**2004. gada vasaras olimpiskās spēles** notika Atēnās, Grieķijā, no 2004. gada 13. augusta līdz 29. augustam. Spēlēs piedalījās 10 625 atlēti, kas bija par 600 vairāk nekā tika cerēts, no 201 valsts. Atēnu olimpiskās spēles bija pirmās kopš Atlantas olimpiādes 1996. gadā, kad piedalījās visas valstis, kurām ir sava olimpiskā komiteja. Tā bija arī pirmā reize kopš 1896. gada, kad olimpiāde notiek Grieķijā.

Spēļu rīkošanas vietas izvēle
-----------------------------

Atēnas par 2004. gada olimpisko spēļu mājvietu tika izvēlētas 1997. gada 5. septembrī Starptautiskās Olimpiskās komitejas 106. sanāksmē, kas notika Lozannā. Grieķijas galvaspilsēta pārspēja Romu, Keiptaunu, Stokholmu un Buenosairesu. Vēl pieteikušās bija, bet līdz finālbalsojumam netika: Stambula, Lille, Riodežaneiro, Sanhuana, Seviļa un Sanktpēterburga.

| 2004. gada vasaras olimpisko spēļu rīkotājpilsētas izvēles balsošanas rezultāti |
| --- |
| Pilsēta | Valsts | 1. kārta | Pārbalsošana | 2. kārta | 3. kārta | 4. kārta |
| Atēnas | Karogs: Grieķija Grieķija | **32** |  | **38** | **52** | **66** |
| Roma | Karogs: Itālija Itālija | 23 |  | 28 | 35 | 41 |
| Keiptauna | Karogs: Dienvidāfrika Dienvidāfrika | 16 | **62** | 22 | 20 |  |
| Stokholma | Karogs: Zviedrija Zviedrija | 20 |  | 19 |  |  |
| Buenosairesa | Karogs: Argentīna Argentīna | 16 | 44 |  |  |  |

Gatavošanās
-----------

2004. gada 13. novembrī Grieķijas valdība paziņoja kopējās izmaksas par olimpisko spēļu organizēšanu - 8,954 miljardi eiro, cenā iekļaujot arī izdevumus par drošību, kas sastādīja 1,08 miljardu. NBC Universal kompānija samaksāja SOK 793 miljonus ASV dolāru par tiesībām olimpiādi translēt ASV, tā bija rekordliela summa. Starp sešiem "NBC Universal" televīzijas kanāliem (NBC, CNBC, MSNBC, Bravo, USA Network un Telemundo) olimpiskās spēles tika pārraidītas 24 stundas diennaktī, septiņas dienas nedēļā.

Pēc 2001. gada 11. septembrī notikušajiem teroraktiem izskanēja bažas, ka teroristi varētu apdraudēt arī olimpiādes darbību. Grieķi tādēļ palielināja naudas summu, kas veltīta drošības nodrošināšanai. Atēnās un visos olimpiskajos objektos patrulēja aptuveni 70 000 policistu. Pēc grieķu lūguma arī Eiropas Savienība un NATO palīdzēja drošības jautājumos.

Kad SOK izrādīja pretenzijas pret olimpisko objektu celtniecības ātrumu, tika izveidota jauna organizatoriskā komiteja, tās prezidents - Džianna Angelopuloss-Daskalaki. Viņa vadībā līdz olimpiādes sākumam tika uzbūvētas vienas no modernākajām sporta celtnēm pasaulē.

### Celtniecība

Olimpiskā uguns atklāšanas ceremonijā.
Tā kā līdz pat 2004. gada maija beigām vairāku celtņu pabeigšana kavējās, organizatori nolēma peldēšanas centram jumtu nebūvēt. Tiesa, jau pašā sākumā jumts nebija obligāta prasība. Olimpiskais stadions, vieta, kur organizēja atklāšanas un noslēguma ceremonijas, tika nodots eksplutācijā tikai divus mēnešus pirms olimpiādes sākuma. Šim stadionam bija elegants stikla jumts, ko dizainēja spāņu arhitekts Santjago Kalatrava. Viņš bija arī velodroma dizaina autors.

Infrastruktūras daļas, piemēram, tramvaja līnija, kas savieno Atēnu dienvidu daļu ar pilsētas centru, pat divus mēnešus pirms spēļu sākuma kavējās. Pēdējā brīža steiga bija viena no lielākajām olimpisko spēļu vēsturē. Lai gan viss liecināja par pretējo, grieķi uzstājīgi turpināja sacīt, ka visu paspēs laikā. Tā arī notika - jūlijā un augustā visas celtnes bija gatavas lietošanai. Augustā oficiāli tika pabeigts un nodots ekspluatācijā olimpiskais stadions.

Būvniecības laikā dzīvību zaudēja 14 cilvēki, lielākā daļa no viņiem nebija no Grieķijas.

Talismani
---------

Jau kopš 1968. gada ziemas olimpiskajām spēlēm Grenoblē, Francijā neatņemama olimpiādes sastāvdaļa ir talismani. Atēnu olimpiskajām spēlēm bija divi oficiālie talismani - Atēna un Fivoss. Brālis un māsa tika nosaukti Atēnas, sengrieķu mitoloģijas gudrības un taisnīga kara dievietes, un Fēbusa, sengrieķu mitoloģijas gaismas un mūzikas dieva, vārdā.

Latvieši olimpiskajās spēlēs
----------------------------

*Pamatraksts: Latvija 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs* 
Latviju Atēnu olimpiskajās spēlēs pārstāvēja 32 sportisti 11 sporta veidos. Atklāšanas ceremonijā valsts karogu nesa Vadims Vasiļevskis. Latvieši izcīnīja 4 medaļas, visas sudraba kaluma. To paveica Vasiļevskis šķēpmešanā, Jevgēņijs Saproņenko atbalsta lēcienā, Jeļena Rubļevska modernajā pieccīņā un Viktors Ščerbatihs svarcelšanā. Medaļu skaits deva kopējo 58. vietu.

Sporta veidi
------------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Airēšana (14)
* Badmintons (5)
* Basketbols (2)
* Beisbols (1)
* Bokss (11)
* Burāšana (11)
* Cīņas sports (18)
* Daiļlēkšana (8)
 | * Džudo (14)
* Futbols (2)
* Galda teniss (4)
* Handbols (2)
* Jāšana (6)
* Kanoe airēšana (16)
* Lauka hokejs (2)
* Loka šaušana (4)
 | * Modernā pieccīņa (2)
* Paukošana (10)
* Peldēšana (32)
* Riteņbraukšana (18)
* Sinhronā peldēšana (2)
* Softbols (1)
* Svarcelšana (15)
* Šaušana (17)
 | * Tekvondo (8)
* Teniss (4)
* Triatlons (2)
* Ūdenspolo (2)
* Vieglatlētika (46)
* Vingrošana (18)
* Volejbols (4)
 |

Medaļu kopvērtējums
-------------------

*Pamatraksts: 2004. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula* 

| Vieta | Valsts | 11 Zelts | 22 Sudrabs | 33 Bronza | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Karogs: Amerikas Savienotās Valstis ASV | 35 | 39 | 27 | 101 |
| 2 | Karogs: Ķīna Ķīna | 32 | 17 | 14 | 63 |
| 3 | Karogs: Krievija Krievija | 28 | 26 | 38 | 92 |
| 4 | Karogs: Austrālija Austrālija | 17 | 16 | 16 | 49 |
| 5 | Karogs: Japāna Japāna | 16 | 9 | 12 | 37 |
| 6 | Karogs: Vācija Vācija | 13 | 16 | 20 | 49 |
| 7 | Karogs: Francija Francija | 11 | 9 | 13 | 33 |
| 8 | Karogs: Itālija Itālija | 10 | 11 | 11 | 32 |
| 9 | Karogs: Dienvidkoreja Korejas Republika | 9 | 12 | 9 | 30 |
| 10 | Karogs: Apvienotā Karaliste Apvienotā Karaliste | 9 | 9 | 13 | 31 |
| 15 | Karogs: Grieķija Grieķija (mājinieki) | 6 | 6 | 4 | 16 |
| 58 | Karogs: Latvija Latvija | 0 | 4 | 0 | 4 |

Atsauces
--------

1. 1 2  «Athens 2004». *International Olympic Committee*. www.olympic.org. Skatīts: 2008-01-19.
2. ↑  No Atēnām līdz Pekinai[novecojusi saite]
3. ↑  International Olympic Committee - Athens 2004 - Election
4. ↑  Cost of Athens 2004 Olympics Archived 2007. gada 19. decembrī, *Wayback Machine* vietnē. Embassy of Greece, 2004-11-13
5. ↑  NBC Universal rings in Athens profits by Krysten Crawford, *CNNMoney.com*, August 30, 2004.
6. ↑  «Workers in peril at Athens sites». *BBC News*. 2004-07-23. Skatīts: 2008-08-16.

Ārējās saites
-------------

* SOK jumtalapa par Atēnām

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
 Olimpiskās spēles |
| --- |
|  |
| Ceremonijas (Cilvēki, kuri atklājuši OS) • Harta • Pārstāvētās valstis (Vasaras olimpiskās spēles • Ziemas olimpiskās spēles) • Norises vietas (Rīkotājpilsētas izvēle • Olimpiskās vietas, arēnas) • SOK (NOK • Valstu un teritoriju kodi) • Medaļa (Medaļas pēc valstīm • Medaļnieki • Diploms) • Skandāli un strīdi (Dopings • Atņemtās medaļas) • Sporta veidi • Simboli (Lāpu stafetes • Talismani • Pjēra de Kubertēna medaļa) • Sievietes • Nāves gadījumi (I pasaules karš  • II pasaules karš) • Olimpisko spēļu videospēles |
|  |
| Vasaras olimpiskās spēles | 
Valsts karogs: Grieķija 1896 Atēnas  Valsts karogs: Francija 1900 Parīze  Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis 1904 Sentluisa  Valsts karogs: Apvienotā Karaliste 1908 Londona  Valsts karogs: Zviedrija 1912 Stokholma  Valsts karogs: Vācijas Impērija 1916 Berlīne  Valsts karogs: Beļģija 1920 Antverpene  Valsts karogs: Francija 1924 Parīze  Valsts karogs: Nīderlande 1928 Amsterdama  Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis 1932 Losandželosa  Valsts karogs: Vācijas Impērija 1936 Berlīne  Valsts karogs: Somija 1940 Helsinki  Valsts karogs: Apvienotā Karaliste 1944 Londona  Valsts karogs: Apvienotā Karaliste 1948 Londona  Valsts karogs: Somija 1952 Helsinki  Valsts karogs: Austrālija 1956 Melburna  Valsts karogs: Itālija 1960 Roma  Valsts karogs: Japāna 1964 Tokija  Valsts karogs: Meksika 1968 Mehiko  Valsts karogs: Rietumvācija 1972 Minhene  Valsts karogs: Kanāda 1976 Monreāla  Valsts karogs: Padomju Savienība 1980 Maskava  Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis 1984 Losandželosa  Valsts karogs: Dienvidkoreja 1988 Seula  Valsts karogs: Spānija 1992 Barselona  Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis 1996 Atlanta  Valsts karogs: Austrālija 2000 Sidneja  Valsts karogs: Grieķija 2004 Atēnas  Valsts karogs: Ķīna 2008 Pekina  Valsts karogs: Apvienotā Karaliste 2012 Londona  Valsts karogs: Brazīlija 2016 Riodežaneiro  Valsts karogs: Japāna 2020 Tokija  Valsts karogs: Francija *2024 Parīze*  Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis *2028 Losandželosa*  Valsts karogs: Austrālija *2032 Brisbena*  |
|  |
| Ziemas olimpiskās spēles | 
Valsts karogs: Francija 1924 Šamonī  Valsts karogs: Šveice 1928 Sanktmorica  Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis 1932 Leikplesida  Valsts karogs: Vācijas Impērija 1936 Garmiša-Partenkirhene  Valsts karogs: Vācijas Impērija 1940 Garmiša-Partenkirhene  Valsts karogs: Itālija 1944 Kortīna d'Ampeco  Valsts karogs: Šveice 1948 Sanktmorica  Valsts karogs: Norvēģija 1952 Oslo  Valsts karogs: Itālija 1956 Kortīna d'Ampeco  Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis 1960 Skvoveli  Valsts karogs: Austrija 1964 Insbruka  Valsts karogs: Francija 1968 Grenoble  Valsts karogs: Japāna 1972 Saporo  Valsts karogs: Austrija 1976 Insbruka  Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis 1980 Leikplesida  Valsts karogs: Dienvidslāvija 1984 Sarajeva  Valsts karogs: Kanāda 1988 Kalgari  Valsts karogs: Francija 1992 Albērvila  Valsts karogs: Norvēģija 1994 Lillehammere  Valsts karogs: Japāna 1998 Nagano  Valsts karogs: Amerikas Savienotās Valstis 2002 Soltleiksitija  Valsts karogs: Itālija 2006 Turīna  Valsts karogs: Kanāda 2010 Vankūvera  Valsts karogs: Krievija 2014 Soči  Valsts karogs: Dienvidkoreja 2018 Phjončhana  Valsts karogs: Ķīna 2022 Pekina  Valsts karogs: Itālija *2026 Milāna-Kortīna*  |
|  |
| Antīkās olimpiskās spēles • Neoficiālās olimpiskās spēles (1906 Atēnas) • Paraolimpiskās spēles • Jaunatnes olimpiskās spēles |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 133493308
* LCCN: no2003030450
* GND: 10087037-5
* NKC: mzk2004237520

 |

 |