**Karas jūra** (krievu: *Карское море*) ir Ziemeļu Ledus okeānam piederīga malas jūra. Atrodas virs kontinentālā šelfa, tāpēc ir salīdzinoši sekla — vidējais dziļums ap 110 metri. Nosaukta pēc tās dienvidrietumos ieplūstošās Karas upes.

Ģeogrāfija
----------

Ziemeļos no Karas jūras atrodas Ziemeļu Ledus okeāns, austrumos — Severnaja Zemļa un Laptevu jūra, dienvidos jūru norobežo Āzijas kontinenta Rietumsibīrijas krasts — Taimiras pussalas rietumu piekraste, Gidanas pussala un Jamalas pussala, rietumos robežojas ar Barenca jūru un Novaja Zemļu.

Galvenās Karas jūras salas ir Vīzes sala un Ušakova sala ziemeļos, Ujediņeņijas sala, Sergeja Kirova salas, Nordenšelda arhipelāgs, Arktikas Institūta salas, Mona salas, Izvestijas CIK salas, Voroņina sala un Sverdrupa sala austrumos, kā arī Belija, Oļeņija, Sibirjakova sala, Šokaļska sala un Viļkicka sala dienvidos. 

Ziemeļu daļā ziemeļu virzienā pavērstas divas ieplakas — Svētās Annas dziļvaga un Voroņina dziļvaga. Austrumos starp Severnaja Zemļu un Taimiras pussalu atrodas Viļkicka šaurums, kas Karas jūru savieno ar Laptevu jūru. Dienvidrietumu piekrastē atrodas Baidaratas līcis. Ar Barenca jūru savieno Karas Vārtu šaurums starp Vaigačas salu un Novaja Zemļu, kā arī Jugorskijšara šaurums starp Vaigaču un Jugras pussalu. Rietumus, pie Novaja Zemļas krastiem atrodas Novaja Zemļas lielieplaka, kur atrodas arī Karas jūrā dziļākā vieta — 620 metri.

Vispārējs apraksts
------------------

Kuteri uz gaisa spilvena *Hivus-10* Karas jūras krastā
Karas jūrai raksturīgi, ka tajā ietek divas ļoti lielas upes — Oba un Jeņiseja, kā arī vēl vairākas samērā lielas upes —Pjasina, Taimira u. c. Obai un Jeņisejai ir milzīgi estuāri — attiecīgi 800 un 400 km gari. Lielās saldūdens pieplūdes dēļ ūdens virsējā slāņa sāļums dažādās Karas jūras vietās stipri atšķiras — no 8 līdz 30‰.

Jūra nav aizsalusi tikai divus mēnešus gadā. Viena no aukstākajām planētas jūrām — tikai pie upju ietekām ūdens temperatūra ir virs 0 °C. Jūrā bieži ir vētras un migla. Par spīti augstākminētajam jūrā notiek rūpnieciska zveja. Jūras gultnē atklātas bagātīgas naftas un dabasgāzes iegulas, taču tās vēl netiek apgūtas.

Jūrā PSRS un Krievija nogremdējusi radioaktīvos atkritumus, tai skaitā sešus atomzemūdeņu kodolreaktorus un desmit citus kodolreaktorus. Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras pētījumi liecina, ka radioaktīvais piesārņojums ir neliels un nav izplatījies.

Atsauces
--------

1. ↑  *Ģeogrāfijas vārdnīca Pasaules zemes un tautas*. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 1978. 335. lpp.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Karas jūra***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* International Atomic Energy Agency:Radiological Conditions of the Western Kara Sea Archived 2006. gada 27. septembrī, *Wayback Machine* vietnē.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Ziemeļu Ledus okeāna jūras |
| --- |
|  |
| 
* Austrumsibīrijas jūra
* Bafina jūra†
* Baltā jūra
* Barenca jūra
* Boforta jūra
* Čukču jūra
* Grenlandes jūra†
* Karas jūra
* Laptevu jūra
* Linkolna jūra
* Norvēģu jūra†
* Pečoras jūra
* Prinča Gustava Ādolfa jūra
* Vandela jūra

 |
|  |
| † pieskaitīta arī Atlantijas okeānam |

 |



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 315526915
* GND: 4419146-7
* BNE: XX458954

 |

 |