***Luna-16*** (krievu: *Луна-16*) jeb ***E-8-5 № 406*** bija PSRS *Luna* programmas kosmiskais aparāts. Tas kosmosā tika palaists 1970. gada 12. septembrī, nosēdās uz Mēness virsmas un 24. septembrī uz Zemi atgādāja Mēness grunts paraugus. Šī bija pirmā automātiskā Mēness grunts paraugu iegūšanas misija un trešā (pēc *Apollo 11* un *Apollo 12*) reize, kad uz Zemi nogādāti Mēness ieži.

Uzbūve
------

*Luna-16* stacija sastāvēja no nosēšanās pakāpes, raķetes "Mēness — Zeme" un atgriežamā aparāta.

Nosēšanās pakāpe bija unificēta visiem *E-8* sērijas kosmiskajiem aparātiem. Tai bija galvenais dzinējs bremzēšanai un divi mazas vilces dzinēji. Pakāpei bija uzstādīta grunts urbšanas un savākšanas ierīce, kā arī citas ierīces. Nosēšanās pakāpe arī nodrošināja tās augšpusē uzstādītās raķetes "Mēness — Zeme" palaišanu.

Raķete "Mēness — Zeme" jeb starta pakāpe bija apgādāta raķešdzinēju. Tai bija radiosakaru iekārtu. Pakāpes augšpusē bija uzstādīts atgriežamais aparāts. No Mēness paceļamās masas ierobežojuma dēļ raķeti "Mēness — Zeme" nevarēja apgādāt ar pilnvērtīgu vadības sistēmu, tāpēc uz Mēness staciju *E-8-5* nosēšanās vietas izvēlējās tādā mēness apgabalā, kur atgriešanās trajektorijas sākumdaļa sakrita ar vietējo Mēness vertikāli. Tas ļāva radikāli vienkāršot vadības sistēmu un pat izvairīties no trajektorijas korekcijām atceļā no Mēness.

Atgriežamais aparāts bija lodes formā ar masu 34 kg. Tā trīs nodalījumos bija izvietoti: radioraidītāji atklāšanai nolaižoties uz Zemes, akumulatori, izpletņa vadības mehānisms, izpletnis, radioraidītāju antenas, gāzes baloni orientācijai pēc nosēšanās; Mēness grunts konteiners.

Lidojuma gaita
--------------

*Luna-16* tika palaists 1970. gada 12. septembrī 13:25:53 *UTC* ar nesējraķeti *Proton-K / Blok D* no Baikonuras kosmodroma. Kosmiskais aparāts sākotnēji tika ievadīts Zemes orbītā (185 × 241 km), un 14:34 *UTC* dzinējbloks *Blok D* to ievadīja trajektorijā uz Mēnesi. 13. septembrī tika veikts trajektorijas korekcijas manevrs. 16. septembrī 23:38 *UTC* *Luna-16* iegāja Mēness orbītā. Selenocentriskās orbītas parametri bija: orbītas slīpums pret mēness ekvatora plakni — 70°; augstums virs Mēness virsmas (periselēnijā un aposelēnijā) — 110 kilometri. 18. un 19. septembrī orbīta tika izmainīta uz eliptisku (15 × 106 km), kas bija piemērota nolaišanās sākšanai.

1970. gada 20. septembrī 05:12 *UTC* tika ieslēgts bremzēšanas dzinējs. Nolaišanos līdz 20 m augstumam un ātrumam 2,5 m/s nodrošināja vairākas nosēšanās pakāpes dzinēja ieslēgšanas, bet pēc tam ceļu līdz Mēness virsmai nodrošināja divi nosēšanās pakāpes mazās vilces dzinēji. Novirze no plānotā punkta bija 1,5 kilometri.
05:18 *UTC* *Luna-16* nosēdās uz Mēness virsmas Pārpilnības jūrā, vietā ar koordinātēm 0 grādi 31 minūte dienvidu platuma un 56 grādi 22 minūtes austrumu garuma. Uz Mēness nosēdušās stacijas masa bija 1880 kg.
06:03 *UTC* pēc komandām no Zemes ar speciālu ierīci tika sākta Mēness virsmas urbšana. Septiņu minūšu laikā tika iegūts 35 cm gara grunts kolona, kas hermētiskā kapsulā tika ievietota atgriežamajā aparātā.

21. septembrī 07:43 *UTC* no Mēness virsmas pacēlās *Luna-16* raķete "Mēness — Zeme" ar atgriežamo aparātu. Raķešdzinējs darbojās līdz brīdim, kad aparāta ātrums sasniedza 2,708 km/s. Starta pakāpes masa bija 512 kg.

24. septembrī 01:50 *UTC* atgriežamais aparāts atdalījās no pēdējās pakāpes 50 000 km attālumā no Zemes. 05:10 *UTC* kapsula iegāja Zemes atmosfēras augšējos slāņos. 14,5 km augstumā atvērās bremzēšanas izpletnis, kas tika atvienots 11 km augstumā. 05:26 *UTC* atgriežamais aparāts veica mīksto nosēšanos PSRS teritorijā 80 kilometru attālumā no Žezkazganas pilsētas Kazahstānā. 12 minūtes pirms nosēšanās un tā turpmākā nolaišanās tika novērota no helikoptera. Uz Zemes nogādātās grunts kolonnas kopējā masa bija 101 grams.

Mēness grunts paraugi
---------------------

Pēc kapsulas atvēršanas PSRS ZA Vernadska Ģeoķīmijas un analītiskās ķīmijas institūtā noskaidrojās, ka urbis ir pilns ar birstošu mēness grunti − regolītu, kas ir dažādgraudains tumši pelēks (melnīgsnējs) pulveris, kuru viegli formējas un salīp atsevišķās irdenās pikās. Šī īpašība būtiski atšķir Mēness grunti no Zemes bezstruktūras putekļiem, pēc šīs īpašības tā atgādina mitro smilšu vai zemes augsnes piku struktūru. Turklāt regolīta graudainums palielinājās līdz ar dziļumu. Pēc ķīmiskā sastāva Mēness grunts viela bija sasmalcināti bazalta tipa kalnu ieži.

* Luna-16 makets Kalugā *Luna-16* makets Kalugā
* Luna-16 atgriežamais aparāts *Luna-16* atgriežamais aparāts
* 2009. gadā LRO uzņemtajā attēlā redzams Luna-16 nolaižamais aparāts 2009. gadā *LRO* uzņemtajā attēlā redzams *Luna-16* nolaižamais aparāts

Atsauces
--------

1. ↑  Луна-16 epizodsspace.airbase.ru
2. 1 2  ПАМЯТНАЯ ДАТА. 1970 ГОД - АМС «ЛУНА-16». ПЕРВАЯ ДОСТАВКА ГРУНТА С ЛУНЫ АВТОМАТИЧЕСКОЙ СТАНЦИЕЙ Роскосмос, 2016-09-24

Ārējās saites
-------------

* Автоматическая станция «Луна-16» НПО Лавочкина (krieviski)
* The Mission of Luna 16 (angliski)
* Luna Ye-8-5 (Luna 15, 16, 18, 20) Gunter Dirk Krebs (angliski)
* За лунным камнем В. Алексеев, Л. Лебедев, Машиностроение, 1972 (krieviski)

  


|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
**←** 1969.  ·  1970. gada orbitālie starti  ·  1971. **→** |
| --- |
|  |
| Kosmos-318 | OPS 6531 | Intelsat III F-6 | Kosmos-319 | Kosmos-320 | Kosmos-321 | Kosmos-322 | TIROS-M ·  Australis-OSCAR 5 | ~~DS-P1-I № 7~~ | SERT-2 | ~~E-8-5 № 405~~ | Kosmos-323 | Ōsumi | OPS 0054 | Molnija-1 № 17 | Kosmos-324 | Kosmos-325 | OPS 0440 ·  OPS 3402 | Wika ·  Mika | Kosmos-326 | Meteor № 14 | Kosmos-327 | NATO 2A | Kosmos-328 | Kosmos-329 | Kosmos-330 | Nimbus 4 ·  Topo-1 | Kosmos-331 | OPS 7033 ·  OPS 7044 | Kosmos-332 | **Apollo 13** | Kosmos-333 | OPS 2863 | Intelsat III F-7 | Kosmos-334 | Dong Fang Hong I | Kosmos-335 | Kosmos-336 ·  Kosmos-337 ·  Kosmos-338 ·  Kosmos-339 ·  Kosmos-340 ·  Kosmos-341 ·  Kosmos-342 ·  Kosmos-343 | Meteor № 13 | Kosmos-344 | Kosmos-345 | OPS 4720 ·  OPS 8520 | ~~DS-P1-Ju № 32~~ | **Sojuz-9** | Kosmos-346 | *STV-3* | Kosmos-347 | Kosmos-348 | Kosmos-349 | OPS 5346 | Meteor-M № 17 | OPS 6820 | Molnija-1 № 21 | Kosmos-350 | Kosmos-351 | ~~Strela-2M № 1~~ | Kosmos-352 | Kosmos-353 | ~~Zenit-4 № 75~~ | OPS 4324 | *Intelsat III F-8* | Kosmos-354 | Interkosmos 3 | Kosmos-355 | Kosmos-356 | Venera-7 | OPS 7874 | Skynet 1B | Kosmos-357 | Kosmos-358 | *Kosmos-359* | OPS 8329 | Transit O-19 | Kosmos-360 | OPS 7329 | ~~Orba~~ | OPS 0203 | Kosmos-361 | Luna-16 | Kosmos-362 | Kosmos-363 | Kosmos-364 | *MS-F1* | Kosmos-365 | Molnija-1 № 19 | Kosmos-366 | Kosmos-367 | Kosmos-368 | Kosmos-369 | Kosmos-370 | Kosmos-371 | Interkosmos-4 | Meteor-M № 16 | Kosmos-372 | Kosmos-373 | Zond-8 | Kosmos-374 | OPS 7568 | Kosmos-375 | Kosmos-376 | *OPS 5960* | OFO ·  RM-1 | Luna-17 (Lunohod-1) | Kosmos-377 | Kosmos-378 | OPS 4992 ·  OPS 6829 | Kosmos-379 | Kosmos-380 | Molnija-1 № 23 | ~~OAO-B~~ | Kosmos-381 | Kosmos-382 | Kosmos-383 | Kosmos-384 ·  Nauka № 2 | NOAA-1 ·  CEPI | Uhuru | Kosmos-385 | Peole | Kosmos-386 | Kosmos-387 | Kosmos-388 | Kosmos-389 | ~~DS-P1-M № 1~~ | Molnija-1 № 22 |
|  |
| Derīgās kravas atdalītas ar aizzīmēm ( · ), starti ar vertikālā svītrām ( | ). Pilotējamie lidojumi izcelti **treknā tekstā**. Startu avārijas atzīmētas ~~nosvītrotas~~; nepareizā orbītā ievadīts vai citas kļūmes, kuru dēļ kosmisko aparātu nevar lietderīgi izmantot, apzīmēts *kursīvā*. Derīgās kravas, kas palaistas no citiem kosmiskajiem aparātiem, iekļautas (iekavās). |

 |