recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Florians Cenova** (kašūbu: *Florian Cenôwa*, poļu: *Florian Ceynowa*, dzimis 1817. gada 4. maijā, miris 1881. gada 26. martā) bija kašūbu nacionālās atmodas darbinieks, kašūbu folkloras vācējs un pirmās kašūbu valodas vārdnīcas autors, pēc profesijas ārsts.

Dzimis amatnieka ģimenē. No 1831. līdz 1841. gadam mācījās ģimnāzijā Hojņicē. No 1841.gada līdz 1843.gadam Breslavā studēja filosofiju un medicīnu, kur piedalījās poļu literārā pulciņa darbībā. Studijas pabeidza Kēnigsbergā.

1846.gadā piedalījās pretvācu sacelšanās Starogardā Gdaņskā, par ko Berlīnē tiesāts. Tomēr, sākoties 1848.gada revolūcijai, atbrīvots, un 1851.gadā ieguvis doktora grādu medicīnā. Turpmāk strādāja kā ārsts, paralēli darbojoties kā literāts un sabiedrisks darbinieks.

Kašūbu un poļu vēsturē iegājis kā kašūbu valodas rakstības ieviesējs, cīnītājs pret pārvācošanu un panslāvists.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Florians Cenova***.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 44466031
* LCCN: n98050074
* ISNI: 0000 0001 0893 4885
* GND: 120483734
* SUDOC: 169735931
* BNF: cb13569405p (data)
* BIBSYS: 1049651
* NKC: jo2003168101

 |

 |
**Koronadala** (filipīniešu: *Lungsod ng Koronadal*, angļu: *City of Koronadal*, ilongu: *Dakbanwa sang Koronadal*, magindanaju: *Kuta nu Kurunadal*) ir pilsēta Filipīnās, Soksksarhenas reģionā, Dienvidkotabato provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta, reģiona administratīvais centrs. Atrodas provinces ziemeļdaļā Palianas upes krastā. Koronadala ir viena no divām Mindanao pilsētām, kurā iedzīvotāju vairākumu veido ilongi (95 %).

Vēsture
-------

Apdzīvotā vieta kā **Marbelas** (*Marbel*, blaanu valodā ‘duļķaini ūdeņi’) apmetne dibināta 1939. gadā. 1947. gadā tika pieņemts valdības lēmums par Koronadalas (no blaanu valodas ‘zāļains līdzenums’) plānotas pilsētas izbūvi un nodibināta patstāvīga municipalitāte. Apdzīvotā vieta strauji attīstījās un pēc Dienvidkotabato provinces dibināšanas 1966. gadā Koronadala kļuva par tās galvaspilsētu. 2000. gadā Koronadalai piešķirts pilsētas statuss, bet 2004. gadā ar prezidenta rīkojumu uz Koronadalu no Heneralsantosas pārcēla reģiona administratīvās iestādes.

Atsauces
--------

1. ↑  «2020 Census of Population and Housing (2020 CPH) Population Counts Declared Official by the President». *Q107442757*. Q17067223. 7 jūlijs 2021.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Koronadala***.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 2594147665813560670008
* LCCN: n2016053840

 |

 |
**Jans Hanneliuss** (somu: *Jan Hannelius*, dzimis 1907. gada 7. septembrī, miris 2005. gada 7. martā) bija Somijas šaha problēmists.

Šaha kompozīcija
----------------

1957. gada viņš ieguva starptautiskā tiesneša, bet 1977. gadā — starptautiskā meistara titulu šaha kompozīcijā. 1974.—1986. gadā viņš bija FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgās komisijas (PCCC) prezidents.

No 1932. gada publicējis vairāk par 1000 šaha uzdevumus, galvenokārt divvilčus un trīsvilčus, kā arī pasaku šaha uzdevumus. Hanneliuss ir autors šaha kompozīcijas tēmai, kas nosaukta viņa vārdā. FIDE albumos publicēti 47 viņa uzdevumi.

Šaha uzdevuma piemērs
---------------------

**№ 1.** **J. Hanneliuss**  
 *L. Ekvista memoriāls*, 1950   
 1. godalga**Mats 3 gājienos** 
**Atrisinājums**

Mēģinājumi:
1. Zc4 draud 2. Ze3#, atspēko 2. ... Lb6!
1. Zxd3 draud 2. Zf4#, atspēko 2. ... Lc7!
1. Zxf3 draud 2. Zh4#, Atspēko 2. ... Ld8!
Maldinājumi:
1. e3? Zc5!
1. exf3? Zd8!
1. exd3? Zd6!
Risinājums:
**1.e4!** draud 2.Tb1 ~ 3.Df1#
1. ... Zc5 2.Zc4 ~ 3.Se3#
1. ... Zd6 2.Zxd3 ~ 3.Sf4#
1. ... Zd8 2.Zxf3 ~ 3.Sh4#
Uzdevumā realizēta Albino tēma — balto bandinieks, atrodoties savā mājas pozīcijā (e2), uzdevuma atrisinājuma fāzēs (maldinājumos un risinājumā) spēlē četros dažādos veidos.

Atsauces
--------

1. 1 2  Raksts vietnē *"Helsingin sanomat"*[novecojusi saite]
2. ↑  Starptautiskie tiesneši šaha kompozīcijā Arhivēts 2007. gada 25. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
3. ↑  Starptautiskie meistari šaha kompozīcijā (angliski)
4. ↑  «HANDBOOK OF CHESS COMPOSITION». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2011-08-06. Skatīts: 2016-03-19.

Ārējās saites
-------------

* J. Hanneliusa šaha kompozīcijas PDB vietnē.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 48851153
* LCCN: no98108078
* ISNI: 0000 0000 5329 8569
* BNF: cb16775331z (data)

 |

 |
Šis raksts ir par apdzīvotu vietu Ķekavas novadā. Par dzelzceļa pieturu skatīt rakstu Daugmale (stacija).

**Daugmale** ir apdzīvota vieta Ķekavas novada Daugmales pagastā, pagasta centrs. Atrodas Daugavas kreisajā krastā iepretī Ikšķilei. Atrodas pie autoceļa P85 14 km no Ķekavas un 30 km no Rīgas centra. Cauri Daugmalei tek Raģupīte, uz kuras pie šosejas uzpludināti divi dīķi. 

Atrodas agrākās Līves muižas (*Dünhof*, *Veclīve*) teritorijā, pēc Otrā pasaules kara bija kolhoza «Sarkanais strēlnieks» un vēlāk arī pagasta centrs. Raksturīga galvenokārt vairākstāvu māju apbūve centrā, un individuālo māju apbūve gar veco ceļu uz bijušo pārceltuvi. Daugmalē ir pagasta pārvalde, pamatskola, dienas centrs,multicentrs ar peldbaseinu, bibliotēka, pasta nodaļa, DUS «Circle-K». Daugavas krastā viesu nams «Malderi».

Iedzīvotāji
-----------

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

Iedzīvotāju skaita izmaiņas| 

| Gads | Iedz. | ±% |
| --- | --- | --- |
| 1970 | 39 | —     |
| 1979 | 218 | +459.0% |
| 1989 | 483 | +121.6% |

 | 

| Gads | Iedz. | ±% |
| --- | --- | --- |
| 2000 | 687 | +42.2% |
| 2011 | 709 | +3.2% |
| 2021 | 804 | +13.4% |

 |
|  |

Skatīt arī
----------

* Daugmales pilskalns

Atsauces
--------

1. ↑  «Vietvārdu datubāze: Informācija par Daugmali». *Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra*.
2. ↑  *Latvijas pagasti. Enciklopēdija*. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
3. ↑  OSP

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Daugmales pagasta ciemi  |
| --- |
|  |
| 
* **Daugmale**
* Dzintari

 |

 |
Dornohas katedrāle
**Dornohas katedrāle** (angļu: *Dornoch Cathedral*) ir Skotijas Baznīcas draudzes baznīca, kas atrodas Skotijas ziemeļos, Hailendā, Dornohas pilsētā. Tā kā Skotijas Baznīca pieturas pie kalvinisma prezbiteriānisma novirziena, katedrāles nosaukums dievnamam ir tikai tradīcija.

Dievnams celts 1224. gadā kā 12. gadsimtā dibinātās Keitnesas diecēzes katedrāle. 1570. gadā katedrāle nodedzināja Makeju klans (*Clan Mackay*). Baznīca pamazām tika atjaunoja, tomēr darbi tika pabeigti tikai 1837. gadā arhitekta Viljama Berna (*William Burn*, 1789 – 1870) vadībā. 

Dievnams ir senākā katedrāle Skotijā un vistālāk uz ziemēlēim esošā katedrāle Lielbritānijā. Celta 12. gadsimtā kā 11. gadsimtā dibinātās Orkneju diecēzes centrs. Baznīca nosaukta svētā Orknejas Magnusa vārdā. Dievnams sākts celt 1137. gadā un bija Tronheimas arhibīskpijas pakļautībā. 1468. gadā Orkneju salas tika pievienotas Skotijas karalistei, 1472. gadā, nodibinoties arhibīskapijai Skotijā, par Kērkvolas katedrāles mātes baznīcu kļuva Sentendrūsas katedrāle. 20. gadsimta sākumā katedrāli tika restaurēta.

* 
* 
*

Ārējās saites
-------------

* **Netika atrasts URL. Lūgums to norādīt šeit vai Vikidatos.**



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Skotijas dievnami |
| --- |
|  |
| presbiteriāņu | 
* Aberdīnas katedrāle
* Dankeldas katedrāle
* Dornohas katedrāle
* Glāzgovas katedrāle
* Kērkvolas katedrāle
* Lismoras katedrāle

 |
|  |
| anglikāņu | 
* Aberdīnas katedrāle
* Invernesas katedrāle
* Glāzgovas katedrāle
* Obanas katedrāle
* Pērtas katedrāle
* Salu katedrāle

 |
|  |
| Romas katoļu | 
* Aberdīnas katedrāle
* Dandī katedrāle
* Edinburgas katedrāle
* Ēras katedrāle
* Glāzgovas katedrāle
* Motervelas katedrāle
* Obanas katedrāle
* Peizli katedrāle

 |

 |
Ķiparu kaskādes lejasdaļa sausajā sezonā
**Ķiparu kaskāde** ir sezonāls visaugstākais strauta ūdenskritums Latvijā, kas atrodas Gaujas nacionālajā parkā, Siguldā, uz no avotiem izplūstoša bezvārda strauta Vējupītes gravas labajā krastā. Tas sastāv no divām pakāpēm, kas atrodas 18 m attālumā viena no otras. Augšējās pakāpes kritums ir 2,3 m augsts un apakšējais — 6 m augsts, kopā 8,3 m. Platums svārstās no 0,2 līdz 1 m. Kaskāde ir izveidojusies lodīšu smilšakmeņos, baltajos Amatas svītas smilšakmeņos un dzeltenajos un sarkanajos Gaujas svītas smilšakmeņos.

Kaskāde tika pirmapzināta 1990. gada februārī.[*nepieciešama atsauce*] Kaskāde ir ūdeņota tikai palu laikā. Vasaras karstumā tai trūkst ūdens un kaskāde ir tikai piloša. Ziemas laikā kaskāde reizēm veido divus savdabīgus leduskritumus.

Kaskādei nav oficiālas takas vai norāžu zīmju. Nokļūt pie tās var gan pa Vējupītes ieleju no upes puses, gan pa lauku malu no Ķiparu nomales pēdējām mājām. Gravas posms starp kaskādes abiem pakāpēm ir stāvs un bīstams.

Atsauces
--------

1. ↑  «23.02.2019. Siguldas apkārtnes ūdenskritumi un Lorupe». *Indulis raksta* (latviešu). 2019-02-24. Skatīts: 2023-09-23.
2. 1 2  «Vidzemes leduskritumi - dabas objektu cienītājiem». *allevents.in*. Skatīts: 2023-09-23.
3. ↑  «Petroglifu centrs - Latvijas ūdenskritumi». *www.petroglifi.lv*. Skatīts: 2023-09-23.
4. 1 2 3  «No avotiņa līdz tumsai | Apkārt Satezeles pilskalnam». *kidshike.com* (latviešu). 2020-11-14. Skatīts: 2023-09-23.
5. ↑  «Кипару - сезонный водопад. Ķiparu sezonalais ūdenskritums.». *piligrim.lv* (ru-RU). Skatīts: 2023-09-23.
Zolitūdes mikrorajons
**Mikrorajons** (krievu: *микрорайон*) ir PSRS radies apzīmējums standartizētam daudzstāvu dzīvojamo ēku kompleksam lielo pilsētu perifērajās daļās. Šis nosaukums sarunvalodā vēl arvien tiek lietots padomju laikā tapušo Rīgas, Daugavpils, Liepājas, Jelgavas, Ventspils apkaimju apzīmēšanai.

Daudzstāvu dzīvojamo rajonu saknes ir meklējamas 20. gadsimta sākumā. Funkcionālisma iedibinātais princips par dzīvojamo un citu funkcionālo zonu savstarpēju nodalīšanu kļuva par pamatu 20. gadsimta otrās puses dzīvojamo rajonu izveidei daudzviet pasaulē, it īpaši padomju plānveida ekonomikas valstīs - Austrumeiropā un PSRS, kur milzīgu mikrorajonu celtniecību plānoja un īstenoja valsts. Tas nozīmēja, ka tika veidotas lielas apbūves teritorijas, kuru vienīgā funkcija bija nodrošināt dzīvojamo platību. Telpu izsauļojamība, atšķirībā no agrāk raksturīgās plastiskās fasāžu detalizācijas, kļuva par galveno noteicēju ēkas arhitektoniskā tēla veidošanā. Tā rezultātā radās plaši stiklotais daudzstāvu kastveida apjoms.
**Mārtiņš Milbrets** (dzimis 1965. gada 27. jūnijā, miris 2019. gada 22. februārī) bija latviešu mākslinieks un scenogrāfs.

Biogrāfija
----------

Mārtiņš Milbrets dzimis 1965. gada 27. jūnijā. Ieguvis metālmākslinieka izglītību Rīgas Lietišķās mākslas vidusskolā (1984) un pabeidzis Igaunijas Valsts mākslas institūtu (1988).

Veidojis rotas rokoperai "Lāčplēsis" (1988), pēc kā pievērsies scenogrāfijai. Veidojis scenogrāfiju vairākām spēlfilmām, kuru vidū ir filmas "Baiga vasara" (2000), "Rīgas sargi" (2007), "Rūdolfa mantojums" (2010), "Sapņu komanda 1935" (2012), "Džimlai rūdi rallallā" (2014) un "Vectēvs, kas bīstamāks par datoru" (2017). Tāpat veidojis scenogrāfiju daudziem seriāliem, teātru izrādēm, dziesmu svētku uzvedumiem un Rīgas svētku pasākumiem Daugavas krastmalā. Mārtiņš Milbrets darbojies arī kā dizaineris, veidojot māksliniecisko dizainu izstāžu stendiem, reklāmām un mūzikas klipiem. Piedalījies vairākos Latvijā un ārvalstīs filmētajos ārzemju kino projektos.

Milbreta lielākais darbs, kas ilga četrus gadus, ir kinopilsētas *Cinevilla* projektēšana un objektu būve filmai "Rīgas sargi", kam vēlāk tika piebūvētas lauku mājas filmas "Rūdolfa mantojums" vajadzībām.

Filmogrāfija
------------

* "Drosme nogalināt" (1993)
* "Baiga vasara" (2000)
* "Dāma brillēs un ar ieroci automašīnā" (*Дама в очках, с ружьём, в автомобиле*, 2002)
* "Inspektors Grauds" (2003)
* "Pērku jūsu vīru!" (2003)
* "Rīgas sargi" (2007)
* "Rūdolfa mantojums" (2010)
* "Zvaigznes no debesīm" (*Das Blaue vom Himmel*, 2011)
* "Sapņu komanda 1935" (2012)
* "Džimlai rūdi rallallā" (2014)
* "Vectēvs, kas bīstamāks par datoru" (2017)
* "Puteklis" (2018)

Apbalvojumi
-----------

Kopā ar Neilu Matīsu saņēmis 2009. gada Lielā Kristapa balvu kategorijā "Labākais mākslinieks" par darbu pie filmas "Rīgas sargi". Šajā pašā kategorijā nominēts arī 2012. gadā ("Rūdolfa mantojums") un 2014. gadā ("Sapņu komanda 1935").

Atsauces
--------

1. ↑  «Sēru vēsts – miris mākslinieks Mārtiņš Milbrets». *skaties.lv*. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 15. jūlijā. Skatīts: 2019. gada 15. jūlijā.
2. ↑  «Miris mākslinieks Mārtiņš Milbrets». Skatīts: 2019. gada 15. jūlijā.
3. ↑  «Mūžībā devies mākslinieks Mārtiņš Milbrets». delfi.lv. 2019. gada 22. februārī. Skatīts: 2019. gada 15. jūlijā.
4. ↑  «54 gadu vecumā aizsaulē devies kinopilsētas "Cinevilla" veidotājs Mārtiņš Milbrets». *jauns.lv*. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 15. jūlijā. Skatīts: 2019. gada 15. jūlijā.

Ārējās saites
-------------

* *IMDb* profils (angliski)
* profils portālā *makslinieki.lv*
* profils portālā *filmas.lv*
**Allažu pamatskola** ir izglītības iestāde, kas atrodas Allažos, Siguldas novadā. Allažu pamatskola atrodas apmēram 700 metru attālumā no Allažu centra, no kura līdz skolai ved 2001. gadā izbūvētais gājēju ceļš. Skolai ir savs karogs, kas ir darināts 2001. gadā.

Allažu pamatskolā tiek realizētas četras izglītības programmas — pirmsskolas izglītības programma, pamatizglītības programma, speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem, speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem. Skolā strādā sešpadsmit pedagogi.

Vēsture
-------

Allažu skola ir uzbūvēta 1926. gadā, pateicoties vietējo iedzīvotāju saziedotajiem līdzekļiem. Tajā laikā šī bija viena no lielākajām lauku skolām Latvijā. Pēc diviem gadiem tika uzcelta arī internāta ēka. Kopš 1991. gada septembra Allažu pamatskolu finansiāli uztur Allažu pagasta pašvaldība. 1992. gada 15. maija naktī vecā skolas ēka nodega līdz pamatiem. 1994. gada 1. septembrī tika atklāta jaunās skolas ēkas pirmā kārta. Tajā atradās klašu telpas un mācību kabineti. 1998. gadā tika atklāts ēdināšanas bloks. 2000. gadā atklāta sporta zāle. 2007. gada martā sākas skolas 3. kārtas — sporta zāles un mājturības bloka celtniecība. 2008. gadā tika atklāts sporta komplekss un mājturības un tehnoloģiju kabinetu korpuss.

Skolas tradīcijas
-----------------

Zinību diena, Dzejas diena, Skolotāju diena, skatuves runas konkurss, rudens ziedu instalācijas, 11. novembra Lāpu gājiens, Valsts svētku koncerts, Ziemassvētku koncerts, konkurss "Talantīgā klase", projektu nedēļa, Valentīna dienas pasts, Ziemassvētku pasts, "Savādā" diena, valša konkurss, mūzikas skolas audzēkņu koncerts, Vecmāmiņu pēcpusdiena, Mātes dienai veltīts koncerts, pēdējais zvans, izlaidums, viesmākslinieku koncerti un leļļu teātra izrādes, salidojums (reizi piecos gados).

Ārējās saites
-------------

* Allažu pamatskolas mājaslapa

Atsauces
--------

1. ↑  Allažu pamatskola. 2015. Izglītības programmas.
2. ↑  Allažu pamatskola. 2015. Pedagogi.
3. 1 2 3  Allažu pamatskola. 2015. Informācija.
4. ↑   Iltnere A. 2001. Latvijas Pagasti: Enciklopēdija. Rīga. A/s Preses nams. 38.lpp.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Siguldas novada skolas |
| --- |
|  |
| Ģimnāzijas un vidusskolas | 
* Krimuldas vidusskola
* Mālpils vidusskola
* Siguldas pilsētas vidusskola
* Siguldas Valsts ģimnāzija

 |
|  |
| Sākumskolas un pamatskolas | 
* Allažu pamatskola
* Garlība Merķeļa Lēdurgas pamatskola
* Inčukalna pamatskola
* Laurenču sākumskola
* Mores pamatskola
* Siguldas 1. pamatskola

 |

 |
Azerbaidžāņu un turku karavīri pie Baku 1918. gadā
**Kaukāza Islāma armija** (azerbaidžāņu: *Qafqaz İslam Ordusu*, turku: *Kafkas İslâm Ordusu*) bija turku-azerbaidžāņu militārs formējums, kas darbojās Pirmā pasaules kara pēdējos gados. Šī vienība tika izveidota Azerbaidžānas Demokrātiskajā Republikā (ADR) 1918. gada maijā–jūnijā (saskaņā ar 1918. gadā parakstīto draudzības līgumu starp Azerbaidžānu un Osmaņu impēriju, saskaņā ar kuru Osmaņu impērija apņēmās ar bruņotiem spēkiem sniegt palīdzību ADR valdībai.

Pēc Mudrosas pamiera parakstīšanas 1918. gada 9. oktobrī, kas izbeidza Osmaņu impērijas dalību Pirmajā pasaules karā, Kaukāza Islāma armija tika likvidēta. Pēc Osmaņu karaspēka izvešanas no Azerbaidžānas tās sastāvā ietilpstošās azerbaidžāņu militārās vienības kļuva par jaunizveidoto ADR bruņoto spēku pamatu.

Skatīt vēl
----------

* Kaukāza operācija
* Krievijas Kaukāza armija

Ārējās saites
-------------



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 170136293
* LCCN: no2011064546

 |

 |
Šis raksts ir par Ogres pilsētas daļa. Par dzelzceļa staciju skatīt rakstu Pārogre (stacija).

**Pārogre** ir teritorija Ogres pilsētas dienvidaustrumu daļā. Atrodas Ogres upes kreisajā krastā starp Ogres upi un pilsētas robežu.

Vēsture
-------

Pārogres teritorija apdzīvota jau dzelzs laikmetā. Par vienu no senākajām apdzīvotajām vietām Pārogrē tiek uzskatīts Ķentes pilskalns, kas apdzīvots jau 5. gadsimtā. Pēdējo reizi tas apdzīvots 9. gadsimtā. Vēlākajos gadsimtos Pārogres teritorija, tāpat kā pārējā Ogres teritorija, ir bijusi reti apdzīvota. 19. gadsimtā, Ogrei attīstoties kā kūrortvietai, arī Pārogre kļuva apdzīvotāka. 20. gadsimta sākumā Pārogres teritorijā sāka darboties kokzāģētava. 1931. gadā tika atklāta Pārogres dzelzceļa pietura, bet 1933. gadā tika uzcelta stacijas ēka. 1975. gadā Pārogres teritorijā tika dibināts dendroloģiskais parks "Lazdukalni", kas 2020. gadā pārdēvēts par Špakovska parku.

Atsauces
--------

1. ↑  Par Ogri
2. ↑  Vita Rinkēvča. *Ogre. Rakstu un atmiņu krājums*. LU žurnāla "Latvijas Vēsture" fonds, 2002. ISBN 9984527255.
3. ↑  «Ogresnovads.lv: Pārdēvē dendroloģisko parku». *www.ogresnovads.lv*. Skatīts: 2020-10-09.[novecojusi saite]

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Ogres pilsētas daļas Ogres karogs |
| --- |
|  |
| 
* Akmeņu ielas rajons
* Grīvas rajons
* Jaunogre
* Lašupes
* Loka ielas rajons
* Lībieškalns
* Mālkalne
* Ogres vēsturiskais centrs
* Pārogre
* Rībelīte
* Zilokalnu prospekts

 |

 |
Šis raksts ir par Ogres pilsētas daļa. Par dzelzceļa staciju skatīt rakstu Jaunogre (stacija).

**Jaunogre** ir Ogres pilsētas rietumu daļā. Atrodas Ogres upes labajā krastā starp Mālkalnes prospektu, autoceļu A6 un pilsētas robežu.

Vēsture
-------

Vēsturiski veidojies kā vasarnīcu rajons ar nosaukumu **Mālu kalni**. Sākotnējā apbūve bija no dzelceļa līnijas līdz Lapu ielai, jo Zilokalnu pakājē atradās applūstošas pļavas un purvāji.

Līdzās vasarnīcu izbūvei, 1926. gadā Gaismas prospektā uzsākta Rīgas trūcīgo bērnu atpūtas nama "Mālkalne" būvniecība. 1928. gada 12. maijā atklāja dzelzceļa pieturas punktu Ogre II, kuru 1932. gadā pārsauca par Jaunogri. Zeme piederēja Rīgas pilsētai un tā veidoja ielu struktūru ar iznomājamiem zemes gabaliem vasarnīcu apbūvei, kuras plānojums lielākoties saglabājies līdz mūsdienām.
1930. gadā Jaunogres labierīcības biedrība izveidoja Jaunogres parku, kurā vēlāk izbūvēja tenisa laukumu un kur norisinājās ikgadējie "Jaunogres parka svētki".

1960. gados sākās Ogres trikotāžas kombināta būvniecība un Jaunogres pārbūve. Nosusinot mitrās pļavas un novadot pazemes kolektorā Lebiņas upi izveidoja Mālkalnes prospektu apbūvējot to ar piecstāvu daudzdzīvokļu ēkām. 1968. gadā darbu uzsāka Ogres trikotāžas kombināts. Turpinājās arī Jaunogres attīstība nojaucot vasarnīcu ēkas un to vietā būvējot daudzdzīvokļu dzīvojamo masīvu, bērnudārzus, veikalus un skolu.

Atsauces
--------

1. ↑  Vita Rinkēvča. *Ogre. Rakstu un atmiņu krājums*. LU žurnāla "Latvijas Vēsture" fonds, 2002. ISBN 9984527255.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Ogres pilsētas daļas Ogres karogs |
| --- |
|  |
| 
* Akmeņu ielas rajons
* Grīvas rajons
* Jaunogre
* Lašupes
* Loka ielas rajons
* Lībieškalns
* Mālkalne
* Ogres vēsturiskais centrs
* Pārogre
* Rībelīte
* Zilokalnu prospekts

 |

 |
Parīzes laukums ar Brandenburgas vārtiem
**Parīzes laukums** (vācu: *Pariser Platz*) ir laukums Berlīnes vēsturiskajā centrā, Vācijā, kas atrodas pie Brandenburgas vārtiem.

Parīzes laukums tika uzbūvēts laikā no 1732. līdz 1734. gadam. Otrā pasaules kara laikā laukums tika nopostīts. Pēckara gados visas laukuma drupas, izņemot Mākslas akadēmijas paliekas, tika pilnībā demontētas. Tikai 1993. gadā, pēc Berlīnes mūra krišanas, sākās laukuma atjaunošana. No 1945. gada līdz pat Vācijas atkalapvienošanai 1990. gadā Parīzes laukums atradās tiešā robežas tuvumā, kas atdalīja Rietumberlīni no Austrumberlīnes. Pēc Berlīnes mūra uzcelšanas 1961. gadā tas bija daļa no robežapsardzības un bija slēgts satiksmei un gājējiem.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Parīzes laukums***.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 246939312
* LCCN: sh96012116
* GND: 4378216-4
* NKC: ge737090

 |

 |
***Debout Congolais*** ir Kongo Demokrātiskās Republikas valsts himna. To pirmoreiz pieņēma 1960. gadā līdz ar neatkarību no Beļģijas, bet 1971. gadā nomainīja ar *La Zaïroise*, kad Kongo mainīja savu nosaukumu uz Zairu. Tā atkal kļuva par oficiālo himnu, kad Kongo 1997. gadā tika pārorganizēta. Vārdu autors ir Žozefs Lutumba, bet mūziku komponējis Simons Pjērs Boka di Mpasi Londi.

Teksts
------

CHORALE   

Debout Congolais,  

Unis par le sort,  

Unis dans l'effort pour l'indépendance,  

Dressons nos fronts, longtemps courbés  

Et pour de bon prenons le plus bel élan, dans la paix,  

O peuple ardent, par le labeur, nous bâtirons un pays plus beau qu'avant, dans la paix.

VERSE  

Citoyens, entonnez, l'hymne sacré de votre solidarité,  

Fièrement, saluez, l'emblème d'or de votre souveraineté, Congo.

REFRAIN  

Don béni (Congo) des aïeux (Congo),  

O pays (Congo) bien aimé (Congo),  

Nous peuplerons ton sol et nous assurerons ta grandeur.  

(Trente juin) O doux soleil (trente juin) du trente juin,  

(Jour sacré) Sois le témoin (jour sacré) de l'immortel, serment de liberté   

Que nous léguons, à notre postérité, pour toujours.

Atsauces
--------

1. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2009. gada 24. janvārī. Skatīts: 2009. gada 19. martā.
2. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 16. jūnijā. Skatīts: 2015. gada 20. februārī.

Ārējās saites
-------------

* *Debout Congolais* - Kongo Demokrātiskās Republikas valsts himnas audio ar informāciju un vārdiem
* - National anthems.info - "La Zaïroise" (vecā himna)
* National anthems.info - "Debout Congolaise"
* Audio ieraksts
**Dāvids Ritihs** (čehu: *David Rittich*, dzimis 1992. gada 19. augustā Jihlavā, Čehijā) ir čehu hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) pārstāv NHL klubu Losandželosas "Kings".

Spēlētāja karjera
-----------------

Karjeru sācis 2006.—07. gada sezonā dzimtās pilsētas kluba Jihlavas "Dukla" U-18 komandas rindās. Komandas rindās spēlēja līdz pat 2009.—10. gada sezonas otrajai pusei, kad sāka spēlēt kluba U-20 komandā. 2011.—12. gadā sezonā debitējis pieaugušo komandā Čehijas Pirmajā līgā. No 2014. līdz 2016. gadam pārstāvēja Čehijas Ekstralīgas vienību *BK Mladá Boleslav*. 2016.—17. gada sezonā pievienojās AHL Stoktonas "Heat" komandai, kurā aizvadīja 31 spēli. Tanī pašā sezonā Ritihs aizvadīja arī savu debijas spēli NHL kluba Kalgari "Flames" sastāvā. Nākamajā sezonā spēlējis gan AHL, gan NHL. 2018.—19. gada sezonā NHL aizvadījis 45 spēles. 2019. gada vasarā pagarināja līgumu ar "Flames" uz nākamajām divām sezonām.

Kā brīvais aģents Ritihs 2021. gada 28. jūlijā parakstīja līgumu uz vienu gadu par 1,25 miljonu ASV dolāriem ar Nešvilas Predators. Pēc vienas sezonas Predators sastāvā Ritihs 2022. gada 13. jūlijā parakstīja līgumu uz vienu gadu par 900 000 USD ar Vinipegas Jets. Būdams Jets pamatvārtsarga Konora Helebaka dublieris, Ritihs 2022.–2023. gada sezonā aizvadīja 21 spēli, gūstot 9 uzvaras.

Noslēdzoties līgumam ar Jets, Ritihs kā brīvais aģents 2023. gada 1. jūlijā parakstīja līgumu uz vienu gadu un 875 000 USD vērtībā ar Losandželosas Kings.

Atsauces
--------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Ārējās saites
-------------

* *Eliteprospects* profils (angliski)
* *Internet Hockey Database* profils (angliski)
* *Eurohockey* profils (angliski)
* *Hockey-Reference* profils (angliski)
**Ladislavs Prokešs** (čehu: *Ladislav Prokeš*; 1884. gada 7. jūnijs, Prāga — 1966. gada 6. janvāris, Prāga) bija Čehoslovākijas meistars šaha kompozīcijā un šaha teorētiķis.

Biogrāfija
----------

Šaha turnīros piedalījies no 1905. gada. 1921. gadā dalījis pirmo vietu Čehoslovākijas šaha čempionātā. Čehoslovākijas izlases sastāvā trīs reizes piedalījies Pasaules šaha olimpiādēs (1927, 1928, 1931).

Šaha etīdes sācis publicēt no 1906. gada. Kopumā sastādījis 1159 etīdes un bijis viens no ražīgākajiem problēmistiem šaha vēsturē. 1951. gadā izlaidis savu šaha kompozīciju krājumu *Kniha šachových studií* ("Šaha studiju grāmata"), kurā iekļāvis 623 etīdes. Bijis viens no redzamākajiem tā sauktās "Čehu skolas" pārstāvjiem, daudzas no viņa analītiskajām etīdēm devušas ieguldījumu galotņu teorijā. 23 Prokeša kompozīcijas tika iekļautas izdevumā "FIDE Albums". 1956. gadā kļuvis par starptautisko tiesnesi šaha kompozīcijā. Daudzus gadus bijis šaha etīžu nodaļas redaktors žurnālā *Československý šach* (1909—1927), kā arī citos periodiskos izdevumos.

2016. gadā WFCC kongress piešķīra starptautiskā meistara titulu vairākiem mirušiem šaha problēmistiem, tai skaitā arī L. Prokešam.

Etīdes
------

**Ladislavs Prokešs**  
1939
**Neizšķirts** (2 + 3)
**1. Kg4 e2** (1…d2 2. Kf3 Kd3 3. Ta1! ar neizšķirtu)  

**2. Tc1+ Kd4!**  

**3. Kf3 d2**  

**4. Tc4+!! Kd3**  

**5. Td4+!!** ar neizšķirtu.

Literatūra
----------

* *Vlasák, Emil.* Ladislav Prokeš Studie 1951-1966. SNZZ, Brno, 1966.

Atsauces
--------

1. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Olympiads :: Ladislav Prokeš
2. ↑  INTERNATIONAL JUDGES FOR CHESS COMPOSITIONS
3. ↑  WFCC 59. kongress

Ārējās saites
-------------

* Ladislavs Prokešs šahista profils vietnē chessgames.com
* Ladislavs Prokešs šahista profils vietnē 365chess.com
* Ladislavs Prokešs šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 83872584
* ISNI: 0000 0001 0678 0392
* NKC: jk01101282

 |

 |
**Matīss Gricmanis** (dzimis 1991. gada 9. jūnijā Talsos) ir latviešu dramaturgs un scenārists.

Rakstījis scenārijus filmām "Tēvs Nakts", "Jelgava94" un bijis līdzautors daudzsēriju filmām "Sarkanais mežs" un "Krimināllieta iesācējam". Kopā ar režisoru Kārli Lesiņu veidojis dokumentālo detektīvu "Apgāztā mēness zīmē", kas izsekoja Latvijas musulmaņu kopienas līderu gaitām, slepus pieslienoties Islāma valsts kaujiniekiem. Rakstījis scenāriju Elizabetes Gricmanes debijas spēlfilmai "Vietām gaidāms stiprs lietus".

Kopā ar daudzsēriju filmas "Krimināllieta iesācējam" scenārija autoru kolektīvu saņēmis Lielā Kristapa balvu kategorijā "Gada labākais scenārists".

Teātros strādājis kopā ar režisoriem Valteru Sīli, Pēteri Krilovu, Ingu Tropu, Paulu Pļavnieci un Tomu Treini. Gricmaņa lugas uzvestas Jaunajā Rīgas teātrī, Latvijas Leļļu teātrī, *Dirty Deal Teatro* un Dailes teātrī.

Luga "Būt nacionālistam" nominēta "Spēlmaņu nakts" balvai kategorijā "Gada sasniegums oriģināldramaturģijā".

Kopš 2022. gada Matīss Gricmanis ir Dailes teātra vadošais dramaturgs.

Iestudējumi Latvijas teātros
----------------------------

* "Veiksmes akadēmija" (rež. Paula Pļavniece), *Dirty Deal Teatro*
* "Neglītais pīlēns" (rež. Dmitrijs Petrenko), Latvijas Leļļu teātris
* "Būt nacionālistam" (rež. Valters Sīlis), *Dirty Deal Teatro*
* "Dublinieši Miera ielā" (rež. Pēteris Krilovs), Jaunais Rīgas teātris
* "Tu mani nesaproti" (rež. Inga Tropa), *Dirty Deal Teatro*
* "Kur pazuda valsts" (rež. Toms Treinis), Dailes teātris

Atsauces
--------

1. ↑  «Pavasarī uz ekrāniem nonāks režisores Elizabetes Gricmanes debijas spēlfilma «Vietām gaidāms stiprs lietus»». *www.lsm.lv* (latviešu). Skatīts: 2023-04-03.
2. ↑  «Dailes teātrī jaunā sezona būs bagāta ar klasiku, mūziku, kā arī ar starptautiskiem projektiem». *www.dailesteatris.lv* (latviešu). Skatīts: 2023-04-03.

Ārējās saites
-------------

* Matīss Gricmanis  izrades.lv
**Seskāpši** jeb **caunāpši** (*Melogale*) ir sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) Eirāzijas āpšu apakšdzimtas (*Melinae*) plēsēju ģints, kurā ir 4 mūsdienās dzīvojošas sugas. Tos sauc arī par **koku āpšiem** jeb **palmu āpšiem**.

Seskāpši dzīvo Āzijā gan atklātos zālājos, gan mežos, sākot ar Indijas ziemeļaustrumiem līdz centrālajai Ķīnai un Dienvidaustrumāzijai. Tos sauc par seskāpšiem, jo atšķirībā no citiem āpšiem tiem ir smaili seskiem līdzīgi purni.

Lai arī daudzās valstīs seskāpši ir aizsargājama suga, tos vietējie iedzīvotāji medī gaļas, kažokādas ieguvei, kā arī tos izmanto tautas medicīnā.

Izskats un ieradumi
-------------------

Tie ir nelieli dzīvnieki, mazāki nekā Eiropas āpši un Amerikas āpši. Vidēji bez astes tie ir 33—43 cm gari, bet kuplās astes garums 12—23 cm. To kažoki ir tumši brūni vai tumši pelēki, gandrīz melni, ar meln-baltām svītrām uz sejas, pakakles un dažreiz uz muguras. Baltajiem vaigiem centrā ir melns plankums. Deguns, ausis un pēdu apakšas ir rozā. Kā visiem āpšiem tiem ir īsas, spēcīgas kājas, kas piemērotas zemes rakšanai. Seskāpši ļoti labi kāpj kokos.

Seskāpši ir nakts dzīvnieki un barojas ar kukaiņiem, tārpiem, maziem putniem, grauzējiem un augļiem.

Sistemātika
-----------

* **Seskāpšu ģints** (*Melogale*)
	+ Birmas seskāpsis (*Melogale personata*)
	+ Borneo seskāpsis (*Melogale everetti*)
	+ Javas seskāpsis (*Melogale orientalis*)
	+ Ķīnas seskāpsis (*Melogale moschata*)

Atsauces
--------

1. 1 2  badger (mammal) - Britannica Online Encyclopedia
2. 1 2  Ferret Badger (thing)@Everything2.com

Ārējās saites
-------------

* Malaizijas seskāpša foto (ARKive)
* Birmas seskāpsis (angliski)
* Birmas un Ķīnas seskāpšu foto (scienceblogs.com)
* Ferret Badger
**Javohirs Sindarovs** (uzbeku: *Javohir Sindarov*; dzimis 2005. gada 8. decembrī, Taškentā) ir Uzbekistānas starptautiskais lielmeistars šahā (2018).

Biogrāfija
----------

2017. gadā izcīnijis sudraba medaļu Pasaules jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā. 2019. gadā uzvarējis Uzbekistānas šaha čempionātā. 2021. gadā izcīnijis sudraba medaļu Uzbekistāna šaha čempionātā.
2021. gada FIDE Pasaules kausa izcīņā 2. kārtā pieveicis turnīra 8. reitinga numuru Alīrezu Fīrūzdžu, bet 4. kārtā piekāpies Polijas lielmeistaram Kacperam Pjorunam.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 62. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Uzbekistānas komandu Pasaules šaha olimpiādē un 2022. gadā uzvarējis komandu vērtējumā.

2023. gada novembrī Daglasā izcīnījis 8. vietu "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2017. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2019. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Lielmeistara nosaukumu ieguvis 12 gadu, 10 mēnešu un 8 dienu vecumā, kas 2018. gadā bijis otrs agrākais sasniegums aiz Sergeja Karjakina. 2021. gada janvārī bijis trešais visu laiku jaunākais lielmeistars šaha vēsturē.

Atsauces
--------

1. ↑  World Cadets Chess Championship 2017 U12 open
2. ↑  FIDE World Cup 2.3: Sindarov knocks out Firouzja
3. ↑  Tournament tree — FIDE World Cup 2021
4. ↑  2021 FIDE Chess.com Grand Swiss
5. ↑  44th Olympiad Chennai 2022 Open
6. ↑  2023 FIDE Grand Swiss
7. ↑   Sindarov, second younger GM ever
8. ↑  The Youngest Chess Grandmasters In History

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Starptautiskā enerģētikas aģentūra** (*SEA*; angļu: *International Energy Agency*, *IEA*) ir Parīzē bāzēta autonomu starpvaldību organizācija, kas izveidota 1974. gadā, sākoties eļļas krīzei. Sākotnēji organizācijas izveides iemesls bija reaģēšana uz fiziskiem naftas piegādes traucējumiem, vēlāk IEA sāka gatavot arī enerģētikas tirgus prognozes, izdodot regulāras publikācijas par starptautisko naftas tirgu un citām enerģētikas nozarēm. Pēdējo gadu laikā tās loma ir vēl vairāk augusi, aptverot visu globālo enerģētikas sistēmu, tostarp, tradicionālos enerģijas avotus, piemēram, nafta, gāze un ogles, kā arī tīrākus un ātrāk augošus energoresursus, kā, piemēram, saules enerģiju, vēja enerģiju un biodegvielu.

Par IEA dalībvalstīm kļuvušas tādas OECD dalībvalstis kā Austrālija, Austrija, Beļģija, Kanāda, Čehija, Dānija, Igaunija, Somija, Francija, Vācija, Grieķija, Ungārija, Īrija, Itālija, Japāna, Lietuva, Luksemburga, Meksika, Nīderlande, Jaunzēlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Slovākija, Dienvidkoreja, Spānija un Zviedrija, kā arī tādas tirdzniecības asociācijas valstis kā Argentīna, Brazīlija, Ķīna, Indija, Indonēzija, Maroka, Singapūra, Dienvidāfrika un Taizeme. Latvija plāno pievienoties Starptautiskajai Enerģētikas aģentūrai.

Dalībvalstis
------------

|  |
| --- |
| * 31 dalībvalstis:
 |
| Karogs: Īrija Īrija (1974)
Karogs: Austrālija Austrālija (1979)
Karogs: Austrija Austrija (1974)
Karogs: Beļģija Beļģija (1974)
Karogs: Čehija Čehija (2013)
Karogs: Dānija Dānija (1974)
Karogs: Igaunija Igaunija (2014) | Karogs: Grieķija Grieķija (1976)
Karogs: Spānija Spānija (1974)
Karogs: Itālija Itālija (1974)
Karogs: Japāna Japāna (1974)
Karogs: Apvienotā Karaliste Apvienotā Karaliste (1974)
Karogs: Amerikas Savienotās Valstis ASV (1974) | Karogs: Kanāda Kanāda (1974)
Karogs: Polija Polija (2007)
Karogs: Lietuva Lietuva (2022)
Karogs: Luksemburga Luksemburga (1974)
Karogs: Meksika Meksika (2018)
Karogs: Jaunzēlande Jaunzēlande (1977) | Karogs: Nīderlande Nīderlande (1974)
Karogs: Norvēģija Norvēģija (1974)
Karogs: Dienvidkoreja Korejas Republika (2001)
Karogs: Portugāle Portugāle (1981)
Karogs: Francija Francija (1992)
Karogs: Slovēnija Slovēnija (2007) | Karogs: Somija Somija (1992)
Karogs: Zviedrija Zviedrija (1974)
Karogs: Šveice Šveice (1974)
Karogs: Turcija Turcija (1974)
Karogs: Ungārija Ungārija (1997)
Karogs: Vācija Vācija (1974) |

Atsauces
--------

1. 1 2  «Latvija plāno pievienoties Starptautiskajai Enerģētikas aģentūrai». *Dienas Bizness*. Skatīts: 2022-12-08.
2. ↑  «History». *International Energy Agency*. Skatīts: 2022-07-23.
**Daniels Ernandess** (angļu: *Daniel Hernandez* ; dzimis 1996. gada 8. maijā), profesionāli pazīstams kā ***6ix9ine***, ir amerikāņu reperis. Viņa mūziku raksturo agresīvs repošanas stils, savukārt viņa pretrunīgi vērtēto publisko personību raksturo viņa raksturīgie varavīksnes krāsas mati, plaši tetovējumi, juridiskas problēmas un publiskoti slavenību strīdi.

Ernandess kļuva plaši pazīstams 2017. gada beigās pēc viņa debijas singla "Gummo" izdošanas, kas bija snaudošais hits. Pēc tam viņš izdeva miksteipu *Day69* (2018), ko atbalstīja singli "Kooda", "Keke" (ar *Fetty Wap* un *A Boogie Wit da Hoodie*) un "Gotti", kas visi iekļuva *Billboard Hot 100* topā. Otrais singls no viņa debijas albuma *Dummy Boy* (2018) "FEFE" (ar Nikiju Mināžu un *Murda Beatz*) ierindojās *Hot 100* trešajā vietā. Neraugoties uz negatīvo kritiku, *Dummy Boy* ieņēma 2. vietu *Billboard 200* un Amerikas Ierakstu industrijas asociācija (RIAA) sertificēta par platīnu.

2015. gadā Ernandess atzina savu vainu apsūdzībā noziedzīgā nodarījumā par bērna seksuālu izmantošanu un saņēma četru gadu pārbaudes laiku un 1000 stundu sabiedrisko darbu. 2018. gadā viņš tika arestēts saistībā ar apsūdzībām par reketu, ieročiem un narkotikām. Viņam draudēja vismaz 47 gadi cietumā, viņš atzina savu vainu deviņās apsūdzībās, tostarp sazvērestībā slepkavībā un bruņotā laupīšanā 2019. gada februārī. Tiesas procesa laikā Ernandess liecināja par kriminālvajāšanu pret citiem  bandas locekļiem un viņam tika piespriests divu gadu cietumsods. 2020. gada aprīlī viņam tika piešķirta priekšlaicīga atbrīvošana COVID-19 pandēmijas laikā, jo viņam bija bažas par viņa neaizsargātību pret šo slimību astmas dēļ. Viņam uz atlikušo soda laiku tika piemērots mājas arests, un 2020. gada augusta sākumā viņš tika atbrīvots.

Ernandess ir turpinājis komerciālus panākumus arī pēc atbrīvošanas no cietuma; viņa singls "GOOBA" debitēja un sasniedza trešo vietu ASV, un "TROLZZ", viņa trešais kopdarbs ar Nikiju Mināžu, debitēja pirmajā vietā valstī. Viņa otrais albums *TattleTales* (2020) debitēja ceturtajā vietā *ASV Billboard 200*. Tomēr vairākas ievērojamas hiphopa industrijas personas ir nosodījušas vai izstūmušas Ernandesu par viņa lomu apsūdzībā *Nine Trey Gangsters* prāvā.

Diskogrāfija
------------

###### Studijas albumi

* *DUMMY BOY* (2018)
* *TattleTales* (2020)
**Leons Sējāns** (1957) ir latviešu mūziķis, rokgrupu "Menuets" un "Pērkons" ģitārists. Jūrmalas pilsētas Goda pilsonis.

Viņa dēls ir mūziķis, producents, komponists Reinis Sējāns.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1957. gada 29. decembrī Rīgas pilsētas Jūrmalas rajonā, dzīvoja Asaros. 1974. gadā pievienojās grupai "Menuets", kuras dibinātāji bija arī viņa brāļi Juris un Andris Sējāni un kuras pirmais mēģinājums notika viņa vecāku mājā Asaros.

Kopš 1981. gada Leons Sējāns līdztekus bija arī rokgrupas "Pērkons" ģitārists, pārdzīvoja grupas aizlieguma periodus no 1983. līdz 1984. un no 1985. līdz 1987. gadam.

Atsauces
--------

1. 1 2  „MENUETS" DODAS 50 GADU JUBILEJAS TŪRĒ „MENUETAM 50, LATVIJAI 100" muzikaspasaule.lv, 2018. gada oktobrī
2. ↑  Starp mašīnām, motoriem, meitenēm Uldis Rudaks, Diena, 2014. gada 11. jūnijā

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 162153411861741700007

 |

 |
Īrijas konfederācijas karogs
**Īrijas konfederācija** (īru: *Cónaidhm Chaitliceach na hÉireann*) bija Īrijas pašpārvaldes periods no 1641. gada īru sacelšanās laikā līdz Kromvela Īrijas iekarošanai 1649. gadā.

Pārējā teritorijā pastāvēja protestantu pārvaldībā esoši anklāvi (Olstera, Manstera, Lenstera), kurus Triju kara laikā bija ieņēmuši lojālistu–rojalistu spēki. Konfederāti nespēja pretoties angļu armijas virzīšanai 1642–1649. gada konflikta laikā, tāpēc 1648. gadā viņi pievienojās rojalistiem pret marionešu parlamentu.

Īrijas konfederātu kari un tiem sekojošā Kromvela Īrijas iekarošana izraisīja milzīgus cilvēku upurus un beidzās ar gandrīz visas Īrijas katoļiem piederošās zemes konfiskāciju 1650. gados.

Konfederācijas parlamenta nozīmība
----------------------------------

Konfederācijas parlamenta stils bija līdzīgs 1297. gadā normaņu izveidotajam Īrijas zemes oligarhu parlamentam, taču tā pamatā nebija demokrātiska balsošana. Ņemot vērā to lielo nosacīto varas bāzi, konfederātiem galu galā neizdevās pārvaldīt un reorganizēt Īriju tā, lai aizstāvētu īru katoļu intereses.

Skatīt vēl
----------

* Īrijas kolonizācija

Ārējās saites
-------------
Konahta Īrijas kartē, uz kuru saskaņā ar 1653. gada 26. septembra likumu bija paredzēts deportēt īru zemes īpašniekus
Angļu kolonizācija Īrijā (angļu: *Plantations of Ireland*) norisinājās 16. un 17. gadsimtā. Tās ietvaros tika konfiscēta un nodota kolonistiem (*plantators*) no Anglijas īriem piederošā zeme.

Šis process sākās Henrija VIII valdīšanas laikā un turpinājās Elizabetes I, Džeimsa I un Čārlza I laikā. Visplašāk izplatīta bija zemes konfiskācija Mansterā un Olsterā, kur apmetās kolonisti no Anglijas, Skotijas un Velsas. Piemēram, Džeimsa I laikā, apdzīvojot Olsteru, īru īpašumā palika tikai 10 % zemes, par kuru viņiem bija jāmaksā dubulta noma kolonistiem.

Olivers Kromvels, kurš iekaroja Īriju, uzskatīja visus īru katoļus par atbildīgiem par 1641. gada sacelšanos. Ilgais parlaments 1652. gadā apstiprināja īru zemju konfiskāciju un atņēma lielāko daļu zemju pat tiem īriem, kuri necēla ieročus pret angļiem.

Saskaņā ar Īrijas apmetnes aktu (1652) īru zemes īpašnieki divu gadu laikā tika deportēti uz Konahtas reģionu Īrijas rietumos. Tiem, kas neaizbrauca līdz 1654. gada 1. maijam, draudēja nāvessods (lai gan praksē tika deportēta vai sodīta ar nāvi tikai neliela daļa iedzīvotāju). 12 000 iedzīvotājus, tostarp sievietes un bērnus, deportēja uz Anglijas kolonijām Rietumindijā vai Ziemeļamerikā, kur viņus pārvērta par "baltajiem vergiem".

No 1691. gada tika pieņemta virkne likumu, kas katoļiem un protestantiem, kuri nebija Anglikāņu baznīcas locekļi, liedza ticības brīvību, tiesības uz izglītību, balsstiesības un tiesības uz valsts dienestu.

Kolonizācija turpinājās arī 18. gadsimtā. Šis process būtiski mainīja Īrijas iedzīvotāju etnisko sastāvu, parādījās arvien vairāk angļu un skotu protestantu. Īrijā izveidojās protestantu valdošā šķira, britu valdība pārņēma pilnīgu kontroli pār salu.

Īru zemnieku mazturība bija iemesls badam, kas skāra Īriju 1740. gados un gadsimtu vēlāk, 1845–1849. gadā, kad nomira pusotrs miljons īru un sākās masveida emigrācija, galvenokārt uz ASV.

Ārējās saites
-------------

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
**Zloceņeca** (poļu: *Złocieniec*) ir pilsēta Polijas ziemeļrietumos, Rietumpomožes vojevodistē uz austrumiem no Dravsko Pomorskes. Polijas armijas kara bāze — 2. mehanizēto leģionu brigāde (*2. Brygada Zmechanizowana Legionów*), apbruņojumā Polijā ražotie tanki *PT-91 Twardy*.

Līdz Otrā pasaules kara beigām pilsēta atradās Vācijā, un tās vāciskais nosaukums bija **Falkenburga** (vācu: *Falkenburg*). Nacistu laikā uz ziemeļaustrumiem no pilsētas tika ierīkots pirmais lielais NSDAP mācību centrs — *Ordensburg Krössinsee*. Šādus centrus Vācijā līdz kara beigām paguva izveidot vēl divus, bet viens (Marienburgā) tika ieplānots. Pašlaik centru izmanto Polijas armija. Pēc Otrā pasaules kara pilsētu piešķīra Polijai, tās vācu iedzīvotāji tika padzīti, bet vietā ieradās poļi no PSRS ieņemtajiem Polijas apgabaliem.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Zloceņeca*** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 131709299
* GND: 4443822-9
* NKC: ge763806

 |

 |

1. ↑  ; P2701: JSON; pārbaudes datums: 6 oktobris 2022.
***UAB Bitė Lietuva*** ir Lietuvas uzņēmums, kas darbojas mobilo sakaru, interneta pakalpojumu un mediju jomā. Tā mātes uzņēmums *PLT VII Finance S.a r.l.* (saukts arī par ***Bitė Group***) ir reģistrēts Luksemburgā, un to pārvalda ASV privātā kapitāla investīciju uzņēmums *Providence Equity Partners*. *Bitė* mobilā telefona tīkls Lietuvā darbu sāka 1995. gadā.

Vēsture
-------

*Bité* GSM mobilā telefona tīkls kā trešais Lietuvā tika atklāts 1995. gada augustā. 1995. gadā Nīderlandē reģistrēts tā mātes uzņēmums *Bite Finance International B.V.*

2003. gadā *Bité* kļuva par mobilo sakaru operatora *Vodafone* partneri.
2005. gada 5. maijā Latvijā tika dibināts meitas uzņēmums SIA *Bite Mobile* (tagad Bite Latvija); oktobrī *Bite* atklāja mobilā telefona tīklu Latvijā.

2007.gada februārī Dānijas telesakaru uzņēmums *TDC* *BITE* mātes uzņēmumu *Bite Finance International B.V.* pārdeva privātā kapitāla uzņēmumam *Mid Europa Partners*.

2015. gada 24. decembrī *Mid Europa Partners* paziņoja, ka *BITE* mātes uzņēmums *Bite Finance International B.V.* tiks pārdots ASV privātā kapitāla investīciju fondam *Providence Equity Partners*. Darījums tika pabeigts 2016. gada 16. februārī.

2017. gada 18. oktobrī *Bitė Lietuva* iegādājās Zviedrijas mediju grupas *Modern Times Group* (*MTG*) biznesu Baltijā (tagad tie ir meitas uzņēmumi *All Media Lithuania*, *All Media Latvia* un *All Media Eesti*).

2020. gada maijā *Bitė Lietuva* parakstīja līgumu ar valstij piederošo Lietuvas Radio un televīzijas centru (LRTC, pazīstams arī kā *Telecentras*) par interneta, datu pārraides un IPTV biznesa *MEZON* pirkšanu par vairāk nekā 20 miljoniem eiro. Decembrī pārņemšanu apstiprināja Lietuvas Konkurences padome ar nosacījumu, ka *Bitė* nedrīkst iznomāt vai nodot *MEZON* 2,3 GHz un 2,6 GHz frekvences tās infrastruktūras kopuzņēmumam *Centuria* ar *Tele2*. darījums tika pabeigts 31. decembrī.

2021. gadā *Bitė* grupas uzņēmums *TV Play Baltics*, kas sniedza ciparu pavadoņtelevīzijas pakalpojumus ar zīmolu *Home3*, tika apvienots ar mātes uzņēmumu *Bitė Lietuva*.
2021. gadā uzņēmumi *UAB Bitės salonų tinklas* un *UAB Eurocom* tika apvienoti ar mātes uzņēmumu *Bitė Lietuva*.

Meitas uzņēmumi
---------------

*UAB Bitė Lietuva* meitas uzņēmumi:

* *UAB Mezon*, interneta, datu pārraides un IPTV pakalpojumi Lietuvā
* SIA *Bite Latvija*, mobilo sakaru, interneta un datu pārraides pakalpojumi Latvijā
* *All Media Baltics* mediju grupas uzņēmumi:
	+ *UAB All Media Lithuania* (Lietuva)
	+ *SIA All Media Latvia* (Latvija)
	+ *OÜ All Media Eesti* (Igaunija)

Atsauces
--------

1. ↑  Bite UnlockOnline.Com
2. ↑  Company Overview of Bite Finance International B.V. Bloomberg L.P.
3. 1 2  Par mobilo sakaru operatora Bite māteskompānijas jauno īpašnieku kļūs ASV investīciju fonds Providence Equity Partners LETA, 2015. gada 25. decembris
4. ↑  Mid Europa Completes Sale of Bite to Providence Mid Europa, 16 February 2016
5. ↑  „Bitė" užbaigė „Mezon" įsigijimo sandorį Bitė, 2020/12/31

Ārējās saites
-------------

* *Bitė Lietuva*
* *BITĖ Group*
* *Mezon*
Jelgavas dzelzceļa stacija (pirms 1914).
Tauraģes dzelzceļa stacija (1938).
Paģēģu dzelzceļa stacija, Lietuvas-Vācijas robežstacija (1923-1939).
Tilzītes dzelzceļa stacija (1910).
**Dzelzceļa līnija Jelgava—Šauļi—Tilzīte** bija Pirmā pasaules kara laikā 1915.-1916. gadā uzbūvēta dzelzceļa līnija, kas savienoja piefrontes dzelzceļa mezglu Jelgavas stacijā ar Vācijas Impērijas dzelzceļu mezglu Tilzītē (tagadējā Sovetskā). Mūsdienās sadalīta dzelzceļa posmos Jelgava—Meitene, Jonišķi—Šauļi, Radvilišķi—Sovetska.

Vēsture
-------

Pirmā pasaules kara sākumā pēc Lietuvas un Kurzemes okupācijas vācu karaspēks 1915. gadā sāka tieša dzelzceļa savienojuma būvi no Tilzītes uz Šauļiem, tālāk līdz Jelgavai, kas tika pabeigts 1916. gada 10. janvārī un tika izmantots vācu karaspēka apgādei. 1921.-1940. gadā posmu Jelgava-Šauļi izmantoja starptautisko tālsatiksmes pasažieru vilcienu Rīga-Kauņa-Kēnigsberga-Berlīne satiksmei.

Padomju laikā šajā līnijā, kas bija pārbūvēta uz 1524 mm platumu, kursēja starptautiskie vilcieni uz Viļņu, Novorosijsku, Ļvivu, Simferopoli, Gomeļu, Kijivu u.c. kā arī vilciens "Čaika" (Tallina—Rīga—Minska). Kursēja arī vietējais vilciens Rīga—Jelgava—Meitene. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas starptautiskās satiksmes intensitāte samazinājās (lai arī tika atjaunota satiksme maršrutā Rīga-Šeštoka—Varšava.). Pēdējais pasažieru vilciens Rīga—Viļņa—Truskaveca tika atcelts 2008. gadā.

Stacijas un pieturas punkti
---------------------------

* Jelgava (*Mitau*), gala stacija, savienojums ar dzelzceļa līnijām uz Rīgu, Tukumu, Krustpili, Mažeiķiem;
* Dimzas, pieturas punkts (no 1931);
* Vecplatone (*Alt-Platon*);
* Vēžukrogs, pieturas punkts (no 1931);
* Jaunplatone, pieturas punkts (no 1931);
* Brieži, stacija (no 1922);
* Mazeleja, pieturas punkts (no 1931);
* Meitene, Latvijas-Lietuvas robežstacija, atzarojās 600 mm šaursliežu līnija Meitene—Bauska;
* Jonišķi (*Joniškis, Jonischken*), atzarojās 600 mm dzelzceļa līnija Jonišķi—Žeimele;
* Šauļi (*Šiauliai, Szawli, Schaulen*), savienojums ar dzelzceļa līniju Liepāja—Romni;
* Tauraģe (*Tauragė, Tauroggen*), līdz 1923. gadam un 1939.-1940. gadā Lietuvas robežstacija;
* Lauksarģi (*Lauksargiai, Laugszargen*), Vācijas robežstacija (1919, 1939-1940), Klaipēdas apgabala robežstacija (1919-1923);
* Paģēģi (*Pagėgiai, Pogegen*), 1923.-1939. gadā Lietuvas robežstacija, savienojums ar 1875. gadā celto dzelzceļa līniju Tilzīte-Klaipēda (*Tilsit–Memel*), ko 1915. gadā pagarināja līdz Priekulei Latvijā;
* Tilzīte (*Tilsit*), 1923.-1939. gadā Vācijas robežstacija, savienojums ar 1865. gadā pabeigto dzelzceļa līniju Tilzīte-Insterburga-Kēnigsberga (*Tilsit–Insterburg-Königsberg*).

Literatūra
----------

* T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 64. - 67. lpp. ISBN 978-9984-38-698-0

Atsauces
--------

1. ↑  Pārrunā iespējas atjaunot dzelzceļa satiksmi starp Tallinu un Varšavu