recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kloga-Ranna** (igauņu: *Klooga-Ranna*) ir dzelzceļa pieturas punkts Igaunijā, Harju apriņķa Keilas pagastā. Kloga-Ranna ir dzelzceļa līnijas (atzara) Kloga—Kloga-Ranna galapunkts un atrodas 3,1 km attālumā no Klogas stacijas un 39 km attālumā no Tallinas centrālās dzelzceļa stacijas. Kloga-Ranna ir 1960. gadā atklātā piepilsētas vilcienu maršruta Tallina—Kloga-Ranna—Tallina galapunkts. Kloga-Rannas pieturas punktā ir 1 sliežu ceļš un viena pasažieru platforma. Tās garums - 100 metri.

Vēsture
-------

1958. gada nogalē pēc 9 km garā Keilas--Klogas dzelzceļa iecirkņa elektrifikācijas pabeigšanas tika diskutēts par tālākiem dzelzceļa attīstības plāniem. Prioritāte bija dzelzceļa līnijas Keila--Paldiski tālāka elektrifikācija līdz pat līnijas galapunktam Paldiskos. Taču šajā plānā tika ieviesta neliela atkāpe. Proti, nelielā attālumā no Klogas stacijas atradās iedzīvotāju iecienīta pludmale Somu jūras līča krastā. Autoceļa garums no Klogas stacijas līdz Kloga-Rannas pludmalei bija 5 km, vai ejot cauri mežam taisnā līnijā - 3 km attālumā. Tika nolemts izbūvēt nelielu dzelzceļa atzaru, elektrificēt to un iegūt papildus pasažieru plūsmu, it īpaši vasaras mēnešos. 

Jaunā dzelzceļa atzara celtniecība sākās 1960. gada sākumā un tika pabeigta dažu mēnešu laikā. 1960. gada 17. jūnijā plkst. 11.15 no Tallinas ceļā uz Kloga-Rannu devās pirmais elektrovilciens СР3 1745+1752 vecākā mašīnista H. Reilija vadībā. Klogas stacijā notika svinīgs līnijas atklāšanas mītiņš, bet plkst. 12.40 elektrovilciens devās uz Kloga-Rannu. Oficiāli elektrovilcienu maršruts Tallina—Kloga-Ranna—Tallina tika atklāts 18. jūnijā.

Jaunais dzelzceļa pieturas punkts atrodas 50 metru attālumā no Kloga-Rannas pludmales Somu jūras līča krastā. 1960. gadā pieturas punktā tika izbūvēta 180 metru gara platforma, ar aprēķinu, ka vasaras mēnešos būs jāuzņem elektrovilcieni ar 9 vagonu komplektāciju, kā arī vieglas konstrukcijas pasažieru paviljons. Pasažieru paviljons vēlāk nodega un 1970. gadu otrajā pusē paviljona vietā tika izbūvēta nojume. Pašlaik nojume demontēta.

2010. gadā projekta „Reisiplatvormide viimine eurokõrgusele" ietvaros ar Eiropas Savienības Struktūrfondu līdzfinansējumu Kloga-Rannas pieturas punktā tika izbūvēta jauna, Eiropas standarta pasažieru platforma. Platformas augstums - 55 cm, garums - 100 m.

Atsauces
--------

1. 1 2   AS EVR Infra raudteerajatistel võimaldatavad operatsioonid 2011/2012
2. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 5. oktobrī. Skatīts: 2012. gada 11. septembrī. Archived 2012. gada 5. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē.
3. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 16. septembrī. Skatīts: 2012. gada 11. septembrī. Archived 2012. gada 16. septembrī, *Wayback Machine* vietnē.
4. ↑

  


|  |  |
| --- | --- |
| **Uz Klogu** |  **Galapunkts** |
|  Kloga |  **Kloga-Ranna**  |
***Hobby Hall Group OÜ*** ir Igaunijas attālinātās mazumtirdzniecības uzņēmumu pārvaldītājsabiedrība. Tās īpašnieks ir Somijas uzņēmums *PHH Group*, ko pārvalda investīciju uzņēmums *Mid Europa*.

Uzņēmums pārvalda interneta veikalus *hansapost.ee* (Igaunijā) un *hobbyhall.fi* (Somijā).

Vēsture
-------

2018. gada martā Igaunijas uzņēmums *OÜ Hansapost* (aprīlī mainīts nosaukums uz *OÜ Wraith Invest*), kas pārvaldīja interneta veikalu *hansapost.ee*, iegādājās Somijas uzņēmuma *Hobby Hall Suomi Oy* (pārvaldīja interneta veikalu *hobbyhall.fi*) 46 % kapitāldaļu.
*Hobby Hall*, Igaunijas *Hansapost* un *Wraith Invest* piederošā Latvijas uzņēmuma SIA *Xnet* (interneta veikals *xnet.lv*) pārvaldīšanai *Wraith Invest* 2018. gada 18. decembrī Igaunijā dibināja pārvaldītājsabiedrību ***Kinnistuabi OÜ***.
2019. gada 15. februārī *Kinnistuabi OÜ* tika pārdēvēts par ***Hobby Hall Group OÜ***.
2019. gada decembrī *Wraith Invest OÜ* ar *Hobby Hall Group* starpniecību pilnībā iegādājās *Hobby Hall Suomi Oy*.

2021. gada 31. martā tika paziņots, ka privātā kapitāla uzņēmums *Mid Europa Partners* iegādāsies Lietuvas elektroniskās tirdzniecības uzņēmumu *UAB Pigu*. Turklāt *Mid Europa* bija vienojusies ar *MCI.Euroventures* un *Pigu* un Igaunijas *Hobby Hall Group OÜ* īpašniekiem par *Pigu* un *Hobby Hall Group* apvienošanu. Pēc konkurences institūciju atļaujas saņemšanas darījums tika pabeigts 2021. gada 17. jūnijā, un *Mid Europa* kļuva par grupas vairākuma akcionāru. Uzņēmumu *UAB Pigu* un *Hobby Hall Group OÜ* pārvaldīšanai 2022. gada 20. janvārī Somijā tika reģistrēts uzņēmums *PHH Group Oy*.

Atsauces
--------

1. ↑  Estonian, Finnish e-commerce companies Hansapost, Hobby Hall merge LETA/BNS, 08.03.2018
2. ↑  HOBBY HALL GROUP OÜ e-krediidiinfo.ee
3. ↑  Hobby Hall läks üleni eestlaste kätte Anu Jõgi, kaubandus.ee, 27. detsember 2019
4. ↑  Mid Europa Invests in the Leading Baltics E-Commerce Platform Mid Europa, 31 March 2021
Magnuss fon Eberharts Vācijas impērijas Infantērijas ģenerāļa uniformā
**Frīdrihs Vilhelms Magnuss fon Eberharts** (*Magnus von Eberhardt*, 1855.—1939.) bija Prūsijas virsnieks, kas komandēja Vācijas impērijas kājnieku karaspēka vienības Pirmajā pasaules karā. Brālis Valters fon Eberharts pēc Bermonta demisijas komandēja Rietumkrievijas Brīvprātīgo armijas vienības Latvijas brīvības cīņu laikā.

Dzīvesgājums
------------

Magnuss fon Eberharts dzimis Berlīnē 1855. gada 6. decembrī. 1874. gadā viņš beidza kadetu korpusu un kā leitnants uzsāka dienestu 93. Anhaltes kājnieku pulkā. 1878.—1880. gadā viņš studēja Prūsijas Militārajā akadēmijā, 1882.—1890. gadā dienēja 3. gvardes pulkā Berlīnē, pēc tam bija Vācijas impērijas Lielajā Ģenerālštābā un kļuva par 8. divīzijas ģenerālštāba priekšnieku. 1894.—1898. gadā viņš strādāja Prūsijas Kara ministrijā, pēc tam tika iecelts par Gvardes pulka „*Prinz Carl von Preußen*" komandieri Frankfurtē pie Oderas. No 1900. līdz 1903. gadam atjaunots darbā Ģenerālštābā, pēc tam iecelts par 10. armijas korpusa ģenerālštāba priekšnieku Hanoverā, 1904.—1907. gadā Berlīnes gvardes pulka (*Garde-Füsilier-Regiment*) komandieris Berlīnē. 
1907. gadā paaugstināts par ģenerālmajoru un Berlīnes Gvardes korpusa ģenerālštāba priekšnieku, 1911. gadā par ģenerālleitnantu un 19. divīzijas komandieri Hanoverē.

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma ģenerālis fon Eberharts 1914. gadā komandēja Augšējās Elzasas Eberharta korpusu (*Korps Eberhardt*), kas tika pārdēvēts par XV rezerves korpusu, un piedalījās kaujās ar frančiem pie Kolmāras. 1915.—1916. gadā ar savu korpusu cīnījās pret Serbijas armiju, pēc tam piedalījās Verdenas kaujās. Pēc tam līdz 1918. gada augustam komandēja X rezerves korpusu. 1918. gada augustā—oktobrī viņš komandēja Vācijas impērijas 7. armiju, novembrī 1. armiju. Pēc Vācijas kapitulācijas viņš bija atbildīgs par 1. armijas demobilizāciju. 1919. gada sākumā viņš komandēja Austrumprūsijas Kulmas apgabala aizsardzību pret Polijas karaspēku.

Miris 83 gadu vecumā 1939. gada 24. janvārī Berlīnē.

Memuāri
-------

* *Aus Preussens schwerer Zeit: Briefe und Aufzeichnungen meines Urgrossvaters und Grossvaters* (1907)
* *Kriegserinnerungen* (1938)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* VIAF: 165314474
* ISNI: 0000 0001 1721 1371
* GND: 117496561

 |

 |
**Aleksandrs Kosmatovs** (krievu: *Александр Васильевич Косматов*, 1879-1938) bija Krievijas impērijas armijas, vēlāk Sarkanās armijas virsnieks. Latviešu sarkano strēlnieku divīzijas komandiera pienākumu izpildītājs 1918. gada 18. — 25. jūlijā.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1879. gada 2. decembrī tagadējā Penzas apgabala Verhņijlomovas (*Верхний Ломов*) ciemā Krievijā. Mācījās Penzas mērnieku skolā un Militārās topogrāfijas skolā (1898-1900), kuru beidza kā podporučiks. Dienēja Krievijas impērijas Izmailas pulkā (1900-1901), piedalījās Krievijas impērijas Ziemeļrietumu pierobežas teritoriju topogrāfiskajā uzmērīšanā (1901-1905). Piedalījās krievu-japāņu karā (1904-1905), veica Mandžūrijas (1906-1907) un Krievijas impērijas Dienvidrietumu pierobežas teritoriju topogrāfisko uzmērīšanu (1907-1908). Studēja Nikolaja kara akadēmijā (1908-1911). Kapteiņa pakāpē dienēja 130. Hersonas kājnieku pulkā (1911-1913), bija Turkestānas kara apgabala štāba adjutanta palīgs (1913-1915). 
Pirmā pasaules kara laikā Aleksandrs Kosmatovs dienēja 6. Sibīrijas armijas korpusa (1915) un 7. Sibīrijas armijas korpusa štābā (1916), bija Krievijas impērijas 12. armijas štāba ģenerālkvartīrmeistera (*генерал квартирмейстер*) nodaļas vecākais adjutants apakšpulkveža (1916) un pulkveža (1917) pakāpē.

1918. gada maijā Kosmatovu iecēla par Sarkanās armijas latviešu strēlnieku divīzijas štāba priekšnieku. Pēc tam, kad Jukumu Vācieti 18. jūlijā iecēla par Austrumu frontes pavēlnieku, Kosmatovs līdz 25. jūlijam bija arī latviešu strēlnieku divīzijas komandiera pienākumu izpildītājs. 1918. gada augustā Kosmatovu pārcēla uz Saratovu, kur viņš nesekmīgi organizēja Sarkanās armijas uzbrukumu Turkestānas virzienā. Pēc Sarkanās armijas iebrukuma Latvijā 1918. gada decembrī viņu iecēla par Padomju Latvijas armijas grupas štāba priekšnieku, no 1919. gada janvāra līdz maijam Kosmatovs darbojās LSPR kara komisariātā. 
Pēc sakāves pie Rīgas 1918. gada 18. jūlijā viņu īslaicīgi iecēla par latviešu strēlnieku divīzijas komandieri, vēlāk par 15. un 16. armijas grupas komandieri, Daugavpils nocietinātā rajona štāba priekšnieku. 
1919. gada oktobrī tika pārcelts uz Vidusāziju, kur bija Turkestānas kara komisāra palīgs, no 1920. gada marta Turkestānas robežsardzes divīzijas priekšnieks.

1921. gadā bija Padomju Krievijas militārais atašejs Latvijas Republikā, pēc tam vadīja militārās izlūkošanas nodaļu (1921-1923). No 1927. gada atradās rezervē, no 1932. gada strādāja par militāro pasniedzēju Ģeodēzijas institūtā, Maskavas Valsts universitātē un militārajā izlūkošanā.

Lielā terora laikā 1937. gada jūlijā atvaļināts no Sarkanās armijas, 1938. gadā nošauts.

Atsauces
--------

1. ↑  Косматов Александр Васильевич
2. ↑  «Ворошень Андрей Петрович. Выстрелы в спину». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 18. martā. Skatīts: 2013. gada 15. janvārī.
Iekrāsotas Hodžkina limfomas mikrofotogrāfija
**Hodžkina limfoma** jeb **limfogranulomatoze** (latīņu: *lymphogranulomatosis maligna*; arī **Hodžkina slimība**, **ļaundabīgā granulēma**) ir ļaundabīga audzēja veids, kas primāri ietekmē limfātisko sistēmu un sekundāri pārējos nelimfoīdos orgānus metastazēšanās ceļā. Audzējs var lokalizēties vienā orgānā vai kaut kādā ķermeņa apgabalā vai būt ģeneralizētā formā, izplatoties pa visu limfātisko sistēmu, kaulu smadzenēs, aknās un citos orgānos. Limfomas ir limfātiskas sistēmas audzēji un attīstās no limfmezglu audiem. No visiem limfomu gadījumiem aptuveni 40% ir Hodžkina limfoma.

Epstaina—Bāras vīrusa provocētas infekciozās mononukleozes gaita var pāraugt Hodžkina limfomā. Hodžkina limfomai raksturīga slimības izplatība no viena limfmezgla uz citu un sistēmiska simptomu attīstīšanās. Raksturīgākā Hodžkina limfomas histoloģiskā atradne ir multinukleāri lakunāri histiocīti.

Slimība norit ar limfmezglu augšanu, un tai raksturīga viļņaina gaita un intoksikācija, ķermeņa temperatūras kāpšana, svīšana, ādas nieze un pakāpeniski pieaugoša kaheksija.

Atsauces
--------

1. 1 2  Ж.В. Шейх, В.В. Щетинин, Р.Б. Мумладзе, А.А. Айвазян, В.С. Дружинин, Е.Н. Рыхлецкая. *Лучевая диагностика поражений легких при лимфоме Ходжкина*. Радиология, приктика. №4, 2004.
2. ↑  Flavell, K. J. & Murray, P. G. (2000). *Hodgkin's disease and the Epstein–Barr virus*. Molecular Pathology 53 (5): 262–269. doi:10.1136/mp.53.5.262 PMC 1186979 PMID 11091850
3. ↑  Gandhi M. K. Tellam J. T. & Khanna R. (May 2004). *Epstein-Barr virus-associated Hodgkin's lymphoma*. Br J Haematol. 125 (3): 267–81. doi:10.1111/j.1365-2141.2004.04902.x PMID 15086409

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LNB: 000301784
* LCCN: sh85061347
* GND: 4127860-4
* BNF: cb119618147 (data)
* NKC: ph117607
* BNE: XX532884

 |

 |
**Džoels Bendžamins** (angļu: *Joel Benjamin*; dzimis 1964. gada 11. martā Ņujorkā) ir ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1986).

Biogrāfija
----------

1982. gadā Kopenhāgenā izcīnījis bronzas medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. 1985. gadā dalījis otro vietu Hastingsas (Anglija) jaungada šaha festivālā. 1988. gadā uzvarējis Sentdžonsas (Kanāda) starptautiskajā šaha turnīrā. Vēlākajos gados uzvarējis starptautiskajos šaha turnīros Kannās (1989), Honolulu (1996), Stokholmas *Rilton Cup* (1996/97), Sidnejā (1999), Edmontonā (2000), Filadelfijas *World Open* (2006).

Daudzkārtējais ASV šaha čempionātu laureāts, tajā skaitā dalījis 1.—2. vietu ar Niku de Firmianu 1987. gadā, uzvarējis 1997. gadā, dalījis 1.—3. vietu ar Aleksandru Šabalovu un Jāsiru Seiravanu 2000. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1980. gadā Bendžaminam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1986. gadā — starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis ASV komandu lielākajos komandu šaha turnīros:

* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1988—1996, 2002). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1990) un bronzas (1996) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1993—1997). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1993) un sudraba (1997) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1993) medaļu.

1997. gadā bijis viens no superdatora *Deep Blue* šaha atklātņu bibliotēkas veidotājiem tā uzvarētajā mačā pret toreizējo Pasaules čempionu šahā Gariju Kasparovu.

Atsauces
--------

1. ↑  33rd US Championship; 1987
2. ↑  46th US Championship; September 25 — October 6, 2000
3. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Olympiads :: Joel Benjamin
4. ↑  OlimpBase :: World Men's Team Chess Championship :: Joel Benjamin
5. ↑  USCF bio of Joel Benjamin

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
PKK atbalstītāju demonstrācija Londonā 2003. gada 15. februārī.
Demonstrācija pret PKK Kadikējā, Stambulā (Turcija), 2007. gada 22. oktobrī.
**Kurdistānas Strādnieku partija** (kurdu: *Partiya Karkerên Kurdistan*, *PKK*), arī **KADEK**, **Kongra-Gel** un **KGK** ir militāra kurdu organizācija, kuru 1970. gados dibināja un vadīja 1999. gadā apcietinātais Abdullahs Ēdžalans (*Abdullah Öcalan*). PKK ideoloģijas pamatā ir revolucionārais marksisms-ļeņinisms un kurdu nacionālisms. PKK mērķis ir izveidot neatkarīgu sociālistisku kurdu valsti Kurdistānā, kuras teritorijā ietilpst Turcijas dienvidaustrumi, Irākas ziemeļaustrumi, Sīrijas ziemeļaustrumi un Irānas ziemeļrietumi — teritorijas, kurās kurdu īpatsvars tiek uzskatīts par mažoritāru. Minētās valstis ir pret jebkādām teritoriālām izmaiņām. PKK tiek uzskatīta par separātisku etnisku nacionālistisku organizāciju, kas savu mērķu vārdā lieto teroristisku un civiliedzīvotājiem kaitniecisku rīcību, politisku mērķu sasniegšanai lietojot militāru spēku.

Starptautiski PKK tiek uzskatīta par teroristisku organizāciju, tai skaitā ASV, NATO un ES. Kopš 1984. gada Turcijas un PKK konfliktos gājis bojā vairāk nekā 37 000 cilvēku.

Ārējās saites
-------------

* HPG (ar PKK saistīta militārā organizācija) Archived 2021. gada 26. janvārī, *Wayback Machine* vietnē.
* PKK notikumu hronika (1976-2006)
* Ziņas par PKK
* Profils: PKK nepiernieki
* ASV-PKK attiecības (turku val.)

Atsauces
--------


|  |  |
| --- | --- |
| Portal icon | Turcijas portāls |
|

1. ↑  «Turkish Kurds: some back the state». The Christian Science Monitor. 2007-07-06.
2. ↑  «PKK baskınına uğrayan Kürt köyleri ABD gazetesine haber oldu» (Turkish). Milliyet. 2007-07-07.
3. ↑  «Kongra-Gel (KGK)». Naval Postgraduate School. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2006-05-16. Skatīts: 2008-02-23. From: Country Reports on Terrorism, 2004
4. ↑  «Kurdish rebels kill Turkey troops». 2007-04-08. Skatīts: 2008-02-23.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 124441966
* LCCN: n88152271
* ISNI: 0000 0001 2107 3995
* SUDOC: 032973632
* NKC: kn20010711236

 |

 |
Šis raksts ir par apdzīvotu vietu. Par citām jēdziena **Svēte** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

**Svēte** ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Svētes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Svētes upes labajā krastā pie autoceļa P95 9 km no novada centra Jelgavas un 54 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Svētes muižas (*Groß-Swehthof*) un Boļu muižas (*Klein-Swehthof*) centru. Muižas pils, iespējams, celta 1730. gados. 1774.-1775. gados Pēteris Bīrons pili pārbūvēja pēc arhitekta Severīna Jensena projekta kā vasaras atpūtas rezidenci. 1795. gadā muiža pārgāja kroņa īpašumā; tur uzcēla kazarmas kirasieru pulkam un vienā pils spārnā ierīkoja baznīcu. 1876.-1878. gados pili pilnībā pārbūvēja armijas vajadzībām. Pēc 2. pasaules kara muižas kompleksā līdz 1993. gadam bija dislocēta padomju armijas daļa. Svēte par lielāku apdzīvoto vietu izveidojās pēckara gados, kad tur izveidojās kolhoza «Svēte» centrs. Svētē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, feldšeru un vecmāšu punkts, bibliotēka.

Iedzīvotāji
-----------

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

Iedzīvotāju skaita izmaiņas| 

| Gads | Iedz. | ±% |
| --- | --- | --- |
| 1970 | 431 | —     |
| 1979 | 542 | +25.8% |

 | 

| Gads | Iedz. | ±% |
| --- | --- | --- |
| 1989 | 590 | +8.9% |
| 2000 | 677 | +14.7% |

 | 

| Gads | Iedz. | ±% |
| --- | --- | --- |
| 2011 | 609 | −10.0% |
| 2021 | 583 | −4.3% |

 |
|  |

Atsauces
--------

1. ↑  «Vietvārdu datubāze: Informācija par Svēti». *Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra*.
2. ↑  «Pilis.lv Svētes muiža». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 13. novembrī. Skatīts: 2011. gada 14. jūlijā.
3. ↑  *Latvijas pagasti. Enciklopēdija*. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
4. ↑  OSP

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Svētes pagasta ciemi |
| --- |
|  |
| 
* Atpūta
* Jēkabnieki
* Muzikanti
* Ragumuiža
* **Svēte**
* Vētras
* Žebri

 |

 |
**Fizikālais svārsts** ir jebkurš galīgu izmēru un patvaļīgas formas fizikāls ķermenis, kas nostiprināts punktā, kas atrodas virs šī ķermeņa masas centra un ap kuru tas var brīvi rotēt. Šis matemātiskais modelis apraksta lielu daļu reāli sastopamos mehāniskos svārstus.

Matemātisks apraksts
--------------------

Līdzsvara stāvoklī fizikālā svārsta masas centrs *A* un piekāršanas punkts *O* atrodas uz vienas vertikāles. Ja svārstu izvirza no līdzsvara stāvokļa pa leņķi \alpha , tad smaguma spēks pret piekāršanas punktu *O* rada spēka momentu

{\displaystyle M=-mgl\cdot \sin \alpha ,}
kur *l* ir svārsta smaguma centra attālums līdz piekāršanas punktam. Mīnusa zīme nozīmē, ka šis spēka moments cenšas atgriezt svārstu līdzsvara stāvoklī.

Svārsta kustību apraksta otrais Ņūtona likums rotācijas kustībai:

{\displaystyle M=I\varepsilon ,\,}
kur {\displaystyle \varepsilon } — svārsta leņķiskais paātrinājums, *I* — svārsta inerces moments attiecībā pret rotācijas asi.

Maziem novirzes leņķiem \alpha  var pieņemt, ka {\displaystyle \sin \alpha \approx \alpha } un vienādojumu pārrakstīt šādi:

{\displaystyle I\varepsilon +mgl\alpha =0.\,}
Izdalot vienādojuma abas puses ar svārsta inerces momentu *I* pret rotācijas asi, kas iet caur punktu O
perpendikulāri rotācijas plaknei, iegūst:

{\displaystyle \varepsilon +{\frac {mgl}{I}}\alpha =0.}
Šis ir harmonisko svārstību vienādojums. Svārstību cikliskā frekvence ir

{\displaystyle \omega ={\sqrt {\frac {mgl}{I}}}}
un svārstību periods ir

{\displaystyle T=2\pi {\sqrt {\frac {I}{mgl}}}.}
Ja atvirzes leņķis \alpha  nav mazs, tad svārstību perioda izteiksme ir jākoriģē:

{\displaystyle T=2\pi {\sqrt {\frac {I}{mgl}}}\left(1+{\frac {1}{16}}\alpha ^{2}+{\frac {11}{3072}}\alpha ^{4}+\cdots \right)}.

Skatīt arī
----------

* Matemātiskais svārsts
* Periods

Ārējās saites
-------------

* A. Kamars, 6.6. Dažādi svārsti[novecojusi saite], Materiāls pašmācībai fizikā 10.-12. klasēm un tehnisko augstskolu pirmajam kursam, Natālijas Draudziņas ģimnāzija.
* R. Grabovskis, Svārstības un viļņi, LLU studiju materiāli.
Triniti  
pussala
Esperansas polārstacija pussalas ziemeļaustrumos
**Triniti pussala** (angļu: *Trinity Peninsula*, spāņu: *Península Trinidad*) vai **Luī Filipa pussala** (spāņu: *Península Luis Felipe*; Čīles avotos) ir vistālāk uz ziemeļiem izvirzītā Antarktīdas kontinenta daļa Antarktīdas pussalas ziemeļos. Tās garums ir ap 150 km, platums — no 20 līdz 90 km. Galējais ziemeļu punkts Praimheds ir arī galējais Antarktīdas kontinentālās daļas punkts. Pussalu apskalo Brensfīlda šaurums ziemeļos (atdala pussalu no Dienvidšetlendas salām), Antarktikas šaurums austrumos (atdala no Žuenvila salām) un Prinča Gustava šaurums dienvidaustrumos (atdala no Vegas un Džeimsa Rosa salas). Pussalas dienvidaustrumu robeža tiek vilkta no Čellmana raga Brensfīlda šauruma piekrastē līdz Longinga ragam Vedela jūras piekrastē. Gar Brensfīlda šauruma piekrasti Triniti pussala robežojas ar Deivisa krastu, gar Vedela jūras piekrasti — ar Nordenšelda krastu.

Tiek uzskatīts, ka sauszemi Triniti pussalas apvidū 1820. gada 30. janvārī atklāja un aptuveni nokartēja britu ekspedīcija Edvarda Brensfīlda vadībā, kas to nosauca par **Triniti Zemi** *(Trinity Land)* par godu *Trinity Board* (precīzs skaidrojums par nosaukuma izcelsmi nav zināms).[1] Pussalas ziemeļu piekrasti 1837.—1840. gados pētīja franču ekspedīcija Dimona d'Irvila vadībā un nosauca par **Luī Filipa Zemi** *(Terre Louis Philippe)* par godu Francijas karalim Luī Filipam I, kurš personīgi ieteica d'Irvila ekspedīcijai pētīt Antarktīdas jūras.

Pirmo polārstaciju Triniti pussalā Bāzi D (1945-1964) ierīkoja Apvienotā Karaliste operācijas «Tabarin» ietvaros. Mūsdienās darbojas 3 polārstacijas: vissezonas Čīles Henerala Bernardo O'Higinsa (1948), Argentīnas Esperansa (1952) un Urugvajas vasaras stacija Eličiribeeti (1997). No 1953. līdz 1963. gadam pussalas dienvidos darbojās arī britu stacija Vjūpointa (1996. gadā nodota Čīlei un funkcionē kā patvērums).

Atsauces
--------

1. ↑  «SCAR Composite Gazetteer». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 13. augustā. Skatīts: 2012. gada 22. septembrī.

Koordinātas: 63°37′S 58°20′W﻿ / ﻿63.617°S 58.333°W﻿ / -63.617; -58.333
Detonatoru pievienošana C4 blokam.
**C4** ir viena no "C" grupas plastiskajām sprāgstvielām. Šo sprāgstvielu visbiežāk izmanto armijas vajadzībām. C4 sastāvā ir RDX kas tiek izmantots par komponentu plastiskajās sprāgstvielās. Cipars aiz C norāda spridzekļa jaudu, jo mazāks cipars aiz C jo tas jaudīgāks. Lielbritānijā šī sprāgstviela ir zināma kā **PE-4**.

C-4 tekstūra ir līdzīga kā plastilīnam. Šī sprāgstviela ir ļoti stabila un sprādzienu var iegūt tikai ar ekstrēma karstuma un spiediena, ko var iegūt no detonatora.

Drošība
-------

ASV bruņotie spēki ir veikuši daudz testus, lai pierādītu C-4 stabilitāti. Sensitivitātes testi uzrādīja, ka C4 ir mazāk sensitīvs nekā C3. Šajos testos uz C4 tika šauts. 20% no paraugiem aizdegās, bet neviens paraugs neuzsprāga. Citos testos kā piemēram fokusētās enerģijas(Shaped charge), trieciena stimula un simpātiskās detonācijas (Sympathetic detonation) C4 nepierādīja sevi tik labi.

Mītu grāvēji
------------

Raidījuma "Mītu grāvēji" 2011. gada sezonas sērijā *Flying Guillotine* tika pārbaudīts mīts, ka C4 ir tik stabils, ka to var aizdedzināt un to var izmantot ārkārtas apstākļiem kā kurināmo aizvietotāju. Eksperimenta gaita bija šāda: Lai pārbaudītu vai C4 deg, tas tikai aizdedzināts. Materiāls dega apmēram 2 minūtes un sasniedza temperatūras ap 538 °C (1,000 °F). Šis mīts izrādījās patiess.

Ārējās saites
-------------

* HowStuffWorks article
**Hoan Suan Thaņhjeta** (vjetnamiešu: *Hoàng Xuân Thanh Khiết*; dzimusi 1985. gadā) ir Vjetnamas starptautiskā meistare šahā (2005).

Biogrāfija
----------

2004. gadā bijusi otrā Vjetnamas sieviešu šaha čempionātā. Pārstāvējusi Vjetnamu Pasaules šaha olimpiādē 2004. gadā. 2005. gadā uzvarējusi Vjetnamas sieviešu šaha čempionātā. 2005. gadā izcīnījusi 3. vietu Pasaules šaha čempionātā sievietēm izcīņas cikla Āzijas zonas turnīrā un ieguvusi tiesības piedalīties Pasaules šaha čempionātā sievietēm. Piedalījusies 2006. gada Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 1. kārtā zaudējusi Sjui Juihua.

Par panākumiem turnīros FIDE 2005. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Atsauces
--------

1. ↑  VIE-ch (Women) Dalat City 2004
2. ↑  OlimpBase :: Women's Chess Olympiads :: Hoàng Xuân Thanh Khiết
3. ↑  VIE-ch (Women) Hue 2005
4. ↑  zone 3.3 WCC05 women - Malaysia 2005
5. ↑  «2006 FIDE Knockout Matches (Women)». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 4. decembrī. Skatīts: 2018. gada 15. novembrī.

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Citokīni** ir mazmolekulāras olbaltumvielas (~5—20 kDa), un tām ir liela nozīme šūnu savstarpējā komunikācijā. Pie citokīniem pieskaita hemokinīnus, interferonus, interleikīnus, limfokinīnus un tumora nekrozes faktorus. Citokīni tiek izdalīti gan no imūnajām šūnām, gan endoteliocītiem, gan arī fibroblastiem un stromālajām šūnām. Viena veida citokīns var tikt izdalīts no dažādiem šūnu tipiem.[1] Citokīnu darbība atvieglo homeostāzi, tiem ir arī liela nozīme hipersensibilizācijas un iekaisuma attīstībā. Tie var iedarboties uz to pašu šūnu, kas tos ir sintezējusi (autokrīni), vai uz citu šūnu (parakrīni), kā arī dažiem citokīniem ir sistēmiska darbība (endokrīni). Citokīni iedarbojas, savienojoties ar specifisko receptoru uz mērķšūnas.[2]

Atsauces
--------

1. ↑  "Cytokine" in John Lackie. A Dictionary of Biomedicine. Oxford University Press. 2010. ISBN 9780199549351
2. ↑  Klīniskā medicīna III. A.Lejnieks ISBN 9789984813516. Medicīnas apgāds. 2012

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh85035236
* NDL: 00576262

 |

 |
**Gramatiskais skaitlis** (latīņu: *Numerus grammaticus*) – gramatiskā kategorija, kas norāda daudzuma atšķirību lietvārdos, īpašības vārdos, vietniekvārdos un darbības vārdos. Vairumā pasaules valodu pastāv duālistiskais valodas formu sadalījums vienskaitlī (latīņu: *singularis*) un daudzskaitlī(latīņu: *pluralis*). Bet pastāv arī citas gramatiskā skaitļa kategorijas, kā divskaitlis (sanskritā, latīņu valodā, slovēņu valodā u.c.), trīsskaitlis (bislama, atsevišķās Okeānijas valodās), dažskaitlis (lai atšķirtu dažus no daudziem objektiem; hopu valodā, arābu valodā, daļā baltu-slāvu valodu).

Gramatiskais skaitlis tiek norādīts, mainot galotnes vai pievienojot piedēkļus. Lietvārdu un īpašības vārdu skaitļi ir sastopami visās indoeiropiešu valodās, vairumā citu rietumu un ziemeļu Eirāzijas valodu, kā arī Āfrikas valodās. Savukārt dienvid-dienvidaustrumu Āzijā un Amerikā daudzskaitļa forma bieži vien tiek atmesta, bet daļā Austrālijas un Jaungvinejas vietējo valodu daudzskaitļa nav vispār.

Darbības vārdu atšķirība skaitļos ir sastopama daudz retāk, jo īpaši tajās valodās, kurās obligāti ir jānorāda darītājs (kā, piemēram, angļu vai zviedru) un daudzskaitlīgums ir izsecināms no darītāju skaita.
|  |
| --- |
| **Artikulācijas vietas** |
| Labiāla |
| Bilabiāla |
| Labiāli velāra |
| Labiāli alveolāra |
| Labiodentāla |
| Bidentāla |
| Koronāla |
| Lingvolabiāla |
| Interdentāla |
| Dentāla |
| Alveolāra |
| Apikāla |
| Lamināla |
| Postalveolāra |
| Alveopalatāla |
| Retrofleksa |
| Dorsāla |
| Palatāla |
| Labiāli palatāla |
| Velāra |
| Uvulāra |
| Uvulāri epiglotāla |
| Radikāla |
| Faringāla |
| Epiglotāli faringāla |
| Epiglotāla |
| Glotāla |
| Šī lapa, iespējams, satur informāciju fonētiskajā alfabētā, kuru dažas pārlūkprogrammas var attēlot nekorekti. |

**Radikālie līdzskaņi** tiek artikulēti ar mēles sakni rīkles atverē (žāvā). Radikāla artikulācija iekļauj faringālu un epiglotālu artikulācijas vietas. Dažkārt glotālie līdzskaņi arī tiek uzskatīti par radikālajiem, bet tie precīzāk tiek definēti kā līdzskaņi, kuriem nav artikulācijas vietas, bet ir tikai fonācija.[1]

Termins *"radikāls"* tika ieviests lai precizētu terminu *faringāls*, kas apzīmēja visus rīklē artikulētos līdzskaņus, nešķirojot, vai artikulētājs ir mēles sakne ("augstie" faringālie) vai uzgāmurs ("zemie" faringālie). Tomēr termins *radikāls* vēl nav pilnībā ieviesies un *faringāls* joprojām tiek lietots šajā plašākajā nozīmē.

Atsauces
--------

1. ↑  Ladefoged, Peter; Maddieson, Ian (1996). The Sounds of the World's Languages. Oxford: Blackwell. ISBN 0-631-19814-8 (angliski)
**Radio SWH Latvijas mūzikas gada tops 2005** ir Radio SWH veiktā aptauja par 2004. gadā populārākajām dziesmām Latvijā. Radio SWH Latvijas mūzikas gada topa 2005 finālkoncerts notika 2005. gada 9. janvārī Latvijas Televīzijas studijā un tika demonstrēts LTV7 tiešraidē. Par 2004. gada populārāko dziesmu skatītāju telefonbalsojumā tika atzīta Prāta Vētras un krievu grupas Bi-2 kopdziedātā dziesma "Скользкие улицы".

Iesākumā 15 fināldziesmas tika atskaņotas izlozētā sedzībā, bet trīs populārākās kvalificējās fināltrijniekam.

Rezultāti pēc pirmās kārtas
---------------------------

1. re:public — "Saule sāk aust"
2. Bi-2 un Prāta Vētra — "Скользкие улицы"
3. Z-Scars — "Tev es nemelotu"
4. Prāta Vētra — "Pa pareizām"
5. Detlef — "Četras sienas"
6. Cosmos — "Billie Jean"
7. Tumsa — "Zvaigžņu kabarē"
8. Double Faced Eels — "To Take Breathe"
9. Līvi — "Kāpēc? No. 1"
10. Fēlikss Ķiģelis — "Bezmiegs"
11. R.A.P. — "Viss jau saplānots"
12. Pienvedēja Piedzīvojumi — "Debess pils"
13. Z-Scars — "Varbūt"
14. Finx — "Tikko kā sācies"
15. Anna Polanski — "Pop Radio"

Fināltrijnieka rezultāti
------------------------

1. Bi-2 un Prāta Vētra — "Скользкие улицы"
2. re:public — "Saule sāk aust"
3. Z-Scars — "Tev es nemelotu"

Skatīt arī
----------

* Radio SWH Latvijas mūzikas gada tops
Vekholmas rūnakmens zīmējums. Līvzemes vārds (**liflainþi**) redzams rūnu teksta augšējā labajā līkuma daļā.
**Vekholmas rūnu akmens** (zviedru: *Veckholmstenen*) ir rūnu akmens, kas atrodas Vekholmā (*Veckholm*) Upsālas lēnes teritorijā Zviedrijas austrumos. Tas uzstādīts pēc 1050. gada m.ē. par godu vikingam Askeram (Ásgeirr), kas kritis Līvzemē un ir viens no vecākajiem rakstu avotiem, kurā pieminēta Latvijas teritorija, proti, Līvzeme — vikingu *Liflandi*.

Rūnu teksts ar latīņu burtiem (sākas no akmens centra un vijas uz leju):

Rūnu raksta burtu atšifrējums

>  Uzraksts uz rūnakmens:  
>   
> 
> 
> 
> "sufar lit : aristn \* þin \* afir \* **askir** sun : sin : han \* ut fai : a **liflainþi** i inþi \* frai...."  
>   
> 
> 
> 
> Tulkojums latviski:  
> 
> 
> 
> "akmens celts, pieminot **Askeru**, viņa dēlu. Viņš krita **Līvzemē**, ārzemēs Freigera (?) svītā"
> 
> 
>

Atsauces
--------

1. ↑  «Runic inscription U 698 in Scandinavian Runic-text Database 2020». *app.raa.se* (angļu). Department of Scandinavian Languages, Uppsala University. Skatīts: 2021. gada 3. novembrī.

Ārējās saites
-------------

* An English Dictionary of Runic Inscriptions of the Younger Futhark, at the university of Nottingham
Vekselis
**Vekselis** ir vērtspapīrs, kurā tā izrakstītājs apņemas noteiktai personai (indosātam) līdz noteiktam termiņam samaksāt konkrētu naudas summu; likumā noteiktā formā sastādīta un debitora parakstīta parādzīme, tiesiski atzīts dokuments, kas apliecina parādu, sniedz garantiju kreditoram, piespiež debitoru atdot aizņēmumu. Vekselis tiek obligāti apmaksāts ar zīmogmarkām — īpašu valsts nodevu. Ja vekselis norādītajā termiņā netiek izpirkts, tas ar notāra starpniecību tiek protestēts un piespiedu kārtā iekasēta paredzētā naudas summa saskaņā ar notāra sastādīto izpildrakstu.

Vekseļa veidi
-------------

Izšķir vienkāršo vekseli un pārvedu vekseli. Vienkāršais vekselis ir debitora parādzīme savam kreditoram, kur ievērotas visas vekseļa formālās prasības. Savukārt pārvedu vekseli bieži dēvē par tratu. Tā ir kreditora (trasanta) rakstiska pavēle debitoram (trasātam) vekselī norādīto parāda summu samaksāt kādai trešajai personai (remitentam).

Atsauces
--------

1. ↑  «Vērtspapīri — teorija. Ekonomika, 10. - 12. klase.». *www.uzdevumi.lv* (latviešu). Skatīts: 2021-02-15.
2. ↑  U.Gods, Makroekonomika-Rīga,Turība, 2002.g.63.lpp

Ārējās saites
-------------

* Vekseļu likums

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh85014059
* GND: 4189324-4
* BNF: cb119801881 (data)
* NDL: 00988900
* NKC: ph125725

 |

 |
**Anna Veidele** (vācu: *Anna Weidel*; dzimusi 1996. gada 25. maijā Kufšteinē, Austrijā) ir vācu biatloniste.

Karjera
-------

Ar biatlonu sākusi nodarboties 2010. gadā. 2014. gada Pasaules čempionātā jauniešiem Preskailā, ASV, izcīnīja divas sudraba medaļas — sprintā un iedzīšanā. 2014.—2015. gada sezonā sāka piedalīties IBU kausa posmos. 2015. gada Pasules čempionātā junioriem Raubičos ieguva bronzas medaļu stafetē. 2017. gada Eiropas čempionātā junioriem Nove Mesto uzvarēja 12,5 km individuālajā distancē. Tajā pašā gadā Pasaules čempionātā junioriem, kas risinājās Brezno, izcīnīja bronzu individuālajā distancē un sudraba godalgu stafetē. 2017. gada 5. martā Kontiolahti uzvarēja IBU kausa posmā sprintā.

Pasaules kausa sacensībās debitēja 2018. gada 6. decembrī Pokļukā ar 66. vietu 15 km individuālajā distancē. Tajā pašā posmā izcīnīja 10. vietu sprintā un 11. vietu iedzīšanā, iegūstot arī pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē.

2022.—2023. gada Pasaules kausa sezonas pirmajā posmā Kontiolahti tika iekļauta Vācijas komandā stafetē. Komanda finišēja otrajā vietā, Veidelei tas bija pirmais pjedestāls karjerā Pasaules kausa posmos. Tajā pašā posmā sprintā ieņēma 5. vietu, kas līdz šim ir augstākais individuālais sasniegums. Savā pirmajā Pasaules čempionātā 2023. gadā Oberhofā startēja tikai 15 km distancē un ieņēma 87. vietu, 8 reizes kļūdoties šaušanā.

Karjeras rezultāti
------------------

### Pasaules čempionāts

| Gads | Vieta | Individ. sac. | Sprints | Iedzīšana | Masu starts | Stafete | Jauktā stafete | 1+1 jauktā stafete |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | Valsts karogs: Vācija Oberhofa | 87. | — | — | — | — | — | — |

### Pasaules kausa kopvērtējums

| Sezona | Vieta |
| --- | --- |
| 2018.—2019. | 63. |
| 2019.—2020. | — |
| 2020.—2021. | 70. |
| 2021.—2022. | 52. |
| 2022.—2023. | 29. |

Atsauces
--------

1. ↑  «Kontiolahti Sprint Win for Lisa Theresa Hauser». *biathlonworld.com* (angļu). 2022. gada 3. decembris. Skatīts: 2023. gada 7. martā.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Anna Veidele***.
* *Olympedia* profils (angliski)
* IBU profils (angliski)
* *biathlon.com.ua* profils (krieviski)
Vīlandes valsts ģimnāzijas ēka 2012. gadā
**Vīlandes ģimnāzija** (vācu: *Livländisches Landesgymnasium zu Fellin*) bija privāta Vidzemes bruņniecības uzturēta ģimnāzija, kas ar pārtraukumu darbojās no 1875. gada līdz Pirmajam pasaules karam, kad to pārveidoja par igauņu reālģimnāziju. No 2012. gada **Vīlandes pilsētas centra skola**.

Vēsture
-------

1844. gadā agrākais Bērzaines ģimnāzijas skolotājs Gustavs Makss Šmits pārcēlās uz Vīlandi, kur nodibināja savu privāto skolu. Pēc viņa nāves 1875. gadā Šmita skolu pārņēma Vidzemes bruņniecība un ierīkoja tajā vienu no Vidzemes guberņas ģimnāzijām. 1877. gadā atklāja pēc Rīgas arhitekta R. Heisermaņa projekta celto ģimnāzijas jauno ēku.
Baltijas pārkrievošanas laikā 1892. gadā ģimnāziju slēdza, pēc 1905. gada revolūcijas reformām 1906. gadā atkal atjaunoja kā izglītības iestādi ar vācu mācību valodu (*Deutsche Schule zu Fellin*).
Pirmā pasaules kara laikā to 1917. gadā pārveidoja par igauņu reālģimnāziju, 1924. gadā par Vīlandes apriņķa ģimnāziju, 1944. gadā par Vīlandes 2. vidusskolu, 1995. gadā atjaunoja Vīlandes valsts ģimnāziju, ko 2012. gadā pārdēvēja par Vīlandes pilsētas centra skolu (*Viljandi Kesklinna Kool*).

Audzēkņi un skolotāji
---------------------

Vīlandes ģimnāzijas skolotāji 1890. gadā.
Alberts Bērs (1878—1882), Frīdrihs Gustavs Bīnemanis (1877—1879), Pīrss Bols, Astafs fon Tranzē-Rozeneks (1879—1884), Reinholds fon Bergmanis (virsskolotāja vietnieks, 1875—1876), Jēkabs Osis (virsskolotājs 1884—1888), Ernests Zerafims (skolotājs 1886-1892).

Literatūra
----------

* Franz Waldmann: *Vorgeschichte und Geschichte des ersten Jahrzehnts 1875-1885 des livländischen Landesgymnasiums zu Fellin und Bericht über den Bestand und die Thätigkeit 1885.* Fellin 1885.
* Franz Waldmann: *Schlussbericht über den Bestand und die Thätigkeit des livländischen Landesgymnasiums zu Fellin 1875—1892*. Fellin 1892.
* Alexander Bergengruen: *Die Abschiedsgrüße unserer Landesgymnasien*. In: Baltische Monatsschrift Bd. 40, 1893, S. 245—263.

Atsauces
--------

1. ↑  ģimnāzijas vēsture

Koordinātas: 58°22′00″N 25°36′30″E﻿ / ﻿58.36667°N 25.60833°E﻿ / 58.36667; 25.60833
**Arnolds Artums-Hartmanis**, arī **Arnolds Artum-Hartmanis** (1895—?) bija latviešu strēlnieku virsnieks, vēlāk Latvijas Bruņoto spēku pulkvežleitnants, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis 1895. gada 29. martā Aizupes pagastā ierēdņa Jura Hartmaņa ģimenē. Mācījās Tukuma komercskolā. Tūlīt pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1914. gada jūlijā iestājās Krievijas impērijas armijā, piedalījās kaujās Austrumprūsijas un Galīcijas frontēs. Pēc Oranienbaumas praporščiku skolas beigšanas 1916. gadā bija 6. Tukuma latviešu strēlnieku pulka spridzinātāju nodaļas komandieris. Piedalījies Ķekavas un Ziemassvētku kaujās. Pēc Oktobra revolūcijas 1917. gada 26. oktobrī atstāja Krievijas armiju.

Latvijas brīvības cīņu sākumā 1918. gada 29. novembrī iestājās Latvijas armijā, bija Latvijas zemessardzes 1. Rīgas latviešu zemessargu rotas ložmetēju nodaļas komandieris, pēc 12. decembra Jelgavas brīvprātīgo rotas komandieris. 1919. gada 15. janvārī pēc Apsardzības ministra rīkojuma Liepājā sāka organizēt jātnieku nodaļu. 
Zemgales atbrīvošanas laikā 1919. gada 22. martā kaujā pie Bataru mājām Jaunbērzes pagastā zem pēkšņi uzbrūkošā pretinieka uguns Artums-Hartmanis sakārtoja savu nodaļu ķēdē un, no visām pusēm ielenkts, izturēja spiedienu, tā ļaudams galvenajiem spēkiem izvirzīties un sakaut ienaidnieku.
No 1919. gada maija viņš bija Latviešu atsevišķās brigādes 1. jātnieku diviziona štāba priekšnieks, kopš septembra - komandiera vietnieks. 
Bermontiādes laikā 29. oktobrī viņam uzdeva organizēt 9. Rēzeknes kājnieku pulka jātnieku nodaļu, no 1920. gada 5. janvāra bija Zemgales divīzijas atsevišķā eskadrona komandieris.

Pēc kara beigām 1921. gada 12. martā viņš kļuva par 1. Jātnieku pulka komandiera palīgu, atvaļināts no dienesta 1924. gada 2. septembrī. 
1925. gadā pārgāja robežsardzes dienestā, bija Ludzas apriņķa 8. rajona kontrolieris, no 1927. gada 3. Jaunlatgales robežapsardzības iecirkņa priekšnieks.

1929. gadā kļuva par Rīgas prefektūras jātnieku policijas komandieri. 1939. gada 4. novembrī vācbaltiešu izceļošanas laikā pārcēlās uz Vācijas okupēto Polijas daļu.
Miris 1970. gados VFR.

### Apbalvojumi

* Lāčplēša Kara ordenis (Nr.3/1272, par 1919. gada 22. marta kauju pie Bataru mājām)
* Krievijas Sv. Staņislava ordenis (III šķira)
* Krievijas Sv. Annas ordenis (III un IV šķira)
* Triju Zvaigžņu ordenis (IV šķira)
* Viestura ordenis
* Beļģijas Kroņa ordenis

Literatūra
----------

* Latvijas Brīvības cīņas 1918-1920. Enciklopēdija. Rīga: Preses nams, 1999. 306.-307. lpp. ISBN 9984-00-395-7
* Latvijas valsts vēstures arhīvs, 5434. f. 1. apr. 484. l. (virsnieku biogrāfijas), 44. lpp.

Atsauces
--------

1. ↑  AR LATVIJAS VĀRDU SIRDĪ Ināra Znotiņa, "Kandavas Novada Vēstnesis", 12.12.2014.
2. ↑  lkok.com
3. ↑  Artum-Hartmans Arnolds
4. ↑  Artum-Hartmanis, Arnolds lkok.com
5. ↑  Atsaucieties, augstāko virsnieku tuvinieki! Diena 1997. gada 9. aprīlī
**Atlas V/411** ir ASV nesējraķetes Atlas V konfigurācija. Tajā izmantots standarta centrālais bloks ar Krievijā ražotu dzinēju RD-180. Otrajā pakāpē izmantota viena dzinēja versija Centaur SEC. Šajā konfigurācijā ir viens cietās degvielas starta paātrinātājs. Derīgās kravas nosegšanai izmanto plūsmvirzi ar 4 m diametru.

*Atlas V/411* zemā orbītā (28,5° slīpumā) spēj nogādāt 12 150 kg kravas. Ģeostacionārajā pārejas orbītā var pacelt 5950 kg kravas.

Nesējraķetes izgatavošanu un palaišanu nodrošina United Launch Alliance (Lockheed Martin un Boeing kopuzņēmums); līdz 2006. gadam — *Lockheed Martin*.

Līdz 2012. gada septembrim *Atlas V/411* veikusi 3 startus, visi veiksmīgi.

Atsauces
--------

1. ↑  Atlas V User's Guide Archived 2012. gada 8. jūnijā, at WebCite (PDF)

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Atlas V 411*** |

* Atlas-5(411) Günter Dirk Krebs

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Atlas V |
| --- |
|  |
| 400. sērija | 
* 401
* 411
* 421
* 431

 |
|  |
| 500. sērija | 
* 501
* 511
* 521
* 531
* 541
* 551

 |

 |
Grieķu hoplīta zīmējums
**Hoplīti** bija smagi bruņotas kājnieku militārās vienības, kas vairāk nekā divu gadsimtu laikā bija Senās Grieķijas karaspēku un to uzvaru pamatā. Hoplītu vienības pilnībā izmainīja tā laika militāro taktiku. Karaļu laikā karošana bija dižciltīgo augstmaņu galvenā nodarbošanās un goda lieta, kur vāji apbruņoto un slikti apmācīto zemnieku haotiskajai masai bija pakārtota loma. Savukārt hoplīti bija profesionālas, speciāli apmācītas, ar standarta ieročiem labi apbruņotas militārās vienības, kuru galvenais uzdevums nebija izbrīnīt ienaidnieku un savējos ar individuālu drošsirdību, bet gan disciplinēti un organizēti panākt uzvaru pār ienaidnieka spēkiem.

Apbruņojums un kaujas taktika
-----------------------------

Hoplīti bija bruņoti ar zobeniem, ķermeņa bruņām, bruņucepuri un vairogu. Tomēr galvenais viņu ierocis bija pīķis, kura izmantošanu arī hoplīti bija izmainījuši. Tā, ja agrāk pīķi vai šķēpi tika mesti ienaidnieka rindās, tiem pietuvojoties, tad hoplīti tos izmantoja duršanai. Tas bija iespējams tikai tad, ja hoplītu vienība vairākās rindās, cieši cita pie citas ar nolaistajiem pīķiem pietuvojās ienaidnieka rindām. Pīķu mežs caurdūra ienaidnieku ķermeņus, bet pašas hoplītu rindas droši sargāja viens pie otra cieši sakļautie vairogi. Turklāt vairogiem bija jāaizsargā ne tikai paša vairoga nesēja ķermenis, bet gan tikai tā kreisā puse, vienlaicīgi nodrošinot arī pa kreisi stāvošā cīņubiedra labo ķermeņa daļu. Šāda kaujas taktika prasīja stingru disciplīnu un augstu precizitāti, kas bija panākami tikai ilgstošos treniņos. Tikai viena kaujinieka nejauša kļūme varēja izjaukt visu ierindu, līdz ar to zaudējot tās galveno priekšrocību — vienotu, mērķtiecīgu tās rīcību. Ja tomēr gadījās, ka priekšējā hoplītu rinda kaujas laikā izjuka, pretinieks atdūrās pret nākamo vairogu barjeru ar pīķu mežu priekšā.

Šāda militāro vienību struktūra, kaujas taktika un organizācija izrādījās viens no lielākajiem un veiksmīgākajiem inovatīviem izgudrojumiem, kas vairāku gadsimtu laikā, tiem kas prata to pilnībā pielietot, nodrošināja leģendāras uzvaras. Sākotnēji tie bija grieķu hoplīti, kas divus gadsimtus pēc kārtas grāva Āzijas armijas vienu pēc otras, bet vēlāk Maķedonijas Aleksandra falangas, bet Senajā Romā leģioni, nereti izcīnot uzvaras pār skaitliski daudzkārt lielākiem ienaidnieku spēkiem.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Hoplīts***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Hoplitu pieredze (angliski)
* Hoplitu bruņojums (angliski)
Hopfīlda tīkls ir viens no neironu tīklu veidiem, nosaukts tā radītāja Džona Hopfīlda vārdā. Hopfīlda tīkls modelē asociatīvo atmiņu — ar adresāciju pēc satura, nevis adreses/indeksa. Konkrēti — tas spēj noteikt, vai kaut kāds atšķirīgs (bojāts) attēls ir pietiekami līdzīgi kaut kādas grupas attēliem vai nē.

Struktūra
---------

* Tīklā ir viens neironu slānis.
* Neironu svaru vērtības ir simetriskas ({\displaystyle w\_{ji}=w\_{ij}}).
* Neironu ieejas un izejas ir bināras (parasti {\displaystyle \{-1;1\}} vai {\displaystyle \{0;1\}}).

Apmācība
--------

Hopfīlda tīkla apmācība un darbināšana.
Atšķirībā no daudziem citiem neironu tīklu veidiem, Hopfīlda tīkla apmācība notiek vienā solī (savukārt darbināšana — parauga atpazīšana — notiek iteratīvi).

Svaru vērtības tiek izvietotas matricā, kuras kolonas apzīmē neironus, bet rindiņas — neironu svarus.

Svaru vērtības nosaka pēc formulas: 
{\displaystyle w\_{ji}={\begin{cases}\sum \_{s=1}^{r}p\_{si}\cdot p\_{sj};&{\mbox{ja }}i\neq j\\0;&{\mbox{ja }}i=j\end{cases}}},  

kur {\displaystyle p\_{s}} — paraugs (bināru vērtību virkne), r — paraugu skaits.

Attēlā "Hopfīlda tīkla apmācība un darbināšana" redzams piemērs — augšējā matrica: divi 12 vērtību gari paraugi {\displaystyle P1} un {\displaystyle P2} un ar tiem apmācītā Hopfīlda tīkla svaru vērtības.

Darbināšana
-----------

Katrā darbināšanas — parauga atpazīšanas procesa — iterācijā katram neironam atsevišķi tiek rēķināta:

1. {\displaystyle NET} funkcija pēc formulas {\displaystyle NET\_{j}=\sum \_{i=1}^{n}w\_{ji}\cdot o\_{i}}, kur {\displaystyle w\_{ji}} — {\displaystyle j}-tā neirona {\displaystyle i}-tais svars, {\displaystyle o\_{i}} — {\displaystyle i}-tā neirona izejas vērtība (iepriekšējā iterācijā — jeb ieejas vērtība šajā iterācijā);
2. izejas vērtība, izmantojot aktivizācijas funkciju: {\displaystyle o\_{j}={\begin{cases}-1;&{\mbox{ja }}NET\_{j}\leq 0\\1;&{\mbox{ja }}NET\_{j}>0\end{cases}}}

Attēlā zem svaru matricas redzams piemērs, atpazīstot paraugu {\displaystyle X}, kas ir sākotnējās ieejas vērtības (iepriekšējās iterācijas izejas vērtības).

Piemērā iezīmēta 4. neirona {\displaystyle NET} funkcijas rēķināšana 2. iterācijā.

Attēlā redzams, ka 3. un 4. iterācijas visu neironu atbilstošās {\displaystyle NET} funkciju vērtības sakrīt, kas norāda, ka atpazīšanas process ir konverģējis un 3. iterācijas izeju varam uzskatīt par meklēto attēlu (kā redzams, tas ir apmācības procesā ievadītais paraugs {\displaystyle P1}).

Ārējās saites
-------------

Jānis Zuters. Neironu tīkli
***RLV-TD*** (*Reusable Launch Vehicle — Technology Demonstration*) ir Indijas Kosmosa pētījumu organizācijas daudzkārt izmantojama kosmiskā nesēja prototips.

*RLV-TD* sastāv no divām pakāpēm:

* cietās degvielas raķete *HS9*;
* vairākkārt izmantojams lidaparāts ar spārniem un caurplūdes reaktīvo dzinēju.

Paveiktie eksperimenti
----------------------

*RLV-TD HEX-01*
*RLV-TD* pirmais lidojums, saukts par ***HEX*** (*Hypersonic Flight Experiment*, "hiperskaņas lidojuma eksperiments), suborbitālā trajektorijā veikts 2016. gada 23. maijā. Šajā reizē bija paredzēts izmēģināt tikai navigācijas un vadības sistēmu, kā arī karstumaizsardzības vairogu, tāpēc otrās pakāpes vietā izmantots kosmoplāna makets. Raķete startēja 01:30 UTC no Satiša Dhavana kosmosa centra Šriharikotā. 56 km augstumā kosmoplāns atdalījās no raķetes. Maksimālais lidojuma augstums bija 65 km. Pēc tam lidaparāts atgriezās atmosfēras blīvajos slāņos un iekrita Indijas okeānā, aptuveni 450 km attālumā no starta vietas. Kosmoplānu nebija paredzēts atgūt.

Caurplūdes reaktīvā dzinēja izmēģinājums, saukts par ***SPEX*** (*Scramjet Propulsion Experiment*), notika 2016. gada 29. augustā. Divpakāpju cietās degvielas raķete *ATV* (*Advanced Technology Vehicle*) startēja 00:30 UTC no Satiša Dhavana kosmosa centra. Otrajai pakāpei bija piemontēti divi caurplūdes reaktīvie dzinēji. Raķešpakāpei sasniedzot nepieciešamo ātrumu, tika iedarbināti abi dzinēji. Tie darbojās piecas sekundes, iztērējot visu ūdeņraža degvielu. Pēc tam dzinēju pakete iekrita Bengālijas līcī aptuveni 200 km no Šriharikotas.

2023. gada 2. aprīlī *ISRO* sekmīgi veica autonomās nolaišanās misiju ***LEX*** (*Landing Experiment*) Aeronavigācijas poligonā (*ATR*) Čitradurgā, Karnātakā. *RLV* tika iekarināta Indijas Gaisa spēku helikoptera *Boeing CH-47 Chinook* apakšā. Helikopters pacēlās 01:40 *UTC*. 4,5 km augstumā tika nomesta krava. *RLV* veica autonomus nolaišanās un nosēšanās manevrus, izmantojot integrēto navigācijas vadības un kontroles sistēmu, un 02:10 *UTC* nosēšanās *ATR* lidlaukā.

Plānotie eksperimenti
---------------------

Plānotie eksperimenti:

* ***LEX*** (*Landing Experiment*), nolaišanās eksperiments
* ***REX*** (*Return Flight Experiment*), atgriešanās lidojuma eksperiments
* ***HEX1*** — *RLV-TD* hiperskaņas lidojuma eksperiments
* ***SPEX*** (*Scramjet Propulsion Experiment*)

Atsauces
--------

1. ↑  India flies winged space plane on experimental suborbital launch Stephen Clark, Spaceflightnow, 2016-05-23