**Mimass** (grieķu:  *Μίμας*) ir Saturna pavadonis, pats mazākais zināmais astronomiskais ķermenis ar gravitācijas iespaidā veidotu lodveida formu. Ar 396 km diametru tas pēc izmēriem ieņem 20. vietu starp Saules sistēmas pavadoņiem. Domājams, Mimass pēc formas, izmēriem un masas ir minimālais iespējamais pie pundurplanētām pieskaitāmais debess ķermenis, ja tas nebūtu pavadonis.

Atklāšana un nosaukums
----------------------

Mimasu atklāja Viljams Heršels 1789. gada 17. septembrī. Mimasa atklāšanu viņš apraksta šādi: "Mana četrdesmit pēdu teleskopa gaismas jūtība ļoti noderēja; 1789. gada 17. septembrī es pamanīju septīto pavadoni, kas toreiz atradās vislielākajā attālinājumā uz rietumiem no savas planētas.". Nosaukumu pavadonim deva Heršela dēls 1847. gadā par godu Mimasam, vienam no gigantiem sengrieķu mitoloģijā.

Orbīta
------

Mimasa orbītai ir gandrīz ideāla riņķa līnijas forma. Mimasa vidējais attālums līdz Saturna centram sastāda ap 185 520 km, bet līdz planētas atmosfērai ap 125 252 km. Orbītas ekscentritāte ir 0,0202, un tās slīpums ir 1,566 grādi pret Saturna ekvatoru. Orbītas mazās ekscentritātes dēļ attālums no Mimasa līdz Saturnam mainās tikai apmēram par 7500 kilometriem. Pilnu apgriezienu ap Saturnu Mimass veic 22 stundās, 37 minūtēs un 5,2 sekundēs.

Fiziskās īpašības
-----------------

Mimasa zemais blīvums (~1,15 g/cm³) norāda, ka tas sastāv galvenokārt no ūdens ledus ar nelielu akmens materiāla piejaukumu. Saturna paisuma spēku darbības rezultātā, Mimass nav īsti sfērisks. Tā viena ass par 10% garāka par otru (pavadoņa izmēri — 418×392×383 km.). Šāda sfēriskās formas deformācija ir labi saskatāma Kassini zondes fotoattēlos. Atmosfēras uz Mimasa nav.

### Krāteri

Mimasu raksturojoša īpatnība ir milzīgais triecienkrāteris Heršels (diametrs 130 km.), nosaukts par godu pavadoņa pirmatklājējam. Domājams, tālā pagātnē Mimasā ietriecās liels asteroīds, izveidojot lielo Heršela krāteri. Pavadoņa pretējā pusē novērojamās plaisas izveidojās no triecienviļņa, kas izgāja cauri visam debess ķermenim. Krātera diametrs sastāda gandrīz trešdaļu no paša Mimasa diametra. Krātera sienu augstums sastāda gandrīz 5 km.; lielākais dziļums ir 10 km. Centrālais paaugstinājums paceļas 6 km. virs krātera dibena plaknes. Ja proporcionāli šāds krāteris atrastos uz Zemes, tā diametrs būtu virs 4000 km. t.i. platāks par Kanādu. Mimasa virsma ir nosēta ar daudz mazākiem triecienkrāteriem, taču neviens no tiem nav salīdzināms ar Heršela krāteri.

Atsauces
--------

1. ↑  «HERSCHEL.By M. Arago, p.207». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 13. janvārī. Skatīts: 2009. gada 10. augustā.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Mimass***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Saturna pavadoņi |
| --- |
|  |
| Gredzenu gani | 
* *S/2009 S 1*
* Pāns
* Dafnis
* Atlass
* Prometejs
* Pandora

 |
|  |
| Koorbitālie | 
* Epimētejs
* Jānuss

 |
|  |
| G gredzens | 
* Egeons

 |
|  |
| Alkionīdi | 
* Metone
* Antē
* Pallēne

 |
|  |
|  Lielie iekšējie(un to Trojas pavadoņi) | 
* Mimass
* Encelads
* Tētija
* (Telesto
* Kalipso)
* Diona
* (Helēna
* Polideuks)

 |
|  |
| Lielie ārējie pavadoņi | 
* Reja
* Titāns
* Hiperions
* Japets

 |
|  |
| Inuītu grupa | 
* Kiviuks
* Idžirāks
* Pāliaks
* Siarnāks
* Tarkeiks

 |
|  |
| Nordiskā grupa | 
* Fēbe
* Skadi
* *S/2007 S 2*(?)
* Skols
* *S/2004 S 13*
* Greipa
* Hirokina
* Jarnsaksa
* Mundilveri
* *S/2006 S 1*(?)
* *S/2004 S 17*(?)
* Berjelmirs
* Narvi
* Sutungs
* Hati
* *S/2004 S 12*(?)
* Farbauti
* Trims
* Ajirs
* *S/2007 S 3*(?)
* Bestla
* *S/2004 S 7*(?)
* *S/2006 S 3*
* Fenrirs
* Surters
* Kari
* Imirs
* Logi
* Fornjots

 |
|  |
| Gallu grupa | 
* Albiorikss
* Bevīna
* Eriaps
* Tarvosa

 |

 |