**Trauksmes traucējumi** ir garīgu traucējumu kopums, kam raksturīgas ievērojamas un nekontrolējamas trauksmes un baiļu sajūtas, tādējādi ievērojami pasliktinot personas sociālo, profesionālo un personisko funkciju. Trauksme rada bažas par nākotnes notikumiem, bet bailes ir reakcija uz pašreizējiem notikumiem. Trauksme var izraisīt fiziskus un kognitīvus simptomus, piemēram, nemieru, aizkaitināmību, vieglu nogurumu, grūtības koncentrēties, paātrinātu sirdsdarbību, sāpes krūtīs, sāpes vēderā un daudzus citus.

Gadījuma diskursā vārdi *trauksme* un *bailes* bieži tiek lietoti savstarpēji aizvietojami; klīniskajā lietojumā tiem ir atšķirīga nozīme: trauksme tiek definēta kā nepatīkams emocionāls stāvoklis, kura cēlonis vai nu nav viegli identificējams, vai arī tiek uztverts par nekontrolējamu vai nenovēršamu, bet bailes ir emocionāla un fizioloģiska reakcija uz atzītiem ārējiem draudiem. Termins "trauksmes traucējumi" attiecas uz vairākiem specifiskiem traucējumiem, kas ietver bailes (fobijas) vai trauksmes simptomus.

Pastāv vairāki trauksmes traucējumu veidi, tostarp ģeneralizēti trauksmes traucējumi, specifiska fobija, sociālās trauksmes traucējumi, separācijas trauksmes traucējumi, agorafobija, panikas traucējumi un selektīvs mutisms. Individuālos traucējumus var diagnosticēt pēc specifiskiem un unikāliem simptomiem, izraisošiem notikumiem un laika. Ja personai ir diagnosticēti trauksmes traucējumi, medicīnas speciālistam ir jānovērtē šī persona, lai pārliecinātos, ka trauksmi nevar attiecināt uz kādu medicīnisku slimību vai garīgiem traucējumiem. Indivīdam dzīves laikā vienlaikus var būt vairāki trauksmes traucējumi. Ir daudz ārstēšanas stratēģiju, kas var uzlabot cilvēka garastāvokli, uzvedību un darbību ikdienas dzīvē.

Piemēram, panikas lēkmes ir viena no trauksmes traucējumu izpausmēm, kurai var būt fizioloģiski vai psiholoģiski cēloņi, bet vieglākos gadījumos var tikt novērsta, apgūstot dažādas palīdzošas prasmes, kā dziļo elpošanu.

Atsauces
--------

1. ↑  Peter Aspden. «So, what does 'The Scream' mean?». *Financial Times*, 2012. gada 21. aprīlis. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 14. oktobris.
2. ↑  «Anxiety Disorders». *NIMH*. March 2016. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 27. jūlijs. Skatīts: 2016. gada 14. augusts.
3. ↑  Craske, MG; Stein, MB (24 June 2016). "Anxiety.". *Lancet* 388 (10063): 3048–3059. doi:10.1016/S0140-6736(16)30381-6. PMID 27349358.
4. ↑  Kessler (2007). "Lifetime prevalence and age-of-onset distributions of mental disorders in the World Health Organization's World Mental Health Survey Initiative". *World Psychiatry* 6 (3): 168–76. PMC 2174588. PMID 18188442.
5. 1 2 3 4  *Diagnostic and Statistical Manual of Mental DisordersAmerican Psychiatric Associati.* (5th izd.). Arlington : American Psychiatric Publishing. 2013. 189–195. lpp. ISBN 978-0890425558.
6. ↑  World Health Organization. *Pharmacological Treatment of Mental Disorders in Primary Health Care*. Geneva, 2009. ISBN 978-92-4-154769-7.
7. 1 2 3 4  *Diagnostic and statistical manual of mental disorders : DSM-5*. Arlington, VA : American Psychiatric Association. 2013. ISBN 978-0-89042-554-1.
8. ↑  «3 svarīgas lietas par panikas lēkmēm». *Tiek* (en-US). 2022-11-16. Skatīts: 2024-02-02.

Ārējās saites
-------------