recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Natta!** ir TIM w.e. izmantojamais zīmols MPVP (Mobilo Pievienotās Vērtības Pakalpojumu) laukā.

TIM w.e. ir pārstāvēts aptuveni 60 valstīs, tas sasniedz gandrīz 2 miljardus mobilo tālruņu lietotājus, izmantojot savus pārdošanas kanālus un sadarbību ar vairāk kā 200 mobilo sakaru operatoriem visā pasaulē. TIM w.e. darījumu aktivitāte balstās uz pakalpojuma modeļa, ar kuru uzņēmums nodrošina plašu produktu virkni tieši lietotājiem caur SMS, WAP un MMS, iesaistot ciešu sadarbību ar izplatīšanas kanālu virkni, ieskaitot mediju kompānijas, tīkla operatorus, Interneta portālus, aksesuāru ražotājus un mazumtirgotājus.

Pakalpojumi
-----------

Tiešā pārdošana: TIM w.e. laiž tirgū mobilas personalizācijas produktus, izmantojot reklāmu televīzijā, Internetā un žurnālos. Šīs metodes tiek lielākoties pielietotas, lai reklamētu zvanu melodijas, spēles un teksta pakalpojumus, izmantojot abonēšanas modeli. Tas veido 82% no TIM w.e. aktivitātēm.

Telco: šī tirdzniecības zīmola piedāvātie kontenti (zvanu melodijas, video melodijas, ekrāna bildes, ekrāna saudzētāji, utt.) ražoti mobilo sakaru operatoriem. Gandrīz 12% no uzņēmuma darbības orientēti uz Telco.

Masu saziņas līdzekļi: augoša joma, masu saziņas līdzekļu pakalpojumi ietver sevī interaktīvo televīziju un šobrīd veido 6% no TIM w.e. darījumu aktivitātēm.

Ārējās saites
-------------

* Natta! Latvijas lapa
**Ķīnas seskāpsis** jeb **sīkzobu seskāpsis** (*Melogale moschata*) ir sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) plēsējs. Ķīnas seskāpsis apdzīvo teritorijas, sākot ar Asamas štatu Indijā un centrālo Ķīnu, beidzot ar Dienvidaustrumāziju. Tas ir sastopams Indoķīnas ziemeļos; Vjetnamā, Laosā, un Taivānā. Tā mājvieta ir tropu un subtropu meži, tomēr to var satikt arī atklātos zālājos.

Izskats un īpašības
-------------------

Seskāpši ir mazākie starp pārējiem āpšiem, toties Ķīnas seskāpsis ir vismazākais no visiem seskāpšiem. Tā ķermeņa garums ir 30—40 cm, svars 1—3 kg.

Visas seskāpšu sugas ārēji izskatās ļoti līdzīgas, tām nedaudz atšķiras tikai meln-baltās svītras uz sejas un muguras. Seskāpsim, salīdzinot ar pārējiem āpšiem, ir slaidāks, garāks ķermenis, smalkāki kauli, bet kājas īsas kā jau sermuļu dzimtas dzīvniekam. Purns garš, smails, atgādina seska purniņu, tādēļ šie āpši ir ieguvuši savu nosaukumu. Seskāpša seja nav tik plata kā pārējiem āpšiem, tā ir konusveidīga. Aste ir gara un kupla. Ķepas platas, ar spēcīgiem nagiem, kas piemēroti zemes rakšanai. Starp pirkstiem ir daļēji attīstīta peldplēve.

Kažoks ir biezs, ar īsu matojumu. Kažoka krāsa šokolādes brūna vai pelēkbrūna. Uz sejas seskāpšiem ir meln-balts matojums. Ja parasti āpšiem meln-baltais svītrojums uz sejas ir vertikāls, tad seskāpšiem tas ir vairāk horizontāls. Baltās galvas vidū līdzīgi beretei seskāpsim ir melns matojums, uz purna uzreiz pie degungala ir plata, melna svītra kā bante, kas apņēmusi purnu. Divas šauras, vertikālas, melnas svītras, maskējot acis, savieno "bereti" ar "banti". Uz katra vaiga ir pa mazam, melnam punktam. Uz galvas vidus, "beretes" centrā sākas koša, bieza, balta svītra un atšķirībā no citiem seskāpšiem beidzas jau muguras vidū. Apskatīt Ķīnas seskāpša foto šeit. Pakakle Ķīnas seskāpsim ir balta, ausis, degungals un pēdu apakšas rozā. Pavēdere variē no dzeltenīgi baltas līdz oranžai.

Uzvedība
--------

Ķīnas seskāpsis ir aktīvs krēslas stundās un naktī. Pa ienu tas atpūšas savā alā, kas var būt gan pašrakta, gan dabīgi veidojusies. Ķīnas seskāpsis lieliski kāpj kokos, kur meklē augļus. Tas barojas arī ar kukaiņiem, maziem dzīvniekiem un tārpiem. Briesmu gadījumā seskāpsis izdala smaku, lai aizbiedētu uzbrucēju, kas tam bieži arī izdodas, neskatoties uz paša mazo augumu. Laikā no maija līdz jūnijam mātītei parasti piedzimst 2—3 mazuļi. Tomēr mazuļi var dzimt jebkurā gada laikā. Māte mazuļus zīda ar pienu pirmos 2—3 mēnešus.

Atsauces
--------

1. 1 2 3  «Chinese Ferret Badger». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2008. gada 9. jūlijā. Skatīts: 2009. gada 4. decembrī.
2. 1 2 3 4 5  ADW: Melogale moschata: Information

Ārējās saites
-------------

* Kā atšķirt Himalaju palmcivetu no Ķīnas seskāpša? (angliski)
* Small-toothed Ferret-badger[novecojusi saite]
* Chinese ferret badger
* Melogale moschata
* Chinese Ferret Badger (Melogale moschata)
**Hilo** /ˈhiːloʊ/ (Havajiešu izrunā: [ˈhilo]) ir tautas skaitīšanas noteikta vieta (CDP) un lielākā apdzīvotā vieta Havaju apgabalā, Havajās, ASV, kas aptver Havaju salu. Pēc 2020. gada tautas skaitīšanas datiem, iedzīvotāju skaits bija 44 186. Tā ir ceturtā lielākā apmetne Havaju salu štatā un lielākā apmetne štatā ārpus Oahu .

Hilo ir Havaju apgabala apgabala mītne un atrodas Dienvidhilo apgabalā. No pilsētas paveras skats uz Hilo līci, un no tās paveras skats uz diviem vairoga vulkāniem — Maunaloa, aktīvo vulkānu, un Maunakea, snaudošo vulkānu. Mauna Kea ir vieta, kur atrodas dažas no pasaulē svarīgākajām uz zemes izvietotajām astronomiskajām observatorijām. Hilo līča krastus cunami ir iznīcinājuši divas reizes.

Vēsture
-------

Apmēram mūsu ēras 1100. gadā ieradās pirmie Hilo iedzīvotāji, kas atnesa sev līdzi polinēziešu zināšanas un tradīcijas. Lai gan arheoloģiskie pierādījumi ir niecīgi, mutvārdu vēsturē ir daudz atsauces uz cilvēkiem, kas dzīvoja Hilo, pie Vailuku un Vailoa upēm seno Havaju salu laikā. Mutvārdu vēsture piešķir *Hilo* nozīmi "grozīt".

 Hilo, Havaju salas, 1907. gads

Atsauces
--------

1. ↑  «U.S. Census Bureau QuickFacts: Hilo CDP, Hawaii». Census.gov. Skatīts: 2022-07-20.
2. ↑  «Find a County». National Association of Counties. Skatīts: 2011-06-07.
3. ↑  Charlotte Hapai. *Legends of the Wailuku: as told by old Hawaiians*. Honolulu, The Charles R. Frazier company, 1920-01-01.
**Sēra dioksīds** (SO2) ir bezkrāsaina, korozīva, viegli sašķidrināma, indīga gāze. Tas ir skābais oksīds un, reaģējot ar ūdeni, veido sērpaskābi, bet, reaģējot ar bāziskajiem un amfotērajiem oksīdiem — sulfītus (sērpaskābes sāļus). Sēra dioksīds veidojas, sadegot sēram vai sērūdeņradim (arī sērorganiskajiem savienojumiem). Tā kā akmeņogles un naftas produkti bieži vien satur sēru vai tā savienojumus, to sadegšanas produkti arī bieži vien satur sēra dioksīdu. Dabā sēra dioksīds ir sastopams vulkānu gāzēs. Atmosfērā sēra dioksīds lēnām oksidējas par sēra trioksīdu, kas tālāk veido sērskābi, kas ir skābā lietus sastāvdaļa.

Iegūšana
--------

Sēra dioksīdu var iegūt, dedzinot sēru, sērūdeņradi vai sērorganiskos savienojumus:

S + O2 → SO2
2H2S + 2O2 → SO2 + 2H2O
2CH3CH2SH + 9O2 → 4CO2 + 2SO2 + 6H2O
Vēl sēra dioksīdu var iegūt, apdedzinot sulfīdu rūdas (sulfīdus):

2CuS + 3O2 → 2CuO + 2SO2
4FeS2 + 11O2 → 2Fe2O3 + 8SO2
Sēra dioksīds var veidoties cementa ražošanas procesā, ja kalcija izejviela ir kalcija sulfāts un izejvielu maisījumam ir pielikta ogle:

2CaSO4 + 2SiO2 + C → 2CaSiO3 + 2SO2 + CO2
Sēra dioksīds veidojas, termiski sadalot sulfātus. Šis ir divu stadiju process: vispirms sulfāts sadalās par metāla oksīdu un sēra trioksīdu, pēc tam sēra trioksīds sadalās par sēra dioksīdu un skābekli (sēra trioksīds sulfātu sadalīšanās temperatūrās (~1000 °C) ir nestabils):

CaSO4 → CaO + SO3
Sēra dioksīds veidojas, koncentrētai sērskābei reaģējot ar varu:

Cu + 2H2SO4 → CuSO4 + SO2 + 2H2O

Īpašības
--------


Sēra dioksīds ir skābais oksīds, tas spēj oksidēties un spēj darboties kā ligands kompleksajos savienojumos.

Reaģējot ar sārmiem, sēra dioksīds veido sulfītus (sērpaskābes sāļus):

SO2 + 2NaOH → Na2SO3 + H2O
Sēra dioksīds ir reducētājs, tas spēj reducēt halogēnus:

SO2 + Cl2 → SO2Cl2
Atsevišķos gadījumos sēra dioksīds var būt arī oksidētājs:

SO2 + 2H2S → 3S + 2H2O

Izmantošana
-----------

Lielākā daļa saražotā sēra dioksīda ir sērskābes ražošanas starpprodukts. Ievērojama daļa sēra dioksīda veidojas, dedzinot sēru saturošu kurināmo un nonāk gaisā, veidojot skābo lietu.

Sēra dioksīdu lieto par konservantu, lai samazinātu augļu pūšanu. To arī liek klāt vīnam, lai novērstu bojāšanos. Sēra dioksīdu dažreiz lieto arī pagrabu dezinficēšanai un citu dzīvo radību iznīcināšanai.

Sēra dioksīdu dažreiz lieto par balinātāju (papīram un audumiem). Tas darbojas kā reducētājs un noreducē izbalināmās krāsvielas uz reducētu, bezkrāsainu formu. Sēra dioksīds nesagrauj materiāla struktūru, taču balināšanas efekts ir pārejošs, jo gaisa skābeklis izbalinātās krāsvielas ar laiku nooksidē atpakaļ.

Tā kā sēra dioksīds ir relatīvi viegli sašķidrināms, to pirms freonu izgudrošanas lietoja par aukstumnesēju ledusskapjiem. Sašķidrinātu sēra dioksīdu lieto arī par šķīdinātāju.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***sēra dioksīds*** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LCCN: sh85130378
* GND: 4180392-9
* BNF: cb119764496 (data)
* NDL: 00568537
* NKC: ph123879

 |

 |
**Migos** ir amerikāņu hiphopa grupa no Lorensvilas, Džordžijas štatā, dibināta 2008. gadā. Sākotnēji grupu veidoja reperi Quavo, Offset un vēlais Takeoff. Tos pārvalda Coach K, bijušais Atlantā dzīvojošo reperu Gucci Mane un Young Jeezy menedžeris, un viņi bieži sadarbojās ar tādiem producentiem kā DJ Durel, Murda Beatz, Zaytoven un Buddah Bless. 2010. gados bieži tika atzīts par savu ieguldījumu trap mūzikas izveidē, un Billboard paziņoja, ka grupa "ietekmēja popkultūru un visu angļu valodu, ieviešot savas Ziemeļatlantas saknes mainstream".

Migos 2013. gadā izdeva savu komerciālo debijas singlu "Versace", kas ņemts no viņu miksteipa *Y.R.N. (Young Rich Niggas)*. Viņi izdeva vēl vairākus singlus, tostarp "Fight Night" (2014), "Look at My Dab" (2015) un viņu četrus Billboard Hot 100 top 10 ierakstus "Bad and Boujee" (ar Lil Uzi Vert) (2016), sasniedzot visaugstāko līmeni. 1. vietā ir "MotorSport" (ar Nicki Minaj un Cardi B) (2017), sasniedzot 6. vietu, "Stir Fry" (2018), kas ir 8. vietā, un "Walk It Talk It" (ar Drake) (2018. ), sasniedzot 10. vietu.

Migos izdeva savu debijas albumu *Yung Rich Nation* 2015. gada jūlijā, izmantojot kvalitātes kontroles mūziku un 300 izklaidi. 2016. gadā grupa Donalda Glovera komēdijas-drāmas televīzijas seriāla Atlanta pirmajā sezonā attēloja izdomātas sevis versijas. Viņu otrais albums *Culture* tika izdots 2017. gada janvārī, arī caur abām ierakstu izdevniecībām, un debitēja ASV Billboard 200 topā. 2017. gada februārī grupa parakstīja līgumu ar kompānijām Motown un Capitol Records, bet 2018. gada janvārī izdeva albumu *Culture II*, tādējādi grupai piešķirot otro numur 1 albumu Amerikas Savienotajās Valstīs. 2021. gadā trio izdeva savu ilgi gaidīto ceturto albumu *Culture III*, kas ir pēdējā daļa viņu triloģijas *Culture*. 2022. gada 1. novembrī Hjūstonā, Teksasā, Takeoff tika nošauts.
**Migels Iljeskass Kordova** (spāņu: *Miguel Illescas Córdoba*; dzimis 1965. gada 3. decembrī Barselonā) ir Spānijas starptautiskais lielmeistars šahā (1986).

Biogrāfija
----------

Divpadsmit gadu vecumā uzvarējis Katalonijas šaha čempionātā. No 1995. līdz 2010. gadam astoņas reizes uzvarējis Spānijas šaha čempionātos. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts. 1987. gadā dalījis pirmo vietu turnīrā Laspalmasā. 1988. gadā uzvarējis turnīros Monpeljē un Laspalmasā. 1991. gadā bijis labākais šaha turnīrā Ovjedo un Pamplonā dalījis pirmo vietu ar Leonīdu Judasinu. 1992. gadā bijis otrais turnīrā Leonā (uzvarējis Boriss Guļko) un trešais turnīrā Halkidiki (Grieķija) aiz Vladimira Kramņika un Žoela Lotjē. 1993. gadā uzvarējis turnīrā Lisabonā un bijis otrais turnīrā Veikanzē (Nīderlande, uzvarējis Anatolijs Karpovs). 1995. gadā uzvarējis turnīrā Linaresā (Spānija). 1996. gadā turnīrā Madridē dalījis pirmo vietu ar Veselinu Topalovu. 1998. gadā dalījis pirmo vietu turnīrā Pamplonā ar Ulfu Andersonu. 2004. gadā atkal dalījis pirmo vietu turnīrā Pamplonā ar Emīlu Sutovski un Lūku Makšeinu.

1997. gadā Ņujorkā bijis viens no šaha datora *Deep Blue* bibliotēku sagatavotājs tā mačā pret toreizējo Pasaules šaha čempionu Gariju Kasparovu. 2000. gadā Londonā bijis Vladimira Kramņika sekundants mačā par Pasaules šaha čempiona nosaukumu pret Gariju Kasparovu.

Pārstāvējis Spānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:

* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 12 reizes (1986-1990, 1994-1998, 2002-2008, 2012-2014). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (2006)) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 8 reizes (1999-2013).

Par panākumiem turnīros FIDE 1985. gadā Iljeskasam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1986. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Atsauces
--------

1. ↑  OlimpBase :: Men's Chess Olympiads :: Miguel Illescas Córdoba
2. ↑  OlimpBase :: European Men's Team Chess Championship :: Miguel Illescas Córdoba

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
Šis raksts ir par vīriešu personvārdu. Par apdzīvotu vietu Francijā skatīt rakstu Lorī.
Šis raksts ir par vīriešu personvārdu. Par uzvārdu skatīt rakstu Lauris (uzvārds).
**Lauris** ir latviešu vīriešu personvārds. Atvasināts no vārda Laurentijs, kas savukārt cēlies no latīņu valodas *Laurentius* — ‘vīrs no Laurentas [pils]’, ‘lauru vainagots’. Latvijas teritorijā pirmoreiz reģistrēts Smiltenē 1638. gadā. Vārdadienu svin 27. novembrī. 2016. gadā Latvijā bija reģistrēti 3497 Lauri.

Pazīstamas personības ar vārdu Lauris:

* Lauris Blaus
* Lauris Dārziņš
* Lauris Liberts
* Lauris Reiniks

Atsauces
--------

1. ↑  Klāvs Siliņš, «Latviešu personvārdu vārdnīca», Latvijas PSR Zinātņu akadēmija, Andreja Upīša Valodas un literatūras institūts, Izdevniecība «Zinātne», Rīga, 1990, ISBN 5796602780, 209. lpp
2. ↑  «PMLP Personvārdu datu bāze. Lauris». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 1. maijā. Skatīts: 2013. gada 20. oktobrī.

Ārējās saites
-------------

* vardadienas.lv
**Garīgā evolūcija** ir filozofiska un teoloģiska mācība par cilvēku un kultūras garīgo attīstību, kas notiek līdztekus bioloģiskajai evolūcijai.

Vēsture
-------

Sengrieķu filozofijā garīgās evolūcijas koncepcijai līdzīgas idejas atrodamas Platona un Aristoteļa rakstos, kas tālāk attīstītas Plotīna filozofijā, stipri iespaidojot Augustīna un Akvīnas Toma uzskatus. Arī Renesanses un Apgaismības laikmeta idejas pamatotas ticībā garīgajai attīstībai.
Līdzīgus uzskatus par ceļiem gudrības iegūšanai pauduši arī kabalisti Īzaks Aklais (ap 1160-1235), Mozus no Leonas (ap 1250-1305), Moše Kordovero (1522-1570) un Īzaks Luria (1534-1572).

Jaunākos laikos par cilvēka un cilvēces garīgo attīstību rakstījuši Frīdrihs Šellings (1775-1854), Georgs Hēgelis (1770-1831), Helēna Blavatska (1831-1891), Anrī Bergsons (1859-1941), Rūdolfs Šteiners (1861-1925), Alfrēds Vaitheds (1861-1947), Šrī Aurobindo (1872-1950), Karls Gustavs Jungs (1875-1961),Pjērs Teijārs de Šardēns (1881-1955), Edvards Haskels (1906-1986), Klērs Greivss (*Clare W. Graves*, 1914-1986), Timotijs Līrijs (1920-1996) un Terenss Makkena (1946-2000).
Budistu uzskatus par garīgo evolūciju apkopojis Alberts Lovs (*Low*, 1928-2016).

Mūsdienās mācību par garīgo evolūciju jeb integrālo teoriju attīsta Kens Vilbers (1949) un Braiens Svims (*Swimme*, 1950) ASV, kā arī Viktors Skumins (1948) un Tatjana Mikušina (1958) Krievijā.

Atsauces
--------

1. ↑  Arthur O. Lovejoy (1936). *The Great Chain of Being: A Study of the History of an Idea*. Cambridge: Harvard University Press, 1936, 1961, 1970. ISBN 0-674-36153-9
2. ↑  Albert Low, The Origin of Human Nature: A Zen Buddhist Looks at Evolution, Sussex Academic Pr, 2008, ISBN 1-84519-260-5
Siāmas karalis Čulalongkorns (pirmais no labās) kopā ar dažiem no saviem 33 dēliem
**Čulalongkorns**, saukts arī **Rama V**, valdīšanas tituls **Phra Čulačomklao Čaojuhua** (taju: พระบาทสมเด็จพระจุลจอมเกล้าเจ้าอยู่หัว, *Phra Chulachomklao Chaoyuhua*, dzimis 1853. gada 20. septembrī, miris 1910. gada 23. oktobrī) bija Siāmas (tagad Taizeme) karalis no 1868. gada līdz savai nāvei 1910. gadā. Tiek uzskatīts par vienu no izcilākajiem Siāmas valstvīriem, jo veica ievērojamas reformas valsts dzīvē. Kaut arī karā ar Franciju tika zaudēta mūsdienu Laosas teritorija, viņš spēja nosargāt valsts neatkarību.

Dzimis 1853. gadā karaļa Mongkuta ģimenē. Čulalongkorns ieguva izglītību privāti, arī no eiropiešu skolotājiem (viena no skolotājām bija angliete Anna Leonovensa). 1866. gadā, saskaņā ar tradīciju, uz gadu kļuva par mūku. 1868. gadā, kad princis bija 15 gadus vecs, nomira Mongkuts, un Čulalongkorns tika izvēlēts par karali. Ietekmīgais augstmanis Si Surivongse (สมเด็จเจ้าพระยาบรมมหาศรีสุริยวงศ์) tika nozīmēts par reģentu. Jaunais karalis 1870. gadā apmeklēja Javu un Britu Indiju, kur guva ierosmes savām turpmākajām reformām.

1873. gadā karalis Čulalongkorns sāka reformēt valsts ieņēmumu sistēmu, centralizējot valsts pārvaldi. No 1865. līdz 1890. gadam valsts ziemeļos (mūsdienu Laosā) tika izcīnīts karš ar ķīniešu nemierniekiem, kuri bija pārcēlušies uz valsti pēc Taipinu sacelšanās. Arī franču karaspēks vajāja ķīniešu nemierniekus, tāpēc tas iegāja Laosas teritorijā. 1893. gadā tika izcīnīts Franču - siāmiešu karš, kura rezultātā Siāma zaudēja kontroli pār Laosu.

1887. gadā Taizemē tika nodibināta militārā akadēmija. Čulalongkorns bija pirmais Siāmas karalis, kurš sūtīja savus bērnus izglītoties Rietumu universitātēs. XX gadsimta sākumā karalis ar saviem dekrētiem atcēla vietējos dzimtbūšanas un verdzības paveidus. Tika attīstīta dzelzceļa būvniecība.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Čulalongkorns*** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Priekštecis: **Mongkuts**  |  **Siāmas karalis** 1868. - 1910. | Pēctecis: **Vadživaruds**  |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 291253423
* LCCN: n80056941
* ISNI: 0000 0003 9634 7625
* GND: 120673517
* SELIBR: 265104
* SUDOC: 033531668
* BNF: cb12439002m (data)
* BIBSYS: 90946087
* NLA: 36266589
* NKC: js20031013005
* BNE: XX5253673
* CiNii: DA14235283
* KulturNav: id

 |

 |
**Bergera koeficients** (saukts arī par **Zonnenborna—Bergera koeficientu**) ir paņēmiens (metode) sacensībās ieņemtās vietas noteikšanai tiem dalībniekiem, kas ieguvuši vienādu punktu skaitu.[1] Sākotnēji šis paņēmiens tika izstrādāts apļa sistēmas (katrs spēlē katru) šaha turnīriem. Vēlāk šo metodi sāka lietot citās sacensībās, piemēram, dambretē, novusā, go.

Bergera koeficienta aprēķināšana
--------------------------------

Turnīra konkrēta dalībnieka Bergera koeficientu aprēķina saskaitot visu to pretinieku punktus, kurus šis dalībnieks uzvarējis, ar pusi no to pretinieku punktiem ar kuriem spēlējis neizšķirti. Ideja uz kuru bāzējas koeficients ir: no diviem turnīra dalībniekiem, kuriem ir vienāds punktu skaits, labāks ir tas spēlētājs, kurš uzvarēja spēcīgākos pretiniekus, tas ir tos, kas ieguva vairāk punktu. Un tieši tāpēc, ja turnīrā tiek izmantota Bergera sistēma, tad augstāk būs spēlētājs, kam ir augstāks Bergera koeficients.

Bergera koeficients tika radīts priekš apļa sistēmas turnīriem, kur jāspēlē katram ar katru, bet, ja nepieciešams, to var izmantot arī citās sacensību sistēmās, kurās spēlētāji izspēlējuši vienādu partiju skaitu. To var izmantot arī Šveices sistēmā, kaut gan tradicionāli tajā izmanto Buhgolca koeficientu.

Vēsture
-------

Pirmais šo metodi iegūto vietu aprēķināšanai piedāvāja čehu šahists Oskars Gelbfūss 1873. gada augustā. Praksē pirmie šo metodi lietoja Viljams Zonneborns (1843—1906) un Johans Bergers 1882. gada Liverpūles turnīrā. Bet sākot ar 1886. gadu vietu noteikšanu pēc Bergera koeficienta lietoja jau regulāri.

Atsauces
--------

1. ↑  *Шахматы: Энциклопедический словарь / Гл. ред. А.Е. Карпов*. Москва : Советская энциклопедия. 1990. 357.—358. lpp. ISBN 5-85 270-005-3. (krieviski)

Ārējās saites
-------------

* «KĀ APRĒĶINA KOEFICIENTUS UN TO VEIDI». Prāta laiks. Skatīts: 2018-09-20.
**Mars Polar Lander** tika palaists kopā ar "Deep space 2" aparātiem, kuru mērķis bija ieurbties gruntī. Aparāta uzdevums bija nosēsties Marsa dienvidpola polārajos apgabalos un pētīt Marsa ledu un grunti sasaluma joslā. 
Aparāts startēja 1999. gada 3. janvārī un Marsu sasniedza 1999. gada 3. decembrī. Aparātam bija jānosēžas izmantojot bremzēšanas raķešdzinēju un nolaišanās gaitā jānomet "Deep space 2" zondes. Taču sazināties ar nolaižamo aparātu pēc tam, kad tam bija jānosēžas, neizdevās. Izmeklēšanas laikā, kā visticamākā aparāta pazušanas versija tika izvirzīta programmatūras un sensoru kļūda, kas nolaižamā aparāta balsta kāju atlocīšanas radīto vibrāciju kļūdaini uzskatīja par vibrācijām, kas rodas nosēžoties un šī iemesla dēļ borta dators bremzēšanas dzinēju atslēdza par agru brīdī, kad zonde bija 40 metru augstumā virs virsmas. Rezultātā zonde vienkārši nogāzās un Marsa virsmas.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Mars Polar Lander***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
Mars Climate Orbiter pārbaužu laikā.
**Mars Climate Orbiter** aparāta uzdevums bija pētīt Marsa klimatiskos apstākļus no orbītas. Aparāts startēja 1998. gada 11. decembrī un Marsu sasniedza 1999. gada 23. septmebrī. NASA kontroles centrs saņēma informāciju, ka aparāts uzsācis bremzēšanas manevru, taču 10 minūtes vēlāk pēc bremzēšanas manevra, kad aparātam būtu jau jābut orbītā ap Marsu , signāli vairs netika saņemti un sakari ar aparātu pazuda. Vēlāk, izmeklējot avārijas iemeslus, atklājās, ka navigācijas dators dažus datus saņēma angļu impēriskajā, nevis metriskajā mērvienibu sistēmā un šī iemesla dēļ aparāts uzsāka bremzēšanu tikai 57 kilometru augstumā virs Marsa (nevis 150 kilometru augstumā, kā plānots) šajā augstumā Marsa atmosfēra jau bija pietiekoši bieza, lai izraisītu berzi ar aparātu un to iznīcinātu.
Mērvienību sistēmas jūklis bija radies programmatūras kļūdas dēļ. Aparāta rotācijas dzinēja vadības programma uz Zemes darbojās ar mārciņām (impēriskā mērvienība), bet paša aparāta dzinēji - ar ņūtoniem (metriskā mērvienība). Šī nesakritības dēļ aparāts palēnām novirzījās no kursa un orbītā iegāja daudz zemāk nekā plānots.
**Provideņija** (krievu: *Провидения*, čukču: *Гуврэл*, unazigmita: *Уӷрилыӄ*) ir pilsētciemats un osta Krievijas ziemeļaustrumos, Čukotkas autonomajā apvidū Provideņijas rajona administratīvais centrs. Izvietojies Čukču pussalas dienvidos Provideņijas līča atzara Emmas līča krastā.

Vēsture
-------

Emmas līča piekraste, kur izvietojies pilsētciemats, agrāk bijusi neapdzīvota — eskimosu ciemi atradušies Plovera līcī un pie Provideņijas līča ieejas. 1928. gadā Emmas līča krastā izveidota akmeņogļu noliktava, bet 1933. gadā līdzās tai noliktavas pārziņa kantoris. 1934. gadā Emmas līča dienvidu krastā izveidota Buhta Provideņijas polārstacija.

1937. gadā uzsākta ostas un ciemata būvniecība. 1945. gada 10. maijā pieņemts lēmums par oficiāla ciemata dibināšanu. 1957. gadā tam piešķirts pilsētciemata statuss un kļuva par rajona centru. Līdz 1994. gadam uzbūvēta infrastruktūra — skola, kultūras nams, sporta komplekss, peldbaseins, viesnīca u.c. 1989. gadā ciematā dzīvoja 5432 cilvēki. Pēc 1991. gada sākās strauja iedzīvotāju izceļošana uz Krievijas centrālajiem apgabaliem; mūsdienās ciemata iedzīvotāju skaits stabilizējies ap 2150.

Infrastruktūra
--------------

Provideņija ir nozīmīga jūras osta Ziemeļu jūras ceļa nodrošināšanā, kuģniecība tiek nodrošināta vidēji 225 dienas no maija līdz janvārim, no tām 45 — ar ledlaužu palīdzību. 2012 gadā ostas kravu apjoms bija 18 700 tonnu. Līča pretējā krastā 17 km no pilsētciemata atrodas Provideņijas lidosta ar grunts skrejceļu. Pilsētciematā ir vidusskola ar 330 skolēniem, bērnudārzs, sporta skola, muzejs, pareizticīgo baznīca, kultūras centrs, bibliotēka, slimnīca, poliklīnika; darbojas termoelektrocentrāle. Ciematā ir četras iela: Dežņova krastmala un Polārā, Čukču un Eskimosu ielas.

Atsauces
--------

1. ↑  Оффициальный сайт администрации Провиденского муниципального района
2. ↑  Полярная Почта. Бухта Провидения
3. ↑  МОРСКИЕ ПОРТЫ РОССИИ. ГРУЗООБОРОТ ПОРТА ПРОВИДЕНИЯ
4. ↑  «Школа-интернат среднего общего образования п. Провидения. Информация о школе». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2021. gada 17. novembrī. Skatīts: 2021. gada 17. novembrī.
5. ↑  Провиденский городской округ. О закреплении ОУ за территориями

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Provideņija***.
**Lauri Jāko Josepi Kivekess** (*Lauri Jaakko Jooseppi Kivekäs*, līdz 1926. gadam **Stenbeks** (*Stenbäck*), dzimis 1903. gada 7. jūlijā, miris 1998. gada 12. februārī) bija Somijas uzņēmējs un politiķis. Bijis Somijas Rūpniecības konfederācijas priekšsēdētājs un pirmais *Nokia* padomes priekšsēdētājs.
No 1957. līdz 1958. gadam Kivekess bija Somijas tirdzniecības un rūpniecības ministrs divos ministru kabinetos.

1930. gadā Kivekess ieguva jurista diplomu un kopā ar patēvu sāka strādāt Emila Āltonena uzņēmumos. Viņš no 1926. līdz 1947. gadam vairākās Āltonena apavu fabrikās bija menedžeris, tirdzniecības menedžeris, un izpilddirektors. No 1947. līdz 1976. gadam Kivekess bija uzņēmuma *Aaltosen kenkätehdas Oy* izpilddirektors un prezidents. No 1976. līdz 1980. gadam viņš bija *Aaltosen Tehtaat Oy* padomes priekšsēdētājs. No 1941. līdz 1966. gadam Kivekess bija arī plastmasas ražotāja *Sarvis* izpilddirektors; no 1938. līdz 1970. gadam lokomotīvju ražotāja *Lokomo* padomes loceklis un 1948. līdz 1964. gadam izpilddirektors; no 1929. līdz 1971. gadam *Suomen Puunjalostustehdas Oy* izpilddirektors.
Lauri Kivekess bija padomes loceklis uzņēmumos *Finlayson*, *Suomen Kumitehdas*, *Suomen Kaapelitehdas*, *Kansallis-Osake-Pankki*.
Pēc tam, kad 1966. gadā apvienojās *Nokia*, *Suomen Kumitehdas* un *Suomen Kaapelitehdas* uzņēmumā *Nokia Oy*, Kivekess bija pirmais tās padomes priekšsēdātājs līdz 1977. gadam, kad viņu nomainīja Bjerns Vesterlunds.
Viņš bijis dažādu organizāciju vadībā.

1953. gadā Lauri Kivekesam piešķirts Kalnu padomnieka goda tituls.

Ārējās saites
-------------

* Lauri Kivekäs geni.com

  


| Uzņēmējdarbība |
| --- |
| Priekštecis: **–**  |  ***Nokia* padomes priekšsēdētājs** 1966—1977 | Pēctecis: **Bjerns Vesterlunds**  |
| Politiskie un sabiedriskie amati un pozīcijas |
| Priekštecis: **Esa Kaitila**  |  **Somijas tirdzniecības un rūpniecības ministrs** 1957—1977 | Pēctecis: **Onni Hiltunens**  |
|  |  |
| --- | --- |
|  | 
Nebalsīga palatāla eksplozīva slēdzeņa izruna

 |
| 

---

*Palīdzība, ja ir problēmas šī faila atskaņošanā.* |

**Nebalsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis** ir skaņa, kas sastopama vairākās valodās, to vidū ungāru, albāņu un latviešu. Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā (IPA) šo skaņu apzīmē ar simbolu [c]. Tā balsīgā versija ir balsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis [ɟ].

Latviešu valodā
---------------

Latviešu valodas grafēma <ķ> parasti atbilst skaņai, kas starptautiskajā fonētiskajā alfabētā tiek apzīmēta kā [c]. Izņēmums ir kombinācija <šķ>, kas latviešu valodā reizēm tiek izrunāta kā [ʃtʃ],[*nepieciešama atsauce*] jeb, pārrakstot latviešu burtiem, <šč>.

Citās valodās
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | 
albāņu endonīma <shqip> izruna

 |
| 

---

*Palīdzība, ja ir problēmas šī faila atskaņošanā.* |

Nebalsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis ir bieži sastopams arī ungāru un albāņu valodās. Albāņu valodā tas tiek ortogrāfiski apzīmēts kā <q>. Dažos gadījumos, piemēram, vārdā *lakuriq* ("kails, pliks") tas tiek realizēts kā [tɕ] līdzīgi latviešu <č> ([tʃ]). Grafēma <q> ir ietverta arī albāņu endonīmā *shqip* – "albānis".

Ungāru valodā skaņa [c] ir bieži sastopama, ortogrāfiski tā tiek apzīmēta ar "ty".
**Neatzīto Valstu Sadraudzība** (krievu: *Содружество непризнанных государств*) ir četru pašpasludināto valstu sadarbības organizācija bijušajā PSRS teritorijā. Visas sadraudzības dalībnieces ir izveidojušās militāro un etnisko konfliktu rezultātā pēc PSRS sabrukuma.

Vēsture
-------

Organizācija nodibināta 2001. gadā kā "Kopiena par demokrātiju un tautu tiesībām" (krievu: *Сообщество «За демократию и права народов»*) Kalnu Karabahas galvaspilsētā Stepanakertā. 2008. gadā Krievijas Federācija atzina Abhāziju un Dienvidosetiju, vēlāk tai sekoja arī dažas citas valstis.

Dalībnieces
-----------

| Dalībniece | Pasludināta | Iedzīvotāju  skaits |
| --- | --- | --- |
| **Platība** | **Galvaspilsēta** |
|  Piedņestra | 1990 | 555 347 | 4 163 km² | Tiraspole |
|  Abhāzija | 1992 | 240 705 | 8 665 km² | Suhumi |
|  Kalnu Karabaha | 1991 | 138 000 | 11 458 km² | Stepanakerta |
|  Dienvidosetija | 1992 | 70 000 | 3 900 km² | Chinvali |

Skatīt arī
----------

* Abhāzijas un Dienvidosetijas tiesiskais statuss
* Piedņestras starptautiskā atzīšana
Babilonas gaisa dārzi
**Nebukadnecars II** (valdīja no 605. līdz 562. gadam p.m.ē.) tiek uzskatīts par dižāko Jaunbabilonijas (Haldejas) valdnieku, pazīstams ar pilsētbūvniecību, kuru viņš bija plaši izvērsis savas valdīšanas laikā. Viņa vadībā Babilonijas armija 605. gadā p.m.ē. sakāva Ēģiptes karaspēku Sīrijā.

Dzīvesgājums
------------

Dzimis Babilonijas valdnieka Nabopolasāra ģimenē. Ieņēmis Babilonijas troni pēc tēva nāves 605. gadā p.m.ē. Nebukadnecars II nākamo astoņu gadu laikā vadīja militāras kampaņas pret Ēģipti mūsdienu Sīrijā un Palestīnā. Vairākkārt viņam nācās karot arī ar arābu ciltīm. Šajā laikā Babilonija sasniedza savas varenības augstāko punktu. Nostiprinājis savu varu un kontroli pār plašiem Tuvo Austrumu reģioniem, Nebukadnecars II uzsāka plašu celtniecības programmu, pārbūvējot un būvējot jaunus tempļus, monumentus un citas sabiedriskas celtnes. Vēsturē iegājis viens no septiņiem pasaules brīnumiem — Babilonas gaisa dārzi, ko viņš veltījis savai mīdiešu sievai Amitijai (*Amyitis*).

Miris 562. gadā p.m.ē. atstājot troni savam dēlam Amelam-Mardukam (*Amel-Marduk*). Taču pēc viņa nāves sākās Babilonijas noriets, līdz 539. gadā p.m.ē. tās armiju sakāva persieši sava valdnieka Kīra Lielā vadībā. Nākamajos gados Babilonija pilnībā tika pakļauta Persijai.

Nebukadnecara II pilis
----------------------

Izrakumos atrastas divu Nebukadnecara II piļu drupas. Pilis celtas uz mākslīgām platformām, piļu telpas grupējas ap atklātiem pagalmiem. Vienā no pilīm troņa zāles fasāde bija apšūta ar glazētiem ķieģeļiem, kur uz tumša fona attēlotas daudzas slaidas, zeltaini dzeltenas kolonas ar saritinātām kapiteļu volūtām, starp kurām karājās lotosu vītnes. Augstāk stiepās frīze, ko veidoja baltas un dzeltenas palmetes un tirkīzzili rombi. Vispār radās iespaids, ka fasāde ir viegls iežogs, ko apvij ziedi. Tā izskatījās ļoti skaista, jo bija sakomponētas zilā, gaišzilā, dzeltenā, baltā un melnā krāsa un viss noklāts ar mirdzošu, caurspīdīgu glazūru. Otrajā — vasaras pilī bija ierīkoti slavenie «gaisa dārzi», t.i. zaļumu stādījumi uz mākslīgām terasēm, ko balstīja velves. No Eifratas pa kanāliem, akām un citām ierīcēm plūda ūdens šo stādījumu laistīšanai.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 67850417
* LCCN: n83206528
* ISNI: 0000 0001 1877 4061
* GND: 118586718
* SELIBR: 332093
* SUDOC: 073929395
* BIBSYS: 2030096

 |

 |
**Irina Krjukova** (krievu: *Ирина Викторовна Крюкова*; dzimusi kā **Kuliša** (krievu: *Кулиш*) 1968. gada 18. maijā Krasnojarskā) ir Krievijas starptautiskā lielmeistare šahā (2001).

Biogrāfija
----------

1990. gadu vidū bijusi starp Krievijas vadošajām šahistēm. 1993. gadā Džakartā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 19. vietu. 1994. gadā izcīnījusi otro vietu Krievijas sieviešu šaha čempionātā aiz Jekaterinas Kovaļevskas. 1995. gadā Kišiņevā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 38. vietu.

Pārstāvējusi Krievijas otro komandu Pasaules šaha olimpiādē:

* 1994. gadā pie pirmā galdiņa 31. sieviešu šaha olimpiādē Maskavā (+5, =5, -2).

Par panākumiem turnīros FIDE 1993. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 2001. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. Saņēmusi arī FIDE starptautiskais arbitres (IA, 2011) un starptautiskais organizatores (IO, 2012) nosaukumus.

Pazīstama kā šaha trenere dažādās Maskavas un Maskavas apgabala šaha skolās, kurās nostrādājusi vairāk nekā 20 gadus.

Atsauces
--------

1. ↑  1993 Jakarta Interzonal Tournament
2. ↑  RUS-ch (Women) 1994 - 365Chess.com Tournaments
3. ↑  1995 Kishinev Interzonal Tournament
4. ↑  OlimpBase :: Women's Chess Olympiads :: Irina Kulish
5. ↑  «Тренеры - преподаватели шахматной школы | "Чемпион"». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 21. oktobrī. Skatīts: 2018. gada 31. oktobrī.
6. ↑  Крюкова Ирина Викторовна

Ārējās saites
-------------

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
**Samuēls Golds** (vācu: *Samuel Gold*; dzimis 1835. gada 2. jūlijā, miris 1920. gada 9. novembrī) bija ebreju izcelsmes Ungārijā dzimis ārsts, žurnālists un šaha problēmists.

Viņš dzimis ebreju ģimenē Zalas meģē Balatona ezera krastā. Šahu iemācījies spēlēt 15 gadu vecumā. 1857. gadā viņš pārcēlās uz Vīni un uzsāka medicīnas studijas. Savus pirmos šaha kompozīcijas uzdevumus publicējis 1857. gadā. No 1864. gada viņš bija šaha žurnāla *Der Osten* redaktors, un vēlāk arī citās avīzēs. 1883. gadā Vīnē viņš publicēja savu uzdevumu kolekciju krājumā *200 Schachaufgaben*. No 1887. gada viņš bija pirmais un vienīgais Kārļa Šlehtera šahs skolotājs. 1892. gada nogalē viņš pārcēlās uz Ameriku un palika Ņujorkā līdz mūža galam. Viņš nomira Bronksā 85 gadu vecumā.

Šaha kompozīcija
----------------

Publicējis vairāk nekā 560 šaha uzdevumus, no tām vairāk par pusi ir trīsvilči. Bijis Vīnes skolas pārstāvis. 

### Piemērs

**S. Golds**  
 *Montreal Gazette*, 1896**Mats 3 gājienos**
**Uzdevuma risinājums:**

**1.♕e6! draud 2.♘hf6#**
**1. ... ♗×h4 2.♘c3+ ♔×e3 3.♕b6#**
**1. ... f2 2.♘hf6+ ♔f3 3.♕g4#**
**1. ... d×e6 2.♘hf6+ ♔f5 3.e4#**

Bibliogrāfija
-------------

* Gold, Dr. Samuel: 200 Schachaufgaben. Selbstverlag, Wien 1883. (vāciski)

Atsauces
--------

1. ↑  Игорь Бердичевский. *Шахматная еврейская энциклопедия* (krievu). Москва : Russian Chess House, 2016. 71. lpp. ISBN 978-5-94693-503-6.
2. ↑  S. Golda profils vietnē *Chess Composers* (angliski)
3. ↑  Л. С. Верховский. *Карл Шлехтер* (krievu). Москва : Физкультура и спорт, 1984. 7. lpp.
4. ↑  Urcan, Olimpiu G. (2006). [ "Dr. Samuel Gold (1835-1920):
A Forgotten Chess Problemist"]. *The Chess Journalist* XXXV, NO. 4 (December): 3.—5. lpp. Arhivēts no oriģināla 2008. gada 11. oktobrī. Atjaunināts: 2009. gada 1. februārī.

Ārējās saites
-------------

* S. Golda šaha kompozīcijas vietnē PDB

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 101272890
* LCCN: no90015082
* ISNI: 0000 0000 7183 4724
* GND: 13954495X

 |

 |
**Čedi Osmans** (maķedoniešu: *Чеди Осман*, turku: *Cedi Osman*; dzimis 1995. gada 8. aprīlī Ohridā) ir Ziemeļmaķedonijā dzimis Turcijas basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā, Turcijas basketbola izlases dalībnieks. 2022. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Klīvlendas "Cavaliers".

Č. Osmans dzimis mūsdienu Ziemeļmaķedonijā, viņa tēvs ir turks, bet māte bošņaku izcelsmes. Saņēmis Turcijas pilsonību. Viņa brālis Čaners Osmans arī ir profesionāls basketbolists.

Karjera
-------

Basketbolu sācis spēlēt Bosnijas kluba *KK Bosna* sistēmā, bet 2007. gadā pārcēlies uz viena no labākajiem Turcijas klubiem Stambulas "Anadolu Efes" jauniešu komandu. Spēlējis arī komandas fārmklubā Turcijas otrajā līgā, pēc tam pieaugušo komandā, ar kuru 2015. gadā izcīnījis Turcijas kausu un superkausu.

2015. gada NBA drafta otrajā kārtā Č. Osmanu ar kopējo 31. numuru izvēlējās Minesotas "Timberwolves", taču jau drafta naktī viņš tika iesaistīts maiņā, kopā ar citu tikko draftētu spēlētāju Rakīmu Kristmasu un nākotnes otrās kārtas drafta tiesībām tika aizmainīts uz Klīvlendas "Cavaliers" pret tai pašā naktī noderaftēto Taiasu Džonsu. Pēc debijas sezonas, kurā "Cavaliers" bija viena no labākajām līgas komandām ar Lebronu Džeimsu sastāvā un sasniedza NBA finālsēriju (piekāpjoties Goldensteitas "Warriors"), savā otrajā NBA sezonā Č. Osmans nostiprinājās komandas pamatsastāvā. Otrajā un trešajā sezonā viņš devās laukumā gandrīz tikai "Cavaliers" starta pieciniekā. Otrajā sezonā tika iekļauts NBA Visu Zvaigžņu spēles Uzlēcošo zvaigžņu spēles sastāvā.

### Nacionālā izlase

Spēlējis Turcijas visu vecumu jaunatnes izlasēs, divas reizes kļūstot par Eiropas čempionu (tostarp 2013. gadā ar U18 izlasi, kad Eiropas čempionāts notika Rīgā). 2014. gada Eiropas U-20 čempionātā, kurā Turcijas izlase izcīnīja zelta medaļas, Č. Osmans tika atzīts par turnīra labāko spēlētāju.

Turcijas pieaugušo izlases sastāvā spēlējis 2014. gada FIBA Pasaules kausā, 2015. gada Eiropas čempionātā un 2016. gada olimpisko spēļu kvalifikācijas turnīrā.

Atsauces
--------

1. ↑  Cavaliers Acquire Draft Rights to Cedi Osman and Rakeem Christmas from Minnesota nba.com

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Čedi Osmans***.
* *Basketball Reference* NBA spēlētāja profils (angliski)
* NBA spēlētāja profils (angliski)
* *DraftExpress* profils (angliski)
* *Eurobasket* spēlētāja(-s) profils (angliski)
* *Basketball Reference* spēlētāja(-s) profils (angliski)
* *FIBA ARCHIVE* profils (angliski)
* Eirolīgas profils (angliski)
* ESPN NBA profils (angliski)
* *RealGM Basketball* profils (angliski)
Vanguard raķetes eksplozija īsi pēc pacelšanās
**Vanguard TV3** jeb **Vanguard Test Vehicle #3** bija ASV nesējraķetes Vanguard izmēģinājumu lidojumu eksemplārs Vanguard projektā, kura veiksmīgas darbības rezultātā orbītā tiktu ievadīts ASV pirmais Zemes mākslīgais pavadonis. Starts notika 1957. gada 6. decembrī, bet raķete cieta avārijā.

Avārija
-------

2 sekundes pēc pacelšanās (1,2 m augstumā) raķete zaudēja vilci, un sāka krist atpakaļ. Kad tā nosēdās uz starta laukuma, tika bojātas degvielas tvertnes, un notika sprādziens. Tika iznīcināta raķete un bojāts starta laukums. *Vanguard* pavadonis nokrita nelielā attālumā, turpinot raidīt radio signālus. Diemžēl tas bija bojāts, un to vairs nevarēja izmantot kosmiskā lidojumā. Tagad pavadoni var apskatīt Smitsona aviācijas un kosmosa muzejā.

Ārējās saites
-------------

* NSSDC Master Catalog

  


|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
1957. gada orbitālie starti  ·  1958. **→** |
| --- |
|  |
| Sputnik-1 | Sputnik-2 | ~~Vanguard TV3~~ |
|  |
| Derīgās kravas atdalītas ar aizzīmēm ( · ), starti ar vertikālā svītrām ( | ). Pilotējamie lidojumi izcelti **treknā tekstā**. Startu avārijas atzīmētas ~~nosvītrotas~~; nepareizā orbītā ievadīts vai citas kļūmes, kuru dēļ kosmisko aparātu nevar lietderīgi izmantot, apzīmēts *kursīvā*. Derīgās kravas, kas palaistas no citiem kosmiskajiem aparātiem, iekļautas (iekavās). |

 |
Šis raksts ir par naudas vienību Turcijā. Par citām jēdziena **Lira** nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.

**Jaunā Turcijas lira** (turku: *yeni türk lirası*) ir naudas vienība Turcijā, kā arī Ziemeļkipras Turku Republikā. Viena jaunā Turcijas lira iedalīta simt jaunajos kurušos (turku: *yeni kuruş*). Vietējais naudas apzīmējums ir YTL, bet ISO 4217 kods: TRY.

Monētas
-------

2005. gadā tika emitētas 1, 5, 10, 25 un 50 jauno kurušu, kā arī 1 liras monētas. Viena kuruša monēta izgatavota no misiņa, 5, 10 un 25 kurušu monētas - no vara un niķeļa sakausējuma, bet 50 kurušu un vienas liras monētas - no diviem metālu sakausējuma diskiem. Uz visām monētām attēlots Turcijas pirmais valsts prezidents Mustafa Kemals Ataturks.

Ar pārsteigumu Eiropas Centrālai bankai, 50 kurušu un vienas liras monētas ir līdzīgas viena eiro un 2 eiro monētām. Līdz ar to šīs monētas var viegli sajaukt, it īpaši, lietojot monētas dažādos automātos. Tā kā 2 eiro vērtība ir gandrīz četras reizes lielāka par vienu liru, Eiropas automātos bija jāveic papildus uzlabojumi monētu atpazīšanai.

Banknotes
---------

2005. gadā tika emitētas 1, 5, 10, 20, 50 un 100 liru banknotes. 1-20 liru banknotes tika izgatavotas, lai aizstātu vecās turku liras un pēc izskata ir tām līdzīgas, bet 50 un 100 liru banknotes bija pavisam jaunas un tām nav līdzvērtīga nomināla vecajā valūtā. Uz visām banknotēm attēlots Mustafa Kemals Ataturks dažādos dzīves posmos, kā arī dažādas ievērojamas Turcijas celtnes vai vietas. Sākot ar 2009. gada 1. janvāri plānots laist apgrozībā jaunas banknotes un pašreizējās banknotes tiks izņemtas no apgrozības līdz 2009. gada 31. decembrim (ar tām varēs norēķināties līdz 2019. gada 31. decembrim). Jaunajās banknotēs plānots atmest vārdu *jaunā* un paturēt tikai *lira*.[1]

Atsauces
--------

1. ↑  Türkiye Cumhuriyet Merkez Bankasi (Central Bank of the Republic of Turkey). «Announcement on the Withdrawal of New Turkish Lira Banknotes from Circulation». *Official Gazette no. 26516, 8 May 2007, page 103*. TCMB, 8 May 2007. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2009-06-03. Skatīts: 2008-01-05.

Saites
------

* Banknošu un monētu attēli (angliski)
* Naudas maiņas kampaņa (turciski)
* YTL informatīvā vietne (turciski)
* Osmaņu impērijas monētas (turciski)(angliski)
* Turcijas monētas un banknotes (turciski)(angliski)

Skatīt arī
----------

* Turku lira
**Latvija.lv** ir tīmekļa vietne ar mērķi nodrošināt Latvijas un ārvalstu iedzīvotājiem pieeju Latvijas valsts institūciju tīmekļa vietnēm un centralizētu piekļuvi dažādu institūciju sniegtajiem elektroniskajiem pakalpojumiem, ko uztur Īpašu uzdevumu ministra elektroniskās pārvaldes lietās sekretariāts.

Vēsture
-------

2005. gada februārī valsts atguva domēnu latvija.lv, kas tika paredzēts jaunā portāla izvietošanai. Pēc informācijas par jaunā portāla veidošanu publiskošanas, līdzīgā portāla *LV online* veidotāji paziņoja, ka jauna portāla izveide būtu saistīta ar liekiem naudas tēriņiem un ka saprātīgāk būtu papildināt jau esošā *LV online* funkcionalitāti. Konkursā par portāla izveides tiesībām 2006.gada janvārī uzvarēja kompānija RIX Technologies.

Portāls darbu sāka 2006.gada 3. augustā. Pirmajās dienās pēc portāla atklāšanas tas izpelnījas kritiku par izmaksām neatbilstošu produkta saturu. Elektroniskās pārvaldes lietu ministre Ina Gudele atspēkoja portāla izmaksām izteiktos pārmetumus, skaidrojot, ka 2006.gadā publiskotā versija bija tikai neliela daļa no portāla satura un ka lielākā vērtība būs portālā pieejamajiem e-pakalpojumiem. 2006. gada 23. augustā tika paziņots, ka **latvija.lv** izveides tēriņus vērtēs KNAB. Tālāka informācija par KNAB aktivitātēm portāla sakarā publiskota netika.

Portāla saturs
--------------

Šobrīd portāls www.latvija.lv satur saišu katalogu, valsts pārvaldes sniegto pakalpojumu meklētāju, kā arī lietotāja profilu un e-pakalpojumu sadaļu.

Piezīmes un atsauces
--------------------

1. ↑  latvija.lv Archived 2015. gada 27. martā, *Wayback Machine* vietnē. alexa.com, 01.04.2017. (angliski)
2. ↑  «Par portālu». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2007. gada 15. decembrī. Skatīts: 2007. gada 9. oktobrī.
3. ↑  Valsts atguvusi domēnu ‘latvija.lv’
4. ↑  Portāla ‘Lv Online’ izstrādātāji: jaunā Latvijas portāla veidošana prasīs liekas izmaksas
5. ↑  «"RIX Technologies" par Ls 182 297 izstrādās Latvijas valsts interneta portālu». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2007. gada 8. oktobrī. Skatīts: 2007. gada 9. oktobrī.
6. ↑  Darbu sāk saišu portāls
7. ↑  Kam vajadzīgs Latvijas saišu portāls
8. ↑  «Kailais karalis - Latvijas portāls». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2007. gada 4. oktobrī. Skatīts: 2007. gada 9. oktobrī.
9. ↑  Gudele: latvija.lv izveidei līdzekļi tērēti adekvāti
10. ↑  KNAB vērtēs tēriņu portāla latvija.lv izveidei[novecojusi saite]

Ārējās saites
-------------

* Latvija.lv
Jētelandes lēnes (ar zaļo krāsu iezīmētas no dāņiem un norvēģiem iegūtās provinces).
**Jētalande** (zviedru: *Götaland*, latīņu: *Gothia*) ir viena no Zviedrijas vēsturiskajām zemēm, kas robežojās ar Svēlandi ziemeļos un Norvēģiju ziemeļrietumos.

Vēsture
-------

Senatnē Jētalandē dzīvoja seno ģermāņu cilts goti (zviedru: *götar*), kas Lielās tautu staigāšanas laikā 2. gadsimtā devās pāri Baltijas jūrai un gar Vislas, Dņestras, Daugavas un Dņepras krastiem nonāca pie Melnās jūras. Tur tie sadalījās rietumgotos un austrumgotos un sagrāva Seno Romas impēriju.

Gutasāgā aprakstīta gotu cilts daļas pārcelšanos no Gotlandes uz Dagdas salu, kur tie „uzcēluši pili, bet nespēdami sevi uzturēt, devušies pa Daugavu (*Dyna*) tālāk uz Krieviju un Grieķiju".

Vikingu laikos Jētalandes dienvidu daļas teritorijā izveidojās daudzas mazas valstiņas (*Kinda, Tveta, Vista, Vedbo, Tjust, Sevede, Aspeland, Handbörd, Möre, Värend, Finnveden, Njudung*), kas ieguva "Mazās zemes" jeb Smolandes (*Småland*) nosaukumu. Zviedru ķēniņš Magnuss Eriksons pakļāva Smolandi ap 1350. gadu. Zviedrijas valdnieka oficiālais tituls bija "zviedru, gotu un vendu ķēniņš" (*Sverigis, Göthes och Wendes Konung*).

1645. gadā Zviedrija atņēma Dānijas-Norvēģijas karalistei Gotlandi, bet 1658. gadā pēc Otrā Ziemeļu kara Skoni, Hallandi, Blēkingi, kā arī Būhuslēni. Pakapeniski tās sāka uzskatīt par Jētalandes daļu.

Atsauces
--------

1. ↑  «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2010. gada 24. martā. Skatīts: 2014. gada 8. februārī.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Jētalande***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
Jūdeja ap 830. gadu p. m. ē. (gaišzaļā krāsā)
**Jūdeja** (ivritā: יהודה, grieķu: *Ιουδαία*, latīņu: *Iudaea*) ir vēsturisks apgabals Tuvajos Austrumos, mūsdienās sadalīts starp Izraēlas dienviddaļu un Palestīnas autonomiju (Jordānas rietumkrastu). Ziemeļos tā robežojās ar Samāriju, rietumos ar Vidusjūras piejūras līdzenumu, dienvidos ar Negevas tuksnesi, bet austrumos ar Jordānas upi un Nāves jūru. 

Vēstures gaitā sapratne par to, kas ir Jūdeja, atšķiras. Piemēram, grieķi un romieši ar *Iudaea* saprata visu vēsturisko senās Izraēlas karalistes teritoriju, bet Jaunās Derības laikos Jūdeja bija vēsturiskās Izraēlas dienviddaļa.

Jūdejā atrodas viena no pasaules senākajām nepārtraukti apdzīvotājām pilsētām - 11 000 gadus vecā Jērika, bet apgabala vēsturiskā galvaspilsēta - Jeruzaleme ir svētā pilsēta jūdaismā, kristietībā un islāmā. Bībelē un Torā aprakstītie notikumi lielā mērā norisinājušies Jūdejas teritorijā - Ābrams, Īzāks un Jēkabs esot apbedīti Hebronā Patriarhu alā, bet Jēzus Kristus - Jeruzalemē.

930. gadā p.m.ē. teritorijā radās ebreju Jūdejas karaliste, kura izveidojās pēc Zālamana nāves, kad Izraēlas karaliste sadalījās divās neatkarīgās valstīs - Izraēlā un Jūdejā. 585. gadā p.m.ē. Jūdeju iekaroja Babilonijas valdnieks Nebukadnecars II, nopostīja pirmo Jeruzalemes templi un aizveda ebrejus Babilonas trimdā.

538. gadā p.m.ē. Jūdejas valsts atjaunojās kā Persijas vasaļvalsts. 356. gadā p.m.ē. to ieņēma Maķedonijas Aleksandrs. No 323. gada p.m.ē. Jūdeja bija Ēģiptes Ptolemaju valsts province, bet no 198. gada p.m.ē. - Seleikīdu valstī. 165. gadā p.m.ē. Makabeju sacelšanās rezultātā Jūdeja ieguva neatkarību. 6. gadā. gadā tā tika iekļauta Romas impērijas Sīrijas provincē.

Pēc Bar Kohbas sacelšanās (132. gads - 135. gads) imperators Adriāns pieņēma lēmumu iznīdēt jebkādas atmiņas par Jūdeju. Jeruzalemes vietā viņš nodibināja pilsētu *Aelia Capitolina* un pārsauca Jūdeju par Palestīnu (*Palastina*). Represiju rezultātā ebreji devās trimdā, izklīzdami pa Romas impēriju un apkārtējām valstīm, izveidojot ebreju diasporu, kura izdzīvojusi līdz mūsdienām.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Jūdeja***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
**SKS 16. Krievijas viesekspedīcija** (krievu: *16 Российская экспедиции посещения* jeb *ЭП-16*) bija Krievijas rīkota īslaicīga kosmonauta ekspedīcija uz Starptautisko kosmisko staciju (SKS). 

Viesekspedīcija startēja 2009. gada 26. martā ar kosmosa kuģi Sojuz TMA-14, un tās apkalpe bija kosmiskais tūrists Čārlzs Simoni, pirmais, kas kosmosā devies otro reizi.
Kopā ar viņu ar Sojuz TMA-14 uz staciju tika nogādāti arī SKS 19. ekspedīcijas apkalpes locekļi Genādijs Padalka un Maikls Berets. 

Uz zemi kosmonauts atgriezās 8. aprīlī kosmosa kuģa Sojuz TMA-13 nolaižamajā aparātā kopā ar SKS 18. ekspedīcijas apkalpes locekļiem Juriju Lončakovu un Maiklu Finku.

Apkalpe
-------

### Pamatapkalpe

* Čārlzs Simoni (*Charles Simonyi*) — lidojuma dalībnieks, Karogs: Amerikas Savienotās Valstis ASV

### Rezerves apkalpe

* Estere Daisone (*Esther Dyson*) — lidojuma dalībniece, Karogs: Amerikas Savienotās Valstis ASV

Ārējās saites
-------------

* 16. viesekspedīcijas apraksts Archived 2009. gada 24. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē.