **pamatiem** un parasti zīmē kā trapeces augšējo un apakšējo malu. Attiecīgi abas pārējās malas sauc par trapeces **sānu malām** jeb sāniem.

Trapeces **augstums** ir attālums starp tās pamatiem (attēlā: {\displaystyle BM} un {\displaystyle CN})

Trapeces **viduslīnija** ir nogrieznis, kas savieno trapeces sānu malu viduspunktus (attēlā: {\displaystyle KL}). Jebkuras trapeces viduslīnija ir paralēla tās pamatiem.

Formulas
--------

Trapeces **laukumu** S var aprēķināt, zinot tās pamatu garumus un augstumu: {\displaystyle S={\frac {a+b}{2}}\cdot h}.

Trapeces viduslīnija ({\displaystyle KL}) ir paralēla pamatiem un tās garums ir: {\displaystyle KL={\frac {a+b}{2}}}.

Trapeces laukumu iespējams izteikt arī ar viduslīniju: {\displaystyle S=KL\cdot h}

Īpašie gadījumi
---------------

### Vienādsānu trapece

Vienādsānu trapece.
Vienādsānu trapece ir trapece, kuras sānu malas ir vienāda garuma (attēlā malas {\displaystyle AB} un {\displaystyle CD}).

Vienādsānu trapecē ir vairāki vienādi un līdzīgi trijstūri, tāpēc tai piemīt vairākas papildu īpašības, kas nepiemīt patvaļīgai trapecei.

* Trapeces diagonāles ir vienādas: {\displaystyle AC=BD}.
* Pamata pieleņķi ir vienādi (gan abi apakšējie, gan abi augšējie): {\displaystyle \angle BAD=\angle CDA}; {\displaystyle \angle ABC=\angle DCB}.
* Trapeces "gala trijstūru" pamatus var izteikt ar trapeces pamatiem: {\displaystyle AM=DN={\frac {b-a}{2}}}.
* Līdz ar to - ja no trapeces pamata atņem viena trijstūra pamatu, atlikušā nogriežņa garumu var izteikt kā: {\displaystyle MD=b-{\frac {b-a}{2}}={\frac {a+b}{2}}}.

Redzams, ka šis garums ir vienāds ar trapeces viduslīnijas garumu, tāpēc veidojas paralelograms {\displaystyle KLDM} (ar visām paralelogramam piemītošajām īpašībām). Protams, tas pats ar otru pamata nogriezni {\displaystyle AN}.

* Jebkurai vienādsānu trapecei var apvilkt riņķa līniju.

### Taisnleņķa trapece

Taisnleņķa trapece
Taisnleņķa trapece ir trapece, kuras viena sānu mala ir perpendikulāra abiem pamatiem.

Skatīt arī
----------

* Četrstūris
* Paralelograms
* Rombs

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Trapece***.
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)