**Endrū Stīvens Grovs** (angļu: *Andrew Stephen Grove*), līdz 1950. gadu beigām **Andrāšs Ištvāns Grofs** (ungāru: *András István Gróf;*; dzimis 1936. gada 2. septembrī, miris 2016. gada 21. martā) bija Ungārijā dzimis ASV ķīmijas zinātnieks un uzņēmējs. Viņš bija *Intel* darbinieks no tā pirmsākumiem, izpilddirektors no 1987. līdz 1998. gadam, palīdzējis uzņēmumam kļūt par pasaulē lielāko pusvadītāju ražotāju.

Grovs tiek uzskatīts par pusvadītāju rūpniecības pamatlicēju. 1997. gadā žurnāls *Time* par "Gada cilvēku" izvēlēja Endrū Grovu kā "personu, kura ir visvairāk atbildīga par pārsteidzošo mikroshēmu jaudas un inovācijas potenciāla pieaugumu".

Agrīnie gadi un studijas
------------------------

Andrāšs Ištvāns Grofs dzimis vidusšķiras ebreju ģimenē Budapeštā, Ungārijā. Četru gadu vecumā saslima ar skarlatīnu, kas bija gandrīz fatāla un izraisīja daļēju dzirdes zudumu.

Otrā pasaules kara laikā nacistiskā Vācija okupēja Ungāriju, un daudzi ebreji tika ieslodzīti koncentrācijas nometnēs. Lai izvairītos no aizturēšanas, Grofs ar māti ieguva viltotus dokumentus un slēpās pie draugiem. Viņa tēvs tika arestēts un nosūtīts spaidu darbos, tomēr izdzīvoja un pēc kara atgriezās pie ģimenes.

Pēc vidusskolas beigšanas Grofs iestājās Budapeštas Universitātē.
Ungārijas revolūcijas laikā, baidoties no represijām, 1956. gada decembrī viņš pārbēga uz Austriju.
1957. gada janvārī Grofs emigrēja uz ASV un apmetās pie sava tēvoča Ņujorkā. Viņš iestājās Ņujorkas pilsētas koledžā un studēja ķīmijas tehnoloģijas, un 1960. gadā ieguva bakalaura grādu.
Tā kā apkārtējie nevarēja pareizi izrunāt viņa vārdu, Andrāšs Ištvāns Grofs to angliskoja uz Endrū Stīvens Grovs.
1958. gadā viņš apprecējās ar imigranti no Austrijas Evu Kastrani.

1960. gada vasarā Endrū Grovs pārcēlās uz Kaliforniju un iestājās Kalifornijas Universitātē, Bērkli; 1963. gadā viņš ieguva doktora grādu ķīmijas inženierijā.

Karjera
-------

1963. gadā Grovs sāka strādāt pusvadītāju ražotājā *Fairchild Semiconductor* par pētnieku. 1967. gadā viņš kļuva par direktora asistentu attīstības jautājumos. Šeit Grovs iepazinās ar mikroshēmu tehnoloģijām to agrīnajā stadijā. 1967. gadā viņš sarakstīja mācību grāmatu koledžām "Pusvadītāju ierīču fizika un tehnoloģija" (*Physics and Technology of Semiconductor Devices*).

1968. gadā *Fairchild Semiconductor* darbinieki Roberts Noiss un Gordons Mūrs dibināja uzņēmumu *Intel*. Grovs pievienojās *Intel* tā dibināšanas dienā, lai gan nebija tā dibinātājs. Grovs sākotnēji strādāja par uzņēmuma inženierijas direktoru un palīdzēja uzsākt ražošanas darbības.
1979. gadā Endrū Grovs kļuva par *Intel* prezidentu.

Sākotnēji *Intel* primārā produkcija bija dinamiskās brīvpiekļuves atmiņas (*DRAM*) mikroshēmas. 1985. gadā, kad pieprasījums pēc atmiņas mikroshēmām bija samazinājies, bija radušās ražošanas problēmas un izaicinājumi, ko radīja Japānas atmiņas mikroshēmu dempings ar zemākām cenām, Grovs bija spiests veikt radikālas izmaiņas. Viņš izvēlējās pārtraukt *DRAM* ražošanu un to vietā koncentrēties uz mikroprocesoriem. Grovam bija galvenā loma sarunās ar *IBM*, lai izmantotu tikai *Intel* mikroprocesorus visos tā jaunajos personālajos datoros.

1987. gadā Grovs kļuva par *Intel* izpilddirektoru. 1997. gadā viņš kļuva arī par uzņēmuma padomes priekšsēdētāju.
1998. gada maijā Grovs atstāja izpilddirektora amatu. Viņš bija padomes priekšsēdētājs līdz 2004. gada novembrim. Pēc tam viņš turpināja darboties *Intel* kā vecākais padomdevējs, kā arī lasīja lekcijas Stenforda Universitātē.

1990. gadu vidū Grovam konstatēja prostatas vēzi.
2000. gadā viņam diagnozticēja Pārkinsona slimību.
Endrū Grovs mira 2016. gada 21. martā savās mājās; nāves cēlonis nav noskaidrots.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Endrū Grovs***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Andrew S. Grove 1936 – 2016 Intel
* Andrew Stephen Grove (Gróf) geni.com

  


| Uzņēmējdarbība |
| --- |
| Priekštecis:Gordons Mūrs | ***Intel* izpilddirektors**1987—1998 | Pēctecis:**Kreigs Berets** |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Gada cilvēks (*Time*) |
| --- |
|  |
| 
* Džimijs Kārters (1976)
* Anvars Sādāts (1977)
* Dens Sjaopins (1978)
* Rūhollāhs Mūsavī Homeinī (1979)
* Ronalds Reigans (1980)
* Lehs Valensa (1981)
* Personālais dators (1982)
* Ronalds Reigans / Jurijs Andropovs (1983)
* Pīters Jūberots (1984)
* Dens Sjaopins (1985)
* Korasona Akino (1986)
* Mihails Gorbačovs (1987)
* Planēta Zeme briesmās (1988)
* Mihails Gorbačovs (1989)
* Džordžs Herberts Volkers Bušs (1990)
* Teds Tērners (1991)
* Bills Klintons (1992)
* Miera uzturētāji: Jāsirs Arafāts / Frederiks Vilems de Klerks / Nelsons Mandela / Ichaks Rabins (1993)
* Jānis Pāvils II (1994)
* Ņūts Gingričs (1995)
* Deivids Ho (1996)
* Endrū Grovs (1997)
* Bills Klintons / Kenets Stārs (1998)
* Džefs Beizoss (1999)
* Džordžs V. Bušs (2000)

 |
|  |
| 
* Pilns saraksts
* 1927—1950
* 1951—1975
* 1976—2000
* 2001—pašlaik

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 108281008
* LNB: 000087091
* LCCN: n83040150
* ISNI: 0000 0001 1779 3471
* GND: 13408831X
* SUDOC: 028619536
* BNF: cb120418372 (data)
* BIBSYS: 90915211
* NDL: 00441846
* NKC: kup19980000033921
* SBN identifikators LO1V029860 nav derīgs.

 |

 |