**Angļu valoda** (*English*, izrunā: [ˈɪŋɡlɪʃ]) ir viena no indoeiropiešu valodu saimes valodām. Tā pieder ģermāņu valodu grupas rietumģermāņu atzara valodām. Tiek lēsts, ka tā ir dzimtā valoda no 309 līdz 400 miljoniem cilvēku, un pēc šī rādītāja angļu valoda ir trešā lielākā valoda pasaulē aiz ķīniešu valodas un spāņu valodas. Savukārt, pieskaitot visus pārējos šīs valodas pratējus, tā ir visizplatītākā valoda pasaulē un bieži tiek izmantota kā starptautiska saziņas valoda. Kopumā to prot apmēram 1,348 miljardi cilvēku. Valodu plaši lieto visos kontinentos. Divi izteikti angļu valodas dialekti ir britu angļu valoda un amerikāņu angļu valoda. Vistuvākās valodas angļu valodai ir rietumfrīzu valoda, vācu valoda un nīderlandiešu valoda. Angļu valodas pierakstam izmanto latīņu alfabētu.

Angļu valoda ir valsts valoda vairākās valstīs: Apvienotajā Karalistē, Amerikas Savienotajās Valstīs, Kanādā, Austrālijā, Jaunzēlandē un vairākas Karību jūras un Klusā okeāna salu valstīs. Tā ir arī viena no oficiālām valodām Indijā, Filipīnās, Singapūrā un vairākās Āfrikas valstīs.

Valodnieki uzskata, ka visradnieciskākā valoda ir rietumfrīzu valoda, bet islandiešu valoda, kas maz ir mainījusies vairāku gadsimtu laikā, ir vienīgā neizmirusī valoda, kas pēc gramatiskās struktūras ir vistuvākā senangļu valodai, no kuras ir cēlusies angļu valoda. Tomēr liels skaits angļu valodas vārdu arī aizgūti un darināti no latīņu valodas vārdu saknēm, jo latīņu valodu ilgu laiku varēja uzskatīt par kristiešu baznīcas un Eiropas intelektuālās dzīves *lingua franca*.

Vēsture
-------

Angļu valoda radusies no anglofrīziešu dialektiem, kurus Lielbritānijā no ziemeļrietumu Vācijas un ziemeļu Nīderlandes ienesa ģermāņu ieceļotāji un romiešu karavīri. Senangļu valodu spēcīgi ietekmēja skandināvu valodās runājošo vikingu karagājieni Anglijā 8. un 9. gadsimtā, bet 11. gadsimtā franciski runājošo normāņu uzbrukums, kuri izraisīja gramatikas vienkāršošanos un leksikas bagātināšanos. Normāņi valdīja 300 gadus, kuru laikā franču valodai bija lielāks prestižs kā angļu valodai, kas izraisīja arī izmaiņas rakstībā — th lietošanu burtu þ un ð vietā un ģerundiju parādīšanos. Ap 15. gadsimtu notika tā saucamā "lielā patskaņu mija" — izmaiņas garo patskaņu izrunā, kas ir viens no iemesliem, kāpēc mūsdienu angļu valodas rakstība neatbilst izrunai. Šajā laikā valdības struktūrās izplatījās Londonas dialekts, izraisot valodas standartizāciju. 17. gadsimtā Lielbritānija kļuva par koloniālu lielvalsti, kas izraisīja angļu valodas izplatību visā pasaulē un atšķirīgu standartizētu dialektu veidošanos kolonijās.

Angļu valodas vārdu krājuma izcelsme procentos.Angļu valodas vārdu krājuma izcelsme procentos.

Izplatība
---------

*Pamatraksts: Valstis ar oficiālo angļu valodu* 
Angļu valoda ir pamatvaloda Angiljā, Antigvā un Barbudā, Austrālijā, Bahamu Salās, Barbadosā, Bermudu Salās, Belizā, Britu Indijas okeāna teritorijā, Britu Virdžīnu salās, Kanādā, Kaimanu salās, Dominkā, Folklenda salās, Gibraltārā, Grenādā, Gvajānā, Menas salā, Jamaikā, Džērsijā, Montserratā, Nauru, Jaunzēlandē, Īrijā, Svētās Helēnas salā, Sentlūsijā, Sentkitsā un Nevisā, Sentvinsentā un Grenadīnās, Trinidādā un Tobāgo, Apvienotajā Karalistē, ASV Virdžīnās, Amerikas Savienotajās Valstīs un Zimbabvē, bez tam tā ir oficiāla valoda ASV Samoa, Botsvānā, Kamerūnā, Kuka salās, Etiopijā, Fidži, Filipīnās, Gambijā, Ganā, Kenijā, Kiribati, Lesoto, Libērijā, Malāvijā, Maltā, Māršala salās, Mauritānijā, Namībijā, Nigērijā, Pakistānā, Palau, Papua-Jaungvinejā, Ruandā, Samoā, Seišelās, Sjerraleonē, Singapūrā, Somālijā, Dienvidāfrikā, Svatini, Tanzānijā, Tongā, Ugandā, Vanuatu un Zambijā, turklāt ir vairākas valstis, kurās angļu valodu lieto valdības un militārās struktūras, lai arī angļu valoda nav valsts valoda un reizēm pat ne sevišķi izplatīta šajā valstī.[*nepieciešama atsauce*]

Angļu valoda ir vairāku starptautisko organizāciju darba valoda un, saskaņā ar starptautisku vienošanos, saziņas valoda jūras un gaisa satiksmē. Angļu valodas plašo izplatību sekmējusi ne tikai Britu impērijas ekspansija koloniālajā laikmetā, bet arī salīdzinoši vienkāršā gramatika un vārdu kārtība, kas līdzīga 75% citu pasaules valodu, taču to kavē neatbilstība starp rakstu un mutvārdu valodu.

Latvijā angļu valoda, sākot no 3. klases, bieži tiek mācīta skolās kā pirmā svešvaloda. Saskaņā ar *Eurobarometer* 2012. gadā publicētajiem datiem, 46% Latvijas iedzīvotāju savas angļu valodas zināšanas vērtē kā pietiekamas, lai tajā varētu sazināties.

Britu padome prognozējusi, ka līdz 2050. gadam angļu valodu pratīs puse pasaules iedzīvotāju.

Gramatika
---------

Angļu valodā vairākums vārdu ir kopdzimtē, tomēr reizēm izšķir arī sieviešu un vīriešu dzimti, reizēm dzimumu līdztiesības vārdā tiek mēģināts veicināt kopdzimtes vārdu lietošanu. Vārdi tiek locīti minimāli — ir nominatīvs, ģenitīvs un akuzatīvs, tomēr tos lieto tikai personu vietniekvārdu locīšanai. Tiek izšķirts vienskaitlis un daudzskaitlis. Angļu valodā ir divu veidu artikuli — noteiktais artikuls *the* un nenoteiktie artikuli *a* un *an*. Darbības vārdiem ir trīs personas katrā skaitlī.

Rakstība
--------

Angļu valodā kopš 9. gadsimta tiek lietots latīņu alfabēts, pirms tam lietoja anglosakšu rūnas. Angļu rakstība ir vēsturiska, nevis fonētiska, tāpēc vārdu izruna bieži vien ir ļoti atšķirīga no rakstības, sagādājot ievērojamas grūtības valodas apguvē — tiek uzskatīts, ka salīdzinot ar lielāko daļu valodu, kurās lieto alfabētu, angļu valodas rakstība ir vissarežģītākā.[*nepieciešama atsauce*]

Atsauces
--------

1. ↑  Ethnologue (1984 estimate); The Triumph of English, The Economist, Dec. 20, 2001; Ethnologue (1999 estimate); «20,000 Teaching Jobs» (English). Oxford Seminars. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2011-08-22. Skatīts: 2007-02-18.;
2. 1 2  «Lecture 7: World-Wide English». EHistLing. Skatīts: 2007-03-26.
3. 1 2  (angliski) «Ethnologue».
4. 1 2  (angliski) «English language». Britannica Online Encyclopedia. Skatīts: 2010-06-05.
5. ↑  Daniels Veisborts (2006). "Translation: theory and practice : a historical reader". Oxford University Press, 100 lpp.
6. ↑  «Angļu valoda 3.–9. klasei». *Valsts izglītības satura centrs* (latviski). Arhivēts no oriģināla, laiks: 2011. gada 28. Novembris. Skatīts: 2012. gada 9. augustā.
7. ↑  Aiga Veckalne. "Svešvalodu zināšanas – īpaša latviešu priekšrocība" (latviski). *Latvijas Avīze*. Atjaunināts: 2012. gada 9. augustā.
8. ↑  «Līdz 2050. gadam angliski runās puse Zemes iedzīvotāju». *Tvnet* (latviski). Skatīts: 2012. gada 9. augustā.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Angļu valoda***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Lielās Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Ahero A. Angļu īpašvārdu atveide latviešu valodā. / red. R.Jozauska — Zinātne, Rīga, 2006 (latviski)
* Learning English British Broadcasting Corporation (angliski)
* English Primary Resources (angliski)
* English Language (ESL) Learning Online UsingEnglish.com (angliski)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Mūsdienu ģermāņu valodas |
| --- |
|  |
| Ziemeļģermāņu | 
* dāņu
* fēru
* islandiešu
* norvēģu
	+ būkmols
	+ jaunnorvēģu
* zviedru

 |
|  |
| Rietumģermāņu | 
* afrikandu
* alemaņu
* angļu
* jidišs
* lejasvācu
* limburgiešu
* luksemburgiešu
* nīderlandiešu
* rietumfrīzu
* Saterlandes frīzu
* skotu
* vācu
* ziemeļfrīzu

 |

 |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Eiropas Savienības oficiālās valodas Valsts karogs: Eiropas Savienība |
| --- |
|  |
| 
* Angļu
* Bulgāru
* Čehu
* Dāņu
* Franču
* Grieķu
* Horvātu
* Igauņu
* Īru
* Itāļu
* Latviešu
* Lietuviešu
* Maltiešu
* Nīderlandiešu
* Poļu
* Portugāļu
* Rumāņu
* Slovāku
* Slovēņu
* Somu
* Spāņu
* Ungāru
* Vācu
* Zviedru

 |

 |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
ANO oficiālās valodas |
| --- |
|  |
| 
* Angļu valoda
* Arābu valoda
* Franču valoda
* Krievu valoda
* Ķīniešu valoda
* Spāņu valoda

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* LNB: 000048547
* LCCN: sh85043413
* GND: 4014777-0
* SUDOC: 027219232
* BNF: cb119308987 (data)
* HDS: 011198
* NDL: 00561788
* NKC: ph114056
* BNE: XX528236

 |

 |