recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Helēna Bitnere-Hehta** (dzimusi 1935. gada 16. decembrī Rīgā) ir bijusī latviešu basketboliste, spēlējusi aizsardzes pozīcijā.

Biogrāfija
----------

Izglītību ieguvusi Rīgas 5. vidusskolā, kā arī Rīgas Medicīnas institūtā, ko beigusi 1963. gadā. Viņas vecākā māsa Benita bijusi Latvijas vieglatlētu izlasē jau vidusskolas laikā, abas māsas skolas laikā piedalījušās gan basketbola, gan volejbola, gan vieglatlētikas sacensībās. Bērnībā lauzusi kreiso roku, kas nav ļāvis turpmākajā dzīvē to izliekt taisni.

Laikā no 1953. līdz 1958. gadam viņa pārstāvēja LVU un "Daugava" komandas, no 1959. līdz 1967. gadam — Rīgas TTT. TTT sastāvā izcīnījusi sešus PSRS čempiontitulus (1960—1964, 1966). 1956. gadā kļuva par PSRS vicečempioni, savukārt 1958. gadā — trešās vietas ieguvēju. Tāpat TTT sastāvā piecas reizes uzvarēja Eiropas čempionvienību kausa izcīņā (1960—1962, 1964, 1966). Vēl H. Bitnere-Hehta divas reizes uzvarējusi Latvijas PSR čempionātā (1954, 1955).

Latvijas PSR izlases sastāvā aizvadījusi 89 spēles, divas reizes uzvarējusi PSRS Tautu spartakiādē (1963, 1967). PSRS izlases sastāvā 1959. gadā izcīnījusi uzvaru Pasaules čempionātā, kā arī uzvarējusi 1960. gada Eiropas čempionātā un 1958. gada Eiropas čempionātā izlases sastāvā tika ieņemta 2. vieta.

H. Bitnere-Hehta ir bijusi farmaceite. Ir PSRS Nopelniem bagātā sporta meistare (1965). Precējusies ar bijušo basketbolistu, kas spēlējis Rīgas ASK un vadījis LLA Fiziskās audzināšanas katedru, Oļģertu Hehtu.

Atsauces
--------

1. 1 2 3 4  Guntis Keisels. *Zelta meitenes TTT*. Jumava, 2008. 58. lpp. ISBN 978-9984-38-625-6.
2. 1 2 3 4 5  *Latvijas enciklopēdija*. 1. sējums. Rīga : Valērija Belokoņa izdevniecība. 2002. 701. lpp. ISBN 9984-9482-1-8.
3. 1 2 3  Zigurds Mežavilks, Egons Slēde. *TTT*. Rīga : Liesma, 1977. 49.—52. lpp.
4. ↑  Guntis Keisels. *Latvijas basketbola vēsture*. Jumava, 1998. 295. lpp. ISBN 9984-05-187-0.

Ārējās saites
-------------

* *FIBA ARCHIVE* profils (angliski)
* Latvijas basketbola Goda zāles profils

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Latvijas basketbola Goda zālē iekļautie |
| --- |
|  |
| Spēlētāji | 
* Helēna Bitnere-Hehta
* Visvaldis Eglītis
* Rūdolfs Jurciņš
* Oļģerts Jurgensons
* Juris Kalniņš
* Jānis Krūmiņš
* Igors Miglinieks
* Valdis Muižnieks
* Cēzars Ozers
* Silvija Ravdone-Krodere
* Uļjana Semjonova
* Gunārs Siliņš
* Skaidrīte Smildziņa-Budovska
* Dzidra Uztupe-Karamiševa
* Maigonis Valdmanis
* Valdis Valters

 |
|  |
| Treneri | 
* Oļģerts Altbergs
* Valdemārs Baumanis
* Aleksandrs Gomeļskis
* Raimonds Karnītis
* Alfrēds Krauklis

 |
|  |
| Rīkotāji | 
* Tālivaldis Pētersons
* Imants Pļaviņš
* Miervaldis Ramāns

 |
|  |
| Tiesneši | 
* Viesturs Baldzēns

 |
|  |
| Komandas | 
* Latvijas basketbola izlase
* Rīgas ASK
* Rīgas TTT
* Latvijas PSR sieviešu basketbola izlase
* Latvijas PSR basketbola izlase
* Rīgas "Barons/LMT"

 |

 |
**Helmuts Kārlis Bernhards grāfs fon Moltke** (vācu: *Helmuth Karl Bernhard Graf von Moltke*; dzimis 1800. gada 26. oktobrī, miris 1891. gada 24. aprīlī) bija prūšu feldmaršals, Prūsijas armijas ģenerālštāba priekšnieks (1857-1888) un kara teorētiķis. Kā ģenerālštāba priekšnieks devu lielu ieguldījumu Prūsijas uzvarai pār Franciju Francijas-Prūsijas karā (1870-1871), kura rezultātā tika dibināta apvienotā Vācijas valsts.

Dzimis karavīra ģimenē. Armijā kopš 11 gadu vecuma. Iesākumā Dānijas armijā, tomēr 1822. gadā iestājās prūšu dienestā. Strādāja kadetu skolā Frankfurtē pie Oderas. 1835. gadā devās uz Osmaņu impēriju un kļuva par militāro padomnieku. Piedalījās kaujās pret Ēģiptes spēkiem Muhameda Alī pašā vadībā. 1839. gada nogalē atgriezās Berlīnē.

1857. gadā kļuva par Prūsijas armijas ģenerālštāba priekšnieku un darbojās šajā postenī 30 gadus. Fon Moltkes vadībā Prūsijas armija uzvarēja Otrajā Šlēzvigas karā (1864) un Austriešu-prūšu karā (1866). Tomēr izšķirošā bija uzvara Francijas-Prūsijas karā (1870-1871). Kara rezultātā tika smagi sakauta Francija, krita Otrā Francijas impērija un tika dibināta jauna lielvara - apvienotā Vācijas impērija. 1888. gadā beidza aktīvu darbību, miris 1891. gadā Berlīnē.

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Helmuts fon Moltke***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Molkes Franču-prūšu kara memuāri (angliski)
* Helmuts fon Moltke *Project Gutenberg* (vāciski)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 98817698
* LNB: 000137995
* LCCN: n50063223
* ISNI: 0000 0001 2144 9155
* GND: 118583387
* SELIBR: 231652
* SUDOC: 028099052
* BNF: cb12399066x (data)
* BIBSYS: 90105979
* NLA: 35799426
* NDL: 00621141
* NKC: kup19950000066557
* CiNii: DA03889801

 |

 |
**Ase** bija Gaujas līvu vecākais un viens no Satezeles aizstāvju vadoņiem Satezeles kaujas laikā 1212. gadā. Iespējams, ka viņš bija Satezeles vai Salaspils līvu vecākais pēc Ako nogalināšanas 1206. gada kaujā pie Salaspils. Ase tika nosūtīts uz pārrunām pie vāciešiem, kļuva par ķīlnieku un tika piesiets pie moku rīkiem.

Vārda cilme
-----------

Ar šā vecākā un viņa pēcnācēju vārdu, iespējams, varētu būt saistīts ciemats Asigale, kas minēts jau 1258. gadā, bet muiža (*loco, qui dicitur Asegalle*) pastāvējusi 13. gadsimta beigās kā viens no Rīgas domkapitula īpašumiem. Viens no Azgaļiem, Jēkabs, 15. gadsimta vidū bija Krimuldas fogts, novada pārvaldnieks un tiesnesis.

Azgaļiem bija valdījumi arī Lēdurgas draudzes Tamsāres ciemā (1428). Azgaļi ieņēma nozīmīgu sociālu statusu arhibīskapijā un iesaistījās arhibīskapa un ordeņa cīņas 1394. un 1397. gadā. Brāļi Johans un Detlevs 1360. gadā mantoja līvu izcelsmes vasaļu Gerharda Alenpoiša un Johana Līvena zemi. Azgaļu vārds pēdējo reizi vēstures avotos parādās 1453. gadā, kad viņi pārdeva Azgaļu, vēlāko Englārtes muižu. Vieta atradās mūsdienu Raganas apkārtnē.

13. gadsimta Latvijas nominālie un faktiskie valdnieki Ases laikā
-----------------------------------------------------------------

Atbilstoši viduslaiku politiskajām tradīcijām katrai Senlatvijas zemei bija savs faktiskais valdnieks, kas atradās vasaļattiecībās ar savu feodālo senioru. Pakļaujoties savam senioram, vasalis ieguva savu zemi, vai daļu no tās atpakaļ kā lēni. Salaspils un Satezeles vecākie sākotnēji bija Polockas kņaza Valdemāra vasaļi, bet pēc padošanās Livonijas bīskapam Albertam viņš kļuva par Alberta vasaļiem, pretī saņemot savu pilsnovadu kā lēni. Saskaņā ar Jersikas miera līgumu Polocka 1212. gadā atteicās no pretenzijām uz Līvzemi.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Priekštecis: **Ako (?)**  |  **Salaspils vai Satezeles zemes vecākais  Ase** līdz 1212. gadam | Pēctecis: **nav zināms**  |
| Priekštecis: **Bertolds (1196 - 1198)**  |  **Livonijas bīskapi  Alberts fon Bukshēvdens (1199-1229)**  | Pēctecis: **Nikolajs fon Nauens (1229 - 1253)**  |
| Priekštecis: **nav**  |  **Zobenbrāļu Ordeņa mestri  Venno (1204 - 1209)  Folkvins (1209 - 1236)**  | Pēctecis: **Livonijas Ordeņa mestri Hermans Balke (1237-1239)**  |

Literatūra
----------

* Krimuldas novada vēsture. Ragana • Turaida • Inciems • Eikaži • Lēdurga • Aijaži • Lode. Jumava 2011. ISBN 978-9984-38-958-5
**Asinssarkanā skābene** (latīņu: *Rumex sanguineus*) ir skābeņu suga. Tās Latvijai tuvākās dabiskās atradnes ir Skandināvijas dienviddaļā.

Kopskatā šī suga ir ļoti līdzīga nelielai struplapu skābenei bez garkātainajām piezemes lapām.

Auga stublājs ir stāvs, 40—90 cm garš un zaro ziedkopā, ziedkopa no vidus ir bezlapaina. Stublājs bieži ar sarkanīgu nokrāsu, tomēr tā nav noteicoša pazīme, jo mēdz būt arī pilnīgi zaļi eksemplāri. Ziedēšanas laikā nav piezemes lapu. Stublāja lapas plati lancetiskas vai lancetiskas, 6—14 cm garas un 2—5 cm platas. Lapu gals ir smails, mala attāli zobaina. Ziedu skaras ir garas. Iekšējās apziedņa lapas ir ar lielu augonīti, tās ir šauras, augļu laikā spilgti sarkanas, mala gluda, gals īsi smails, pie pamata ar 2 ļoti īsiem un lejupvērstiem, āķveidīgiem zobiņveida izaugumiem. Zied jūlijā un augustā.

Atsauces
--------

1. ↑  «struplapu skābene - Rumex obtusifolius L. - Augi - Latvijas daba». *www.latvijasdaba.lv*. Skatīts: 2022-03-26.
***Jerometichenoria*** ir *Pygocephalomorpha* kārtas un *Jerometichenoriidae* dzimtas izmirušu augstāko vēžu ģints. Šo ģinti 1978. gadā aprakstīja Frederiks Šrams, izmantojot paraugus no Pečoras upes pie Narjanmaras (Ņencu autonomais apvidus, Krievija) apakšējā perma nogulumiem. Tās ir sīku vēžveidīgo formas, kas dzīvoja paleozojā, perma periodā, Eiropas ziemeļos. Jerometichenoria ir monotipiska ģints, kuru pārstāv tikai viena suga *Jerometichenoria grandis*.

Etimoloģija
-----------

Ģints nosaukta par godu profesoram Joēlam Hedgpetam (pēc viņa literārā pseidonīma, Džeroma Tihenora), kurš studenta gados pētīja izmirušos un mūsdienu posmkājus, un kura iniciatīvas un dažādu apstākļu rezultātā tika atklāts šīs ģints eksemplārs (ģints ir zināma tikai pēc viena eksemplāra).

Apraksts
--------

Karapakss bez rostruma, taču pirms kakla rievas karapksa priekšpusē ir mediāli dorsāls ķīlis. Kuņģa dzelkšņi ir lieli un ķīļveidīgi, ar attīstītiem priekšējiem paplašinājumiem. Karapaksa priekšējos stūros ir lieli priekšējie sānu dzelkšņi. Plata kakla rieva vidusdaļā saplūst ar mediālo muguras rievu, kas tālāk mediāli aiziet līdz karapaksa aizmugurējai malai. Karapksa ārējā malā kakla rievas līmenī ir ieliekums.

Atsauces
--------

1. ↑  Schram, F.R. 1978. Jerometichenoria grandis n. gen. n. sp. (Crustacea: Mysidacea) from the Lower Permian of the Soviet Union. Journal of Paleontology 52(3): 605-607. lpp.
***Jerometichenoriidae*** ir *Pygocephalomorpha* kārtas izmirušu augstāko vēžu dzimta. Šo dzimtu 1978. gadā izdalīja Frederiks Šrams, pamatojoties uz aprakstīto jauno ģinti un sugu *Jerometichenoria grandis* no Krievijas Ņencu autonomā apvidus. Tās ir sīku vēžveidīgo formas, kas dzīvoja paleozojā, perma periodā. Dzimtā ir iekļauta viena ģints, *Jerometichenoria* ar vienu sugu. Ir konstatēta morfoloģiska līdzība starp *Jerometichenoria* un *Pittinucaris*, taču pagaidām oficiāli šī Brazīlijas ģints *Jerometichenoriidae* dzimtā iedalīta nav. Tāpat tika skatīta iespēja šajā dzimtā ievietot *Sosiocaris* ģinti no Itālijas, taču arī tā palikusi *inertae sedis* statusā.

Apraksts
--------

Karapksa rostrums ir mazs vai arī tā vispār nav. Uz karapaksa ir nodalīti kuņģa un aknu apgabali. Pāri aknu apgabalam iet mediāla dorsāla rieva.

Atsauces
--------

1. ↑  Schram, F.R. 1978. Jerometichenoria grandis n. gen. n. sp. (Crustacea: Mysidacea) from the Lower Permian of the Soviet Union. Journal of Paleontology 52(3): 605-607. lpp.
**Kolimas zemiene** (krievu: *Колымская низменность*, jakutu: *Халыма намтала*) ir zems līdzenums Krievijas ziemeļaustrumos, Sibīrijā. Kopā ar rietumos esošo Janas—Indigirkas zemieni veido plašo Austrumsibīrijas zemieni. Administratīvi ietilpst Sahas Republikā un Čukotkas autonomajā apvidū.

Zemiene izvietojusies Kolimas upes lejtecē, ietver Alazejas un Boļšaja Čukočjas baseinus. Austrumos to norobežo Aņujas grēdas atzari, dienvidos — Jukagiru plakankalne, rietumos — Alazejas plakankalne un Kolimas plakankalne. Ziemeļos krastus apskalo Austrumsibīrijas jūra. Vidējais augstums ir 50—100 m vjl, retajos pauguru masīvos — 200—300 m vjl. Reljefā pārsvarā dominē mūžīgā sasaluma un termokarsta reljefa formas. Daudz purvu un ezeru. Klimats subarktisks. Dienvidu daļā pārsvarā pārpurvoti lapukoku skrajmeži, ziemeļos — tundra. Mīt lemingi, polārlapsa, ziemeļbriedis, baltirbe. 

Teritorija mazapdzīvota, lielākās apdzīvotās vietas ir Sredņekolimska un Čerska Kolimas krastos.

Atsauces
--------

1. ↑  «Kolimas zemiene». *Ģeogrāfijas vārdnīca Pasaules zemes un tautas*. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 1978. 367. lpp.
2. ↑  Определение "Колымская низменность" в Большой Советской Энциклопедии

Ārējās saites
-------------

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
1887. gadā uzņemts Andromedas miglāja attēls.
**Lielās debates** bija astronomijas vēsturē nozīmīgs strīds starp astronomiem Hārlovu Šepliju un Heberu Kērtisu par spirālveida miglāju dabu un Visuma izmēru. Galvenais strīdus jautājums bija - vai tālie miglāji ir nelieli objekti, kas ietilpst mūsu galaktikā, vai tās pašas par sevi ir atsevišķas galaktikas. Debates notika 1920. gada 26. aprīlī Vašingtonā Nacionālajā dabas vēstures muzejā.

Šeplijs uzskatīja, ka Piena Ceļa galaktika ir viss Visums un dažādi spirālveida miglāji ir tās sastāvdaļas. Kā argumentu viņš minēja relatīvos izmērus - ja tas tā nav, tad Andromedas miglājam vajadzētu atrasties 108 (simts miljonu) gaismas gadu attālumā, kas tolaik astronomiem šķita nepieņemams lielums.

Kērtiss, turpretim, uzskatīja, ka Andromedas miglājs ir atsevišķa galaktika. Viņš norādīja, ka Andromedas miglājā ir daudz vairāk novu, nekā Piena Ceļa galaktikā. Ja Andromedas miglājs nav atsevišķa galaktika, tad rodas jautājums, kāpēc vienā galaktikas daļā ir vairāk novu, nekā caurmērā citur.

Strīdu galīgi atrisināja Edvīna Habla atklājumi 1924. gadā, kurš, izmantojot tolaik pasaulē lielāko teleskopu, pierādīja, ka Andromedas miglājs ir atsevišķa galaktika.

Ārējās saites
-------------

* The Shapley - Curtis Debate in 1920 - debatēm veltīts resurss NASA mājaslapā.
**Jaši** (rumāņu: *Iaşi*), dažkārt arī **Jasi**, ir pilsēta Rumānijas galējos austrumos pie Prutas pietekas Bahlui, netālu no Moldovas robežas. Rumānijas otrā lielākā pilsēta. Senā Moldāvijas galvaspilsēta.

Jaši ir viens no svarīgākajiem rumāņu kultūras centriem, šeit atrodas vecākā Rumānijas universitāte un slavena konservatorija.

Jašos dzīvojis rumāņu literatūras klasiķis Mihajs Eminesku (*Mihai Eminescu*).

Vēsture
-------

Jašu kultūras pils
Jaši pirmoreiz rakstos minēti 1408. gadā. Ap 1564. gadu Moldāvijas princis Aleksandru Lepušneanu pārvietoja Moldāvijas galvaspilsētu no Sučevas uz Jašiem. 1640. gadā Vasile Lupu tajā nodibināja pirmo skolu rumāņu valodā.

1513. gadā pilsētu nopostīja tatāri, 1538. gadā - osmāņi, bet 1686. gadā - krievi.

1792. gadā Jašos tika parakstīts Jasu miera līgums starp Krieviju un Turciju, kurā tika nostiprināta Krievijas ietekme Melnās jūras piekrastē.

1821. gadā pilsētu ieņēma grieķu nacionālā varoņa Aleksandra Ipsilanta (*Αλέξανδρος Υψηλάντης*) karaspēks.

Jaši bija Moldāvijas galvaspilsēta līdz 1859. gadam, kad, apvienojoties Moldāvijai un Valahijai, izveidojās mūsdienu Rumānija, par kuras galvaspilsētu kļuva Bukareste.

Pirmā pasaules kara (1916. gada decembris - 1918. gada novembris) laikā Jaši bija Rumānijas faktiskā galvaspilsēta, jo Bukaresti bija ieņēmis Centrālo valstu karaspēks.

2. pasaules kara laikā, 1944. gada 2. - 4. maijā pie Jašiem vācu un rumāņu spēkiem izdevās atsist padomju armijas uzbrukumu, tomēr tā paša gada jūlijā Jasu-Kišiņevas operācijas ietvaros Jašus ieņēma padomju armija.

Nikolaje Čaušesku valdīšanas laikā daudzas no Jašu vēsturiskās apbūves ēkām tika nopostītas un to vietā uzceltas standartmājas.

Cilvēki
-------

* Korneliju Kodrianu (*Corneliu Zelea Codreanu*) ( 1899-1938) - politiķis, leģionāru vadonis
* Mihals Kogalčeanu (*Mihail Kogălniceanu*) (1817-1891) - politiķis, pirmais Rumānijas premjers
* Aleksandru Ksenopols (*Alexandru Xenopol*) (1847-1920) - vēsturnieks
* Aleksandru Kūza (*Alexandru C. Cuza*) (1857-1947) - politiķis un teorētiķis
* Džordžs Palade (*George Palade*) (1912–2008) - biologs (šūnu pētniecība)
* Dimitrije Sturdza (*Dimitrie Sturdza*) (1833-1914) - valstsvīrs

Atsauces
--------

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Jaši***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Ebreju enciklopēdijas Austrumeiropā raksts (angliski)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 132527910
* LNB: 000323086
* LCCN: n81004363
* GND: 4216369-9
* NKC: ge138092

 |

 |
**Jaņtai** (ķīniešu: 烟台, piņjiņs: *Yāntái*), agrāk arī **Čifu**, ir prefektūras līmeņa municipalitāte Šaņdunas provincē Ķīnas austrumos. Izvietojusies provinces austrumu daļā Šaņdunas pussalā starp Bohai jūru ziemeļos un Dzelteno jūru dienvidos. Robežojas austrumo ar Veihai, rietumos — ar Veifanu, bet dienvidrietumos — ar Cjindao. Municialitātē ietilpst pati Jaņtai pilsēta, septiņas apriņķa līmeņa pilsētas un Čandao salas ziemeļu piekrastē.

Vēsture
-------

Šanu dinastijas laikā pussalu apdzīvoja neķīniešu tauta, tā saucamie «Austrumu barbari», kas vēlāk, Džou dinastijas laikā, tika asimilēti ķīniešu etnosā. Līdz pat 19. gadsimtam tagadējās Jaņtai vietā bija nelieli zvejnieku ciemati. Pēc Otrā opija kara Ķīnai bija jāatver papuldus ostas brīvajai tirdzniecībai un par vinu no tām kļuva Čifu (Džifu). Osta ātri attīstījās un drīz vien Čifu tika nodibināti 17 valstu konsulāti. Galveie tirgotāji bija briti, amerikāņi, vācieši un taizemieši. Galvenās eksporta preces bija tofu, soja, žāvēti augļi, zīds. Importēja galvenokārt vilnas un kokvilnas izstrādājumus un metālizstrādājumus.

1949. gadā pilsētas nosaukums tika mainīts uz pašreizējo. 1958. gadā izveidots Jaņtai speciālais rajons, ko 1967. gadā reorganizēja par Jaņtai prefektūru, bet 1983. gadā — par Jaņtai municipalitāti. 1987. gadā no Jaņhai municipalitātes tika atdalīta Veihai municipalitāte.

Ekonomika
---------

Galvenās rūpniecības nozares ir pārtikas rūpniecība (vīns, konservi, milti, tabaka, augu eļļa, zivju produkti), zīda ražošana, mašīnbūve un ķīmiskā rūpniecība. Jaņtai osta mūsdienās ir viena no nozīmīgākajām Ķīnas ziemeļu zvejas ostām.

Atsauces
--------

1. ↑  ; Ķīnas Tautas Republikas Septītā nacionālā tautskaite.
2. ↑  烟台市概况地图

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Jaņtai***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Šaņdunas prefektūras līmeņa municipalitātes |
| --- |
|  |
| 
* Biņdžou
* Cjindao
* Dedžou
* Dzaodžuana
* Dzibo
* **Dzjinaņa**
* Dzjinina
* Dunjina
* Hedze
* Jaņtai
* Liaočena
* Liņji
* Taiaņa
* Veifana
* Veihai
* Židžao

 |

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* WorldCat
* VIAF: 261549658
* LCCN: n84112245
* ISNI: 0000 0001 0710 1101
* GND: 4824622-0
* NKC: ge1041902

 |

 |
Vidusdevona smilšakmens atsegums pie Salacas (Neļķu klintis).
**Vidusdevons** (**D2**) jeb **vidējais devons** ir devona perioda epoha, kā arī devona sistēmas nodalījums. Šī epoha ilga aptuveni 12 mlj. gadus (397,5 ± 2,7 - 385,3 ± 2,6 Ma). Vidusdevons dalās divos stāvos (laikmetos): Eifela un Živetas stāvos.

Paleoģeogrāfija
---------------

Vidusdevonā sākās jauns kontinentālo plātņu grimšanas posms. Šajā laikā grimšana notiek vienlaicīgi visdažādākajos apgabalos. Visspilgtāk tā izpaužas Ziemeļamerikas un Krievijas platformās, kur īsā laika posmā applūst milzīgas sauszemes platības. Daudz mazākā mērā transgresija parādās Sibīrijas platformā un Gondvanā, īpaši ģeosinklinālēs, kur jūras līmeņa pieaugums ir daudz mazāks, bet tomēr tā ir novērojama visur: Rietumeiropā, Urālu rietumu nogāzē, Minusinas ieplakā, Ķīnas dienvidos u.c. Šāda jūru transgresija turpinājās visā vidusdevona epohas laikā.

Vidusdevons Latvijā
-------------------

Vidusdevona nogulumi ieguļ visā Latvijas teritorijā. Lielākajā teritorijas daļā tos klāj augšdevona nogulumi, bet valsts ziemeļos un un dienvidaustrumos kvartāra slāņi. Vislielākais vidusdevona nogulumu biezums ir Latvijas sedlienes vidusdaļā, kur tas sasniedz 350 metrus. Latvijas vidusdevonā ir izdalīti divi stāvi: eifels un živets (pēc Ardenu-Reinas skalas). Plašākā Austrumeiropas platformas daļā robeža starp eifela živetas stāviem ir diskutabla un prasa papildus pētījumus. Eifela stāvā ietilpst rēzeknes, pērnavas, narvas un arukilas svītas, bet živetas stāvā - burtnieku svīta. Vidusdevona apakšējā robeža tiek vilkta rēzeknes horizonta pamatnē, kas atbilst *Skamolepis fragilis* telodontu zonai. Vidusdevonu pārstāv jūras piekrastes, lagūnu un, iespējams, kontinentālie aleirītiski-smilšainie un mālaini-karbonātiskie nogulumi.

Ārējās saites
-------------

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
**Kolembolas**, **lēcastes** (*Collembola*) ir segžokleņu kārta. Tie ir sīki (0,2-5 mm, retāk 5-9 mm) seškāji, kas klāti ar matiņiem, zvīņām vai arī ir kaili. Bieži vien ķermenis ir slaids, iegarens, bet ir arī drukns, ieapaļš. Galva ir vērsta uz priekšu vai noliekta. Mutes orgāni segti, grauzēja vai dūrēja-sūcēja tipa. Galvas taustekļi ar 4—6 posmiem, pie kam pēdējie posmi var būt vēl sekundāri dalīti (gredzenoti). Dažām sugām pie trešā taustekļa posma izveidots īpašs maņu orgāns — antenālorgāns, kas sastāv no maņu vālītēm, nūjiņām, konusiem un aizsargmatiņiem. Bez tam taustekļa pamatnē var atrasties postantenālorgāns (aiztaustekļa orgāns); tas sastāv no padziļinājuma ar dažāda veida un skaita vairāk vai mazāk komplicētām maņu kārpiņām. Acis saliktas no l—8 actiņām — omatidijām, vai arī to nemaz nav. Vēders ar 6 posmiem. Uz pirmā vēdera posma atrodas ventrālais tubuss (elpošanas ierīce). Ceturtajam posmam ir dakšveidīgi zarota nepāra piedeva — lēcējdakša, ko lieto lēkšanai. Tā sastāv no nedalītas pamatdaļas (manubrium), diviem zariem (dens), kuri nobeidzas ar smailēm (mucro). Lēcējdakšas nostiprināmā ierīce (retinaculum) atrodas uz trešā vēdera posma. Dzimumorgānu atveres atrodas piektajā, bet anālās - sestajā vēdera posmā. Stulms (tibiotarsus) ar vienu nagu un pretstāvošu empodiālo piedevu. Dažām formām stulmam ir t.s. tibiotarsālais orgāns, kas sastāv no divām maņu vālītēm un aizsargmatiņa. Attīstība heterometabola.
Dzīvo augsnē, zemsegā, uz augiem, skudru ligzdās, virs ūdens, uz sniega u.c. Pārtiek no trūdvielām, aļģēm, sēņu sporām un micēlija, grauž arī augu lapas un dzinumus. Kolembolas ir zināmas arī fosilā veidā kā ieslēgumi dzintarā.

Sistemātika
-----------

Kārtā ir ap 4000 sugu, Latvijā ap 150 sugu. Latvijā tās pētījuši E.Eglītis, A.Grīnbergs un V.Melecis.

**Kārta** Kolembolas (*Collembola*) (Lēcastes)

* apakškārta *Arthropleona*
	+ virsdzimta *Entomobryoidea*
		- dzimta *Entomobryidae*
		- dzimta *Isotomidae*
		- dzimta *Oncopoduridae*
		- dzimta *Paronellidae*
		- dzimta *Tomoceridae*
	+ virsdzimta *Poduroidea*
		- dzimta *Brachystomellidae*
		- dzimta *Hypogastruridae*
		- dzimta *Neanuridae*
		- dzimta *Odontellidae*
		- dzimta *Onychiuridae*
		- dzimta *Poduridae*
* apakškārta *Symphypleona*
	+ - dzimta *Dicyrtomidae*
		- dzimta *Katiannidae*
		- dzimta *Sminthuridae*
		- dzimta *Sminthurididae*
		- dzimta *Bourletiellidae*
		- dzimta *Arrhopalitidae*

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Collembola*** |

* Latvijas kolembolu sugas
* Kolembolas

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Autoritatīvā vadība | 
* LNB: 000230581
* NDL: 00573142

 |

 |
**Apmetnes tīkls** (**CAN**) ir datortīkls, kuru veido lokālo tīklu (LAN) starpsavienojums ierobežotā teritorijā. Tīkla iekārtas (slēdži, maršrutētāji) un pārraides līdzekļi (optiskā šķiedra, varš, Cat5 kabeļi u.c.) gandrīz pilnībā pieder kampusa nomniekam/īpašniekam: uzņēmums, universitāte, valdība utt. Apmetnes tīkls ir lielāks nekā lokālais tīkls, bet mazāks par metropoles teritoriju tīklu (MAN) vai platā tīkla tīklu (WAN).

Universitātes apmetnes tīkls
----------------------------

Koledžas vai universitātes teritorijas tīkli bieži vien savstarpēji savieno dažādas ēkas, tostarp administratīvās ēkas, akadēmiskās ēkas, universitāšu bibliotēkas, universitātes vai studentu centrus, uzturēšanās zāles, ģimnāzijas un citas aizklājošās struktūras, piemēram, konferenču centrus, tehnoloģiju centrus un mācību iestādes.

Pirmie piemēri ir Stenfordas Universitātes tīkls Stenfordas Universitātē, projekts Athena un Andrew projekts Carnegie Mellon Universitātē.

Korporatīvais apmetnes tīkls
----------------------------

Līdzīgi kā universitātes tīkls, arī korporatīvais tīkls kalpo ēku savienošanai. Šādi piemēri ir tīkli *Googleplex* un *Microsoft*. Apmetnes tīkli parasti ir savstarpēji savienoti ar ātrgaitas *Ethernet* savienojumiem, kas darbojas, izmantojot optisko šķiedru, piemēram, *Gigabit Ethernet* un *10 Gigabit Ethernet*.

Teritorijas diapazons
---------------------

CAN diapazons ir no 1 km līdz 5 km. Ja divām ēkām ir viens domēns un viņi ir saistīti vienā tīkla, tad tas skaitīsies tikai ka CAN. Lai gan CAN pārsvarā tiek izmantots korporatīvajām pilsētiņām, datu pārraides kanālam būs liels ātrums.

Atsauces
--------

1. ↑  «Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls». *Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls* (latviešu). Skatīts: 2020-12-21.
2. ↑  «Network Information for IT Providers | University IT». *uit.stanford.edu*. Skatīts: 2020-12-20.
3. ↑  «athena.html». *web.mit.edu*. Skatīts: 2020-12-20.
4. ↑  "Nathaniel Borenstein" (en). *Wikipedia*. 2020-12-13.
**Smilts pelašķis** (*Achillea micrantha*) ir kurvjziežu dzimtas pelašķu ģints augu suga, kura dabā ir sastopama Dienvidaustrumu Eiropā un Rietumāzijā. Latvijā smilts pelašķis ir ļoti reta adventīva augu suga tālu ziemeļrietumos no sugas izplatības areāla. Latvijā šis pelašķis ir sastopams galvenokārt Daugavpilī.

Morfoloģija
-----------

Smilts pelašķis ir daudzgadīgs, 15—50 cm garš lakstaugs. Visas auga daļas ir tūbainas — klātas ar pelēcīgiem matiņiem.

Stublājs ir stāvs, stīvs un augšdaļā zaro. Lapas ir aptuveni 4—8 cm garas, plūksnaini dalītas lineārās plūksnās, lapas ass starp plūksnām ir bez zobiņiem.

Ziedu kurvīši ir blīvā vairogskarā stublāja un augšējo zaru galā. Kurvīša vīkals ir vairākās rindās, jumstiņveidīgs. Kurvīši ir sīki. Atšķirībā no visām pārējām Latvijā sastopamajām pelašķu sugām, smilts pelašķim gan mēlziedi, gan stobrziedi ir dzelteni. Auglis ir pelēks sēklenis. Zied no jūlija līdz septembrim.

Atsauces
--------

1. 1 2  «smilts pelašķis - Achillea micrantha Willd. - Augi - Latvijas daba». *www.latvijasdaba.lv*. Skatīts: 2022-02-18.
***Windows 3.1x*** (kodētais nosaukums ***Janus***) ir 16 bitu operētājsistēmu virkne, kuru izmantoja uz personālajiem datoriem. Virkne sākās ar*Windows 3.1*, kurš pirmoreiz tika pārdots 1992. gada aprīlī kā Windows 3.0 turpinājums. Nākamās versijas tika publicētas starp 1992. un 1994. gadu, līdz brīdim, kad virkni pārtrauca *Windows 95*.

Versijas
--------

### *Windows 3.1*

W*indows 3.1* tika izlaists 1992. gada 6. aprīlī, iekļāva *TrueType* fontu sistēmu. *Windows 3.1* tika izveidots, lai nodrošinātu saderību ar vecākām versijām. Kā Windows 3.0 tas iekļāva *File Manager* un *Program Manager*.
*Windows 3.1 Multimedia* PC versijā (tikai beta versija, izlaists 1992. gada novembrī) iekļāva multivides atskaņotāju, kas ļāva atskaņot video failus.

### *Windows 3.11*

*Windows 3.11* tika izlaists 1993. gada 8. novembrī. Šis atjauninājums nepievienoja jaunas funkcijas, tikai izlaboja kļūdas. *Microsoft* nomainīja visas tirdzniecības *Windows 3.1* versijas ar Windows 3.11, un piedāvāja bezmaksas atjauninājumus jebkuram *Windows 3.1* īpašniekam.

Programmatūra
-------------

### *Internet Explorer*

*Windows 3.1* operētājsistēmai tika izstrādātas *Internet Explorer 2, 3, 4, 5* versijas.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Microsoft Windows |
| --- |
|  |
| MS-DOS | 
* Windows 1.0
* Windows 2.0
* Windows 2.1x
* Windows 3.0
* Windows 3.1x

 |
|  |
| Windows 9x | 
* Windows 95
* Windows 98
* Windows Me

 |
|  |
| Windows NT | 

|  |  |
| --- | --- |
| Agrākās versijas | 
* NT 3.1
* NT 3.5
* NT 3.51
* NT 4.0
* Windows 2000

 |
|  |
| Klientu izlaidumi | 
* Windows XP
* Windows Vista
* Windows 7
* Windows 8
* Windows 8.1
* Windows 10
* Windows 11

 |
|  |
| Windows Server | 
* Server 2003
	+ Home Server
* Server 2008
	+ Essential Business Server
* Server 2012
* MultiPoint Server
* Small Business Server

 |

 |
|  |
| Windows CE | 
* Auto
* Windows CE 3.0
* Windows CE 5.0
	+ Windows Mobile
* Windows CE 6.0
	+ Windows Phone 7
* Windows CE 7.0

 |
|  |
| Projekti | 

|  |  |
| --- | --- |
| Atcelti | 
* Cairo
* Nashville
* Neptune
* Odyssey

 |
|  |
| Saistītie | 
* OS/2
* Windows Setup
* Midori

 |

 |

 |
***Wolftrike* drifta halle** ir atpūtas un izklaides komplekss Rīgā, Pārdaugavā, kas piedāvā apgūt drifta pamatus un driftot ar Liepājā ražotiem *WOLFTRIKE®* drifta tricikliem, kuri aprīkoti ar elektrodzinēju un var sasniegt ātrumu līdz pat 50 km/h. Izklaides komplekss tika atvērts 2017. gada februārī, un tas ir daļa no *WOLFTRIKE®* franšīzes.

Drifta halles 3000 m2 lielā trase ir lielākā iekštelpu drifta trase Latvijā, kurā vienlaikus var sacensties līdz 10 braucējiem. Savukārt atpūtas un izklaides kompleksa telpas ir piemērotas dažādu pasākumu organizēšanai. Drifta hallē uzņemts grupas "Bermudu Divstūris" mūzikas video "RamPamPam", filmēts televīzijas TV3 raidījuma "Superome" sērija, kā arī rīkoti dažādi auto un moto sporta pasākumi, piemēram, *Cars* and *Coffee Riga*.

Apmeklētāju iespējas
--------------------

Uzsākot atpūtas un izklaides kompleksa darbību 2017. gadā, drifta halle piedāvāja apmeklētājiem iespēju atpūsties un izklaidēties, driftojot ar elektriskajiem drifta tricikliem drifta trase 2000 km2 platībā. Savukārt šodien apmeklētājiem tiek piedāvāta iespēja apgūt drifta iemaņas *Nik Nak* jeb Nikolasa Bertāna vadītajās Drifta skolas nodarbībās, sacensties profesionālu drifta tiesnešu pavadībā, kā arī telpu noma privātām svinībām vai korporatīvajiem pasākumiem.

Atsauces
--------

1. ↑  «Bizness ar sānslīdi». *liepajniekiem.lv*.
2. ↑  «Liepājnieki ir spējīgi ražot». *liepajniekiem.lv*.
3. ↑  «Slīd un labi slīd – Rīgā tagad ikvienam iespēja kļūt par drifta pavēlnieku!». *skaties.lv*.
4. ↑  «Mana pieredze: Pārdod braukšanas prieku». *Dienas Bizness* (latviešu).
5. 1 2  «Pasākumi Drifta Hallē – pasākumi kolektīviem, konferenču un semināru telpas». *lifehacks.nra.lv* (latviešu).
6. ↑  «"Wolftrike" halle – kļūsti par drifta karali jau šodien!». *BOOT.Lv* (lv-LV). 2018. gada 23. septembrī.[novecojusi saite]
7. ↑  «VIDEO: "Bermudu Divstūris" faniem piedāvā jaunu superhitu». *skaties.lv*.
8. ↑  «Superome viesojās "Drifta Hallē"». *ritakafija.lv* (lv-LV).
9. ↑  «Cars and Coffee Riga 19 season closing | Kurp.es». *kurpes.lv* (latviešu).
10. ↑  «Rīgā durvis vērusi triciklu drifta trase». *Sportacentrs.com* (latviešu). 2017. gada 23. februārī.
11. ↑  «JAUNĀKAIS DRIFTERIS PASAULĒ: NEVARU ATĻAUTIES BRAUKT SLIKTĀK PAR CITIEM». *Sportland Magazine* (lv-LV). 2019. gada 20. augustā.
12. ↑  . Tukšs vai neesošs `|title=`

Ārējās saites
-------------

*Drifta Halles* mājaslapa
*Withings Steel HR Sport* pulkstenis ar aktivitātes reģistratoru
Svari *WS30* ar bezvadu interneta pieslēgumu
***Withings SA*** ir Francijas uzņēmums, kas piedāvāja veselības un fizisko aktivitāšu ierīces un risinājumus. Tā galvenais birojs atrodas Parīzes piepilsētā Isilemulino. Uzņēmums ir dibināts 2008. gadā. No 2016. līdz 2018. gadam tas bija *Nokia* sastāvā, bet tagad pieder Erikam Karelam.

*Withings* piedāvā aktivitāšu sekošanas ierīces, viedos ķermeņa analīzes svarus, termometrus, asins spiediena monitorus, mājas un zīdaiņu monitorus un daudzas citas lietu interneta ierīces veselības jomā.

Vēsture
-------

Logotips *Nokia* laikā
*Withings* 2008. gadā dibināja divi tehnoloģiju uzņēmumu vadītāji: Eriks Karels (*Éric Carreel*; *Inventel* līdzdibinātājs) un Sedriks Hačings (*Cédric Hutchings*).
2009. gadā tika izlaisti svari ar bezvadu interneta pieslēgumu.

2011. gada septembrī *Withings* saņēma finansējumu 3,8 miljonus USD no risaka kapitāla fonda *Ventech*, lai attīstītu jaunus produktus.
2011. gada janvārī *Withings* demonstrēja viedo asins spiediena mērītāju, kuru varēja tieši pieslēgt mobilajā ierīcēm *iPhone*, *iPad* vai *iPod* .
2013. gadā jūlijā tika saņemtas investīcijas 30 miljoni USD no *360 Capital Partner*, *Bpifrance*, *Idinvest Partners* un *Ventech*.
2014. gada oktobrī tika izlaists integrācijas risinājums ar *Apple* platformu *HealthKit*.

2016. gada 26. aprīlī tika paziņots, ka Somijas uzņēmums *Nokia* par 170 miljoniem EUR iegādāsies *Withings*, lai stiprinātu pozīciju lietu interneta tirgū. Darījums pabeigts 31. maijā, *Withings* iekļaujot *Nokia Technologies* kā *Digital Health* nodaļu.
*Withings* zīmols tika izmantots līdz 2017. gada jūnijam , kad to aizstāja *Nokia*.

2018. gada 2. maijā tika paziņots, ka *Nokia* veselības risinājumu nodaļa *Digital Health* tiks pārdota bijušā *Withings* līdzdibinātājam un priekšsēdētājam Erikam Karelam. Darījums pabeigts 31. maijā.

2019. gada aprīlī *Withings* atvēra jaunu rūpnīcu Francijā, Isilemulino.

Atsauces
--------

1. ↑  Nokia plans to acquire Withings to accelerate entry into Digital Health Archived 2016. gada 19. maijā, *Wayback Machine* vietnē. Nokia, 26 April, 2016
2. ↑  Nokia completes the acquisition of Withings Archived 2016. gada 7. augustā, *Wayback Machine* vietnē. Nokia, 31 May, 2016
3. ↑  Nokia sells digital health venture, executive to leave Reuters, May 31, 2018

Ārējās saites
-------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Withings*** |

* Withings vietne
**Zaļā mušmire** (latīņu: *Amanita phalloides*) ir indīga bazīdijsēņu nodalījuma sēņu suga. Tā ir tikai viena no daudzajām mušmiru ģints sugām.

Izskats un izplatība
--------------------

Zaļā mušmire ir plaši izplatīta visā Eiropā un tā aug lapu koku mežos. Dažreiz tā arī aug tai neierastās vietās, piemēram, pie ozoliem, kastaņkokiem un priedēm. Samērā daudz atrodama Latvijas rietumu daļā. Sēnes augļķermenis (t.i. sēne) nogatavojas vasarā un rudenī. Šīs sēnes cepurīte ir zaļganā krāsā, kātiņš tai ir balts, ap kuru ir sēņu plātnīte. Cepurīte zaļa, parasti bez zvīņām, forma kā panteru mušmirei. Izaug līdz 10 cm plata, sausā laikā ar zīdainu spīdumu, mitrā laikā mazliet lipīga. Kātiņš balts, apakšgalā paresnināts, bez dobuma, ietverts baltā makstī, kurai zaļa iekšpuse; garāks par cepurītes diametru. Gredzens plats, balts, ar vāji zaļganu nokrāsu, nokarājies. Zem gredzena kātiņš, apsarmots vai ar sīkām pārslām. Lapiņas baltas, ar zaļganu nokrāsu. Mīkstums balts, zem miziņas zaļgans, ar saldenu smaržu.

Indīgums
--------

Zaļā mušmire tiek uzskatīta par Latvijas indīgāko sēni, tā ir viena no indīgākajām sēnēm pasaulē. Lielākā daļa cilvēku, kas ir miruši no saindēšanās ar sēnēm, ir miruši tieši no zaļās mušmires apēšanas. Sēnes galvenā toksiskā viela ir alfa-amanitīns, kurš izraisa neatgriezeniskus aknu un nieru bojājumus, kas ļoti bieži beidzas ar nāvi. Zaļā mušmire satur arī citas indīgas vielas — amanitīnus un falloidīnus.

Zaļās mušmires indīgās vielas ir ļoti izturīgas un saglabājas arī pēc sēnes žāvēšanas, saldēšanas un vārīšanas.

Atsauces
--------

1. ↑  www.liis.lv Zaļā mušmire
2. ↑  Denis R. Benjamin. *Mushrooms: poisons and panaceas — a handbook for naturalists, mycologists and physicians*. New York : WH Freeman and Company, 1995. ISBN 0-7167-2600-9. (angliski)
3. ↑  Trim Geoffrey M. et al. (September 1999). "Poisoning by *Amanita phalloides* ("deathcap") mushrooms in the Australian Capital Territory". *Medical Journal of Australia* 171 (5): 247–249. PMID 10495756. Atjaunināts: 2007-05-22.(angliski)

Ārējās saites
-------------

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ***Zaļā mušmire***.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * s
* d
* l
Mušmires |
| --- |
|  |
| 
* Baltā mušmire
* Bālā mušmire
* Bārkstainā mušmire
* Brūnā mušmire
* Dzeltenā mušmire
* Elijas mušmire
* Panteru mušmire
* Pelēkā mušmire
* Sarkanā mušmire
* Sarkstošā mušmire
* Violetbrūnā mušmire
* Zaļā mušmire

 |

 |
**Zaļās žagatas** jeb **īsastes žagatas** (*Cissa*) ir viena no vārnu dzimtas (*Corvidae*) ģintīm, kas apvieno četras mūsdienās dzīvojošas sugas. Zaļās žagatas dzīvo Āzijas tropu un subtropu mežos.

Izskats un īpašības
-------------------

Visas sugas ārēji ir līdzīgas: tām ir košs, sarkans knābis, zaļgans apspalvojums, uz acīm melna maska un brūni spārni. Zaļās žagatas augumā ir līdzīgas Eirāzijas sīlim, varbūt nedaudz mazākas. Tām visām ir relatīvi īsa aste. Nebrīvē zaļās žagatas bieži izskatās tirkīzzaļas nevis zaļas, to saista ar saules gaismas trūkumu un atšķirīgo barību. Zaļās žagatas ir gaļēdājas un galvenokārt barojas ar posmkājiem un maziem zīdītājiem. Tādēļ tās mēdz saukt arī par **medību žagatām**.

Klasifikācija
-------------

* **Zaļo žagatu ģints** (*Cissa*)
	+ Borneo zaļā žagata (*Cissa jefferyi*)
	+ Indoķīnas zaļā žagata (*Cissa hypoleuca*)
	+ Javas zaļā žagata (*Cissa thalassina*)
	+ Zaļā žagata (*Cissa chinensis*)

Atsauces
--------

1. 1 2  World Bird List: Crows, mudnesters & birds-of-paradise, 2020
2. ↑  «Magpies». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2010. gada 16. augustā. Skatīts: 2010. gada 31. jūlijā.
3. ↑  Green Magpie
***HP Inc.*** ir ASV informācijas tehnoloģiju uzņēmums. Tā centrālā mītne atrodas Paloalto, Kalifornijā. *HP* ir *Hewlett-Packard* pēctecis, 2015. gadā to sadalot atsevišķos uzņēmumos *HP Inc.* un *Hewlett Packard Enterprise*.

*HP* izstrādā un piedāvā personālos datorus (galddatorus, klēpjdatorus un planšetdatorus), printerus, displejus un ar tiem saistītos materiālus un pakalpojumus. Tas piedāvā arī *HyperX* datorspēļu perifēriju (austiņas, tastatūras, peles, peles paliktņus, mikrofonus un konsoles piederumus).

*HP Inc.* akcijas tiek kotētas Ņujorkas fondu biržā (simbols *HPQ*).

Vēsture
-------

2014. gada oktobrī *Hewlett-Packard* vadība nolēma veiksmīgāk strādājošo datoru un printeru biznesu atdalīt no korporatīvo datoriekārtu un pakalpojumu biznesa. Sadalīšana tika pabeigta 2015. gada 1. novembrī, izveidojoties diviem atsevišķiem publiskiem uzņēmumiem: ***HP Inc.*** un *Hewlett Packard Enterprise*.

2016. gada 12. septembrī tika paziņots, ka *HP* par 1,05 miljardiem ASV dolāru iegādāsies *Samsung Electronics* printeru biznesu. Tas ļautu *HP* nomainīt kopētāju produktu līniju ar multifunkcionālajiem printeriem (*MFP*). Darījums tika pabeigts 2017. gada 1. novembrī.

2019. gada oktobrī tika paziņots, ka *HP Inc.* nākamo trīs gadu laikā likvidēs līdz 9000 darbavietu (10 %), lai vienkāršotu uzņēmuma darbību un samazinātu izdevumus.
2019. gada novembrī *The Wall Street Journal* rakstīja, ka uzņēmums *Xerox* ir izteicis piedāvājumu iegādāties *HP Inc.* 2020. gada 10. februārī *Xerox* par 10 % palielināja pirkšanas piedāvājumu (36 miljardi dolāru). 5. martā *HP* noraidīja piedāvājumu 24 *USD* par akciju. 31. martā *Xerox* atsauca savu piedāvājumu iegādāties *HP Inc.*

2021. gada 24. februārī tika paziņots, ka *HP Inc.* par 425 miljoniem ASV dolāru no *Kingston Technology* pirks *HyperX* datorspēļu perifērijas biznesu, izņemot *HyperX* atmiņas un pusvadītāju disku operācijas; darījums pabeigts 1. jūnijā.
2021. gada 27. jūlijā tika panākta vienošanās par attālinātās skaitļošanas programmatūras izstrādātāja *Teradici Corporation* iegādi; darījums pabeigts 4. oktobrī.
2022. gada 2. februārī tika iegādāts uzņēmums *Choose Packaging*, kas ar patentētu tehnoloģiju izgatavo papīra pudeles.
28. martā tika panākta vienošanās par darba vietu sadarbības risinājumu nodrošinātāja *Poly* iegādi par 1,7 miljardiem *USD*; darījums pabeigts 29. augustā.

Atsauces
--------

1. 1 2  HP Inc. to Acquire HyperX HP Inc. February 24, 2021
2. ↑  HP sadalīšanas rezultātā var tikt likvidēti 30 000 darbavietu LETA--AFP, 2015. gada 17. septembrī
3. ↑  HP Inc. Accelerates Disruption of $55B Copier Segment with Acquisition of Samsung Electronics Co. Ltd.’s Printer Business HP, September 12, 2016
4. ↑  ASV datoru ražotājs HP likvidēs tūkstošiem darbavietu LETA--AFP, 2019. gada 04. oktobris
5. ↑  Piedāvā 36 miljardus dolāru vērtu darījumu LETA--AFP, 11.2.2020
6. ↑  HP to acquire Poly for $1.7 billion Michael Gariffo, ZDNet, March 28, 2022

Ārējās saites
-------------

* *HP Inc.*
* *HyperX*
Šis raksts ir par uzņēmumu. Par teritoriju skatīt rakstu Hērda Sala un Makdonalda Salas.

***HMD global Oy*** ir Somijā reģistrēts uzņēmums, kas izstrādā mobilos telefonus, viedtālruņus un planšetdatorus ar *Nokia* zīmolu. Dibināts 2016. gadā. Galvenais birojs atrodas Helsinkos. Uzņēmuma īpašnieks ir privāta kapitāla fonds *Smart Connect LP*.

Vēsture
-------

*HMD global* sākotnējais logotips
Somijas uzņēmums *Nokia* no 1998. līdz 2012. gadam bija lielākais mobilo telefonu ražotājs pasaulē. Tas nebija spējis piemēroties strauji augošajam viedtālruņu tirgum, un ieņēmumi no mobilo ierīču pārdošanas kritās. 2014. gada aprīlī mobilo ierīču bizness pārdots *Microsoft* (jaunais nosaukums *Microsoft Mobile*). *Nokia* zīmolu tas drīkstēja izmantot 10 gadus, bet jau 2014. gada oktobrī *Lumia* viedtālruņi izlaisti ar *Microsoft* nosaukumu. *Nokia* zīmols izmantots tikai pamata mobilajiem tālruņiem, piemēram *Asha*. Arī *Microsoft* neizdevās kāpināt mobilo ierīču pārdošanas apjomus, un tie samazinājās.

Uzņēmums ***HMD global Oy*** dibināts 2015. gada 9. novembrī. 2016. gada 18. maijā paziņots, ka *HMD global* pērk daļu no *Microsoft Mobile* pamata mobilo tālruņu biznesa. Vienlaikus *HMD global* noslēdza atsevišķu vienošanos ar *Nokia* par tā zīmola izmantošanu mobilajos telefonos un planšetdatoros līdz 2024. gadam, kā arī ieguva nepieciešamos patentus. Pārējo *Microsoft Mobile* pamata mobilo tālruņu biznesu (ražošanas un izplatīšanas infrastruktūru) iegādājās Taivānas elektronikas ražotāja *Foxconn* meitas uzņēmums *FIH Mobile*, kas ražotu, izplatītu un pārdotu *HMD* produktus. Kopējā pārdošanas darījuma summa *HMD global* un *FIH Mobile* bija 350 miljoni ASV dolāru. Darījums pabeigts 2016. gada 1. decembrī.

Atsauces
--------

1. ↑  HMD global Oy Yritys ja rekisterihallitus ja Verohallinto
2. ↑  Nokia atgriezīsies mobilo telefonu un planšetdatoru tirgū LETA, 2016. gada 18. maijs
3. ↑  Nokia signs strategic brand and intellectual property licensing agreement enabling HMD global to create new generation of Nokia-branded mobile phones and tablets Archived 2016. gada 18. maijā, *Wayback Machine* vietnē. May 18, 2016

Ārējās saites
-------------

* *HMD global* vietne
Šis raksts ir par ezeru Jūrkalnes pagastā. Par ezeru Puzes pagastā skatīt rakstu Dižiere.

**Sārnates ezers** (arī **Dižezers**, Sarnates ezers, Sarnātes ezers, Sembas ezers, Sembu ezers) ir sekls ezers Ventspils novada Jūrkalnes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos Sārnates purvā pie robežas ar Užavas un Ziru pagastiem bijušajā Litorīnas jūras lagūnā. Ezera krasti zemi, nav pieejami, dibenā — 0,3—1,3 m biezs kūdras slānis, zem kura mālsmilts un māls, vietām — plūstoša smilts.

Agrāk no ezera iztecēja Sārnate uz Užavu. Ezers nolaists 1960. gados, cauri izrokot novadgrāvi, lai nosusinātu apkārtējos mežus. Pēc tam ezers aizauga ar pļavu veģetāciju, krūmiem, niedrēm. Atjaunots 2004. gada jūlijā. Gar ezera austrumu malu ir apvadkanāls ar noteci uz Vičaku. Mīt līdaka, asaris, ausleja, līnis. Daudz pīļu un citu ūdensputnu. Ar ezeru robežojas dabas liegums «Sārnates purvs».

Atsauces
--------

1. ↑  LĢIA Vietvārdu datubāze
2. ↑  ezeri.lv
3. ↑  "Natura 2000 vietu un Biotopu Direktīvas pielikumos iekļauto zivju, nēģu un vēžu sugu monitorings"
**Caunas** (*Martes*) ir neliela auguma plēsīgi dzīvnieki, kas veido vienu no sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) ģintīm. Caunu ģintī ir 8 sugas. Tās ir izteikti plēsīgas un tuvas radinieces tiņiem, ūdelēm un zebiekstēm. Dzīvo ziemeļu puslodes mežos; gan Ziemeļamerikā, gan Eiropā, gan Āzijā. Latvijā dzīvo divas caunu ģints sugas: meža cauna (*Martes martes*) un akmeņu cauna (*Martes foina*).

Izskats
-------

Zivju cauna (*Martes pennanti*) ir lielākā no caunām, tās tēviņš var svērt 5 kg, un ķermeņa garums sasniegt 1,2 metrus
Caunas ir slaidi, veikli un enerģiski dzīvnieki ar īsām kājām, galva nedaudz saplacināta, purniņš smails, ausis nelielas, trīstūrveida vai noapaļotas. Tām ir kuplas astes un lielas ķepas. Caunas spēj daļēji ievilkt nagus. Kažoku krāsa variē no dzeltenbaltas līdz tumši brūnai atkarībā kādai sugai pieder cauna. Kažoka matojums ir blīvs, gluds, mīksts un spožs. Mednieki augstu vērtē caunādu kvalitāti, un tās gadsimtiem ir medītas, lai iegūtu to kažokādu.

Visām caunu sugām tēviņi ir lielāki par mātītēm. Bet lielākā no caunām ir zivju cauna (*Martes pennanti*), kuras tēviņa ķermeņa garums var sasniegt 1,2 m, bet svars 5 kg. Mazākā ir Amerikas cauna (*Martes americana*), kuras mātītes ķermeņa garums var būt 36 cm garš, un tā var svērt tikai 280 g.

Barība
------

Caunas ir veikli mednieki un kā kaķi spēj rāpties kokos, lai gan pamatā medī uz zemes. Tās medī vāveres, peles, trušus, zaķus, putnus, zivis, kukaiņus, izēd no ligzdām olas un, ja ir pieejami, tad ēd augļus un riekstus.

Vairošanās
----------

Caunas ir veikli mednieki un spēj rāpties kokos, attēlā Amerikas cauna (*Martes americana*)
Caunas ir tipiskas vientuļnieces un tiekas tikai riesta laikā, kas iestājas vēlu pavasarī un beidzas vasarā. Nākamā gada pavasarī piedzimst līdz pieciem mazuļiem, kas ir akli, nevarīgi un bez matojuma. Caunām ir embrioniskā diapauze un tās spēj atlikt embrija attīstību, lai gan patiesais embrija attīstības laiks ir apmēram viens mēnesis. Māte tos zīda ar pienu apmēram 2 mēnešus. Sasniedzot 3—4 mēnešu vecumu jaunās caunas kļūst pastāvīgas.

Klasifikācija
-------------

* **Caunu ģints** (*Martes*)
	+ Akmeņu cauna (*Martes foina*)
	+ Amerikas cauna (*Martes americana*)
	+ Dzeltenkakla cauna (*Martes flavigula*)
	+ Nilgiri cauna (*Martes gwatkinsii*)
	+ Japānas cauna (*Martes melampus*)
	+ Meža cauna (*Martes martes*)
	+ Sabulis (*Martes zibellina*)
	+ Zivju cauna (*Martes pennanti*)

Atsauces
--------

1. ↑  sermuļu dzimta - Mustelidae - Zīdītāji
2. ↑  ADW: Martes pennanti: Information
3. ↑  «ADW: Martes americana: Information». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2010. gada 21. janvārī. Skatīts: 2010. gada 11. februārī.
4. ↑  Powell, Roger (1984). Macdonald, D.. ed. The Encyclopedia of Mammals. New York: Facts on File. pp. 118–119. ISBN 0-87196-871-1.

Ārējās saites
-------------

* Meža cauna
* Martes martes (latviski)
* Akmeņu cauna
* Kādēļ horvātu nauda saucas caunas vārdā (kuna) (angliski)
* Caunas (krieviski)
* Caunu ģints Archived 2020. gada 24. novembrī, *Wayback Machine* vietnē. (krieviski)
* Caunu sugu pasugas (angliski)
**Brīvības partija** bija 2002. gadā dibināta eiroskeptiska Latvijas politiskā organizācija, kas pastāvēja līdz 2006. gadam.

Vēsture
-------

Dibināta 2002. gada 25. maijā pēc iepriekš publicēta Raitas Karnītes, Viļņa Ķipēna un Gundara Proļa paziņojuma par tās dibināšanu, bet par tās patieso iniciatoru uzskatīja bijušo Demokrātiskās partijas "Saimnieks" (DPS) līderi Ziedoni Čeveru.
Jūnijā G. Prolis plašsaziņas līdzekļiem atzina, ka Latvijas Brīvības partija (BP) plāno sadarboties ar galēji labējā politiķa Jerga Haidera vadīto Austrijas Brīvības partiju. 

Par spīti populistiskajai partijas programmai ar devīzi "Brīvs cilvēks neatkarīgā valstī" Brīvības partija neiekļuva 8. Saeimā, saņemot tikai 0,2% balsu. 

2004. gada 5. oktobrī Rīgas pilsētas Latgales priekšpilsētas tiesa apmierināja KNAB iesniegto prasību un apturēja Brīvības partijas darbību uz sešiem mēnešiem, uzliekot tai par pienākumu likumīgā spēkā iesniegt likumā noteikto finansiālās darbības deklarāciju par 2003. gadu. Brīvības partija likvidēta 2006. gada 5. maijā.

Skandāls
--------

Latvijas Televīzija (LTV) vienu reizi pārraidīja Brīvības partijas reklāmu, kurā melnādains vīrs stāv pie Brīvības pieminekļa, un otrs melnādainais vīrietis skūpsta latviešu tautumeitu. Reklāmu ar melnādaino vīriešu attēliem partija izplatīja arī drukātu lapiņu veidā. Klipā redzamie *Los Amigos* mūziķi Pīters Mensaha un Čineds Kristofers Edžugo Rīgas apgabaltiesā iesniedza prasības par cieņas un goda aizskaršanu, jo reklāmas veidotāji viņus neesot informējuši par reklāmas mērķi. Z. Čevers pēc skandāla uzsvēra, ka nesen dibinātajai Brīvības partijai ar strīdīgo televīzijas klipu palīdzību īsā laikā ir izdevies panākt augstu partijas atpazīstamību.

Atsauces
--------

1. ↑  Latvijas Brīvības partija Diena, 2002. gada 28. septembrī
2. ↑  «cvk.lv». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 26. septembrī. Skatīts: 2015. gada 4. jūlijā.
3. ↑  «Pēc KNAB prasības tiesa aptur Brīvības partijas darbību». KNAB. 2004.10.05. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 10. martā. Skatīts: 2015. gada 4. jūlijā.
4. ↑  Brīvības partijā – koķetēšana ar atbalstītājiem un rasu piederību Aija Lulle, NRA, 2002. gada 9. augustā